prop · G903127 · 1985-12-31 00:00:00 — tillämpningsinriktadeoch kommersiellt intressanta i regel genomförs just nationellt eller aveffektivitetsskäl med några få deltagande länder. I driver särskiltTyskland och linjen att är en organisation för forsknings-och utvecklingsbetonadeprojekt, medan de projekt som ligger närmare ett kommersiellt utnyttjandegenomförs nationellt eller bilateralt. Försvensk del kan situationen sammanfattas sålunda: ESA-samarbetet ärnödvändigt för att den svenska industrin skall kunna få del av den långsiktigateknologiutvecklingen och uppnå kommersiell konkurrenskraft. Beskrivningen av nulägetvisar all mål har uppnåtts eller är på väg att uppnås. En slut värderingtotalt sett är beroende av hur lyckas. Anslagskonsekvenserna(för industridepartementet) för långtidsplanens tre alternativ framgår avtabellerna 1-3 (milj. kr. Prop.1985/86: 127 Tabell 1 (Alternativ 1) Budgetår 85/86 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 Tabell 2 (Alternativ 2) Tabell 3 (Alternativ 3) Genom de beslutstatsmakterna fattat om svensk rymdverksamhet -- har en högvetenskaplig och industriell kompetens byggts upp inom området. haräven bidragit till och dragit nytta av arbetet på att bygga upp en oberoendevästeuropeisk rymdkompetens. Vi måste nu gå vidare med aktiva insatser för attytteriigare höja kompetensnivån och del forsknings-och industripolifiska utbytet. Rymdverksamheten svararmot behov inom grundforskning, informationsteknologi och miljöövervakning -för att nämna några områden. Den ställer krav på avancerad utveckling inom t.ex.mikroelek- tronik,datateknik, kommunikationsteknik. Programförslagen i före- Prop. 1985/86: 127 liggandeplan utnyttjar offensivt detta samspel mellan användarbehov och högt ställdateknikkrav. Syftet därmed är alt ta till vara rymdverksamheten som stimulansvid omvandlingen av industrin i högteknolo-gisk riktning och vid anpassningenav näringslivet till nya marknader. Genom att rymdverksamheten arbetar i dentekniska utvecklingens frontlinje inmutas ny kunskap, nya idéer och ny teknikför att möta framtidens behov inom samhället i dess helhet. Rymdverksamheten i haren ändamålsenlig organisation, där all statligt finansierad aktivitet är samladunder en myndighet med ansvar för såväl grundforskning som tillämpning ochuppbyggnad av industriell styrka inom området. Härigenom sker en effektivkoppling mellan forskning, utveckling och tillämpning redan på planeringsstadiet. Det genomgående draget förprogrammet bör vara atl utnyttja vinsterna av 1979års beslut, så att möjligheterna till en industriell förnyelse baserad pårymd-och fjärranalysteknologi bevaras och så att dessa vinster nu omsättskommersiellt. För tillämpningsprogrammets del betyder detta: - Tele-X-satsningen fullföljs ochges möjlighet att bli en kommersiell framgång. Detta kräver ej nya ekonomiskaresurser. - Industrins ökade kompetens vadgäller små lågkostnadssatelliter utnyttjas i kombination med somkontroll- och datamottagningsstation. Möjligheterna att definiera nya projektsom kan leda till kommersiell verksamhet analyseras och tas till vara. - Utvecklingen avfjärranalystillämpningar mot kommersiellt utnyttjande fortsätts. Satsning på grundforskning ivid bemärkelse (inkl.Qärranalys, materialforskning och livsvetenskaperna)fortsätts därför att grundforskningen alltjämt kommer att spela en roll som kravställareoch som spjutspets mot nya områden och ny kunskap. För den framtida utvecklingeninom ännu ej etablerade områden är forskningen nödvändig. Satsning på internationelltsamarbete (huvudsakligen ) fortsätts. Därigenom vinns tillgång tillinternationell nyutveckling och internationell kunskapsbank. Den ekonomiska bruttonivån förprogrammet bör stabiliseras på nivån 570milj.kr. priser (Alt I)". Efterremiss har yttrande över långfidsplanen avgetts av överbefälhavaren (),(), , meteorologiska och hydrologiskainstitut (), (), statens lantmäteriverk (LMV),styrelsen för teknisk utveckling (STU), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),flygtekniska försöksanstalten (FFA), ,(), i (LO), SpaceAB, och . Istort sett är remissinstanserna positiva till det förslag till framtida inriktningsom DFR har utarbetat. I den mån långtidsplanens ekonomiska ramar i stortkommenteras lämnas stöd för alternativ 1. Flera avremissinstanserna kommenterar endast de områden inom rymd- Prop. 1985/86:127 verksamheten som är av speciellt intresse för dem. kommenterarsåledes endast telekommunikationsområdet i sitt yttrande. är positivt inställt till satsningar som kanresultera i nya konkurrenskraftiga telekommunikationstjänster men delar dock ejlångtidsplanens bedömningar beträffande de ekonomiska beräkningar som gjortsbeträffande lönsamheten alt överföra datatrafik via satellit inom ett område såbegränsat som . Vidare görs bedömningen att beträffande rundradio/TV såkommer det att finnas ett långsiktigt behov av satellitdistribution somkomplement till markbundna system. Fördelen att tidigt och direkt kunna täckahela yta är uppenbar. Verket anser att det helt klart finns en exportmarknadför satellitsystem för "andra tjänster" av Tele-X eller Mailstar-typ,dock främst till . Satsningen är motiverad om en marknad kankonstateras. Beträffande ekonomisk inriktning anser att en störreandel bör satsas på ESA-projekt och mindre på nationella/nordiska projekt. ÖB, , , SNV och LMV inskränker huvudsakligen sinasynpunkter till fjärranalysområdet. FOA ser gärna en satsning på svenskasatelliter för Qärranalys, kommunikation och spaning. FOA framhåller vikten aven bred förankring av det nationella rymdprogrammet. anser att Qärranalysområdet borde prioriteras ochborde fått större tyngd i planen. STU anser att det är värdefullt att DFR lägger vikt vidett fortsatt internationellt samarbete. STU efteriyser dock enavvägningsdiskussion beträffande föreslagna satsningar med angivande av explicitaprioriteringar. Beträffande ekonomisk nivå anser STU i och för sig attökningsalternativet är angeläget, men måste jämföras med andra satsningar somär strategiskt viktiga för svensk industri. FFA lägger vikten vid hypersonisk forskning, vilken mananser borde ha större utrymme i planen. Bilaga 2 Prop.1985/86:127 Studie av organisationen för de industripolitisktmotiverade insatserna på rymdområdet uppdrog industridepartementet åt två konsulter att göra enöversyn av "den svenska organisationen för de industripolitiska insatsernapå rymdområdel". Efter avslutat uppdrag har konsulterna avlämnat enrapport till industridepartementet. Uppdraget skulle ses mot bakgrunden av: - att svensk rymdverksamhetupplevt en mycket expansiv period, - att de belopp som satsas frånstatens sida är avsevärda, särskilt genom start, - att den statsfinansiellasituationen kräver nedskärningar inom många områden, - attden organisation som valdes för rymdverksamheten 1972 betrakta des som interimistisk och skulle omprövas . Organisationsöversynen skulle också ses mot bakgrunden av ett uttalan de i budgetpropositionen 1983/84 (prop. 1983/84:100 bil. "Enöversyn bör göras av hur insatserna inom industridepartementets områdeavseende dels rymdområdet, dels STU:s tekniska forskning och utveckling bättreskall kunna samordnas". Dettainnebar alt möjligheten att helt eller delvis överföra statens delegation förrymdverksamhet (DFR) uppgifter till styrelsen för teknisk utveckling (STU)skulle beaktas. Organisationsöversynenhar genomförts av och på . Huvuddelen av arbetet har varit förlagt till september och oktober 1985.Konsulterna har haft fortlöpande kontakter med en referensgrupp medrepresentanter från industri- resp. finansdepartementen. Irapporten noteras att på den statliga sidan är DFR och Rymdbolaget huvudaktörer. Genom konstruktionen med en delegation och ett aktiebo lag önskade man vid bildandet skilja myndighetsuppgifterna från de exeku tiva funktionerna. Bedömningen var att ett bolag med dess större rörelse frihet skulle ha större förmåga att fungera som projektledare för komplice rade rymdprojekt än en myndighet. betraktades det som olämp ligt att överlåta direkta myndighetsuppgifter på ett bolag. (DFR fungerar enligt utredarna som forskningsråd och som ett slags luftfartsverk för svenska rymdfarkoster). Denna organisatoriska lösning är annorlunda än den lösning andra länder valt, där DFR: s och Rymdbolagets funktioner vanligen är förenade i en statlig myndighet. Dock överväger man i flera andra länder att ändra sin organisation i riktning mot den svenska model len, t. ex. i , , , , och . Några liknande konstruktioner har inte heller prövats inom andra områden i . Möjligen kan en parallell dras med delegafionen för atomenergi frågor och AB Atomenergi. Utredarnaansåg att följande frågor var grundläggande: Prop. 1985/86: 127 Ärnuvarande organisation och beslutsprocesser mest effektiva ur sam hällets synpunkt? Hur sker avvägningen mellan rymdforskning och annan forskning; mellan industripolitiska insatser på rymdområdet och andra industripolitiska insatser? Vilka "arenor" finns för diskussion och värdering av olika intressenters krav och önskemål? Tillgodosernuvarande organisation kraven på hög inre effektivitet? Hur väljs projekt? Hur värderas projekt? Hur fungerar beslutsprocesserna inom DFR-Rymdbolaget? Utredarnahar värderat följande organisationsalternativ; B. förändrad så atl DFR förstärks med ytteriigare egen expertis för projektberedning och utökad egen andel bevakning av ES . C. Sammasom alternativ B fast med den skillnaden att även projektled ning överförs från Rymdbolaget till DFR. D. förändrad så att DFR reduceras med området grundforskning som tillförs NFR. En kombination av B ochD. F. En kombination av C ochD. G. DFR-funktionen inlemmadi STU. H.DFR-funktionen uppdelad på industridepartementet och Rymdbolaget. Utredarnasammanfattar sina bedömningar på följande sätt: "Enligtvår bedömning arbetar DFR-Rymdbolaget med god inre effektivitet. Ärendegångarför olika typer av projekt såsom de beskrivits för oss har studerats. De tarenligt vår mening god hänsyn till berörda intressenters intressen utan attdärför vara onödigt tungrodda eller byråkratiska. Beslutsprocesserna inom DFR-Rymdbolagetuppges av berörda aktörer fungera i stort sett väl. Dock har efterlysts merintensiva strategiska diskussioner inom DFR, och en bättre disposition avdisponibel tid på stora resp. små ärenden. Vi vill också understryka betydelsenav att projektrapporteringen så långt det är möjligt och rimligt även omfattaruppgifter av motsvarande färdigställandegrad. Detta gäller framför allt destörre projekten. Valoch värdering av projekt sägs ske i en anda som väl svarar mot de riktlinjerför industripolitiken inom rymdområdet som DFR föreslagit industridepartementet1980 och som sedermera fastställts av regeringen. Dessariktlinjer är enligt vår mening mycket väl formulerade med hänsyn till deindustripolitiska målen för den svenska rymdverksamheten som redovisats bl. a.i 1979 års rymdproposition." Slutsatsav utvärderingen är, såsom tidigare nämnts, att den nuvarande organisationenbör bibehållas. Eventuellt provas en förstärkning av DFR: s tekniska expertisgenom en begränsad personalökning. Utredarnaföreslår att följande åtgärder vidtas: Enrepresentant för STU bereds plats i DFR. Återkommande kontakteretableras mellan DFR och STU för utbyte av tankar och idéer om rymdområdet ochangränsande teknikområden. DFR ordnar 1-2 gånger om åreten genomgripande "hearing" om 26 svenskrymdverksamhet för representanter för departementen och and- Prop. 1985/86:127 ra intressenter, t. ex. förelagsledare. Bland departementen bör industri-ochfinansdepartementen självklart engageras, eventuellt också utbildnings- ochkommunikationsdepartementen. - Representanter förindustridepartementet bör oftare ta informella kontakter med DFR och Rymdbolaget,och även besöka anläggningarna. - Fortsättningsvis skall ingamedlemmar i ingå i . - Den externa informationen från DFRförbättras. Delta kan exempelvis ske genom att anslagsframställningarna görsöverskådligare så att finansieringskällor, program och projekt tydligareanalyseras. Texten bör bli fylligare och innehålla historiska tillbakablickar,som bl. a. anger omfattningen av tidigare satsningar. Även intäktssidan ochdå inte bara den monetära - bör analyseras utförligare. - Rymdbolagets årsredovisning börgöras mer informativ. - En rejäl satsning på breddatägande i Rymdbolaget, då dess tjänster och produkter närmar sig lidpunkten förlönsam exploatering. Detta gäller på kort sikt främst Qärranalysens område. - En viss uppstramning av DFR;ssammanträden så att de strategiska frågorna får större utrymme. - Ett slopande av den särskildaforskningskommittén inom fjärranalyskommittén. - De anslag till rymdverksamhetsom kanaliseras via STU; s anslagspost bör gå direkt till DFR. Utredarnagjorde följande slutkommentarer; "Vårthelhetsintryck är klart positivt. Rymdverksamheten drivs professionellt avskickliga människor, oftast besjälade av stor entusiasm och pionjäranda. Detindustripolitiska utbytet har varit gott. Svensk industri har avsevärt ökatsitt kunnande inom tekniskt komplicerade områden. har drygt 1000arbetstillfällen skapats genom rymdsatsningen. Pårelativt kort sikt kan, under gynnsamma omständheter, Qärranalys-verksamhetenväxa till en lönsam verksamhet med stor tillväxtpotential. a. antennteknik, svetsteknik, materialkunskap, styr-och reglerteknikhar ökat avsevärt genom den statliga satsningen. Destatliga företrädarna har bedömts vara professionella och "nästan för hårda"i sin teknikupphandling. På den internationella arenan upplever man frånindustrihåll att de svenska representanterna från DFR och Rymdbolaget väl harlyckats hävda svenska intressen och starkt bidragit till att intressantabeställningar gått till svensk industri. Båderapporter och intervjuer uttrycker en - på de hela taget - stor uppskattning avden svenska rymdforskningen. Det påtagliga utländska intresset för svenskrymdforskning bekräftar denna positiva bild. Vi vill särskilt lovorda deopartiska värderingar som på uppdrag görs av projekt, vilka förefallernoggranna och öppenhjärtiga. En allmän reflexion är att denna teknik oftareskulle kunna användas för bedömning av svårmätbar verksamhet". 1985/86: 127 Utvärdering av det svenska medlemskapet i ÖverdirektörenGerhard Rundquisl har haft i uppdrag att genomföra rubricerade utvärdering.Efter genomfört uppdrag har Rundquist överlämnat en rapport tillindustridepartementet. Isin rapport redogör Rundquist inledningsvis för utvecklingen av det europeiskarymdsamarbetet med tyngdpunkten på : s verksamhet. I rapporten redovisas att de svenska bidragen till ESRO/fr.o.m. 1972till har uppgått till 919 milj. kr. i löpande priser och attsvensk industri erhållit beställningar om 619milj. kr., vilketger en återbäring av . En närmare analys av ; s siffror visar också attSverige fått ett högre tekniskt utbyte av de satsade medlen med påtagligförbättring . Utredaren betraktar återbäringen som rimlig, särskiltmed beaktande av den tekniska utveckling som beställningarna har inneburit förföretagen. 1 siffrorna ingår inte ESRO: s ursprungliga satsning på , somlett fram till den nuvarande rymdverksamheten i , och inte heller framgårESA; s betydelse för rymdvetenskapen. Utredaren påpekar att den teoretisktmöjliga återbäringen med hänsyn till utnyttjandet av : s gemensammaanläggningar och kostnaderna för : s administration för del tordeligga närmare 70 än . Undersamma tid - fill - har svensk industri erhållitbeställningar inom lamen för bilaterala projekt: det franska SPÖT, de tyska ochfranska TVSAT/TDF-l samt den s. k. kryogeniska motorn HM60 om 152milj. ochför projekten , exkl. markstationer, om 348 milj. kr. Övrigabeställningar uppgick till 248milj. varav huvuddelen eller från Arianespace,det europeiska företag som svarar för konstruktion och uppskjutning av deeuropeiska bärraketerna. I återstoden ingår bl. a. kommersiella beställningarför brittiska och franska kommunikationssatelliter. Härefterredovisar utredaren verksamheten hos de fyra företag som dominerarrymdverksamheten i : , , och . Han sammanfattar sin uppfattning påföljande sätt: "Avgenomgången kan konstaleras att en betydande kunskapsutveckling ägt rum inom destuderade företagen, där uppdrag åt varit av grundläggande betydelse.Likaså har genom arbetet åt byggts upp den bas ifråga om projektstyrning,kvalitetskontroll och personalutveckling som är nödvändig för att bedrivarymdverksamhet. Svenskarymdindustrin står internationellt sett konkurrenskraftig inom områden, därefterfrågan kan väntas såväl inom rymd- som icke rymdmarknaden, nämligen Spridningseffekterav rymdverksamheten kan konstateras, även om de Prop. 1985/86: 127 än sålänge i stor utsträckning faller inom det egna företaget eller företagsgruppen. Kommersiellauppdrag utanför och de bilaterala/nationella sektorerna är än så längebegränsade, man del kan noteras att de sektorer härvidlag som synes bli närmastaktuella, nämligen markstationer för satellitkommunikation och Qärranalysteknik,ännu inte kommit igång på allvar". Isammanhanget bör dock noteras, att Flygmotors löpande produktion åt Arianespacesker helt på kommersiella villkor. Likasåkan noteras, att den kommersiella utvecklingen på rymdområdet ofta har tagitlängre tid än man ursprungligen väntat sig. FörSveriges del har alltså utvecklingen på rymdområdet inneburit framväxten av enrymdindustri, som sysselsätter mer än 700 personer hos de fyra undersöktaföretagen, vilka svarar för merparten av rymdverksamheten i . Sedan år1979 har omsättningen för rymdprodukter hos , SpaceAB och ökat från 42 milj. kr. till nästan 225 milj. kr. Utredarenhar vidare konstaterat att rymdindustrin engagerar relativt få företag i direktrymdverksamhet. Del gäller inte endast utan detta förhållande gälleräven andra länder. Likaså att dessa företag oftast utgör en begränsad del avstörre företag/koncerner. Till stor del ligger detta i sakens natur genom deinvesteringar som krävs i både utrustning och människor, innan ett företag blirrymdkompetent, och genom den tid det tar innan dessa investeringar geravkastning. Om andra förelag kommer in på rymdområdet är det vanligen på grundav någon alldeles speciell kompetens och oftast tillfälligt. Bakom de svenskarymdsatsningarna har legat ett klart medvetande härom och en inriktning attsatsa på ett fåtal mycket kompetenta företag. Vid kontakterna med företag ochorganisationer har olika framtidsområden pekats ut, bl. a. robotteknik,mikroelektroniska kretsar och programvara för datorer i rymden. Mot bakgrund avden betydelse, som rymdverksamhet har för högteknologisk utveckling, kan mandock fråga sig om det inte vore lämpligt att någol vidga kretsen av rymdkompelentaföretag i så att företag, som arbetar inom områden som kan vara avintresse för rymdverksamhet, ges möjlighet att bli kompetenta förrymdleveranser, eventuellt genom medverkan av någon av de stora på rymdområdet.Intressant exempel härvidlag är Space: s samverkan med ASEA-HAFO vadgäller satellitelektronik och samarbete med SiTek; s unika mätleknologi irymdsammanhang. Inomramen för den föreliggande undersökningen har det inte varit möjligt, framhåller utredaren, att närmare penetrera marknadsförhållan dena på rymdområdet. Dock har vid kontakterna framgått, att flertalet marknader präglas av institutionella förhållanden och endast en mycket begränsad del är öppen för fri konkurrens. Vad gäller ES A-marknaden styrs beställningarna som framgått av ländernas deltagande i olika pro gram. 1 Romöverenskommelsen har möjlighet visseriigen formellt öppnats att lägga beställningarna även hos tillverkare, vars land inte deltar i pro grammet. Men med den tilltagande konkurrens som redovisats vid kontak- 29 terna torde detta även iframtiden bli undantag som särskilt uppmärksam- Prop. 1985/86: 127 Det är förståeligt attländerna vid nationella projekt i första hand inriktar sig på att främjasin nationella rymdindustri, men om detta skulle komma att gälla även vidupphandling av europeiska satellittjänster, är det rimligt att de svenskarymdföretagen får tävla på lika villkor med sina Vadgäller lönsamheten i rymdproduktionen noteras i rapporten att företagen ärmycket försiktiga i sin bedömning. Enighet synes råda om att de verkligaintäkterna kommer i nästa steg, när rymdprodukterna utnyttjas för t. ex. kommunikaUonstjänsteroch bildbearbetning vid Qärranalys. Man framhåller också att upphandlarna,såsom , Arianespace och , är mycket kompetenta och väl förtrogna medrymdindustrin. Likaså kan noteras, att utvecklingen av en kommersiell produktpå rymdområdet ofta tar mycket och att möjligheterna till löpandeproduktion, särskilt vad gäller : s satellitprojekt, är begränsade. Dock kankonstateras, att industrin ser sådana värden i rymdverksamhet att man är bereddatt satsa betydande resurser, inte minst i form av kvalificerad arbetskraft, pådetta område. - det svenska deltagandet i ESAgivit ett rimligt utbyte i förhållande till insatserna och att de svenskastatliga satsningarna medverkat till att skapa en teknologiskt högtstående ochinternationellt väl kvalificerad svensk rymdindustri, - möjligheterna bör undersökasatt något utvidga kretsen av svenska rymdföretag, - de svenska rymdföretagen börkunna tävla på lika villkor med sina europeiska konkurrenter vid europeiskupphandling av rymdprodukter, - fortsatt svensk satsning på ESAligger väl i linje med en offensiv industripolitik, som syftar till att främjateknologisk utveckling inom svensk industri. 1985/86: 127 Översyn av Rymdbolagets affärsmöjligheter Rapporten har utarbetats av Öhriings revisionsbyrå påuppdrag av industridepartementet. Efter avslutat uppdrag har en rapportavlämnats till industridepartementet. Denna rapport kan sammanfattas påföljande sätt; På uppdrag av industridepartementet har gjort en bedömning av Rymdbolagskoncernens finansiellaställning och beräknade utveckling . Analysen omfattardels moderbolaget , dels dotterbolaget iKiruna AB. Den finansiella analysen har gjorts i syfte att visa bolagetsresultat och kapitalbehov . Arbetet har baserats i huvudsak på bolagets årsredovisningför , budget för , ekonomiska rapporter för l;a och 2;a kvartalenår 1985, bolagets strategiska plan , Satellitbilds långtidsprognosför , DFR; s budget och an-slagsframställanför /87. Ytterligare upplysningar har erhållits från personalinom Rymdbolaget och . Den finansiella analysen har baserats på ett antagande omen oförändrad nivå vad avser det statliga anslaget via DFR i förhållande /86, på kontrakterade uppdrag samt på bolagets prognos föråren 1986 och 1987 vad avser Fjärranalysdivisionen. Arbetet har också omfattaten känslighetsanalys i fråga om vissa för koncernen viktiga faktorer. Analysen har gjorts med utgångspunkt från att bolagetsverksamhetsinriktning, produktionsförutsättningar och struktur i övrigt inteändras i väsentlig omfattning. Analysresultatet kan sammanfattas på följande sätt; lönsamhet är i förhållande till bådeomsättning och kapital svag mätt med traditionella mått. Till följd avslutförandet av minskar bolagels likvida medel kraftigt motslutet av analysperioden. De statliga medel som enligt tidigare beslut tillförtsRymdbolagskoncernen bör vara tillräckliga för att bolagen utan ytterligarestatliga tillskott skall kunna bedriva sin verksamhet under åren 19851989.Koncernen är relativt okänslig för olika nivåer i fråga om DFR: s totalastatsanslag under förutsättning att bolaget även kan erhålla deandelar som hitfills utgått. Koncernens låga marginaler innebär att känsligheten förkostnadsökningar eller förseningar inom till exempel SPOT-programmet ärpåtaglig. För finns en stabil och till stora delarkontrakterad verksamhet fram t.o.m. . Rymddivisionens verksamhet i övrigt anges som mera svårbedömd och beroende på bl. a. om får en efter följare och på omfattningen av andra satellitprojekt. är verksamheten till stor del kontrakterad, vilket ger en stabil utveckling under förutsättning att kan sändas upp och utnyttjas i planerad omfattning. Den övriga verksamheten inom Fjärranalysdivi sionen beror till stor del på resultatet av de marknadsföringsinsatser som görs för att sälja framtagna produkter.