prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt NRL ankommer det pålänsstyrelserna och berörda sektorsmyndigheter (i detta fall statens energiverk)atl beakta alt för landet väsenfiiga markanvändningsintressen frånenergisynpunkt kan beaktas vid planering och prövning. I regeringens förslag tUl ny plan- och bygglag(PBL) (prop 1985/86:1) föreslås att kommunema i en s.k. översiktsplan skallange gmnddragen i mark- och vattenanvändningen i hela kommunen. Planen börsamordnas med andra planer och program som anger kommunens avsedda utveckling.I översiktsplanen skall kommunen vidare ange hur man avser att tillgodoseriksintressen enligt NRL. När det gäUer samordningen mellan fysisk planeringoch energiplanering anförs följande (s 117). "Självfallet bör PBL innehålla sådanabestämmelser att bebyggelse- och energiplaneringen kan samordnas. Att kommunerna i sin planläggning skall reservera mark för energianläggningar av olika slag följer av de allmänna utgångspunkterna för planläggning och bygglovprövning, somjag lidigare redogjort för. Det gäller exempelvis mark för olika typer av ener- 215 giomvandlingsanläggningar, tänkbara lägen för vindkraftverk och vatten kraftverk liksom mark för ledningar etc. " Översiklplanernaskall enligt förslaget till PBL antas av kommunfull- Prop. 1985/86: 100mäktige men däremoi krävs inle någon slallig fastställelseprövning. 14 råden mellan kommunen och inför kommunens antagande hardärför blivit det viktigaste tillfället alt beakta statliga intressen. 1proposhionen (s 138-139) anför bostadsminislern bl. a. följande. "Utöver vad jag anförde i lagrådsremissen villjag efter samråd med statsrådet anföra följande när det gällerenergifrågornas behandling i översiktsplanen. kommer att taställning till riktlinjer för energipolitiken och en strategi för avvecklingenav kärnkraften (prop 1984/85:120). Rikfiinjerna bygger bl. a. på fömtsättningenalt kommunerna genom den fysiska planeringen medverkar till atlenergipolitikens mål skall kunna genomföras. Det bör ske i nära samverkan medden kommunala energiplaneringen. TUI skillnad mol vad som gäller för naturvård,miljöskydd, försvar m.m. har och till länsstyrelserna knutnalänsexperter inget direkt ansvar för energiförsörjningsfrågor. Delta skapar enspeciell situation vid samråden när översiktsplanen skaU upprättas eller ändrassom bör uppmärksammas särskill. Som exempel på energiförsörjningsfrågor avnationell karaktär som kan komma atl påverkas av översiktsplanen märksöverväganden angående vattenkraftverk samt lägen för större kraftverk, i förstahand kraftvärmeverk. Dämtöver kan nämnas att mer omfattande lorvförekomsler ochledningskorridorer för kraftledningar och rörledningar kan vara avriksintresse från energiförsörjningssynpunkl. Detta gör atl det ställs .speciella krav pålänsstyrelserna vid bedömningar av energiförsörjningsfrågor i samband medsamråden med kommunerna. Jag fömtsätter att del i många fall torde erfordrassamråd med statens energiverk för att det skall vara möjligt att frånenergiförsörjningssynpunkl bedöma konsekvenserna av översiktsplanerna. Vid minafortsaita överväganden avseende informationsförsörjningen för tiUämpningen avPBL och NRL avser jag därför atl sårskilt uppmärksamma dessa frågor." 2 Överväganden och förslag 2.1 Utgångspunkter Idet föregående har fömtsättningarna i olika avseenden för att fullföljagällande rikfiinjer för ulbyggnaden av vattenkraften redovisats. Den planriksdagen fattat beslul om innehåller som lidigare konstaterats inga styrmedelför genomförandet. Det fömtsätts atl kraftföretagen planerar, låtertillståndspröva och sedan genomför olika projeki. I energiproposifionenframhöll statsrådet alt hon på olika sätt avser att följa genomförandet avplanen. Det förtjänar inledningsvis att konstateras aUplanen i jämförelse med andra alternativa utbyggnadsmöjligheter torde innebäraen god avvägning mellan å ena sidan önskemålet om projeki med minsta möjligamiljöpåverkan och konflikter med andra motstående intressen och å den andrasidan sådana projekt som har realistiska fömtsättningar att genomföras medhänsyn tiU sin ekonomi. Det borde med andra ord finnas ett betydande värdeför såväl kraftföretagen som de myndigheter och organisationer som 216 företräder olika skyddsintressen atl elt förverkligande av riksdagensmål för vattenkraftensutbyggnad kan ske med-sådana projekt som ingår i Prop. 1985/86:100 planen. Det kan konstaleras atl NRL/PBL skaparfömlsältningar att på ett systematiskt sätt tidigt väga in valténkraflsfrågornai kommunernas fysiska planering. omfattande arbeie pågår redan nu ibostadsdepartemenlel och statens planverk för att förbereda lagensikraftträdande. och harslartal ell arbeie som syftar lill att ge underlag för kommunernas fysiskaplanering när del gäller älvar och älvsträckor, ulöver de s. k. huvudälvarna,som man bedömer kan bli aktuella för ulbyggnad. Del får fömtsättas att projekisom ingår i planen för vatlenkraflsutbyggnad kan inarbetas i kommunernasfysiska planering i enlighel med vad som anfördes i propositionen. Vid överiäggningar med företrädare för kraftföretagen,berörda departement, myndigheter, organisafioner elc rörande genomförandet avplanen för vatlenkraflsutbyggnad som skedde under ledning av statsrådetDahl kom sammanfattningsvis följande synpunkter fram gällande prövningssyslemelc. Kraflförelagen framförde alt prövningen enligt VLblir myckel tungrodd i de fall prövning sker i såväl vattendomstol somregering. Genom alt del nu finns en plan för fortsatt vatlenkraflsutbyggnadframhöll kraflförelagen all den särskilda regeringsprövningen borde kunnaslopas för de projeki som ingår i planen. Visserligen har fömtsättningarna förall genomföra olika vattenkraflsprojekl blivit generellt säll bättre genomplanen, men fortfarande kvarstår slor osäkerhet. Vidare framhölls att vissamyndigheters krav på särskilda utredningar, ofta framförda i etl sent skede avprövningsprocessen, negativt påverkat tidsplanen för genomförandel av olikaprojeki. Del förefaller mot denna bakgrund osäkert om del överhuvudtaget gåratl fram fill mitten av 1990-lalet genomföra en ulbyggnad i enlighel med planenoch därmed uppnå målen för valtenkraftsutbyggnad. Företrädarna för bevarandeinlressena pekade påangelägenheten av tidiga samråd inför prövningen enligt VL. Därigenom kan deproblem kraflförelagen pekade på avseende osäkerheten all bedömafömtsättningarna för genomförandel av olika projeki minskas. Del gäller iförsia hand fiskels och kulturminnesvårdens intressen. Etl ytterligare skäl förtidiga samråd är att det då ges tid atl vid behov genomföra kompletterandestudier och sammanställa underlagsmaterial. I sammanhanget pekades vidare påatt frågor om vatlenkraflsutbyggnad borde beaktas i kommunemas fysiskaplanering för atl därigenom klarlägga fömlsättningarna för genomförande avolika projekt. Även arbetsmarknadsmyndigheterna underströk att delär angeläget all noggrant och planera genomförandel av olikavattenkraflsprojekl. Endasl därigenom skapas fömtsättningar att genomföra enutbyggnad i enlighet med de av angivna riktlinjema. Det kan således konstateras all det vidöverläggningarna förelåg en betydande enighet från olika utgångspunkter om behovel av atl tidigt aktualisera och förbereda genomförandel av olika vattenkraflsprojekl. Det gäller bl. a. all efter samråd med berörda myndigheter belysa allmänna planeringssynpunkler och behovet av särskilda utredningar. kanförutsättningarna för genomförandet lidigare bedömas vilkel är vä- Prop.1985/86: 100 senfiigtför efterföljande tUlståndsprövning. Vidare skapas fömtsättningar Bil. atl kunna inpassa olikavallenkraftsprojekl i ett regionalt perspektiv, vilkel kanförbällra möjlighelerna lill en jämn och stadigvarande sysselsättning i Arbetsgruppen har övervägt olika åtgärder för atlfå till stånd en mer effektiv prövningsprocess inom ramen för gällandevatlenlagsliftning. Övervägandena och förslagen är i försia hand inriktade påföljande områden. Samlat myndighetsansvar förgenomförande av planen för vattenkraftsutbyggnad statens energiverk ges iuppdrag alt i samråd med berörda myndigheter etc följa genomförandet av planenför fortsatt valtenkraftsutbyggnad. Utvecklat samråd införprövningen enligt VL underlätta samråd tidigt under prövningsprocessen föratt lösa konflikter mellan olika intressen. Förenklad vattenlagsprövning -åtgärder för att rationalisera VL-prövningen i och iregeringen. Organisatoriska frågor åtgärder för att underlätta och snabba upp prövningen i vattendomstolarna ochav regeringen. 2.2 Samlat myndighetsansvar för genomförande av planen förvattenkraftsutbyggnad Genomatl statsmakterna lagt fast en plan för fortsatt vattenkraftsutbyggnad har delenergipoliliska intresset av fortsatt vatlenkraflsutbyggnad blivitkonkretiserat. Det är angeläget att den centrala myndigheten på energiområdet -statens energiverk - får ett uttalat ansvar att fortlöpande följa genomförandelav planen för vattenkraftsutbyggnad. I det uppdrag till statens energiverk somaviserades i energipropositionen kommer statens energiverk atl få ett särskiltansvar för att följa den fortsatta vattenkraftsulbyggnaden och redovisa tillregeringen hur planen genomförs. Det får fömtsättas att verket tar erforderligakontakter med kraftföretagen, kommunerna, vallendomslolama, andra ansvarigamyndigheter etc för att följa planens genomförande. Mot bakgmnd av statens energiverks ansvar förenergUrågor får det fömtsättas att verket ansvarar för att underlag rörandevattenkreiftsfrågor som kan utnyttjas i kommunens fysiska planering kantillställas berörda myndigheter och kommuner. Denna fråga belystes närmare iavsnitt 1.2.3. Det vore självfaUet av värde om kommunema fömtom att ta hänsyntUl älvar och älvsträckor som ingår i planen i den fysiska planeringen ävenkunde bibehålla handUngsfriheten för utbyggnad av vattenkraften utöver deprojekt som ingår i planen men inle ligger i undantagna älvar och älvsträckor.Arbetsgmppen utgår vidare från att statens energiverk mot bakgmnd av planenbelyser de energipolitiska aspekterna i remissyttranden tillprövningsmyndigheterna över projekt som aktualiseras. Arbetsgmppen konkretiserar i följande avsnitt vilkauppgifter statens energiverk i övrigt bör ha i samband med genomförande av planen för 218 2.3Utvecklat samråd inför prövningéii enligt VL Prop.1985/86:100 Vidöverläggningarna som skedde i industridepartementet framkom ell slarklbehov av tidiga samråd för atl bedöma olika projekt inför prövningen enligtVL. Arbetsgruppen anser därför atl det är angeläget att finna former för att påett tidigt stadium bedöma olika projekt från utbyggnads-synpunkt. Det är enfördel om sådana bedömningar kan samordnas med den prövning som sker enligt VL. Tidiga samråd bör främst syfta till all klariäggade planmässiga förulsällningarna för alt genomföra projekt som ingår i planenför vattenkraftsutbyggnad men kan självfallet även omfatta andra projekt sombedöms lämpliga och möjliga alt genomföra. Exempel på sådana planmässiga fömtsättningarär fysisk planering, energipoUtik, sysselsättningsfrågor etc (jfr avsnitt1.2.2). Eftersom denna typ av frågor numera skall beaklas vidvattendomstolarnas tillåtlighetsprövning skulle fidiga bedömningar av dennatyp underlätta domstolarnas prövning enligt VL. En sådan ålgärd skuhe vidareligga i linje med uttalande om behovel av atl inpassa VL-prövningeni samhällsplaneringen. Vidare skulle samråden kunna medverka lill att klarläggavilka kompletterande studier, undersökningar etc som erfordras för alt bedömaoch pröva genomförandet av ett visst projekt. Del kan gälla kompletterandefiskeundersökningar, natumndersökningar osv. Genomförandel av denna typ avstudier kan därigenom inUieras tidigt i syfte all tillföra VL-prövningenerforderligt underlagsmaterial. Del ställs således vissa krav på del underlagsom finns vid samrådet och på de myndigheter elc som medverkar. Härvid är deställningstaganden som sker i kommunernas planering av särskild betydelse. Iföregående avsnitt har bl.a. den kommunala energiplaneringen och PBL/NRLbeskrivits närmare. Del är en fördel om man mer samlal kan bedömafömtsättningarna för genomförandet av vatlenkraftföretag i en viss region, etlvisst vallendrag etc. Samråd inför VL-prövningen skulle vidare kunna leda lillall en lurordning tillskapades så att de projeki som, med i andra avseendenlika förutsättningar, är mindre kontroversiella genomförs först. Tidiga samrådskuUe därigenom skapa fid för alt diskutera och analysera kompliceradeutbyggnadsärenden. Därigenom skulle man kunna undvika all i onödan övervägagenomförandel av myckel kontroversiella projeki. I första hand bör samråd skemed berörda statliga myndigheter, och kommunen. Det vore även enfördel om arbetsmarknadsmyndigheterna kunde delta vid samråden. Det vore en fördel om denna typ av samråd kunde skeinom ramen för gällande regelsystem, dvs VL. Om kontakter vid samråden sker medvattendomstolen skulle dess verksamhetsplanering underlättas. Om det fömtsesetl mycket stort antal VL-ansökningar till en viss domstol skulle ocksåomflyttningar kunna övervägas meUan olika vattendomstolar (jfr avsnitt 2.5). Arbetsgruppen har funnit att det finns två olikamöjligheter atl inom ramen för VL genomföra denna lyp av mer utvecklade samråd. Del ena alternativet är ett utvecklat förberedelseförfarande enligt 11 kap och del 219 andra alternativet ärsakkunnigförordnande enligt 22 kap 5 § VL. I det Prop. 1985/86: 100 följande redovisas dessa frågor var för sig. I 11 kap. VL finns föreskrivet att vattenmål somavser mer omfattande vattenkraflsprojekl skall föregås av ett s.k.förberedelseförfarande. Det gäller bl.a. projekt över 20 MW och sådana projektdär en kommande regeringsprövning skaU ske. Fömtom berörda länsstyrelser ochkommuner omfattas centrala myndigheter som ,och statens planverk av förberedelseförfarandel.Förberedelseförfa-randet syftar i försia hand lill alt för mer omfattandeulbyggnadsprojekl klarlägga olika planfrågor och förelagets verkningar i övrigtpå motstående intressen inför prövningen. Det kan gälla hur projektet kan kommaalt påverka gäUande översikts- och detaljplaner, konflikter gentemot motståendeintressen, elc. I samband med förberedelseförfarandel skaU berörda statligamyndigheter kunna ställa krav på särskilda ulredningsinsalser inför prövningen.En särskild sammankomst med ortsbefolkningen skall enligt VL ordnas omlänsslyrelsen i berört län påkallar del. Vid överläggningama diskuterades omvattendomstolarna skuUe kunna spela en mer aktiv roll iförberedelseförfarandet. Delta bedömdes dock inte lämpligt. Om arbetet skulleledas av vattenrättsdomaren eller annan ledamot av berörd vattendomstol, kandet svårligen undvikas alt dennes opartiskhet vid den slutligatillståndsprövningen skulle riskera atl bli ifrågasatt. Detta gäller särskillom i förberedelseförfarandet ingår upprättande av en sådan regional turordningsom omnämnts i det föregående och bedömningar av vilket underlagsmaterial somerfordras för prövningen enligt VL. Arbetsgruppen har vid sina fortsatta övervägandennärmare bedömt möjlighelerna all i stället låta statens energiverk spela en meraktiv roll inom ramen för förberedelseförfarandet. Därigenom skulle verket påetl tidigt stadium kunna initiera den typ av övergripande bedömningar-samrådsom föreslås i det föregående. En möjlighet vore alt statens energiverk fanns medbland de myndigheter som i 11 kap 8 § skaU underrättas om ett visst projeki.Del skuUe lämpUgen kunna ske genom ett tillägg i första meningen i lagmmmet.Genom tUlägget skulle alltid underrättas i det fall slörrevattenkraftsprojekt berörs. Det gäller både projekt som omfatlas av planen förvattenkraftsutbyggnad och sådana som inte gör det. Vidare skulle 11 kap 10 § kompletteras så att ävenstatens energiverk skulle kunna initiera tidiga bedömningar av de allmännafömtsättningarna för genomförandet av ett visst projekt. Detta skulle ienlighet med paragrafen kunna bekostas av kraftföretaget. 122 kap VL återfinns stadganden som innebär att detkan skapas fömtsättningar att på ett tidigt stadium få fill stånd övervägandenom fömtsättningarna att genomföra olika projekt. 22 kap 5 § VL innehållersålunda ett stadgande om sakkunnigundersökningar. Paragrafen har följandelydelse: På begäran av någon som vill utföra ettvattenföretag men som ännu inte har ansökt om liUstånd får förordna en sakkunnig att på förelagarens bekostnad göra nödvändiga undersökningar. sökningarna avserföretagets inverkan på det allmänna fiskeintresset, skall Prop. 1985/86: 100 som sakkunnig förordnas den som föreslår. Bj] ]4 Paragrafen gör det möjligt att på ett förberedandestadium utverka förordnande av av sakkunniga. Ett ärende enligtdenna paragraf kan handläggas av ordförande ensam. 22 kap 5 § lorde hitlUls, liksom sin föregångare(14 kap 5 § 2 mom vattenlag), ha använts huvudsakligen för altinitiera fiskeundersökningar, men något hinder för en mer vidsträckttillämpning av paragrafen fmns inte. VL: s tUlåfiighetsregler, särskilt 3 kap 1 och 2§§, innebär alt vid sin tillståndsprövning skall tillämpaplanbeslämmelser, riktlinjer för den fysiska riksplaneringen och kommunalamarkanvändningsplaner m m. För alt underlätta prövningen kan del övervägas atlpå ett tidigt stadium, med tillämpning av 22 kap 5 § VL tillsälla en sakkunnigmed uppgift all undersöka i vad mån allmänna planeringssynpunkter ochfastställda planer enligt byggnadslagen kan utgöra hinder för etl aktuelltulbyggnadsprojekl. Detta kan aUtså ske på elt tidigare stadium än då det ärdags för de underrättelser som avses i 11 kap. 8 §. Den sakkunnige skulle ävenbelysa sysselsättningsfrågor så atl intentioner medvat-lenkraftsuibyggnadsplanen kan lillgodoses. För all så skall kunna ske börbegäran om sakkunnigförordnande enligt 22 kap 5 § kunna gälla samtliga projekii ett vissl vattendrag eller i en viss region. I försia hand gäller del projekisom ingår i planen för valtenkraftsutbyggnad. Den sakkunniges undersökning bör i försia handutföras genom samråd med de kommuner och myndigheter som kan komma att berörasav etl genomförande av olika projeki. Förutom vid underhandskontakter med varjeberörd kommun elc, bör den sakkunnige vid elt gemensaml, av honom lettsammanträde kunna gå igenom ulbyggnadsprojekten i syfte att sålla bort företagsom från övergripande synpunkter visar sig vara svåra eller t. o. m. omöjligaalt genomföra och få fram en turordning för projeki som bedöms varagenomförbara. Ett sakkunnigförordnande med nu angiven inriktninglorde ge den sakkunnige möjlighet att effekfivt förbereda vattendomstolenskommande prövning enligt 3 kap 1 och 2 §§ VL mot bakgmnd av planen för valtenkraftsutbyggnad.Till sakkunniga bör utses personer som bl.a. äger god insikt i planfrågor.Sakkunnigförordnandena lorde med fördel göras tidsbegränsade. I likhet med vad som anfördes i del föregående börden sakkunniges arbete syfta till all belysa s. k. allmännaplaneringssynpunkter och behovel av särskilda undersökningar avseendeexempelvis fisket. Genomförandet av denna typ av undersökningar torde förslörre projekt vara etl alternativ till förberedelseförfarande med stöd av 11kap VL. Tillämpningen av 22 kap 5 § innebär dock att flera projeki skuUe kunnabedömas eftersom förberedelseförfarandet enligt 11 kap begränsas till att avseprojekt av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. Formuleringen i 22 kap 5 § antyder att man avser ensakkunnig. Ingen ting hindrar dock all fler än en sakkunnig studerar fömtsättningarna för 221 valtenkraftsutbyggnadi ell vissl vattendrag. Genom den inriktning arbelel Prop. 1985/86: 100 har påall klarlägga de planmässiga förulsätlningarna lorde inte den sårskil- Bil. 14da föreskriften avseende fiskesakkunnig bli tillämplig på del nu aktuellaförordnandet. Däremot kan självfallet ställa krav på atl vissafiskeriundersökningar genomförs. Geografiskt bör undersökningarna avse en ellermöjligen flera älvsyslem, beroende på i vilken utsträckning det exempelvisfinns geografiska förutsättningar för en närmare samordning frånsysselsättningssynpunkt. Arbetsgruppen har ingående bedömt dessa bådaalternativ och kommit till följande slutsatser. Ett utvecklande av 11 kapitlets föreskrifter omförberedelseförfarande skulle innebära fördelar, eftersom man därigenom direkti lagen skulle kunna ge statens energiverk en roll och även reglera hur dennatyp av undersökningar skall finansieras. Nackdelen är dock all förberedelseförfarandetendast omfattar en mindre del av de projekt som finns med i planen förvatlenkraflsutbyggnad. Vidare strider del mot intentionerna med planen altinföra bestämmelser som från energipolifiska utgångspunkter tvingar framslällningslaganden och underlagsmaterial från kraflförelagen. Avsikten är juatt kraflförelagen skall finna dessa samråd fördelaktiga och därför frivilligtbistå med underiagsmalerial etc. Arbetsgmppen förordar därför inte dennalösning. Arbetsgruppen anser dock att 11 kap 8 § VL bör ändras så alt statensenergiverk omfattas av förberedelseförfarandel enligt VL. Förslag fill ändringav lagen återfinns i bilaga 1. Arbetsgruppen finner det i stället lämpligt ochändamålsenligt att genom fillämpning av 22 kap 5 § VL initiera samråd ienlighel med vad som redovisats i det föregående. En nackdel vid fillämpningenav detta lagrum är atl statens energiverks roll inle ges någol konkret uttrycki lagen. Arbetsgruppen finner dock att det bör ligga i kraftförelagens egetintresse alt få lill stånd denna lyp av sakkunnigundersökningar. Vid sidan omatl lidigl kunna bedöma förutsättningarna för genomförandel av olika projekibör del även kunna underlätta kraftföretagens ulbyggnadsplanering. Energiverketsroll i sammanhanget bör vara att mol bakgmnd av riktlinjerna för fortsaltvatlenkraflsutbyggnad ta upp överläggningar med kraflförelagen i syfte att fådessa att hos berörd vattendomstol initiera tillsättandet av en sakkunnig. Detvore enligt arbetsgmppen lämpligt att regeringen i uppdraget till statensenergiverk angående planen för valtenkraftsutbyggnad föreskriver att sådantsamråd med kraftföretagen bör ske. Som ett komplement till den lyp av regionala samrådsom föreslagits i det föregående kan det eventuellt visa sig vara angeläget attför slörre regioner eller för landet som helhet få till stånd samråd rörandeflera projekt. Syftet kan därvid vara att samlat överblicka och bedöma fömtsättningarnaför att genomföra olika projekt i planen. Denna typ av mer omfattande samrådligger helt utanför VL och kan genomföras av statens energiverk på initiativ avexempelvis kraftföretagen. 2.4Förenklad vattenlagsprövning - < Prop. 14 Vid de överläggningar som skedde i juniframförde kraftföretagen som fidigarenämnts önskemål om att regeringsprövningen i vissa mål skulle slopas. Motivetför alt ta bort den särskilda regeringsprövningen var alt statsmakterna tagitställning fill de projekt som ingår i planen och därigenom gjort en bedömningav förutsättningarna för dessas genomförande. De som företrädde bevarandeinlressen delade intekraftinduslrins önskemål om alt regeringens prövning i vissa mål kundeundvaras. Däremot framkom inga principiella invändningar mot atl begränsaremisshanteringen i . Från en länsstyrelse framfördespraktiska problem som kunde bli följden av en begränsad remisshantering. Frånen vallendomstols sida framfördes osäkerhet om vilka remissinstanser som börhöras vid tillämpningen av den nya vattenlagen, särskill i de fall regeringenhar att fatta det slutliga beslutet. Arbetsgmppen har övervägt förslaget atl hell sloparegeringens prövning enligt VL av de projeki som omfatlas av planen och funnitstarka argument mol en sådan åtgärd. Motivet är i försia hand att regering ochriksdag vid ställningstagandet till alt etl visst projekt bör föras lill planeninte gjort någon tillåtlighetsprövning enligt VL. Det saknas därförförutsättningar för etl genomförande av förslaget.