prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — För att inte i 5 kap. 9 § onödan hindra handlingsfriheten förprojektering och underhåll bör sådana illustrationer ange karakteristiska dragsom eftersträvas i bebyggelsemiljön. Det kan gälla l.ex. byggnadsproportioner,byggnadernas huvudorien-lering, taksprång och fasadsutformning samt viktigadrag i den yttre miljön. 1 sådana fall förutsätter jag att planenskonsekvenser för sakägarna diskuteras vid samrådet och atl planen ger uttryckför en allmän uppfattning om hur miljön bör regleras. Detta innebär givetvisinte an nägon loial enighet behöver finnas. Det allmännas intresse av altreglera miljön bör emellertid noga vägas mot enskildas iniressen när sådetaljerade beslämmelser används. Tredje styckel avser att lägga fasti stort sett den ambitionsnivå som har utbildats i praxis. Jag anser detdäremot vara olämpligt att binda formerna och uttrycksmedlen i laglexlen. Idetta avseende bör ny teknik och nya pedagogiska metoder fritt kunna utvecklas.Syftet med beslämmelserna är atl säkerställa en tillfredsställande informationsnivå.Det bör alltså bedömas frän fall till fall vilken form och grad av precisionsom handlingarna bör ha. Eftersom utredningens förslaginnebär ett slopande av möjligheten alt använda flexibel detaljplan och fråganhar väckt intresse hos remissinstanserna, vill jag belysa hur jag ser på denfrågan, bl, a, i förhållande till medborgarinflytandet och brukarmedverkan, 1stora drag arbetar man med flexibla planer pä följande sätt, 1, En flexibelstadsplan upprättas, ställs ut, antas och fastställs. Förfarandereglerna ärdesamma som för en "vanlig" stadsplan. Medborgarna får därigenomkännedom om planens syfte och exploateringen i stort. 2, Som komplementtill planen - eventuellt i beskrivningen görs elt program för den kommandeupphandlingen. Programmet specificerar önskad lägenhetssammansättning,upplätelseformer, krav pä gemensamhelsanläggningar, standard på den yttremiljön, trafiksystem, hyresnivå etc, som kommunen och byggherren på förhandönskar bestämma, 3, Upphandlinggörs i form av en entreprenadtävling och med anbudsförfarande som visar såvälbebyggelsens utformning som de beräknade kostnaderna, 4, Av det vinnandeförslaget framgår alltså hur bebyggelsen kommer atl utformas.Projektören/byggherren är garanterad en byggrätt enligt den flexibla planen ochkan genomföra en detaljprojektering av bebyggelsen. Byggnadslov lämnas på de avprojektören/byggherten färdigställda ritningarna och med stöd av den flexiblastadsplanen, 5, Projektetgenomförs på det avsedda området, 1 en del fall upprättas och fastställs enändrad detaljplan som konfirmerar markens användning och byggrätterna ienlighet med den bebyggelse som håller på att uppföras. Där man genomför dennasena komplettering och ändring av detaljplanen Prop.1985/86:1 593 syftarden till att för framliden fördela och fixera den byggrätt som finns 5kap. 9 § kvar för att reglera tillbyggnadsmöjligheler m, m, för varjefastighet. Detta torde vara nödvändigt om inte del första projektet"konsumerar" all byggrätt. De problem som användningen av flexibla planerenligt utredningen anses föra med sig skulle jag vilja sammanfatta i följandepunkter: o Onödigt och olämpligt hög flexibilitet har ibland använts när stora,höga hus har medgetts i opreciserade lägen, o Flexibelplan har ibland använts för att säkerställa byggrätter som inte harvarit aktuella - en sorls planberedskap för osäkra utvecklingsbehov, oFlexibel plan i kombination med entreprenadtävling har inte ansetts ge tillfredsställande medborgarinflytande ochsakägarinsyn, o Efter upphandlingen har man ofta tvingats göra en ny och merdelaljerad plan,vilket fär betraktas som en onödig administrativ omgång. För att uppfylla kravet pä medborgarinflytande ochengagemang av de förtroendevalda har utredningen föreslagil en bestämmelse omatt detaljplan skall utformas så lydligt och begripligt att man får en klaruppfattning om den blivande miljön i områdel. Delta tydlighetskrav har av fleraremissinstanser ansetts innebära ett hinder mot alt använda flexibla planer. För egen del vill jag framhålla följande. För atlman skall kunna lillgodogöra sig nya idéer om miljöutformningen ochbyggprocessens uppläggning anser jag det är viktigt att PBL ger möjlighet arbetsprocedur som liknar den som används vid upprättandet av flexibelplan. Skälet är inte bara att stimulera produktutvecklingen bland producenternautan att man genom detta förfarande ocksä fär en samtidig presentation avkostnader och kvaliteter i miljön. Vid upphandlingen ger det möjlighet till envägning mellan dessa egenskaper, vilket med rådande kostnadsutveckling är nödvändigt.När denna arbetsgång skall anpassas till beslämmelserna i tredje stycket anserjag alt de olika stegen i princip kan genomföras på följande sätt: I, Det första steget kan lämpligen innebära ettbeslut om markens användningsändamål (bostäder, industri, fritidsbebyggelse,trafikanläggning etc), tilläten exploateringsrätt samt den huvudsakligaförläggningen av service, parkmark och trafiksystem. Även genomförandetiden börbeslämmas. Kommunen kan i detla steg behöva fä lösningsrätt till viss markenligt 6 kap, för att t, ex. påbörja gatu- och ledningsbyggen. Detta stegkräver en planform som garanterar inflytande från allmänheten och sakägare. Med en flexibel plan av det slag som jag nu harredovisat bör del vara möjligt att dels lösa konflikter mellan motståendeintressen beträffande markens användning, dels ge Ullfälle till ett brettmedborgarinflytande på den huvudsakliga miljöutformningen. För bostadsområdenanser jag det rimligt att planen redovisar om del gäller enbostadshus i högsttvä våningar Prop.1985/86:1 594 eller flerbosladshus i högre höjd än två våningar. I delsenare fallet bör det 5 kap. 9 § maximala väningsantalet anges. Likaså bör delanges om friliggande eller sammanbyggda hus skall byggas pä området. För störreområden bör läget för tillfarter anges liksom parkeringarna och störregemensamma ytor. Därmed anser jag att det allmänna medborgarinflylandel pä ettrimligt sätl kan göra sig gällande i detta första steg. Om det råder storameningsmotsättningar om marken över huvud taget skall användas för delaktuella ändamålel. kan det i en del fall vara lämpligl att först avgöra denfrågan genom att ett förslag till områdesbestämmelser enligt 165 första stycket2 tas upp till prövning. De frågor som tagits upp i steg Ibör därmed anses slutligt avgjorda och bör säledes inte kunna aktualiseras pänytt i den efterföljande arbetsproce-duren. Den detaljerade miljöutformingensom entreprenadtävlingen innefattar anser jag i dessa fall endast berör ensnävare krets av intressenler. Frågan är på vilket säll deras intressen av attpåverka projektets slutliga utformning skall tillgodoses, 2, De alternativaprojekt som kommer fram vid entreprenadtävlingar e,d, skall bedömas av kommunenoch byggherren, innan handlingar om det vinnande projektet färdigställs föransökan om bygglov. Ett möjligt tillvägagångssätt kan därvid vara att de olikaförslagen på lämpligt sätl offentliggörs . Det kan skegenom personlig underrättelse, kungörelse i ortstidning eller annan lämpliginformation om förslagen som ocksä bör hållas tillgängliga för intresserade.Inkomna synpunkter kan bredda bedömningsunderlagel vid beslut om upphandlingenoch kan ge en bättre förankring av genomförandet, 3, Den flexiblaplanen ger gencmförandetrygghet endast i de avseenden som miljöutformningenbehandlas i planen. Skulle det slutliga projeklet inte vara förenligt medplanens syfte, måste en ny detaljplan tas fram. Om det slutliga projektet ochbygglovet följer planen i alla hänseenden men någon besvärsberättigadintressent ändå anser att del strider mot de program, illustrationer ellerandra informationer som har getts i planärendet och alt avvikelsen väsentligtpåverkar hans rätt, kan han överklaga bygglovet och därvid åberopa l.ex. 3 kap.1 5. Besvären skall dä prövas bl. a. mot bakgrund av bestämmelserna i denflexibla planen. Därför är det viktigt att planen är tydlig i de avseenden somberör de besvärsberättigade. Det är naturligtvis angeläget förkommunen och byggherren att inte besvär i delta sena skede omöjliggör ellerförsenar projekten. Med den av mig förordade öppna behandlingen av förslagenunder bedömningen av de olika alternativen bör kommunen få klart för sig omnågot alternativ kräver planändring. 4, För att reglera miljönsfortbestånd, tillbyggnadsmöjligheter m. m. kan det ibland vara motiverat att ersätta den flexibla planen med en vanlig detaljplan, när genomförandet i stort sett är klart eller i vari fall när den detaljerade ulformningen är hell klar. Del gäller framför allt i de fall outnyttjad byggrätt med genomförandetid finns kvar i den flexibla planen. Prop.1985/86:1 595 10 § Till detaljplanen skall fogas en sädanplanbeskrivning som anges i 5 kap. 1011 §§ 268 och en sädangenomförandebeskrivning som anges i 6 kap, I 8, Paragrafen anger vilka handlingarsom skall fogas till en detaljplan, nämligen planbeskrivning ochgenomförandebeskrivning. Paragrafen motsvarar närmast 168 punkterna a)-c)byggnadsstadgan, 9 kap, 5 8 andra stycket och 68 i utredningsförslaget samt 5kap, 11 S i det remitterade lagförslaget. Den skiljer sig dock från nämndaparagraf i lagrådsremissen, därigenom alt den enbart innehåller en hänvisningtill de bestämmelser som innehåller en närmare reglering av de aktuellahandlingarna, Detla hänger samman med vad som sagts i specialmotiveringen till9 8 om att här ges föreskrifter endast om planen i dess slutliga skick, medanhandlingarnas innehåll på förslagsstadiet regleras i de paragrafer som handlarom förfarandet, 118 Före genomförandetidens utgång får mot berördafastighetsägares bestridande detaljplanen ändras eller upphävas endast om detär nödvändigt på grund av nya förhållanden av stor allmän vikt, vilka intekunnat förutses vid planläggningen. Efter genomförandetidens utgång fårplanen ändras eller upphävas utan att rättigheter som uppkommit genom planenbeaktas. Om förlängning och förnyelse avgenomförandelid finns bestämmelser i 14 8. Om förlängning av tid för tillfälligmarkanvändning finns beslämmelser i 15 5. I paragrafen regleras kommunensrätt att ändra eller upphäva detaljplanen före resp. efter genomförandetidensutgång. Bestämmelsen är ny och motsvarar 9kap. 315 i utredningens förslag och 5kap. 128 i del remitterade lagförslaget. De principer på vilka bestämmelsenvilar har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.6). Förslaget omgenomförandetid har vidare behandlats bl. a. i specialmotiveringen till 5 8. 1 första siycket avhandlasförutsättningarna för atl ändra eller upphäva en detaljplan föregenomförandetidens utgång. Av 5 8 framgår atl tiden skall räknas frän och medden dag planen vinner laga kraft eller den senare tidpunkt som anges i planenoch att tiden ibland kan börja löpa innan planbeslutet vinner laga kraft,nämligen när ett förordnande enligt 13 kap. 8 8 andra stycket har meddelats.Tidens längd skall framgå av planbestäm-mdsen. För att fastighetsägarna skallha räll att genomföra planen eller ha rätt till ersättning vid vägrat lov krävsdet att ansökan om lov har kommit in senast som genomförandetiden gårut. Enligt 14 kap. 5 5 kan fastighetsägare och innehavare av särskild rält fåkompensation för den skada de lider, om planen ändras eller upphävs föregenomförandetidens utgång. I del remitterade förslaget föreskrevs att planen färändras eller upphä- Prop.1985/86:1 596 vas före genomförandetidens utgång endasi om det finnssynnerliga skäl lill J kap. II §det eller om berörda fastighetsägare har medgeit det. Lagrådet har uttalatföljande i den frågan (yttrandet s.590: Departementschefen har i denallmänna motiveringen (s. 125) berört vad som skall anses vara innefattat ibegreppet synnerliga skäl. Det skall, framhåller han, ha uppstått nyaförhållanden av stor allmän betydelse som inte kunde förutses vidplanläggningen och som inte med rimliga insatser från det allmännas sida kanbemästras på annal sätt än genom ändring eller upphävande av planen. mening bör vad departementschefen sålunda utvecklat komma til!direkt utryck i lagrummet för alt det på ett klarare sätl än genom hänvisninglill uttrycket "synnerliga skäl" skall framgå när det skall varamöjligt att mot fastighetsägarnas bestridande ändra eller upphäva planen. Jag ansluter mig till lagrådetsförslag. Därför har i första styckel föreskrivits att planen fär ändras ellerupphävas endast om det är nödvändigt på grund av nya förhållanden av storallmän vikt, vilka inte kunnat förutses vid planläggningen. Någon sakligändring i förhållande till lagrådsremissen ligger inte i denna formulering. Att uttrycket "föregenomförandetidens utgång" används i första stycket får betydelse bl. a. isådana fall då genomförandetiden börjar löpa först en viss lid efler det attplanen har vunnit laga kraft. Det medför nämligen att det hårda kravet för atländra eller upphäva en plan utan fastighetsägarnas samtycke gäller inte baraunder genomförandetiden utan också under liden från det planer vinner lagakraft fill dess att genomförandetiden börjar löpa. Om ändringen eller upphävandet avplanen berör många fastighetsägare, kan godkännandet inhämtas under densamråds- och planprocess som föreskrivs för ändring eller upphävande avdetaljplan. Framförs invändningar under utställningen från berördafastighetsägare, skall självfallet inte samtycke kunna åberopas som grund förändringen. Om fastighetsägarna deltagit vid samrådet och inte riktaranmärkningar mot planförslaget under samrådet eller utställningen, börkommunen enligt min mening kunna utgå från aft fastighetsägarna samtycker tillförslaget. Om ändringen eller upphävandet avplanen berör ett mindre antal fastighetsägare, kan en lämplig ordning vara attkommunen skaffar skriftligt samtycke frän fastighetsägarna. En specialfråga bör kort belysas.Del gäller en sådan situation där kommunen av administrativa skäl vill vidgaett planområde för att därmed samla en mångfald olika tidigare planbeslut i ettenda plandokumenf. De olika detaljplanerna måsle då kunna överföras heltoförändrade. I sådant fall bör ocksä genomförandeliden kunna överförasoförändrad eller med någon mindre förlängning för aft bestämmelserna skall blilika. Första stycket skall inte hindra en sådan för fastighetsägarnafördelaktig ändring av detaljplaner . Vid ändringen börreglerna om enkelt planförfarande i 28 8 kunna tillämpas. Prop.1985/86:1 597 Andra stycket 5 kap. Il § 1 andra stycket regleras kommunens rätt att ändra ellerupphäva en detaljplan efter genomförandelidens utgång. Som jag fidigare harangett bör kommunen i det läget ha en stark ställning. Detta har i detremitterade lagförslaget kommit till uttryck i andra stycket pä så sätt att detskall vara påkallat från allmän synpunkt atl planen ändras eller upphävs. Jagframhöll i lagrådsremissen att några enskilda intressen inte behöver vägas invid den bedömningen utan att det bör vara tillräckligt att kommunen anser attplanen är lämplig som grund för bygglovsprövningen. Lagrådet har idenna del anfört (yttrandet s, 60): Enligt 1 kap, 4 8 skall ju alltid -i den mån inte annat föreskrivs - både allmänna och enskilda intressen beakiasvid prövning av frågor enligt PBL. Avsikten med det i specialmotiveringengjorda uttalandet torde därför vara att markera att den som har en rättighetenligt planen inte skall kunna åberopa denna vid den avvägning som skall görasnär fråga uppkommer om att låta planen upphöra att gälla eller att ge den ettannat innehåll. När det gäller att fa ställning till det nya innehåll somplanen vid en ändring skall ges, skall självfallet också enskilda intressenenligt huvudregeln i 1 kap. 45 vägas in, låt vara att inte heller vid dennaavvägning rättigheter enligt den tidigare planen behöver beaktas. Vad som nuhar sagts bör komma till uttryck i lagtexten. Jag ansluter mig helt fill dettaresonemang. 1 överensstämmelse med lagrådets förslag har därför föreskrivitsalt planen efler genomförandetidens utgång får ändras eller upphävas utan atlrättigheter som uppkommit genom planen beaktas. Härmed avses givetvis säväloutnyttjade som utnyttjade rättigheter, även om paragrafen i första hand tarsikte på att komma till rätta med icke genomförda delar av planen. Den som harutnyttjat sin byggrätt enligt planen skyddasju på andra sätt, om planenupphävs, t. ex. genom rätlen till kompletteringsätgärder ochåteruppföran-derätlen. Tredje stycket, som saknar motsvarighet i det remitteradelagförslaget, har tillagts med anledning av följande uttalande av lagrådet(yttrandet s. 60): I detaljplan skall anges den tidinom vilken lov skall sökas för att planen skall få genomföras.Genomförandetiden ingår som en särskild bestämmelse i detaljplanen. Enligt 155 kan förlängas eller förnyas. Ett beslut härom innebär alltså enändring av detaljplanen. Emellertid är det ej avsett att för beslut om ändringav genomförandetid skall gälla de i 12 5 angivna förutsättningarna förändringsbeslut i allmänhet. Detta skulle nämligen bl. a. innebära att beslutom förnyelse, som ju fattas efter genomförandetidens utgång, vore underkastatmindre stränga villkor än en beslutad förlängning. 1ett sista stycke i paragrafen, i lagrådets förslag betecknad 11 8, bör därföranges att föriängning och förnyelse av genomförandetid regleras i - enligtlagrådets förslag - 14 8, Prop.1985/86:1 598 Däremol gäller om genomförandetiden skall förkortas sammakrav som för 5 kap. 11-14 §§ andra beslut om ändring av detaljplan. Detanförda gäller i tillämpliga delar också i fråga om tid under vilken tillfälligmarkanvändning fått pågå, 12 8 Bestämmelserna i 1-10 85 skall tillämpas även när endetaljplan ändras eller upphävs. Paragrafen motsvarar 23 8byggnadsstadgan, 9 kap. 298 i utredningsförslaget och 5 kap, 13 8 i detremitterade förslaget, 1 paragrafen föreskrivs att de bestämmelseri 1-1085 som reglerar förutsältningar, innehåll, redovisning m,m, tillämpasäven när en detaljplan ändras eller upphävs. Bestämmelserna i 9 och 1088 fårdärvid alltid betydelse. Däremot ligger det i sakens natur att bestämmelserna i3-8 85 inte har någon betydelse vid t, ex, upphävande av en detaljplan, 13 8 Om detaljplanen ändras eller helt eller delvisupphävs för ett områ de som omfattas av en fastighetsplan, skall det framgå av detaljplanen i vilka delar fastighetsplanen enligt 6 kap. 11 5 upphör att gälla. Att detaljplanen i vissa falländras till följd av att en fastighetsplan antas framgår av 6 kap. 5 8. Paragrafen motsvarar 9 kap. 32 8tredje styckel i utredningsförslaget och 5 kap. 14 8 i del remitteradelagförslaget. Om en detaljplan ändras ellerupphävs i sädana delar som omfattas av en fastighetsplan, medför delta enkigt6kap. 11 5 att fastighetsplanen normalt upphör atl gälla i de delar som berörsav ändringen eller upphävandet. 1 första styckel av förevarande paragrafföreskrivs att del i sådana fall skall framgå av detaljplanen i vilka delarfastighetsplanen upphör att gälla. Pä förslag av lagrådet (yttrandet s.60) harorden "eller helt eller delvis upphävs" tillagts för att lagtextenbättre skall överensstämma med lydelsen av 6 kap. 11 8. En fastighetsplan som innebär atten mindre aVvikdse har gjorts i förhållande till detaljplanen, medför enligt 6kap. 5 8 att detaljplanen skall anses ha den uiformning som framgår avfastighetsplanen. En erinran om denna bestämmelse har tagits in i andrastycket. 14 8 Innan genomförandetiden gäll ut kan den förlängas medhögst i sänder. Efter del att genomförandetiden gått ut, kan den förnyas i sänder. Förlängnmg och förnyelse kan avse visst område av detaljplanen. Har under genomförandetidenåtgärder vidtagits för planens genomförande såvitt gäller viss fastighet menhar åtgärderna inte kunnat fullföljas på grund av omständigheter över vilkakommunen råder, skall genomfö- Prop.1985/86:1 599 randetiden förlängas i skälig utsträckning för denfaslighelen. Ansökan om 5 kap. 14 § föriängning skall göras föregenomförandetidens utgång. Paragrafen som handlar omförlängning och förnyelse av genomförandetiden är ny. Den motsvarar 9 kap. 175 i ulredningsförslagel och 5 kap, 15 5 första och andra styckena iutredningsförslaget. Jag har behandlat frågan tidigare (avsnitt 8.6), 1 första stycket, som har fåll sinredaktionella utformning i enlighet med lagrådels förslag (yttrandet s,61),regleras kommunens möjligheter all förlänga eller förnya genomförandetiden.Innan förlängning eller förnyelse av genomförandetiden beslulas börkommunstyrelsens yttrande inhämtas med tanke på eventuella markavtal,förestående förändrade planeringsdirektiv, ekonomiska förpliktelser m, m. Med förlängning avgenomförandetiden avses att planbestämmelsen om ändras undergenomförandetiden, så att den kommer att omfatta . Detskall därmed inte behöva uppslå nägon lucka i bestämmelsens giltighetstid.Förlängning av tiden kan bli aktuellt i sådana fall där kommunen på detla sättönskar markera sin positiva önskan om att få planen genomförd. Förnyelse av genomförandelidenavser det fall atl liden har löpt ut och alt ett genomförande aktualiserasförst senare, t, ex, efter ägarskifte till fastigheterna. Om planen är aktuell,kan etl beslut om förnyad genomförandetid ingå som ett led i strävandena attfä planen genomförd. Jag vill i detta sammanhang erinra om den möjlighel somfastighetsägarna har att -om genomförandetiden har löpt ut - ändå få planensaktualitet prövad genom att begära förhandsbesked enligt 8 kap, 34 8, 1 första siycket föreskrivs vidareatt förlängning eller förnyelse får ske i sänder. Principen medgenomförandetid utgår från att detaljplaner görs för all inom överskådlig lidgenomföras. Om så inte sker skall samhället ha möjlighel alt efter varjeplaneringsperiod överväga lämpligheten av den markanvändning som planen medger,1 specialmotiveringen till 4 kap. 1 5 har jag närmare belysl deplaneringsperspektiv som är aktuella för fysisk planering, det länga på 10-20år, del medellånga och det korta . Det är naturiigl attdetaljplanernas genomförandetider ansluter till dessa planeringsperspektiv. detaljplans genomförandetid bör kunna sträckas ut så att förverkligandetsker inom del längre perspeklivet. En detaljplan som inte blivit genomfördunder den bör enligt min mening vid förnyad ellerförlängd genomförandetid anknytas till del kortare perspekUvet. Bestämmelsernai första stycket avspeglar en sådan tankegång. Som lagrådet har påpekat (yttrandets. 60) medför den i paragrafen valda bestämningen av begreppen"förlängning" resp, "förnyelse" att kommu- Prop.1985/86:1 600 nensbeslut om förlängning mäste fattas medan genomförandetiden pågår, 5 kap.14 § Har den hunnit gå ut innan beslul fattas, blir det enligt de nämnda begreppsbestämningarnafråga om förnyelse av genomförandetiden. I andra stycket föreskrivs under vilkaförutsättningar kommunen är skyldig atl förlänga genomförandetiden. För attdenna situation skall uppstå framgår till en början att fastighetsägaren måstepåkalla förlängning innan genomförandetiden har gått till ända. Någon rätt tillförnyelse av genomförandetiden har fastighetsägaren således inte.Fastighetsägaren måste vidare påbörja projektering, ansöka om bygglov, görafastighetsrältsliga förberedelser eller pä annat sätl påvisa sin aktivitet föratl kunna kräva förlängd genomförandetid. Beslut om vägrad föriängning mäste givetviskunna överklagas, vilket framgår av 13 kap, 2 5, Vägrad förlängning fåreffekter för fastighetsägaren dels genom osäkerheten om bygglov som följerplanen verkligen kommer att beviljas, dels genom alt kommunens lösenrätt enligt6 kap, 24 8 inträder. Av andra siycket framgår atl kommunen skallförlänga genomförandetiden om kommunen inte har skött vad som på den ankommer.Därmed avses t, ex. att kommunen inte har meddelat de beslut ifaslighetsrättsliga frågor som kan behövas, l.ex. medgivande till en mindreavvikelse från planen för en gemensamhetsanläggning, vilken kan utgöra enförutsättning för bygglov till de åtgärder som planen medger. Ett annat exempelär om kommunen inte har fullgjort sina förpliktelser enligt ettexploateringsavtal som är knutet lill planen, I dessa och liknande fall måstesåledes kommunen förlänga genomförandetiden.