prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — - t, ex, strandskyddsföreskrifter kan göra bygglovsfria åtgärderförbjudna. För att återgå till nu förevarande paragraf saknar således punkterna4 och 5 som avser uleplatser och skärmtak en bestämmelse molsvarande den ipunkt 6, Skillnaden är enligt departementschefen motiverad av bl,a.brandsäkerhetsskäl. Grannar kan, tillägger han, alltså inte "avtalabort" en planbestämmelse om att byggnader skall förläggas på ett visstavstånd från gränsen. Argumentet synes inte övertygande. Inte heller enplanbeslämmelse om ett längre avstånd till gränsen än vad som anges i punkterna4 och 5 kan nämligen den byggande och hans grannar råda över, lika litet som dekan göra del i fråga om andra planbestämmelser. Något sakligt skäl till varförjust nu ifrågavarande planbestämmelse skall fä betydelse för bygglovspliktenhar inte framkommit. Lagrådsremissens förslag htir begränsad praktiskräckvidd. Huruvida bygglovsplikt följer av en planbestämmelse eller ej harnämligen endast betydelse för vilka sanktioner som kan tillgripas vid olovligtbyggande. Har en byggande vidtagit en åtgärd ulan erforderligt bygglov kan vidsidan av rättelse också byggnadsavgift tas ut. Den som bygger i strid motföreskrift i detaljplan eller områdesbestämmelse har däremot, om åtgärden somsådan är bygglovsfri, inte brutit mot bygglovspliklen. Mot honom kan emellertidhandräckningsåtgärder tillgripas, se 10 kap. 128 3 och vad lagrådet anförtunder detla lagrum. Lagrådets förslag upptar på grund av det anförda ingenmotsvarighet lill sista meningen i punkt 6. Den nu föreslagna regleringen bygger som nämnts pågällande rätt. gäller nämligen att planbestämmelser kan fä effekterför lovsplikiens omfattning när det gäller nya byggnader men inte beträffandeuteplatser och skärmtak. Detta system har såvitt jag vet fungerat väl ipraktiken och jag ser ingen anledning att förändra det, även om det från Prop.1985/86:1 699 rent lagstiftningstekniska utgångspunkter möjligen inte ärhelt invänd- 8 kap. 4-5 §§ Att inte bara 6 5 utan även 4 8 andra styckelinnehåller regler om hur kommunen kan bestämma vilka älgärder som kräver loveller inte har lagrådet ansett passa mindre väl in i PBL:s system. Jagkan dock inte inse det egentliga skälet till att just detta skulle utgöranågot brott mot systemet I enlighet med vad lagrådel i andra hand harföreslagit har lagtexten formulerats om så att det tydligt framgår attdet i andra styckel är fråga om en regel som anger vad som kräver bygglov. anfört om skillnader i fräga om sanktionsmöjligheter iolika fall kan jag helt ansluta mig till. I likhet med lagrådel (yttrandets.82 O anser jag inte att lagtexten bör innehålla nägot krav pä att grannensmedgivande skall vara skriftligt. För den byggande är det likväl angeläget attha medgivandet manifesterat i en handling. Han kan ju annars råka i svårigheterom han behöver visa alt han fått grannens medgivande. Som regel blir det ägaren tillangränsande fastighet som skall lämna medgivande. kan emellertid somlagrådel påpekar (yttrandet s. 83) förhållandena vara sådana att det är enarrendator - ensam eller tillsammans med fastighetsägaren - som skulle berörasav den tilltänkta åtgärden. I överensstämmelse med lagrådets förslag hardärför föreslagits att medgivandet skall lämnas av de grannar som berörs. Som lagrådet har föreslagit(yttrandet s. 84) har i tredje stycket tagits in en upplysning om det undantagfrån paragrafen som kan förekomma, nämligen möjligheten för kommunen att enligt6 5 föreskriva bygglovsplikt för vissa åtgärder. Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning 5 8 Kommunen får i områdesbestämmelser föreskriva attbygglov inte 1, uppföra komplementbyggnader. 2, göra mindre tillbyggnader, 3, utföra sådanaåtgärder som avses i 1 8 första stycket 4 och 5, 4, utföra ellerändra anläggningar eller anordningar som avses i 2 5, 5, bygga tilleller på annat sätt ändra industribyggnader. Bestämmelser enligt första stycket1-4 får inte meddelas, om bygglov krävs för atl tillvarata grannars intressen eller allmännaintressen. Inte heller får sådana beslämmelser meddelas beträffande åtgärdersom avser arbetslokaler eller personalrum i andra byggnader änindustribyggnader. Bestämmelser enligt första stycket 5 får meddelas endasi omyrkesinspek-lionen samt skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräderarbetstagarna har tillstyrkt bestämmelserna. Kommunen får i detaljplanföreskriva att enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader på detsätt som närmare anges i planen får uppföras, byggas till eller på annat sättändras utan bygglov. Om sädan tillstyrkan föreligger som anges i andra styckettredje meningen, får kommunen i detaljplan föreskriva att bygglov inte krävsför att på det sätl som närmare anges i planen bygga lill eller på annat sättändra industribyggnader. 1985/86:1 700 Förstaoch andra styckena 8 kap. 5 § Paragrafens första stycke, sorn motsvarar 13 kap, 45 i utredningsförslaget, ger kommunerna möjlighel att inom ett område som inteomfattas av detaljplan medge vissa lättnader i den generella bygglovspliktenför nya komplementbyggnader, mindre tillbyggnader, invändiga ändringar och liknande,anläggningar och anordningar som anges i 2 5 saml för åtgärder med befinlligaindustribyggnader. Med komplementbyggnader avses enligt definitionen i 4 8första stycket t, ex, uthus, garage och andra mindre byggnader somkompletterar ett en- eller tvåbostadshus. Däremot kan ett bostadshus aldrigutgöra en komplementbyggnad. Möjlighet till befrielse frän bygglov finns inteinom omräden där det finns granneintressen eller allmänna intressen, t. ex,hänsynen till landskapsbilden eller den omgivande miljön, som kan behövabevakas. Detta framgår av andra styckel. Jag vill påpeka att mitt förslag i flera hänseendeninnebär en utvidgning av kommunernas möjligheteratt göra undantag fränbygglovsplikten, jämfört med utredningsförslaget. Sålunda har jäg velat göra det möjligl förkommunerna att befria även mindre tillbyggnader från bygglovsplikl inom vissaområden. De skäl som jag i specialmoUveringen till I 8 första stycket 2 haråberopat mot tanken att generellt befria tillbyggnader Från bygglovsplikt kangivetvis inte tillmätas samma tyngd överallt i landel och inte heller i frågaom alla slags tillbyggnader. Det bör därför slå kommunerna fritt att i vissafall ge avkall på kravet på förhandsprövning. Del är flera remissinslanser somhar förordat en sådan möjlighet. Undantag skall vidare kunna göras för anläggningaroch anordningar som anges i 2 8, Detta ger alltså möjlighet för kommunerna attinom vissa områden medge lättnader, t, ex, för upplag, cisterner,parkeringsplatser och annat. På lagrådets förslag (yttrandet s,84) har tillagtsatt inte bara utförande utan även ändring av dessa anläggningar och anordningarfär undantas från kravet på bygglov. Bestämmelserna i 5 8 innehåller ingen motsvarighettill utredningens krav på att åtgärder som innebär atl markanvändningenförändras inte fär undantas från bygglov, Ulredningen motiverade sitt krav medatt det i dessa fall alltid finns elt behov av planmässiga överväganden. Jagkan i princip dela den uppfattningen men anser med hänsyn till paragrafenstillämpningsområde att nägon begränsning av det slag som utredningen har förordatinte är nödvändig. Slutligen avviker mitt förslag frän bådeutredningsförslaget och det remitterade förslaget pä det sättet atttillbyggnader och andra ändringar av industribyggnader kan befrias frånbygglovsplikt. Bakgrunden till förslaget i denna del har jag redovisat i denallmänna motiveringen (avsnilt 12,1,5), Genom mitt förslag skapas en vissmotsvarighet till den möjlighet som har att enligt 54 8 3mom, byggnadsstadgan undanta Prop.1985/86:1 701 industriområden från bygglovsplikt, 1 andra stycket angesden förutsätt- 8 kap. 5-6 §§ ning som gäller för beslut om befrielse föråtgärder med industribyggnader, nämligen atl yrkesinspektionen samlskyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna hartillstyrkt beslutet. Beslut enligt första stycket omundantag från skyldigheten att söka bygglov skall meddelas i form avområdesbestämmelser. Frän bl, a, rättssäkerhetssynpunkt är det nödvändigt attde åtgärder som kommunen undantar frän prövning preciseras sä långt sommöjligt i områdesbestämmelserna. För byggnader torde det t, ex, ofta blinödvändigl att ange för vilket eller vilka ändamål som byggnader fär uppförasutan lov, deras maximi-storlek samt eventuella krav pä placering, utformningoch utförande. Tredje styckel om befrielse frånbygglov inom områden med detaljplan har ingen motsvarighet vare sig iutredningsförslaget eller i gällande rätt, bortsett från undantaget i fråga omindustribyggnader, som har en viss motsvarighet i 54 8 3 mom. byggnadsstadgan.Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt 12.1.5) redovisat bakgrunden tillförslaget i vad del avser enklare fritidshus, kolonistugor och liknandebyggnader. Jag har valt att inte föreslå någon definition av uttrycket enklarefritidshus. Här anser jag det nämligen lämpligt med en betydandehandlingsfrihet för kommunerna. Avsikten är alltså att planbestämmelserna skallange ramen för vad som får utföras utan lov. Beträffande den särskilda frågan omplanläggning av omräden för koloniträdgårdsändamål hänvisar jag till statensplanverks rapport 40, Koloniträdgårdar och odlingslotter. Av den framgår ocksåvilka slags planbeslämmelser som kan vara lämpliga i dessa sammanhang. Även för beslut i detaljplan ombefrielse för åtgärder med industribyggnader gäller ett krav på tillstyrkan avyrkesinspektionen samt av skyddsombud, skyddskommitté eller organisaUon somföreträder arbetstagarna. 6 8 Kommunen fär för ett område som utgör en värdefullmiljö föreskriva att bygglov krävs för att 1. inom omräden som inte omfattasav detaljplan utföra sådana åtgärder som avses i 3 8 första stycket 1, 2. inom omrädenmed detaljplan färga om en- eller tvåbostadshus och komplementbyggnader, 3. underhållasädan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som avses i 3kap. Kommunen får vidare, om det finnssärskilda skäl, föreskriva att bygglov krävs för all inom omräden som inteomfattas av detaljplan uppföra, bygga till eller på annal sätt ändraekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring. enligt första och andrastyckena skall meddelas genom detaljplan eller områdesbestämmelser. 1 fråga om byggnader som avses i108 får föreskrift enligt första och andra styckena inte meddelas. Prop.1985/86:1 702 Denna paragraf, som motsvarar 13kap. 5 8 i utredningsförslaget, anger 8 kap. 6 § kommunens möjligheter attutvidga bygglovspliklen. Dessa möjligheter är betydligtsnävare avgränsade än i utredningsförslaget. De tar nu sikte enbart på någraolika situationer där kommunen behöver slä vakt om bevarandeinlressel eller ettliknande intresse. Första stycket Punkterna 1 och 2 Det som i lagtexten anges ipunkterna 1 och 2 var i det remitterade lagförslaget sammanfört i en punkt.Lagrådet (yttrandet s. 85) har emellertid funnit en uppdelning och preciseringböra ske och jag ansluter mig alltså till detta. Skälet till uppdelningen ärföljande. Av 3 8 första stycket I framgår att i princip alla yttre åtgärderkräver bygglov, om de skall utföras inom områden med detaljplan. Enligt 4 8första styckel 3 krävs dock inte bygglov för sådan omfärgning som inteväsentligt förändrar byggnadens karaktär av en- eller tvåbostadshus ochkomplementbyggnader som ligger i detaljplanelagt område. Punkt 2 har därförrenodlats sä att den behandlar enbart utvidgning av bygglovsplikten för en-eller tväbostadshus inom detaljplan, sä atl skyldigheten alt söka lov kommeralt omfatta alla slag av omfärgning. Punkt 1, som tillämpas för omräden utandetaljplan, blir därmed mera generell. Den gäller all slags bebyggelse inomområden som utgör en värdefull miljö och alla typer av yttre åtgärder. Kommunens beslut enligt både punkt1 och punkt 2 om utökad bygglovsplikt för omfärgning och enligt punkt 1 förutbyte av fasadbeklädnad och andra yttre åtgärder kan - när det gällerbebyggelse med särskill bevarandevärde innehålla en precisering avkraven i de avseenden som är berörda, s.k. skyddsbestämmelser. Det framgår av5kap. 16 8 första stycket 4 att områdesbestämmelser kan innehålla preciseringarav delta slag. I 5 kap. 7 8 första stycket 4 finns motsvarande bestämmelser fördetaljplanernas dd. Det är alltså möjligt att utfärda bestämmelser om färg,material m.m. Eftersom utvecklingen går snabbi vad gäller nya material ochmetoder, kan det hända att man ibland väljer att inte låsa den framlidautformningen alltför hårt genom sådana planbestämmelser. Det kanske ansestillräckligt att kommunen genom atl besluta om skyldighel att söka bygglovtillförsäkrar sig möjlighet att diskutera olika lösningar med sökanden motbakgrund av eventuella informella riktlinjer som kan finnas utarbetade avkommunen för det akludla området. Av samma skäl som jag anförde ianslutning till 5 5 är del givetvis angeläget att det av kommunens beslut klartframgår vilka åtgärder eller vilken typ av åtgärder som skall kräva bygglov. Punkl 3 har införts för att gekommunerna möjlighet att bevara särskilt värdefull bebyggelse. Prop.1985/86:1 703 Den berörda prövningspiiktenenligt punkterna 1 och 2 tar sikte på 8 kap. 6 § att öppna möjligheter attkontrollera bl. a. att byggnaden inte fär en annan kulör än den förut har haft.Det kan emellertid också vara önskvärt från samhällets sida att få till stånden förändring av färgsättningen, när det blir aktuellt för ägaren att målahuset, 1 allmänhet betingas dä samhällets önskemål av att man behöver kunnarätta till missgrepp som har gjorts vid tidigare ommälningar, Etl inflytandekan också vara motiverat av tekniska skäl. t, ex. när fastighetsägaren vill underhållafasaden utan att ändra kulören men det tidigare tillämpade tekniska förtärandetinte längre är lämpligt eller möjligl. Teknisk rådgivning kan behövas i sådanaoch liknande situationer. Prövningsplikt bör därför kunna förordnas ävenbelräffande målning som inte tar sikte på att ge byggnaden en annan färg, dvs.sådan målning som kan räknas till normalt underhåll. Punkt 3 är avsedd att gemöjlighet lill sådan kontroll. Det skall också vara möjligl atl med stöd avdenna punkt bevaka alt olika värdefulla detaljer på och inne i byggnaderbevaras. Jag tänker pä gipsfigurer, ornament, stuckaturer, dörrar, fönster,verandasnickerier, kakelugnar, takmålningar etc. Jag vill även i anslutning lillpunkt 3 framhålla det nödvändiga i atl kommunen i beslutet om underhållsskyldighetklart anger vilka åtgärder som skyldigheten skall omfatta. När det gäller punkt 3 slälls ilagtexten upp ett särskilt rekvisit för kommunernas möjligheter atl besluta ombygglovsplikt. Lagtexten hänvisar till de byggnader som anges i 3 kap. 12 5-Detta beror naturligtvis på all en samhailskontroll av alt underhållet sköts påett riktigt sätt bör användas bara där byggnadens egenart kräver särskildvarsamhet vid arbetenas utförande. Enligt andra styckel ges kommunernamöjlighet att besluta att bygglovsplikt skall gälla för ekonomibyggnader inomvissa omräden. Jag hänvisar till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen(avsnilt 12,1,3), Som en förutsättning för detla anges i lagtexten atlsärskilda skäl skall föreligga. Exempel på sädana särskilda skäl kan vara atlområdet är känsligt med hänsyn till landskapsbilden eller bebyggelsenskaraktär. Det kan också vara så alt vissa slag av ekonomibyggnader i näraanslutning till ett bostadsområde kan behöva prövas med hänsyn risken förimmissioner. 1 tredje siycket föreskrivsformerna för beslut om ulökad bygglovsplikt. Som jag förut har nämnt kanbesluten meddelas antingen i detaljplan eller genom områdesbestämmelser (se 5kap, 7 5 första stycket 1 och 165 första styckel 1), Prop.1985/86:1 704 Fjärde stycket 8 kap. 6-8 §§ Kommunens möjligheter att utvidgabygglovspliklen bör inte gälla för sådana för totalförsvaret avsedda byggnadersom anges i 10 5, På lagrådets förslag (yttrandet s. 85) har detta föranlettett tillägg i tjärde siycket, 7 8 Kommunen får i områdesbestämmelser föreskriva attbygglov krävs för att sätta upp eller väsentligt ändra ljusanordningar inomområden som ligger i närheten av befintliga eller planerade anläggningar förtotalförsvaret, statliga flygplatser, andra flygplalser för allmänt bruk,kärnreaktorer eller andra kärnenergianläggningar. Paragrafen motsvarar 548 1 mom,tredje stycket byggnadsstadgan, 13 kap, 5 8 7 i utredningsförslaget och 8 kap,3 8 andra stycket i det remitterade lagförslaget. På lagrådets förslag(yllrandet s,82) har bestämmelsen fått bilda en egen paragraf. Enligt paragrafen kan kommunenbesluta om bygglovsplikt för ljusanordningar inom skyddsområden intillmilitära anläggningar och liknande. Sådana beslut skall meddelas genomområdesbestämmelser. Av 95 Iredje stycket framgår alt kommunen för samma typ avskyddsområden kan besluta alt schaktning, fyllning, trädfällning ochskogsplantering inte får ske utan marklov. Om kommunen avser att införa bådebygglovs- och marklovsplikt i nu berörda områden, kan det vara lämpligt att detsker i etl sammanhang. För detta talar inte bara administrativa skäl utan ocksåhänsynen till berörda fastighetsägare. Med stöd av förevarande paragrafoch 9 5 iredje styckel, tillsammans med kravet på bygglov för byggnader, upplagm.m. i I och 2 55, bör det vara möjligt att åstadkomma samma skydd förförsvarsanläggningar m. m. som dessa har på grund av bestämmelserna i 81och 82 58 byggnadslagen. Ljusanordningar torde behöva prövaspå samma grunder som skyltar, dvs, enligt 3 kap. 1,2,4 och 688, Åtgärder som kräver rivningslov eller marklov 8 8 Inom områden med delaljplan krävs rivningslov för attriva byggnader eller delar av byggnader, om inte annat har bestämts i planen. Kommunen får i områdesbestämmelserföreskriva att rivningslov krävs för att riva byggnader eller delar avbyggnader. Rivningslov behövs inte för attriva sådana byggnader eller delar av byggnader som får uppföras ulan bygglov.Kommunen får dock föreskriva att rivningslov krävs för sådana åtgärder. Paragrafen, som motsvarar 13 kap, 85 i utredningsförslaget och 8 kap, 7 5 i det remitterade lagförslaget, angeromfattningen av rivningslovsplik-ten och utgör därmed grunden för den regleringav rivningsfrågorna som i PBL föreslås ersätta 35 a 5 byggnadslagen. Inledningsvis vill jag nämna atl lagrådet (yttrandet s,85) har utgått ifrån Prop.1985/86:1 705 all det inte är avsetl att rivningslov krävs för att rivasädana byggnader 8 kap. 8 § eller delar av byggnader som får uppföras utanlov och att det inte heller kan vara meningen att en kommun skall fä föreskrivarivningslovsplikl för sådana byggnader eller byggnadsdelar. Mot den bakgrundenhar lagrådet tagil en föreskrift med denna innebörd i sin lagtext. Dagens byggnadslagsliftninginnehåller inte något undanlag från skyldigheten alt söka byggnadslov förrivning av byggnader som får uppföras ulan lov. Detta har inte medfört någraolägenheter, såvitt jag har mig bekant. För att undanröja eventuella oklarheteri frågan om rivningslovsplikl föreligger eller ej i l.ex. den situationen attnägon vill flytta en komplementbyggnad som avses i 4 5 första stycket 6 anserjag ändå befogat att i tredje stycket ta i en föreskrift om att rivningslovinte behövs för denna och liknande åtgärder, Däremol ansluter jag mig inte tilllagrådets förslag i övrigt i denna del. Önskemål från kommunalt häll om atlföreskriva rivningslovsplikl för byggnader som är befriade från bygglovsplikltorde visserligen bli mycket sällsynta, Å andra sidan kan det inte uteslutasatt det visar sig atl rivning behöver hindras. Nya värderingarinom kulturminnesvården kan med tiden mycket väl ge vid handen att l.ex. delarav industribyggnader, ekonomibyggnader i speciella områden eller frilidshus,som med stöd av PBL har fått uppföras utan lov bör bevaras som exempel pä engången lids byggnadsskick eller av miljöskäl. Jag anser del således olämpligtatt nu låsa systemet så alt det i detta avseende skapas svårigheter i ettlängre tidsperspektiv. I enlighet med vad jag harföreslagit i den allmänna motiveringen (avsnitt 13,1,2) föreskrivs i förstastycket att rivning av byggnader eller delar av byggnader kräver lov inomdelaljplanelagda områden, såvida inte kommunen bestämmer annat i planen. Grunderna förrivningslovsprövningen och vissa särskilda förfaranderegler finns i 16 och 1788,1 övrigi gäller de generella bestämmelserna i 19-28 88, Bestämmelserom ersättning tillfastighetsägare i vissa fall finns i 14 kap. 85. Det bör ocksä nämnas attbestämmelser om hur rivningsarbeten skall utföras finns i 9kap. Den somför egen räkning företar eller låter företa rivningen har att på eget ansvariaktta dessa bestämmelser, som bl. a. innebär att arbetena skall planeras ochutföras så att personer och egendom inte skadas och så att minsta möjligaobehag uppkommer. Att i vissa fallkan besluta om rivning av en byggnad framgårav lOkap. Någon definition på vad som skallavses med rivning har inte gjorts i lagstiftningen. Delta har docksåvitt bekant aldrig vållat några 23 1985/86. Prop.1985/86:1 706 problem i rättstillämpningen. Det kan ändå finnas skäl attkort beröra 8 kap. 8-9 §§ frågan. Vissa åtgärder med en byggnadskulle kunna sägas stå på gränsen mellan rivning i förening med uppförande aven ny byggnad och genomgripande ändring av en byggnad. Låt oss säga att manriver ut alla invändiga väggar, klär av timmerstommen dess panel och tar av ettruttet tak. Huset kommer alltså alt stå som en avklädd stomme med enbartfönsterhål. Avsikten är att göra en modern byggnad mied hjälp av den gamlastommen. Hur skall detta betraktas enligt PBL? Först bör sägas att det egentligeninte spelar så stor roll om man hänför dessa och liknande åtgärder till rivningeller ändringsarbeten. Prövningsgrunderna blir nämligen likartade. Vid båderivning och ändring kan de kulturhistoriska och miljömässiga aspekterna görasgällande. Även bostadsförsörjningens behov är en av prövningsgrunderna vidrivning. Delta behov kan - på grund av kopplingen mellan PBL ochbostadssaneringslagen - beaktas även i samband med ändringsarbeten. Även om det alltså inte äroundgängligen nödvändigt att här definiera rivning, torde det kunna anses rimligtatt fordra ännu mer av "borttagande" än i det angivna exempletför att det skall bli tal om rivning. I princip bör rivning inbegripa etttotalt borttagande av en byggnadskropp, dvs. även av stommen. Om bara grundenavses finnas kvar och utnyttjas till en ny byggnad, bör raserandet av byggnadeni övrigt betraktas som rivning. Även om man fullständigt tar bortendast en del av ett hus, l.ex. en veranda eller en gärdsflygel, bör dettahänföras till rivning. Både bostadsförsörjningsskäl och framför allt estetiskaskäl skall alltså kunna åberopas mot en sådan åtgärd. 1 paragrafen har medhänsyn härtill tagits in också en krav på lov för rivning av en dd av enbyggnad. Jag har i den allmänna motiveringenockså föreslagit att krav på rivningslov skall kunna införas i omräden sominte omfattas av detaljplan. Bestämmelser om detta har tagits in i andrastycket. Det torde knappast bli aktuellt att tillämpa bestämmelserna på andraområden än sädana där kulturhistoriskt eller miljömässigt värdefull bebyggelseskall bevaras. 1 tredje stycket föreskrivs ienlighet med lagrådets förslag att rivningslov inte behövs för sädana byggnadereller delar av byggnader som får uppföras utan bygglov. Av de skäl som jagnyss har anfört föreskrivs vidare att kommunen får införa rivningslovsplikl försådana åtgärder. 9 8 Inom områden med detaljplan krävs, om inte annathar bestämts i planen, marklov för schaktning eller fyllning som medför atthöjdläget för Prop.1985/86:1 707 tomter eller mark för allmän plats ändras avsevärt. Om ettvisst höjdläge 8 kap. 9 § för markytan anges i planen, krävs dock intemarklov för atl höja eller sänka markytan till denna nivå. Kommunen fär i detaljplanföreskriva att marklov krävs för trädfällning eller skogsplantering.