prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:50, FiU 7, rskr 93, SFS 1985:1078). I samband med detta inkom med en framstäl- lan i vilken man hemställde att regeringen skulle bevilja samma möjlighet för spararna i sparbankernas vinstsparande, det s.k. miljonkontosparan- det. Regeringen avslog framställan. Bakgmnden härtill var att det be dömdes att de vidtagna åtgärderna i allemanssparandet i kombination med den nya storpremien var tillräckliga. Jaganser emellertid att en liknande åtgärd i vinstsparandet vid det Prop.1985/86:150 kommande skulle kunna bidra till att minska den kraftigalikvidi- Bil. 1 tetspåspädning som traditionellt inträffar hos hushållen kringårsskiftena. Fömtom skatteåterbäring och räntekrediteringar kommer hushållenatt erhålla betydande sparbelopp som kommer att frigöras i skattesparandet . Åtgärder från bankväsendet som stimulerar hushållen att användadessa medel till sparande begränsar risken för en alltför snabbkonsumtionsökning i ekonomin. Härtill kommer självfallet att en sådan åtgärdockså skulle kunna vara en viktig stimulans till vinstsparandet. Jagföreslår därför att de banker vilka handhar vinstsparande ges möjlighet attunder tiden 1 december 1986-28 febmari 1987 erbjuda sparare i vinstsparandetmöjlighet att utöver de maximalt tillåtna månadsinsättningarna på 800 kr.sätta in högst , fördelade på valfritt antal insättningar. Vidde kommande årsskiftena 1986-1987, 1987-1988 och 1988-1989 frigörs betydandebelopp inom skattesparandet. Det är belopp som hänför sig till spararen 1981,1982 och 1983. I skattesparandet föreligger en fem-årig låsningsperiod avsparmedlen för att spararen skall kunna åtnjuta skattereduktionen för spararet.Möjligheten till nyinsättningar i skattesparandet upphörde i och medallemanssparandets start . Storlekenpå de belopp som kommer att frigöras beror på förmögenhetsutvecklingen iskattefonderna, men de sammanlagda belopp som frigörs i skattesparandet kanberäknas uppgå till . , varav merpartenfaller på skattefonderna. Som jämförelse kan nämnas att dessa belopp motsvararca av den beräknade privata konsumtionen för . Utöver dessafrigjorda sparmedel kommer hushållen att tillföras betydande beloppkring årsskiftena genom skatteåterbäring och räntekrediteringar. Jagvill inte föreslå några särskilda ekonomiska sparstimulanser riktade tillskattesparare de kommande årsskiftena. Skälen härför är dels att skat-tesparamaredan erhållit mycket betydande skattesubventioner, dels att den gällandeskattelagstiftningen redan nu ger betydande fördelar för de sparare som låtersina medel står kvar i skattefondema efter . Frigjorda andelarbeskattas, enligt den enklaste beräkningsprincipen, med tillämpning av deregler som gäller för avyttring av aktier. De medför bl. a. att om andelaravyttras efter att de frigjorts, så tas av vinstenupp till beskattning. Undersökningarsom genomförts tyder på att åtskilliga skattesparare inte har kännedom om defördelar som är förknippade med ett fortsatt innehav av skattefondsandelarefter att de har frigjorts. Vidare tycks rena missförstånd ha uppstått, därsparare har trott sig vara tvungna att lösa ut sina andelar efterfemårsperioden. Stabiliseringspolitiskaskäl motiverar därför att statsmakterna tar ett ansvar för att berörda skattefondsparare blir bättre informerade om förde lama med att låta sina sparmedel kvarstå i skattefonderna. tionen bör därför i närasamarbete med bankerna utforma informations- Prop. 1985/86: 150 kampanjerriktade till de skattefondsparare som får sina medel frigjorda de Bil. Antalet berörda sparare är ca 400000 personer vid resp.årsskifte. Spardelegationen här uppskattat medelsbehovet till ca 5 milj. kr.per år för att kunna planera och genomföra dessa informationsåtgärder inödvändig omfattning. Denna kostnad måste i sammanhanget ses som en mycket lågstatsfinansiell utgift för att undvika alltför stora konsumtionsökningar kringde kommande årsskiftena. Jag föreslår därför att 15 milj. kr. ställs tillspardelegationens förfogande för /87 att disponeras underbudgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. Beloppet föreslås utgå somreservationsanslag. 8.4 Statsfinansiella konsekvenser, m. m. Deförslag som jag i det föregående har presenterat medför betydande konsekvenserför statsbudgetens utgifts- och inkomstsidor. Besparingarna ochinkomstförstärkningarna under /87 kan beräknas uppgå till ca500 milj.kr. Besparingar och inkomstförstärkningar i storleksordningen drygt 1miljard kr. kan förväntas uppstå fr.o.m. /88. Dessa växer sedanöver tiden. Denna fömtsägelse är dock betingad av de framtida sparvolymerna ide sparformer som berörs av förslaget. baseras på enframskrivning med nuvarande årliga sparvolymer. Deekonomiska följderna av förslagen är således av betydande omfattning ochkommer att i positiv riktning påverka det statsfinansiella läget. Jagavser att återkomma till vissa ytterligare frågor avseende hushållssparandet isenare sammanhang. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 2. lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931), 3. lag om ändring i lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster, 4. lag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. Deföreslagna lagändringarna är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 9 Ändrad tid för återbetalning av medel pålikviditetskonto Riksdagenbeslöt om särskilda likviditetsindragningar från före tag och kommuner (prop. 1983/84:200, FiD 45, skr. 421, SFS 1984:501). Arbetsgivare med mer än . i lönekostnader ålades att på 105 kontoi betala in ett belopp motsvarande viss del - för kom- Prop.1985/86: 150 muner och för företag - av den del av lönesumman somöversteg Bil. Syftet var att begränsa likviditetstillväxten iekonomin och minska inflationstrycket. Totalt inbetalades ca . iaugusti 1984 och ytterligare ca . I juni 1985beslöt om ytterligare likviditetsindragning (prop. 1984/85:150 bil.1, och 217, FiU 30, skr. 409, SFS 1985:582). I denna omgång inbetalades iaugusti 1985 och sammanlagt ca . Demedel som inbetalades och skall återbetalas vidutgången av 1986. Enligt de bedömningar som kan göras är detta en frånlikviditetssynpunkt olämplig tidpunkt. Statsbudgeten beräknas således uppvisa ett betydande underskott, främst på grund av storautbetalningar av överskjutande skatt. frigörs betydande belopp iskattesparandet, sammanlagt uppskattningsvis . Att i dennasituation ytterligare öka likviditeten med . frånlikviditetskonton skulle bidra till att försvåra ränte- ochlikviditetsstyrningen i ekonomin. Inte minst mot bakgmnd av den mermarknadsorienterade kreditpolitiken är det en fördel omdestabiliserande effekter på likviditeten i möjligaste mån kan undvikas. Jagföreslår därför, i syfte att stabilisera likviditetsutvecklingen i ekonomin,att de medel på likviditetskonto som skulle återbetalas vid årsskiftet1986-1987 istället utbetalas . Återbetalningen förläggs därmedtill en tidpunkt som, bl. a. genom fyllnadsinbetalningar av skatt, ger ettbetydande inkomstöverskott på statsbudgeten. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1984:501) om inbetalning på likviditetskonto. Lagförslagetär av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 10 Lagstiftning om betalningsvillkor vid kreditköp Riksdagenbehandlade frågan om ett utvidgat bemyndigande för regeringenatt förordna om betalningsvillkor vid kreditköp (prop. 1984/85:217, LU 44, rskr411). meddelade bemyndiganden att utfärda föreskrifter ombetalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar och vid kontoköputvidgades då till att avse övriga konsumentkreditköp av varor, tjänster ochandra nyttigheter. Vad gäller kontoköp och övriga konsumentkreditköp togsbemyndigandet upp i en ny lag, lagen (1985:580) med bemyndigande att meddelaföreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp. Deskärpta regler för bilkrediter (förordningen (1985:253) om vissa be talningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar, ändrad 1985:611), kontoköp (förordningen (1985:252) om vissa betalningsvillkor vid konto köp) och andra kreditköp (förordningen (1985:610) om betalningsvillkor vid vissa kreditköp, ändrad 1985:674 och 723) som beslutades av regering- 106 en våren och med stöd bl. a. av det nyabemyndigandet Prop. 1985/86: 150 gällde i enlighet med de ursprungligaavsikterna t. o. m. utgången av mars i Bil. gäller för kontokrediteren överenskommelse mellan kontoföretagen, handeln och omnormerande regler avseende bl. a. marknadsföring och amorteringslakt. För andrakonsumentkreditköp gäller åter konsumentkreditlagens (1977:981) permanentaregler med krav på en kontantinsats på normalt av varanskontantpris. I samband med den nämnda riksdagsbehandlingen uttaladeriksdagen att regeringen - om det enligt regeringens bedömande finns ett behovav den nya bemyndigandelagen även efter den - borde för riksdagenredovisa skälen för sin bedömning. Jag vill först erinra om att det funnitsbemyndiganden för regeringen att reglera betalningsvillkoren vid bl. a. bilköp.Bemyndigande rörande bilkrediter har gällt . Ett bemyndigandeavseende kontoköp tillkom mot bakgrund av en kraftig ökning avkontokre-ditgivningen . En brist i lagstiftningen var dockatt den inte täckte alla former av konsumtionskrediter. Restriktioner i frågaom kontoköp kunde leda till en överströmning till andra kreditformer, t. ex.avbetalningsköp. Det beslut som fattade syftade bl. a.till en lagstiftning som var neutral i förhållande till olika kreditformer ochändamålsenlig i den uppkomna situationen. Syftet med en bemyndigandelag av detta slag är således attge regeringen möjlighet att, i särskilt uppkomna lägen, påverka hushållenskreditvolym och konsumtion. Behov av sådana restriktioner som här avses kan uppkommat. ex. i samband med andra penningpolitiska åtgärder och de måste då kunnasättas in med omedelbar verkan. Jag vill understryka att behovet av åtgärder, ilikhet med vad som gällde , kan uppkomma också även ombalansbristerna i ekonomin nu begränsats och den ekonomiska utvecklingen går irätt riktning. Utgångspunkten bör dock vara att bemyndigandet så långtmöjlighet inte skall behöva utnyttjas och om så sker endast för en begränsadperiod. Det var så bemyndigandet utnyttjades , då det på grund av enkraftig ökning av den privata konsumtionen fanns ett behov att begränsa all kreditgivningför konsumtionsändamål. Vad gäller den lagtekniska lösningen har i samband medtidigare riksdagsbehandling diskuterats en närmare samordning mellan de olikabe-myndigandelagarna och övrig kreditpolitisk lagstiftning. Det kan finnas skälatt överväga denna fråga närmare. Detta bör lämpligen kunna ske i samband medberedningen av frågan om en eventuell förlängning av den kreditpolitiskalagstiftningen, som senast förlängdes att gälla till utgången av (SFS1983:916). Av de skäl som jag nu har anfört framgår att detfortfarande finns behov av en bemyndigandelag avseende konsumentkrediter,vilken gör det möjligt för regeringen att snabbt kunna ingripa medkonsumtionsdämpande åtgärder, när detta är motiverat av ekonomisk-politiskaskäl. Rättelse: S. 110 8. Rättat till:68000000000 kr. Står: handläggningsplanen Rättat till: handlingsplanen Il Försäljning av statens aktier i . Frågan omstatens ägarinflytande i bryggeribranschen behandlades senast i 1982/83:92. Efter de beslut som fattademed anledning av denna prop. (NU 1982/83:40, rskr 153) har AB BryggerierbUvit ett belagt dotterbolag till (tidigare ).Aktierna i har ägts till av staten och till av AB . Iett konsortialavtal mellan staten och AB har funnits regler om bl.a.hembud på aktierna och villkor för inlösen av dessa. Bryggeribranschen har förändrats så attdet numera vid sidan av och det likaledes av AB Gambrinus ägda BryggeriAB Falken finns flera företag som är livskraftiga. marknadsandelar harunder senare år sjunkit så att företaget är lika dominerande somtidigare. Konkurrensen har tilltagit, vilket kommit konsumenternatillgodo. Statsmakterna har vidare ett intresse från akoholpolitisksynpunkt vid ölhanteringens olika led. har dock ändringarvidtagits i bl. a. de regler som gäller för försäljning och utskänkning av öl,så att öl av klass I och II numeraär jämställt med andra drycker. De alkoholpolitiska motiven för staten att behålla ettdirektägande i ett ölproducerande företag har enligt min mening mot dennabakgmnd försvunnit. mottog regeringen flera förfrågningar omköp av aktierna i . Det uppdrogs åt en särskild förhandlare att medolika potentiella köpare förhandla om försäljning av aktierna i förhandlarens uppdrag ingick att en försäljning skulle ske till ettmarknadsmässigt pris och till en köpare som kan medverka till att får enkompetent ägare med ett långsiktigt industriellt intresse för bolaget. Avtal har träffats mellan staten och om attProcordia skall förvärva av aktierna i för en köpeskilling av850 milj. kr. Staten har i avtalet förbundit sig att begära inlösenav AB Volvos aktier i . har inte föreskrivit någon inskränkning iregeringens disposition av de statliga tillgångar som aktieinnehavet ibryggeribranschen utgör. godkännande av försäljningen har såledesinte behövts. Jag förordar dock att bereds tillfälle att ta del avvad jag anfört i denna fråga. Jag vill i detta sammanhang anföra att ABuppfyller de krav som regeringen ställt på en köpare av aktierna i . De av AB Gambrinus ägda företagen skall drivas under samma villkorsom andra företag inom . 12 Mervärdeskatt på guldmynt Prop. I I prop. 1985/86:47 om ändrad mervärdeskattföreslogs att sedlar och mynt som är eller har varit gällande betalningsmedelskulle undantas från mervärdeskatt. Förslaget innebar att försäljningen avfrimärken samt sedlar och mynt skulle likställas i mervärdeskattehänseende.Förslaget godtogs av (SkU 1985/86: 17, rskr 92) och de nya reglernagäller fr. o. m. (SFS 1985:1116). I fråga om vissa guldmynt, ex. kanadensiska Maple Leaf,har oklarhet uppstått om myntet verkligen är betalningsmedel eller inte. Klartär att myntets värde inte är relaterat till det värde som är präglat på myntet.En del andra guldmynt uppges t.o.m. sakna ett på myntet präglat värde. Myntetsvärde är i dessa fall direkt relaterat till det gällandeguldvärdet. Dessa mynt förvärvas, i likhet med guldtackor och liknande, somplaceringsobjekt och inte som betalningsmedel. Ett undantag från mervärdeskattför dessa investeringsobjekt kan innebära en konkurrenssnedvridning tillförfång för andra investeringsobjekt av guld. Genom en ändring i den norska mervärdeskattelagen gäller iNorge en begränsning av den också där gällande skattefriheten för mynt. Undantagetfrån mervärdeskatt gäller inte för guldmynt som är präglade efter den I januari1967 och som omsätts efter sitt metallvärde. För att undvika missförstånd och missbmk bör enmotsvarande begränsning införas också i den svenska mervärdeskattelagen.Begränsningen kan införas som ett nytt sjunde stycke i anvisningarna till 8§.Det är lämpligt att regeln får samma innehåll som den som gäller i . Ändringen bör träda i kraft . I enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Den föreslagna lagändringen är av så enkel beskaffenhetatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor: Reviderad nationalbudget 1986 (Bilaga l.l) Svensk ekonomi 1986-1989 (Bilaga 1.2) Långtidsbudget för perioden /87-1990/91 (Bilaga 1.3) Utdrag ur RRV:s reviderade inkomstberäkning för budgetåret1986/87 (Biläga 1.4) beräkning av räntor på statsskulden m.m. (Bilaga 1.5) Reviderat förslag till statsbudget för budgetåren 1985/86(Bilaga 1.6) Lagförslag (Bilaga 1.7) Hemställan pop- »985/86: 150 Föredragandena hemställer, mot bakgrund av vad somanförts, att regeringen 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som har förordats i det föregående, 2. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som har förordats i det föregående, 3. godkännaberäkningen av statsbudgetens inkomster för /87, 4. godkännaberäkningen av förändringar i anslagsbehållningar för /87, 5. godkännaberäkningen av förändringar i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1986/87, 6. godkännaberäkningen av Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgetåret1986/87, 7. anta förslagettill Räntor på statsskulden, m. m. för /87, 8. till Räntor påstatsskulden m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av68000000000 kr., 9. bemyndigaregeringen att för utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet medsom har förordats i det föregående, 10. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna mm. förbudget /87 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 11. till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för /87 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av I , 12. bemyndiga regeringen att /87, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp av , 13. att godkänna de angivnainvesteringsprojekten på samfärdselområdet som ingår i den nordiskahandlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning, 14. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att uppta erforderliga lån i Nordiska Investeringsbanken ochatt utbetala medlen i enlighet med vad föredraganden har förordat, 15. i överensstämmelse med vad angettsi det föregående uppdra åt fullmäktige i att med banker ochsparkassor träffa nya avtal om ersättning för skötsel av allemanssparkonton. 16. godkänna vad som förordats i frågaom vinstsparandet, 17. till Sparfrämjande åtgärder -utöver vad som begärts i prop. 1985/86: 100 bil. 9 - för /87under sjunde huvudtiteln anvisa ytteriigare . dels föreslår att anta förslagen till 18. lag om ändring i lagen (1982: 221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m.m., 110 19. lag om ändring i lagen(1985:533) om skatteutjämningsavgift, Prop. 20. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), Bil. 21. lagom ändring i uppbördslagen(1953:272), 22. lagom ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 23. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 24. lag om ändring i tullagen(1973:670), 25. lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 26. lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 27. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 28. lag om ändring i lagen(1979:609) om allmän investeringsfond, 29. lag om ändring i lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, 30. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto, 31. lag om ändring i lagen(1982:1185) om inbetalning på särskih investeringskonto, 32. lag om ändring i lagen(1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto, 33. lag om upphävande av vissafondförfattningar m. m., 34. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 35. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), 36. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 37. lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 38. lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931), 39. lag om ändring i lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster, 40. lag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande, 41. lag om ändring i lagen(1984:501) om inbetalning på likviditetskonto, 42. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, delsbereder tillfälle att ta del av vad föredraganden har anfört om 43. den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn m.m., 44. utnyttjandet avfinansfullmakten, 45. statliga kreditgarantier, 46. betalningsvillkoren vidkreditköp, 47. försäljningen av statens aktieri AB Gambrinus. 1985/86: 150 1 Den ekonomisk politiska strategin ................................ I 1.1 Politikför tillväxt och rättvis fördelning 1 2 Utsikternaför 1986 ...................................................... ..... 7 2.1 Den Internationella utvecklingen ............................ ..... 7 2.2 Den svenska ekonomin ............................................ ..... 9 2.3 Penningpolitiken .................................................... 12 3 Utveckhngenunder återstoden av .............. ... 13 4 Åtgärder förtillväxt ....................................................... ... 15 4.1 Förenklat skattesystem ............................................ ... 16 4.2 Avregleringar .......................................................... ... 18 4.3 Liberalisering avvalutaregleringen ........................ ... 19 4.4 Forskning och utbildning ......................................... ... 20 4.5 Arbetsmarknadspolitik............................................... 20 21 23 24 26 4.7 Ökat virkesutbud ............................. 4.8 Stimulanser av hushållssparandet .... 5.1 Saidoutvecklingen innevarande ochnästa budgetår 26 5.2 Långtidsbudgeten ............................ |................... 27 5.3 Budgetpolitiska slutsatser avlångtidsbudgeten och treårskalky- 5.4Budgetpolitiken på kortare sikt Kommunernas ekonomi ........ Denkommunala ekonomin .............................. ... 37 1 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn 37 2 Det kommunalagmndavdraget ...................................... ... 40 3 Skatteutjämningssystemet ............................................ 41 4 Besparingarinom utbildningsområdet ........................... 42 5 Extraskatteutjämningsbidrag ...................................... .. 43 6 övriga frågor ................................................................. .. 45 7 Anslagsfrågor ................................................................ .. 45 8 Upprättade lagförslag ................................................... .. 47 9 Författningskommentarer ............................................. 47 Förenkling av skattereglerna ........................................... 53 1 Inledning ...................................................................... 53 2 Garantibeskattningoch beskattningsort .................... 54 2.1 Huvuddragen i reformen ...................................... 54 2.2 Författningskommentarer ........................................ 57 3 Denindividuella schablonbeskattningen av bostadsrättshavare .. 59 4 Skattefrihetför restitutionsränta ................................ .. 60 5 Skattefrihetför vittnesersättningar ............................ .. 61 6 Investeringsfonderna ................................................. 62 6.1 Inledning ............................................................... 62 6.2 Registerföringen ..................................................... 63 6.3 Avveckling av vissa äldre fonder m.m...................... .. 64 6.4 Inbetalning till ..................................... .. 64 7 Ändraduppbörd av kvarstående skatt ............... .. 65 Prop. 1985/86: 150 7.1 Bakgrund ................................................... 65 Bil. 7.2 Nuvarande ordning .................................... .. 66 7.3 överväganden och förslag ........................... .. 67 7.3.1 Behovet av åtgärder ............................. 67 7.3.2 Uppbördsmånad .............................. 68 7.3.3 Redovisning och inbetalning .................... 71 7.3.4 Ikraftträdande ................................... 72 8 Energiskatt på elektriskkraft ........................... .. 72 9 Betalning av vägtrafikskatt .............................. 73 10 Kontrolluppgift för vissaersättningar ................. 74 11 Upprättade lagförslag ...................................... 75 Statsbudgetenoch särskilda frågor ....................... .. 77 1 Statsbudgetenbudgetåren 1985/86 och 1986/87 .. 77 1.1 Beräkningsförutsättningar, m. m..................... .. 77 1.2 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende budgetåren 1985/86 77 1.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende /87 80 1.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1985/86 och 1986/87 ... 83 2 Underliggande budgetsaldo ............................... 84 3 Statens lånebehov ......................................... .. 85 4 Utnyttjande avfinansfullmakten, m.m................... .. 87