prop · G903112 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:112 om den slutliga regleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativ 1985/86:112 databehandling(DAFA) till aktiebolag m. m. Regeringenföreslär riksdage i att anla de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Riksdagenhar beslutat (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4 rskr 89) atl datamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA) skall ombildas lill aktiebolag och allen myndighei skall inrättas med uppgift atl svara för huvudmannaskapet för detstatliga person- och adressregistret (SPAR). I denna proposition föreslås hur ombildningentekniskt och ekonomiskt skall genomföras. Ipropositionen behandlas i huvudsak frågor som rör dels en ekonomisk regleringav DAFA:s ombildning till aktiebolag och en överföring av driftstället i för fastighetsdata (CFD), dels en ekonomisk reglering av . Förslageninnebär all bolaget () tar över myndigheten verksamheimed undantag av uppdragen för CFD:s räkning. Bolaget lar över myndigheien DAFA:stillgångar och skulder. Vidare överförs till bolaget den ADB-utrustning somstatskontoret förvallar för myndigheien DAFA i . Utrustningen vid DAFA:sdriftställe i överförs till CFD. Vidareföreslås all lill , som enligt beslut av skall inrättasden , skall anvisas ett förslagsanslag på . 1 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , R ,, , , , Proposition om den slutliga regleringen av ombildningen avdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m. m. StatsrådenHolmberg och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas i underprolokollenför civil- respektive . StatsrådetHolmberg hemställer att regeringen i en proposition föreslår all anlade förslag han och statsrådet lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslular att genomproposition föreslå atl anta de förslag föredragandena har lagt fram. Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde Anmälan till proposition om den slutliga regleringen av ombildningenav datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m.m. Riksdagenhar beslutat att datamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA)skall ombildas till aktiebolag fr.o.m, (prop. 1984/85:225, FiU1985/86:4, rskr 89). Regeringengav en organisationskommitté' i uppdrag att förbereda och under förutsättning av godkännande -genomföra en ombildning av myndigheienDAFA till aktiebolag (Dir 1985:44). Kommittén har i en promemoria den 20december 1985 lämnat underlag för bl. a. den ekonomiska regleringen av DAFA:s ombildningtill aktiebolag. Promemorian bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 1:1. , och myndigheien DAFA har yttratsig över kommitténs rapport. Till protokollet bör fogas en sammanställning avdessa yttranden som bilaga 1:2. Organisationskommitténför DAFA skall i sitt fortsatta arbete särskilt granska behovet av samordningmed . Idet följande redovisar jag mina förslag lill hur ombildningen av myndigheten bolag tekniskt och ekonomiskt bör gå till för all övergången lill den nyaverksamhetsformen skall ske smidigt för säväl DAFA som dess kundmyndigheler. 2Föredraganden Prop, 1985/86:112 2.1 DAFA:s framtida verksamhetsinriktning Riksdagensbeslut att ombilda DAFA lill etl aktiebolag är ett led i arbetet alt skapa enslagkraftig ADB-verksamhet inom statsförvaltningen. Jaganser att del är angeläget att DAFA som bolag ges förutsättningar atl arbeta påetl effektivt sätt och i samverkan med andra statliga bolag och myndigheter, DAFAsom myndighet har hafl tyngdpunkten i sin verksamhet på det statliga områdetoch främst varit driftställe för slora ADB-system. Organisationskommitténkonstaterar i sin rapport atl bolaget () under de närmasteåren kommer att ha en relativt stabil kundkrets. De fiesla större statligasystemen hos DAFA är färdigutvecklade och i full drifl. Dessa är av den storieksordningenall kommittén inte bedömer det som troligt all någon annan servicebyrå inom överblickbarframlid utgör ett ekonomiskt alternativ. På kan enligt kommitténsmening vissa kundförhållanden ändras genom att en del kunder kan komma atlförlägga dalordriften till egna anläggningar. Detta fömtsätter nyinvesteringari myndighelemas ADB-utrustning som finansieras över statsbudgeten. Jagdelar kommitténs uppfattning alt DAFA som bolag i försia hand kommer atl arbetamed den nuvarande verksamhetsinriktningen som bas. Jag gör bedömningen att deti statsförvaltningen under överskådlig lid finns etl behov av driftställen förstörre centrala syslem men också av mer användarnära driftformer. Del ärviktigt atl DAFA även i framliden utnyttjar sitt nuvarande kunnande ochtillhandahåller en driftmiljö för de stora ADB-systemen och en rationellutvecklingsmiljö för statsförvaltningen, DAFA bör också kunna svara förutveckling och drift av informationsdatabaser. Detär enligt min mening angeläget att staten har en egen servicebyrå för all pä såsätl få tillgäng lill en miljö för programutveckling etc. Det är viktigt atl deolika bolagen och myndigheterna samverkar för all åstadkomma en rationell organisalionoch undvika dubbelarbete. Idirektiven (Dir 1985; 44) till organisationskommittén framhålls att kommitténunder skall utreda formerna för samverkan mellan (Statskonsultförelagen)och DAFA inom bl. a. följande områden; allmän konsultverksamhet, anskaffningoch utveckling av programprodukter för person- och basdatorer samt försäljningoch uihyrning av sådan utrustning. Genomett aktivt samarbete mellan de statliga bolagen och myndigheterna inom ADB-områdetskapas enligt min mening bättre förutsättningar än i dagslägel för alltillgodose den statliga marknadens behov som en långtgående utbyggnadav likartade tjänster inom respektive organisalion undviks. 2.2Ekonomisk reglering av DAFA:s omBildning Mittförslag: övertar DAFA:s tillgångar och skulder samt den ADB-utmstningsom bokförs hos statskontoret för DA-FA:s räkning utom vad gäller utrustningeni , Värdet av det som övertas beräknas uppgår till 57,7 milj, kr, per den30 , Totalt överförs 53 milj. kr. till bolaget i form av etlkapitaltillskott. Av detta ulgör 40 milj. kr. bolagets eget kapital, medan 13milj. kr, avser att täcka den merkostnad som uppkommer genom atl verksamheteni sin helhet blir mervärdeskattepliktig, DAFA erhåller detta kapitaltillskottför all kunna hålla oförändrade priser gentemot de statliga kunderna /87, Resterande belopp, 4,7 milj. kr., upptas som en skuld lill slalen. Organisationskommitténsförslag: Överensstämmer inte med mitt när del gäller verksamheten i ochmervärdeskatten. föreslår att myndigheien DAFA:snuvarande verksamhei i sin helhet överförs till bolaget. Vad gällermervärdeskallen förordar kommiftén ett ytteriigare tillskoft utöver mittförslag till del egna kapitalet på 8 milj. kr. till följd av förslagen i prop1985/86:47 om ändrad mervärdeskatt som innebär alt det mervärdeskatteplikliga områdelför ADB utökas atl omfatta persontjänsler. och myndigheien DAFA har kommenterat mervärdeskattefråganoch har inget att erinra mol en kompensation genom ett kapilallillskolt. Skälenför mitt förslag: Utgångspunkten för DAFA:s framlida verksamhet är alt lar över myndigheten verksamhei. När det gäller verksamhelen iGävle anserjag alt den del som avser uppdrag för centralnämnden förfastighetsdata (CFD) inte bör ingå i bolaget . CFD och DAFA har förtillfället inget formellt avlal. Det har diskuterats om CFD bör driva sin ADB-verksamheti egen regi. Jag gör den bedömningen all del nu är lämpligl alt CFD självdriver sin ADB-verksamhet. Delta medför en ökad effektivitet i CFD:s verksamheibl.a. genom att samordningsvinster uppnås. Ettövertagande av driften innebär att CFD tar över ulmstning och lokaler i atl CFD erbjuder all DAFA:s personal i anställning. Jag fömtsätteralt huvuddelen av de anslällda accepterar detla erbjudande. Detla är ocksä en fömlsäUningför atl även vid ett avskiljande av verksamhelen i skallkunna uppnå de avkastningskrav som jag i del följande förordar. DAFA:s övrigakunder i fär i fortsäUningen sina uppdrag utförda i Slockholm. DAFA DataAB bör dock ha möjlighet alt ha kvar vissa kunder iGävle mol ersäuning till CFD. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för bostadsdepartmenlet. 1985/86: 112 Organisationskommitténhar för bolagets räkning fört förhandlingar med berörda centralaarbetstagarorganisationer om anställningsvillkoren i . Kommitténhar tillsammans med bolagets styrelse undertecknat etl avtal medpersonalorganisationerna. All personal vid myndigheten har fått erbjudande omanställning i bolaget. Närdet gäller personalen i förutsätter jag atl samtliga erbjuds anställningvid CFD. Formerna och villkoren för detta får regleras . Kapitalbehov(ägarkapilal) Detär angeläget att DAFA vid övergången lill aktiebolag tillförs elt startkapitalsom skapar affärsmässiga fömtsättningar för en ekonomiskt sund utveckling pålång sikt. bör därför ges en soliditet som gör del möjligt förförelagsledningen alt med acceptabla marginaler verka under tillfälliga svackori efterfrågan. Jaghar i beräkningarna av DAFA kapitalbehov utgått från alt myndigheten verksamhei med det undantag jag tidigare redovisat överförs till DAFA-bolageiper . Det har också fömtsatts att såväl myndighetens tillgångaroch skulder som den av statskontoret för DAFA:s räkning förvaltade dalomlmslningenutom vad gäller Gävle-utmstningen övertas av bolaget till del värde som fmnsupplaget i respektive statskontorets balansräkning per den30 . Efiersom det är fråga om begagnad utrustning är behovet av finansieringlägre än om ny ulmstning anskaffats. Kommitténhar beräknat bolagets kapitalbehov till 61 milj. kr. Kommittén föreslår attbolaget vid övergången ges ell eget kapital på 40 milj. kr. En lämpligfördelning bedöms vara elt aktiekapital på 20 milj. kr., en reservfond pä 4milj. samt ell ägartillskott för fritt eget kapital på 16 milj. kr. etl ägartillskott på 21 milj. kr. som kompensation förutökad mervärdeskatteskyldighel. Jag återkommer till detla . Viduppdelningen i fritt och bundet kapital har hänsyn tagits till all DAFA skallkunna ha en uthållighet mol förluster ulan att aktiekapitalet berörs. Eftersomdel skulle la åtskilliga år för bolaget atl själv generera ett fritt egetkapital i denna storleksordning förordar kommittén denna lösning för attjämställa DAFA med andra servicebyråer. Med den föreslagna nivån på det egnakapitalet kommer DAFA:s soliditet inledningsvis atl ligga på vilket jaganser rimligl med hänsyn lill förhållandena i branschen. Jagdelar kommitténs uppfattning att det är rimligt att avkastningskravet på delegna kapitalet bör ligga med dagens ränteläge samt attavkastningskravet på det arbetande kapitalet bör uppgå till ca 20%.Avkastningen bör dessutom vara så hög alt del är möjligt att lämna utdelning påaktiekapitalet. Utdelningen på det nominella aktiekapitalet bör successivt ökasfrån 5 lill . bör utdelningen ligga på ennivå som svarar mot näringslivet i slorl och situationen i branschen. Mervärdeskall ''''-'' Prop. 1985/86: 112 DAFAsom myndighei är inte skattskyldig för försäljning lill andra myndigheter, mendäremot för övrig försäljning. Skattskyldighet för mervärdeskatt uppkommer dåskattepliktiga varor eller tjänster omsätts inom landet i en yrkesmässigverksamhet. Statlig verksamhet i myndighetsform räknas som yrkesmässig lill dendel den avser utåtriktad verksamhet. Den del av verksamheten som avser slalensegna behov anses däremot inte vara yrkesmässigt bedriven och medför inteskattskyldighet. Detla gäller omsättning mellan olika myndigheter. Av statenbedriven verksamhet anses dock alltid som yrkesmässig när den drivs ibolagsform, t. ex..som aktiebolag. Endasten del av DAFA:s nuvarande verksamhet är skattepliktig. Andelen haruppskattats lill . I och med övergängen lill aktiebolag den 1 juli 1986anses DAFA:s hela verksamhet vara yrkesmässig och därmed även mervärdeskattepliktig.För sina mervärdeskatteplikliga varor och tjänster - främst dalordriften -skall således DAFA debilera både myndigheter och privata företag mervärdeskatt.Övergången till aktiebolagsform påverkar inte mervärdeskatten avseende devaror och tjänster som enligt nuvarande lagstiftning inte är skattepliktiga,främst persontjänster l.ex. systemering, programmering och utbildning. NärDAFA som bolag debilerar samtliga kunder mervärdeskall innebär detta enkostnadsökning för icke mervärdeskalteskyldiga kunder främst myndigheter eftersom dessa inte kan lyfta av ingående mervärdeskatt. Enligten ändring (1985:1116) i lagen (1968:430) om mervärdeskall skall del mervärdeskatteplikligaområdet för ADB utökas lill alt även omfattasystemering och programmering (prop. 1985/86:47, SkU 17, rskr 92). Mervärdeskattutgår på priset inkl. skatt. Genom all DAFA som mervärdeskatleskyldiglbolag kan dra av praktiskt tagel all ingående mervärdeskatt minskar dock DAFA:snuvarande koslnader med . Om man antar att detta slår igenom på DAFA:sprissättning skulle kundmyndigheternas totala kostnadsökningar (pris inkl. utgåendemoms) bli jämfört med nuvarande förhållanden. Om man därtill läggereffekten hos DAFA av det utvidgade beskattningsomrädet skulle kostnadsökningenuppgå lill för myndighelema. Det skall observeras all den prisökning sommotiveras av mervärdeskatteskyldighe-len och som får erläggas av statligamyndigheter betalas tillbaka till statskassan av . Myndigheternakommer dock att uppleva mervärdeskatten som en kostnadsökning om de intekompenseras för delta i sina anslag. I budgetförslaget för /87har inte denna kostnadsökning beaktats. kommer för sin del alt första verksamhetsåret erhålla en belydanderesultatförsämring om inte en prishöjning kan ske som svarar mol den ökadekostnaden med hänsyn till mervärdeskalteskyldighelen eller om inteintäktsbortfallet kan kompenseras på annat sätl. Kommitténhar övervägt olika alternativ och stannat för alt under budgetåret1986/87 bör behålla sin nuvarande prisnivå vid för- säljning till de statligamyndigheterna. Föratt kompensera den resullatför- Prop. 1985/86: 112 sämring som blir följdenav mervärdeskalteskyldighelen bör AB få en kompensation iform av ett kapitaltillskott. beräknats till ca 13 milj.kr. och skall i efterhand avräknas mot faktiskt Den erhållnakompensationen återbetalas till statskassan i takt med att DAFA levererar inerhållen mervärdeskatt för försäljning till statliga myndigheter.Slutregleringen föreslås ske , Jag kan i huvudsak biträda kommitténs förslagsom har uppenbara praktiska fördelar. Jagkan däremot inte godta kommitténs förslag atl DAFA även bör få kompensation lillföljd av alt även persontjänsler beläggs med mervärdeskatt fr.o.m. den 1 juli1986. bör inte särbehandlas i förhällande till andra förelag. Detkan dock eventuellt finnas skäl att överväga en kompensation direkt lill myndigheternaunder /87 lill följd av det utökade mervärdeskatteplikligaområdet. Detla bör ske på sedvanligt säll efler bedömning i varje enskilt fall. Jaghar vad avser frågan om mervärdeskatt samrått med chefen för . Finansieringav kapUalbehov m. m. Somjag har nämnt har kommittén beräknat bolagets kapitalbehov till 61milj. inklusive behovet av kompensation för utökad mervärdeskatteskyldighel. Förutomvad jag lidigare har anfört om kompensationen för utökad mervärdeskatteskyldighelansluter jag mig till kommitléns bedömning av det totala behovet av egetkapital. Jag beräknar således detla behov lill 53 milj. kr. Närdel gäller finansieringen av delta kapitalbehov vill jag anföra följande. föreslagit bör behovet av eget kapital tillgodoses genom atltillgångar och skulder från myndigheien DAFA och tillgångar som förvallas avstatskontoret för DAFA:s räkning överförs till det nya bolaget. Nettovärdet avde tillgångar som överförs till bolaget har beräknats med hänsyn till befintligutrustning och planerade investeringar samt avskrivningar under innevarandebudgetår, utrangeringsföriusler saml avskrivningar. Värdet beräknas utgöra57,7 milj. kr. Nettotillgångar lill etl värde av 53 milj.kr. av dessa bör lämnas som etl kapilallillskolt från staten lill bolaget.Formerna för detta bör beslutas av regeringen liksom hur fördelningen av delegna kapitalet mellan bundet och fritt kapital bör ske. Resterande del avnettotillgångarna, 4,7 milj. kr. bör överföras till bolaget mot en revers på marknadsmässigavillkor. Regeringen bör besluta om dessa villkor. Mittförslag: Ett förslagsanslag pä , skall föras upp i statsbudgeten /87 för , Skälenför mitt förslag: har beslutat godkänna riktlinjerna för att enmyndighet inrättas med uppgift att svara för huvudmannaskapet för det statligaperson- och adressregistret (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr 89).Myndigheten skall administrativt knytas till statskontoret. Motiven är alt närDAFA ombildas till aktiebolag är del önskvärt all det finns en huvudman för SPAR-regislrelutanför bolaget. Genom att ansvaret för SPAR läggs pä en statlig myndighei, ,kan medborgarnas insyn i verksamhelen garanteras. arbetsuppgifterblir att som regisieransvarig ha överinseende över uppdaterings-ochspridningsrutiner saml över innehållet i registret. Jagförordar all inrättas den . Jag räknar med attkansliresurser hämtas från statskontoret. Jag har beräknat medelsbehovet förnämnden till . Avdessa medel bör statskontoret erhålla viss ersättning för det merarbetenämnden förorsakar. Idirektiven till organisationskommittén för DAFA berör jag frågan hur driftsavlalenmellan bolaget och myndigheter som är huvudmän för informalionssyslem hos DAFAbör utformas. Jag framhåller därvid atl i de fall statliga myndigheter harmedverkat lill alt tillskapa registren, svarar för att uppdatera eller i övrigi bidrar i hanteringen av registren skall statskassantillföras en skälig årlig ersättning för dessa register. Jag utgår vidare ifrånall ersättningen från även skall täcka nämndens kostnader. Jaggör bedömningen alt DAFA Data ABs ersällning till staten för börunder /87 uppgå till åtminstone 1,5 milj. kr. Denna ersättningbör successivt höjas för all ha uppnått en mer permanentnivå. Del bör ankomma pä regeringen atl efter förslag frånorganisationskommittén för DAFA och den särskilde utredaren för SPAR-nämndensluta avtal med om SPAR-verksamhelen för /87. bör tillföras inkomsttiteln av statens verksamhei.Framtida avtalsförhandlingar bör ske mellan och . Iförordningen (1980:628) om rätlsdatasyslemel (ändrad senast 1985:714) finnsbestämmelser om bl. a. principerna för avgifter för lermi-nalanvändare, regisleransvarigamyndigheter och DAFA. Någon ändring av förordningen är inte aktuell . SARIsom svarar för samordningen av dalaregislren i rätlsdatasyslemel, arbetar somjag anfört i propositionen 1984/85:225 (s. 27), med frågor som gäller rättsligainformalionssyslem. Enligt vad jag erfarit kommer med elt förslag 1986. Undervåren 1986 kommer driflavtal all slutas med de stadiga myndigheter som ärhuvudmän för vissa av DAFA:s register. Mol denna bakgmnd förordarjagall ett förslagsanslag benämnt SPAR- Prop. 1985/86: 112 nämnden förs upp påstatsbudgeten /87 med . Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1, medge att tillgångar ochskulder förs över från myndigheten till bolaget i enlighet med vadjag förordat, 2, medge att huvuddelen av den ADB-utrustningsom bokförs hos statskontoret för myndigheien DAFA:s räkning överförs lillbolaget i enlighel med vad jag förordat, 3. bemyndiga regeringen att i övrigividta de åtgärder som behövs för atl genomföra ombildningen av myndigheten , 4. till /87 anvisa elt förslagsanslag av . Bilaga 1:1 Prop.1985/86:112 Redovisning av organisationskommitténs (C 1985:03) arbetei etapp 1 med DAFAs ombildning till aktiebolag 0 Sammanfattning ............................................... .. 12 1 Uppdraget ....................................................... .. 15 2 Marknadsmässiga förutsättningaroch krav på dalaserviceföretagen 16 2.1 Allmänna tendenser ...................................... .. 16 2.2 Speciella fömtsättningar för DAFApå den statliga marknaden 18 3 DAFAs verksamhetsinriktning ............................... .. 21 4 DAFAs kunder ................................................ .. 22 5 Personalfrågor ................................................ .. 24 6 Mervärdesskall ............................................... .. 27 6.1 Skafteplikt .................................................. .. 27 6.2 Persontjänsler .............................................. .. 28 6.3 Effekler av utökad momspliktför DAFA ............ 29 6.4 Tillfällig dispens från momsskyldighel................. 31 6.5 Momskompensalion i form avägartillskott .......... 31 6.6 Förslag ........... *,......................................... .. 32 7 Kapitalbehov ochfinansiering ............................ .. 33 7.1 DAFAsekonomiska utveckling 33 7.1.1 Historik ................................................ 33 7.1.2 Framlidsbedömning ............................... 33 7.2 Jämförelser med andradalaservicebyråer ........... 34 7.3 Kapitalbehovanalys ...................................... .. 35 7.3.1 Fömtsättningar och anlaganden ............... 35 7.3.2 Avkastningskrav ................................... 37 7.3.3 Kapitalbehov ....................................... 37 7.3.4 Känslighetsanalys ................................. 39 7.4 Tillgängligt statskapital ................................ .. 40 7.5 Förslag ....................................................... .. 42 8 Bolagsbildningen ............................................. .. 43 9 Genomförandeplan etapp 2 ............................... .. 43 Bilagatill PM om alternativa antaganden om DAFAs ekonomiska utvecklingsamt resultat-, balansräkningar och finansieringsanalyser 46 0 Sammanfattning Prop. Organisationskommitténför DAFA (C 1985:03) har till uppgift att förbereda och - under förutsättningav godkännande - genomföra en ombildning av datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) lill ell aktiebolag. I uppgiften ingår ocksäatl utreda hur en framtida samverkan eller etl samgående mellan DAFA ochStatskonsult skall utformas. Arbetetskall bedrivas i tvä etapper. Den första etappen skall syfta till atl klargörade ekonomiska förutsättningarna för bolagsbildningen samt förbereda den medanden andra etappen skall syfta till att genomföra bolagsbildningen per den 1juli 1986. Marknadsmässigaförutsättningar och krav på dataserviceföretagen 1 promemorianges som bakgrund en sammanfattande beskrivning av vissa utvecklingstendenser på ADB-området och förutsättningarna för dalaser viceföretagen. Vidaretas i promemorian upp speciella förulsältningar som gäller för DAFA på denstatliga marknaden. I regeringens proposition 1984/85:225 anges vissautvecklingstendenser på det statliga området som kommer att få betydelse för DAFAsverksamhei. En sådan utvecklingstendens är alt myndigheterna skall ges etl ökatansvar för att själva dimensionera och upphandla ulmstning. En annanutvecklingstendens gäller satsningen på "småskalighet" och då främstde s. k. basdatorerna. En iredje utvecklingstendens som tas upp ipropositionen och som kommer atl påverka DAFAs inriktning och agerande ärregeringens ambition till ökad samverkan mellan statliga organ med uppgifterpå ADB-området. Kommitténkonstaterar att DAFAs möjligheter alt expandera på den statliga marknaden ärgoda om statsmakterna väljer all stimulera och salsa på del statligautnyttjandet av ADB och information. Enligtpropositionen 1984/85:225 skall DAFA arbeta pä affärsmässiga grunder och i konkurtensmed andra dalaservicebyräer och driflformer. Detta kan i huvudsak ses som ettfullföljande och förtydligande av den affärsmässiga inriktning DAFA haft undersenare år. Sammanfattningsvisär DAFAs affärsidé all med egen kommunikations-och driftsmiljö som bas, erbjudaett vältäckande kompetens- och ADB-stöd för administrativa och handläggandefunktioner inom offentlig och prival tjänst. Tyngdpunkteni DAFAs verksamhet kommer även i fortsättningen atl ligga på den civilastatsförvaltningen där DAFA avser att vara fullservice-leveranlör av ADB-baseradetjänster.