prop · G9032 · 1985-12-31 00:00:00 — Jagförordar således att markvillkoret inte skall gälla i fråga om sådan mark somlånesökanden har förvärvat genom att delta i en exploateringssamverkan, I samband medremissbehandlingen har också fråga uppkommit om etl motsvarande undantag ifråga om det för bostadslån gällande konkurrensvillkoret. Detta villkorinnebär att bostadslån för nybyggnad lämnas i princip bara om byggnadsarbetenaupphandlas genom infordrande av anbud och genom prövning och antagande avanbud utan föregående förhandling med anbudsgivare. Under vissaförutsättningar får dock även andra produktionsformer, såsom förhandlingsupphandlingeller egenregi- 1985/86:2 54 bygge,godtas. Konkurrensvillkoret gäller inte i fråga om bostadslån för nybyggnad avsmåhus som skall bebos av den som söker lånet (s.k, styckebyggt småhus). Konkurrensvillkoretinfördes i syfte att främja konkurrens i bostadsbyggandet. Nägon anledningatt, som några remissinstanser har föreslagit, undanta byggnadsverksamhet somkommer till stånd efter en exploateringssamverkan från denna låneförutsättningkanjag inte se. Samma regler om upphandling bör säledes gälla oavsett ombyggnadsverksamheten sker efter exploateringssamverkan eller inte. 2.9Ikraftträdande m. m. Mittförslag: Lagen om exploateringssamverkan skall träda i kraft medPBL, dvs. Jagföreslår - som tidigare nämnts - att lagen om exploateringssamverkan träder ikraft som förslaget till PBL, dvs. Omförslaget till lag om exploateringssamverkan genomförs, kommer en vissomställningsfid att behövas för i första hand fastighetsbildningsmyndigheterna,Visseriigen liknar de föreslagna reglerna de som gäller vidfastighetsbildnings- och anläggningsförrättningar, men förslaget innebär ändåett flertal nyheter. Isamarbete mellan , planverket, lantmäteriverket och kommunförbundetplaneras nu en omfattande utbildnings- och informationsverksamhet rörande bl,a, PBL och lagen om exploateringssamverkan. Den skall rikta sig till kommunalaförtroendemän, tjänstemän, konsulter, fastighetsägare m. fl. Enligt min meningkommer de som berörs av lagen om exploateringssamverkan därigenom aU få mycketgoda möjligheter att sätta sig in i de nyheter som lagen innehåller. Jagvill i detta sammanhang också erinra om den översyn av skattelagstiftningensom pågår och som jag (avsnitt 2,7) har beskrivit. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats ettförslag till lag om exploateringssamverkan. 1985/86:2 55 Enligtdenna lag får beslutas att ägare till fastigheter med mark inom ett visstområde (samverkansområde) i samverkan skall vidta åtgärder inom området sombehövs för att ställa i ordning viss mark för bebyggelse och för att utförasådana anordningar som behövs för bebyggelsen (exploateringssamverkan). Avparagrafen framgår att det endast är ägare till mark inom ett samverkansområdesom får rätt att delta i exploateringssamverkan. Det innebär bl, a, att den somhar en fastighet eller - med den begränsning som föreskrivs i 6§ - en andel isamfälld mark får delta. Det framgår ocksä att lagen är tillämplig endast påsådana åtgärder, som behöver vidtas inom samverkansomrädel. Däremot är det intenödvändigt att all mark inom området berörs av åtgärderna. Samverkan kan enligtparagrafen avse älgärder som behövs för att ställa i ordning viss mark inomområdet för bebyggelse. Som jag framhöll i denallmänna motiveringen (avsnitt 2,2,1) bör ett samverkansområde bestämmasutifrån planmässiga principer. Inom området skall det finnas ett sådantinbördes samband att det med hänsyn till naturliga förutsättningar,bebyggelsens nuvarande och framtida omfattning, behovet av gemensammaanordningar samt förhållandena i övrigt uppstår uppenbara fördelar om detplaneras i ett sammanhang. Det är således det funktionella sambandet inomområdel som skall avgöra omfattningen. Skogsmark eller andra områden därmarkanvändningen inte avses att ändras och där marken inte heller behövs förden avsedda bebyggelsen, t, ex. för rekreafionsändamål e,d,, bör således intehänföras till samverkansomrädel. Inom befintligabebyggelseomräden torde samverkansområdena ofta bli väsentligt mindre än vidnyexploatering. Behovet av att i ett planmässigt sammanhang studeraförtätningsmöjligheler och förbättringar av den yttre miljön som är lämpade förfastighetssamverkan torde där ofta kunna tillgodoses inom ett kvarter ellerinom en del av ett kvarter. Som framgår av 6 kap, 2 §i förslaget till PBL är det kommunen som anger samverkansområdets huvudsakligaavgränsning. Preciseringen av områdets slutliga gränser bestäms därefter vidförrättningen. Man torde kunna utgå frånatt kommunerna mänga gånger tar ställning till frågan om exploateringssamverkanredan i sin översiktsplan. Sådana ställningstaganden bör i många fall kunnautgöra ett underlag till avgränsning av lämpliga samverkansområden. Deförfaranderegler som gäller för översiktsplanen enligt förslaget till PBL gergarantier för att allmänheten och övriga berörda kan ta del av och framförasynpunkter på t, ex, indelningen i samverkansområden. Prop.1985/86:2 56 Denindelning som kan göras i en översiktsplan torde dock vanligtvis bli ganskagrov. Del närmare ställningstagandet till indelningen skall ske genom attkommunen antar områdesbestämmelser eller väljer utvägen att avgränsasamverkansområdet i en detaljplan (6 kap. 2 § PBL), 1 de fall då samverkanskall avse åtgärder inom en gällande detaljplan, sker avgränsningen lämpligenmed utgångspunkt i de ställningstaganden som kommunen gjort i detaljplaneneller i en fastighetsplan, 1andra fall kan förhållandena vara sådana att kommunen inte är beredd att taställning till samverkansområdets omfattning förrän en detaljplan föreliggereller detaljplanearbelet är i ett långt framskridet skede. Exploateringssamverkankan ske i olika bebyggelsesitualioner, l.ex, vid nyexploatering förbostadsändamål saml vid förbättring och förtätning av befintligabebyggelsemiljöer. Det kan därvid vara fråga om såväl helårs-somfritidsbebyggelse eller bebyggelse för andra ändamål, 1den allmänna motiveringen (avsnitt 2,1.2) har jag angett vilka åtgärder somskall kunna omfattas av exploateringssamverkan. Jag framhöll där alt alla slagsåtgärder som normalt inryms i exploatering för bebyggelseändamål och somsyftar till att iordningställa marken för bebyggelse eller att underlättaförnyelse av bebyggelseomräden bör kunna genomföras. Däremot bör inte självauppförandet av nya hus eller ombyggnad av hus pä enskilda fastigheter kunnaomfattas av exploateringssamverkan. De åtgärder som kan behövas för altiordningställa mark för bebyggelse kan avse upprättande av erforderliga planerför området tillsammans med kommunen, genomförande av fastighetsreglering,rivning av byggnader, utförande av anläggningar som behövs inom området samtfördelning av mark mellan deltagande fastigheter i samverkan. Ett av syftenamed samverkan är med andra ord att samlliga de åtgärder som behövs inom områdetskall samlas och samordnas i ett företag. Inomen exploateringssamverkans ram kan således vidtas skiftande åtgärder förmarkens iordningställande inom samverkansområdet. Inte sällan föreliggerdärvid behov av att inrätta sådana gemensamma anläggningar för fastigheternasom skall bestå även efter exploateringens genomförande. Anläggningar av dettaslag prövas enligt anläggningslagen. Det nu framlagda förslaget ger dockmöjlighet att pröva en anläggningsfråga gemensamt med exploateringssamverkanvid samma förrättning. Jag återkommer lill denna fråga i anslutning till 8 §, Exploateringssamverkan kankomma att innefatta relativt omfattande ändringar i fasfighetsindelningen.Sädan privat jorddelning som enligt lagen (1971: 1037) om äganderättsutredningoch legalisering kan legaliseras kräver för en eventuell anslutning tillexploateringssamverkan en föregående legalisering, I bl, a, anläggningslagenfinns en regel om vem som skall anses vara ägare när fastigheter innehas pågrund av testamentariskt förordnande utan att äganderätten tillkommer någon.Med hänsyn till att exploateringssam- Prop.1985/86:2 57 verkankan leda till betydande förändringar i fastighetsindelningen tas inte upp någonmotsvarighet till anläggningslagens bestämmelse i denna del. Del medför att godman enligt 18 kap, 4§ måste förordnas då fastighet som innehas pågrund av testamentariskt förordnande blir berörd av fråga omexploateringssamverkan, 1 anslutning till övergångsbestämmelserna lar jag uppvissa andra äldre rättsförhållanden som är under avveckling, nämligen ständigbesittningsrätt och fideikommissråtl liksom avkomsträtt eller annan förmån, Frågorom exploateringssamverkan prövas vid förrättning (exploateringsförrättning)som handläggs av faslighelsbildningsmyndigheten. Enligtdenna paragraf skall frågor om exploateringssamverkan prövas vid exploaleringsförrättningsom handläggs av fastighetsbildningsmyndigheten. Av9§ framgår att en exploateringsförrättning i princip skall handläggas enligt 4kap, faslighetsbildningslagen. består av enförrättningslantmätare och i de delar av förrättningen där det behövs dessutomav två gode män valda av kommunfullmäktige (4 kap, 1 och 2§§fasfighetsbildningslagen). För frågor som kräver särskild fackkunskap fårmyndigheten enligt 4 kap. 34 § fastighetsbildningslagen dessutom anlitabiträde av sakkunnig. Vid exploateringsförrättning torde det ofta uppstå behovav att tillkalla såväl gode män som sakkunnigt biträde. Villkorför exploateringssamverkan m. m. Fastighetsbildningsmyndighetenfår besluta om exploateringssamverkan endast om kommunen enligt 6 kap. 2 §plan- och bygglagen (0000:000) har beslutat att sådan samverkan skall få ske, allmänna motiveringen (avsnilt 2,2.1) har jag föreslagit att kommunenskall ha ett avgörande inflytande på frågan om exploateringssamverkan skall fåkomma till stånd eller inte. Detta har kommit till uttryck i förevarandeparagraf, där det ställs krav på att komunen enligt 6 kap, 2 § PBL harbeslutats atl sädan samverkan skall få ske. Paragrafen motsvarar 4 § i denåterkallade propositionen 1981/82:221 med de sakliga förändringar somföranleds av att lagen om exploateringssamverkan samordnas med PBL. Paragrafenhar utformats i enlighel med lagrådets förslag (se bilaga 7), Enligt 6 kap. 2 § PBLskall kommunens beslut meddelas i form av detaljplan eller områdesbestämmelser.Därvid skall anges den tid inom vilken ett exploateringsbeslut enligt lagen omexploateringssamverkan skall meddelas samt samverkansområdets huvudsakligaavgränsning. allmänna mofiveringen (avsniU 2,2,1) och i anslutning till 1 § har 1985/86:2 58 jagangett de principer som bör ligga lill grund för avgränsningen avsamverkansområdet. Avser exploateringen en redan gällande detaljplan torde ennärmare avgränsning kunna ges redan i en detaljplanebestämmelse. Om arbetetmed en ny eller ändrad detaljplan befinner sig på ett långt framskridetstadium, lorde redan i områdesbestämmelser kunna anges en relafivt detaljeradavgränsning av samverkansområdet. Det slutliga beslulet huruvidaexploateringssamverkan skall komma till stånd och om samverkansområdets närmareavgränsning fattas av faslighelsbildningsmyndigheten i exploaleringsbeslutet.Någon formell bundenhet för myndigheten aU besluta i enlighet med kommunenstillstyrkan föreligger därvid inte, Fastighetsbildningsmyndighelensställningstagande i frågan kan nämligen vara beroende av andra intressen änsådana som kommunen har att beakta, Exploateringssamverkanfår inte beslutas, om ändamålet med samverkan lämpligen kan tillgodoses påannat sätt eller olägenheterna av samverkan från allmän eller enskild synpunktöverväger de fördelar som kan vinnas genom den. Paragrafeninnehåller de i den allmänna mofiveringen (avsniu 2.2,1) behandladebestämmelserna om de grundläggande villkoren för att exploateringssamverkan skallfå komma lill slånd. Paragrafen stämmer i sak överens med 3 § andra stycket iden återkallade propositionen 1981/82: 221, Det sakliga innehållet i nämndaparagrafs första stycke har flyttals över till 6 kap 2§ PBL, Förändringeninnebär - som jag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsniU 2,2) - aUdet ankommer på kommunen i stället för fastighetsbildningsmyndigheien att prövaom det med hänsyn till bebyggelseutvecklingen är angelägel att i eU sammanhangställa i ordning mark för bebyggelse och utföra sådana anordningar som behövsför bebyggelsen, Enligl4 § får fastighetsbildningsmyndigheten sålunda inte besluta omexploateringssamverkan om ändamålet lämpligen bör tillgodoses pä annat sätteller om olägenheterna av samverkan från allmän och enskild synpunkt övervägerde fördelar som kan vinnas genom den. I princip skall samma avvägningar görassom vid expropriation (2 kap. 12 § första stycket expropriationslagen), Paragrafenutgör en komplettering till de mera generella villkor för exploateringssamverkansom anges i 6 kap 2§ PBL, Till en början ger förevarande paragraf en möjlighelaU bedöma huruvida de avsedda åtgärderna bör genomföras somexploateringssamverkan. Avser en ansökan om samverkan endast sådana frågor somkan lösas med hjälp av exempelvis anläggningslagen skall genomförandet istället ske enligt den lagen. Paragrafen ger vidare en möjlighet att företa enallmän bedömning huruvida den avsedda exploateringen är lämpad att ombesörjasav fastighetsägarna. Prop, 1985/86:2 59 kant, ex, gälla en bedömning av de planerade åtgärdernas svårighetsgrad men ocksähuruvida åtgärderna bör ombesörjas av fastighetsägarna var för sig eller isamverkan. Förhållandetkan också vara det att olika alternativa lösningar föreligger vid exploateringav t, ex, ej detaljplanelagt område, I sådant fall skall det alternativ väljassom vållar minst skada. Inom delaljplanelagda områden torde däremot planen angehur exploateringen skall genomföras, Exploateringssamverkanfär inte beslutas, om ägarna till marken inom samverkansområdet mera allmäntmotsätter sig sädan samverkan och har beaktansvärda skäl för detta. Vid dennaprövning skall främst deras mening beaktas som har störst nytta avexploateringssamverkan, Idenna paragraf regleras frågan om opinionsprövning för att exploateringssamverkanskall få komma till stånd. Skälen härför har jag redovisat i den allmännamotiveringen (avsnilt 2.2.3), Opinionsvillkorethar utformats på samma sätt som i fastighetsbildningslagen ochanläggningslagen. Villkoret innebär att exploateringssamverkan inte fårbeslutas om ägarna till marken inom samverkansområdet mera allmänt motsättersig åtgärden och har beaktansvärda skäl för detta. Vid prövningen av villkoretskall fastighetsbildningsmyndigheten göra en helhetsbedömning av deinvändningar som anförs mot företaget, I första hand får därvid beaktas antaletsakägare som motsätter sig företaget. Den numerära fördelningen bör dock inteensam vara avgörande för frågans lösning. Av väsentlig betydelse är ocksåtyngden av de skäl som framförs mot företaget. De olika sakägarnas reellaintressen av den föreliggande frågan mäste också få betydelse, så attuppfattningen hos dem som kan väntas få den största nyttan och därmed tar denstörsta risken tillmäts större betydelse. Den utformning som villkoret fåttinnebär att en inte alltför obetydlig minoritet i vissa fall kan stoppaexploateringssamverkan, medan det i andra fall kan vara motiverat att kräva attmotståndarna bör vara i klar majoritet för alt de skall kunna stoppa företagel.Med hänsyn till att möjligheterna för delägarna att gemensaml genomföraexploateringen i stor utsträckning är beroende av en positiv grundsyn hosdelägarna bör det dock i normalfallet krävas att det finns en klar majoritetför exploateringssamverkan för att företaget skall fä komma till stånd, Densom äger mark inom samverkansområdet får delta i exploateringssamverkan om hanbegär det, I samverkan får dock inte delta ägare till fasligheter som endasthar andel i samfälld mark inom området, om andelen har ett obetydligt värde. Avparagrafen framgår atl deltagandet i en exploateringssamverkan är frivilligt.En fastighetsägare som inte vill delta har säledes rätt att stå 1985/86:2 60 utanför.Fastighetsägaren belastas då inte av några av de koslnader somsamexploateringen ger upphov till men han får heller inte del av den avkastningsom exploateringsföretaget kan ge. Förslaget har närmare motiverats i denallmänna motiveringen (avsnitten 2,2,2 och 2,5,6), Vilkafastigheter som skall ingå i exploateringssamfälligheten beslutas avfastighetsbildningsmyndigheten i exploateringsbeslutet. Önskan atl delta isamverkan kan framföras exempelvis i ansökan om förrättningen eller vidförrättningssammanträde. Del väsentliga är att begäran om deltagande sker genomen positiv förklaring från fastighetsägaren. Så länge exploaleringsbeslutetinte är meddelat finns möjlighet för en fastighetsägare inom samverkansområdetatt ansluta sig till den gemensamma exploateringen. Om ändrade förhållandeninträffar kan exploaleringsbeslutet enligt 26 § komma att ändras bl, a, i frågaom vilka fastigheter som skall delta i exploateringssamfälligheten. Möjlighetfinns också att träffa överenskommelse om in- eller utträde ur samfällighetenefter det att exploateringsbeslutet vunnit laga kraft. Närmare bestämmelserhärom ges i 32 §, Densom avsagt sig delaktighet i exploateringssamfälligheten skall i princip intekunna utnyttja det medgivande till förändring av markanvändningen på hansfastighet som kan följa av att en detaljplan för samverkans-området senareantas. Ett sådant hinder bör emellertid endast avse mark som skall inlösas föratt genomföra exploateringen. Ett särskilt förbud att vidta byggnadsåtgärdereller att avverka skog m. m, medan samverkan pågår kan således enligt 14 §meddelas pä den del av fastigheten som berörs av exploateringen. Grundprincipenvid exploateringssamverkan är att den som äger en fastighet som till någon delär belägen inom samverkansområdet har rätt atl få delta. Något krav på en minstamarkandel för att få delta uppställs inte. Ävenden som äger en fastighet med del i samfälld mark inom området har möjlighetatt delta i exploateringssamverkan. Som jag framhållil tidigare (avsniti2,2,2) bör emellertid inte fastigheter som inom samverkans-området endast harandel i samfälld mark och andelen har ett obetydligt värde ingå iexploateringsföretaget. En bestämmelse härom tas upp i denna paragraf. Medobetydligt värde avses i detta sammanhang atl någon ersättning i de fall soinanges i 6 kap, 6§ fastighetsbildningslagen normalt inte skulle utgå. Det tordehär främst vara fråga om samfällda vägar och diken inom området. Sådanafastigheters andelar i exploateringssamfälligheten skulle bli mycket små.Delägarnas intresse av att fä del av exploateringens avkastning kan enligt minuppfattning inte uppväga de ökade administrationskostnader och andraolägenheter som skulle bli följden om samtliga delägare i dessamarksamfälligheter skulle få delta i exploateringssamverkan. 1985/86:2 61 Förgenomförande av exploateringssamverkan utgör de fasligheter vars ägare deltar idenna en särskild samfällighet (exploateringssamfällighet). Delaktighet isamfälligheten är förenad med äganderätt till varje särskild fastighet, 1denna paragraf anges till en början att de fastigheter vilkas ägare deltar i enexploateringssamverkan utgör en särskild samfällighet. Begreppet samfällighetanvänds här, som jag strax återkommer till, i sin associationsrättsligabetydelse av fastighetssammanslutning, I denna sammanslutning ingår såledesalla deltagande fastigheter, oavsett om de bidrar med mark eller ej lillexploateringsföretaget, Iparagrafen anges vidare den sakrättsliga knytningen mellan exploateringssamfällighetenoch de deltagande fastigheterna. Denna knytning innebär att det ärfastigheterna som sådana som ingår i samfälligheten. En ny ägare till enfastighet som är ansluten till samfälligheten är bunden av de beslut somfattats vid förrättningen. Förrättningsbesluten kan inte ändras på annat sättän genom en ny förrättning. Genom den sakrättsliga knytningen kommersamfälligheten atl utgöra en stabil bas för den verksamhet som skall bedrivas.Denna stabilitet är väsentlig som grund för att kommunen och en sammanslutningav enskilda fastighetsägare skall kunna ingå avtal om genomförandet av endetaljplan och ge föruisättningar för att avtalet blir fullföljt. Begreppetsamfällighet har i lagstiftningssammanhang getts olika innebörd, I första handförstås sålunda med samfällighet egendom eller rätfig-het av servitutskaraktärsom tillhör flera fastigheter. Dessa samfälligheter kan delas upp på tre olikahuvudtyper, nämligen dels marksamfälligheter, dvs, mark ofta skogsmark somfillhör flera fastigheter gemensamt, dels anläggningssamfälligheter ellergemensamma anläggningar, dvs. anläggningar som tillhör flera fastigheter, ochdels övriga samfälligheter som avser vissa andra fastighetssammanslutningar, t,ex, samfällda fisken, samfällda servitut och andra samfällda rättigheter. Undantagsviskan en samfällighet vara knuten till annat rättssubjekt än en fastighet. Medbegreppet samfällighet kan vidare avses den associationsrättsligasammanslutning av fastigheter som äger del i en marksamfällighet, gemensamanläggning eller sådan fastighetssammanslutning som betecknats övrigsamfällighet. Mångasamfälligheter förvaltas enligt lagen om förvaltning av samfälligheter. Enligtdenna lag finns två förvaltningsformer, delägarförvaltning ochföreningsförvaltning. Vid delägarförvaltning beslutar delägarna i samfällighetengemensamt om förvaltningsåtgärder. Vid föreningsförvaltning bildas en särskildjuridisk person, en samfällighetsförening, som handhar förvaltningen. Som jagangett i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1,3) bör en exploateringssamfällighetsförvaltning och behörighet att företräda 1985/86:2 62 deltagande fastighetsägare regleras genom lagen omförvaltning av samfälligheter. Begreppet samfällighet används i denna lag, liksom i bl,a, anläggningslagen, i båda bemärkelserna och kan således i vissa fall åsyftagemensam egendom eller gemensamma rättigheter, i andra fall enassociationsrättslig sammanslutning av fastigheter. Vilken betydelse begreppethar framgår dock av sammanhanget i de enskilda paragraferna. Frågor om exploateringssamverkan tas upp efter ansökan avfastighetsägare som kan delta i exploateringssamverkan eller av kommunen. Vid exploateringsförrättningar fär frågor om åtgärderenligt fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen (1973:1149) ellerledningsrättslagen (1973:1144) las upp utan ansökan, om de är av betydelse förexploateringen. Sådana frågor får prövas gemensamt med frågor om exploateringssamverkanvid en och samma förrättning. En gemensam förrättning får även delas upp påskilda förrättningar. Första stycket anger vem som har rätt att påkalla enexploateringsförrättning. Sådan rätt tillkommer ägare av fastigheter, som kaningå i företaget, och kommunen. I den återkallade propositionen 1981/82:221angavs som behörig att ansöka om en exploateringsförrättning.Skälen till den nu föreslagna ändringen har jag utvecklat i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2,1), Enfastighetsägare, som anser att exploateringssamverkan bör komma till stånd ochatt hans fastighet skall delta, har således rätt att söka förrättningen. Visardel sig sedan under den fortsatta utredningen att sökandens fastighet inte fåringå i exploateringssamfälligheten och anmäler sig ingen annan fastighetsägaresom kan gå in som sökande, föreligger hinder mot att besluta omexploateringssamverkan. Enligt andra stycket ges möjlighet att prövafastighetsbildningsfrågor och anläggningsfrågor vid samma förrättning och attformellt koppla samman dem med exploateringsförrättningen. Åtgärder som nuavses får tas upp vid en exploaleringsförrättning utan särskild ansökan, om deär av betydelse för exploateringen. Bestämmelsen är avsedd att underlätta ensmidig samordning mellan exploateringsförrättningen samt dels sådana åtgärder l.ex, fastighetsbestämningar - som kan erfordras innan exploateringsbeslutetkan meddelas, dels sädana åtgärder som krävs för det fastighetsrättsligagenomförandet i övrigt av exploateringen. Det ankommer pä fastighetsbildningsmyndigheten att i varjesärskilt fall avgöra om en gemensam handläggning av förrättningarna bör ske.