prop · G903160 · 1985-12-31 00:00:00 — Införande av förseningsavgift skulle också kräva atl uttryckligaregler om anstånd med deklarationens avlämnande infördes, I annat fall tordedeklarationsskyldiga till stor del komma alt få eftergift av avgiften. Jaganser alt de fördelar ett införande av förseningsavgift skulle medföra inteuppväger de nackdelar och det administrativa merarbete som en avgift skulleinnebära. Enligt min mening bör en sådan avgift således inte införas, I fråga om skattetillägginstämmer jag i kommitténs förslag alt delta inte bör införas. De svårighetersom möter när det gäller att utforma ell syslem med skattetillägg vid fastighetslaxeringenär nämligen, som kommittén nämner, så slora att de inte uppväger de fördelarsom kan stå alt vinna med elt sådanl syslem. Prop.1985/86: 160 2.9 Insamling vid fastighetstaxering av uppgifter som underlagför samhällsplanering MiUförslag: Jag är inte beredd all föreslå alt en gemensaminsamling sker vid allmänna fastighetstaxering av uppgifter som behövsvid fastighetstaxeringen och av andra uppgifter som behövs som underlag församhällsplanering. Kommitténsförslag: Kommittén konstaterar all från skallemyndigheternas sida framhållitsatt det uppkommit avsevärda problem vid administrationen av den gemensammauppgiftsinsamlingen 1981 i fråga om den allmänna fastighetstaxeringen, folk-och bostadsräkningen och den kommunala energiplaneringen. Kommittén har integått närmare in på frågan om gemensam uppgiftsinsamling eller en utveckling aven informationssamordning med faslighelstaxeringsregislret som databas.Emellertid bör enligt kommittén en förbättring i administrativt och malerielllhänseende bl, a, genom elt bättre ajourförl fastighetstaxeringsregister kunnauppnås vid en rullande taxering. En del av de hittillsvarande rutinmässigasvårigheterna vid en gemensam uppgiftsinsamling och gemensam regisierföring börockså kunna minska om de tekniska hjälpmedlen förbättras, t, ex, genom terminalåtkomsltill faslighelstaxeringsregislret. Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i frågan betonar i allmänhet behovet av altsamordning sker av uppgiftsinsamlande och behovel av en samordnad informationsbas. Skälen för mitt förslag:Vid allmänna fastighetstaxering inhämtades efler beslutfrån fastighetsägarna förutom uppgifter för taxeringen även uppgifter för folk-och bostadsräkningen och för den kommunala energiplaneringen. I sistnämndaavseende hade beslulel om insamlingen föregåtts bl.a, av en gemensamframställning från statens industriverk, statens planverk, bostadsslyrelsen ochstatistiska centralbyrån. projektgrupp för utvärdering av 1981 årsallmänna Prop. 1985/86: 160 fastighetstaxering har anfört atl del är myckelsvårt alt samordna fastighetstaxeringen med en sädan uppgiftsinsamling somgjordes vid allmänna fastighetstaxering. Projektgruppen har vidare anföriatl de lokala skattemyndigheterna funnit samordningen med folk- ochbostadsräkningen ineffektiv och olämplig. Gruppen framhåller emellertid att detföreligger ell behov av en samordnad informationsbas för fastighetsvärdering ochsamhällsplanering. Gruppen framhåller att det kräver belydande insatser föratt man skall åstadkomma en samordning av olika intressenters krav på ettuppbyggt register. Även frågan om hur ajourföringen skall lösas och huranvändningen av registret skall utformas är enligt gruppen resurskrävande. I en skrivelse lill regeringen harindustriverket, planverket, bostadsslyrelsen och statistiska centralbyrånhemställt all regeringen vidtar erforderliga åtgärder för att fortsättningsvissäkerställa möjligheten atl erhålla underlag för energiplaneringen ochsamhällsplaneringen i övrigt främst genom att utnyttja och ajourhälla fastighelslaxeringsregislret,kompletterat med vissa energivariabler m, m. Myndigheternas skrivelse lill regeringen behandlades av fastighetslaxe-ringskommitténi dess slutbetänkande och ingär således i kommitténs nämnda ståndpunkt. Som mänga av de remissinstanser som yttrat sig i fråganframhåller är del angeläget att för samhällsutvecklingen ha tillgång tillinformation om fastigheterna. Det är också rationellt att ha en samordnad uppgiflsinsam-lingav dessa uppgifter saml att bevara och ha dem tillgängliga i etl gemensamtregister. Erfarenheterna vid allmänna fastighetstaxering visar, som riksskatteverketframhåller i sitt remissvar över kommitténs slutbetänkande, att en samordnad uppgiftsinsamligär svår alt genomföra med gott resultat. För skatteförvaltningens personal ärdenna senare uppgift etl främmande inslag. De saknar kunskaper för vidarebedömning av uppgifterna. Kvaliteten på uppgifterna blir därför inte den bästa.Enligt min mening bör den framtida uppgiflsinsamlingen för annat ändamål änfastighetstaxering ordnas på annal sätt än vid fastighetstaxeringen. Jag ärdärför inte beredd atl föreslå att en sådan gemensam uppgiftsinsamling sker vid1988 års allmänna fastighetstaxering. Hur erforderliga uppgifter församhällsplanering skall inhämtas och registreras i framliden är emellertid enviktig fråga som bör få en för samhället acceptabel lösning. Jag anser allfortsatta överväganden i denna fråga är nödvändiga. 1 enlighet med det anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i faslighetstaxeringslagen (1979: 1152). Med hänsyn till lagstiftningens enkla beskaffenhet anserjagatl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I kap. 7 § Enligt nuvarande lydelse skall allmän fastighetstaxeringske av hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenheler. Exploateringsmark skall inte i framliden bildaexploateringsenheter ulan ingå i småhus-, hyreshus- eller industrienhelberoende på vilken byggnadstyp exploaleringsmarken är avsedd för, Exploaleringsenhelskall upphöra att utgöra en typ av taxeringsenhet. Begreppet skall därför utgåur första stycket i paragrafen. Vidare skall valténfallsenhet, som utgör ensärskild typ av industrienhel och således skall taxeras är 1988. enligt förslagellill 15 kap. i fortsättningen betecknas elproduklionsenhet, Förslagel tilländring i förevarande paragraf innebär elt förtydligande av att elproduklionsenhet,som också är en typ av industrienhel. Som ekonomibyggnad skall indelas även växthus'ochdjurstall som inte har anknytning lill jordbruk eller skogsbruk. Byggnad som ingår i överförings- eller distributionsnätetför vatten skall, liksom molsvarande byggnader för gas, värmeoch elektricitet,utgöra distributionsbyggnad som är elt slags specialbyggnad. Byggnad för produktion och distribution av varmvatten föruppvärmning blir en specialbyggnad med beteckningen värmecentral. Hit hör bl.a. egen undercenlral som är kopplad till fjärrvärmenälel och värmecentral somär gemensam för flera fastigheter. Däremol hör inte hit anläggningar (kraftvärmeverk,fjärrvärmeverk. mottrycksanläggning) som är inrättade för att även producera eleklriskstarkström för yrkesmässig distribution. Till gruppen reningsanläggning hänförs anläggning förförvaring av radioaktivt avfall. Ändringen innebär att taxeringsenheten exploateringsenhetutgår samt att exploateringsmark ingär i småhus-, hyreshus- eller industrienhetberoende på för vilket slag av bebyggelse exploaleringsmarken är avsedd. 1 paragrafen sägs atl exploateringsmark inte får ingå itaxeringsenhet som är bebyggd. Växthus och djurstall som inte har anknytningtill jordbruk eller skogsbruk skall bilda egen taxeringsenhet. 10 § Prop, 1985/86:160 Regleringsanläggning som huvudsakligen är avsedd för vatlenkraftsändamålskall inte utgöra taxeringsenhet utan värdel av anläggningen skall beaktas vidtaxeringen av de kraftverk som har nytta av anläggningen. 1 paragrafen nämns att lanlbruksenhel som endast består avväxthus eller djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbrukskall ha beskattningsnaturen annan faslighet i motsats till övrigalantbruksenheter som alllid har beskattningsnaturen jordbruksfastighet. 5 kap, 7 § Ändringen är en följdändring till alt exploaleringsenhelinte längre skall förekomma som en typ av taxeringsenhet, 6 kap, 13 § 1 paragrafen byts ordet vattenfallsenhet ut mot ordet elproduktionsenhel, 7 kap, 15 § Även denna paragraf anpassas till atl vattenfallsenheterbyts ut mot elproduktionsenheter. 1 paragrafen sägs alt det s, k, normhusel för ell hyreshusskall vara ett hus somär uppfört och med en hyra av . Bestämmelsen att normhuset skall vara modernt är onödig ochutgår. I paragrafen görs den ändringen att det för värderingsenhetermed en hyra under lOOOOO kr, skall finnas minsl 15 hyresklasser mot tidigareminst 20, Vidare utgår standarden som en värdefaktor. II kap, I § I andra stycket byts ordet vatlenfaUsenhel ut mol ordelelproduktionsenhet. Vidare utgår hänvisningen om hur industribyggnad och övrigbyggnad som utgör växthus eller djurstall skall värderas. De skall enligtförslaget i 2 kap, 2§ utgöra ekonomibyggnad och som sådan värderas enligtbestämmelserna i 10 kap, 15kap, Prop. 1985/86: 160 Ändringarnai kapitlet innebär dels att det utvidgas atl avse. förutom som för närvarandevattenkraftsanläggningar, även värmekraftverk som producerar elström föryrkesmässig distribution. Detta innebär alt alla slag av elproduktionsanläggningarregleras i 15 kap. Värderingen av värmekraftverken sker enligt beslämmelsernaför värdering av industribyggnad och övrig byggnad i 11 kap. FTL. Ordet vatlenfaUsenheli olika former i 15 kap. byts ul mot elproduklionsenhet i olika former. Vidföregående allmänna fastighetstaxering fördelades viss del av del samlade värdelav vattenkraftslillgångarna på dels kraftstationerna och dels regleringsanläggningarna(regleringsmagasinen). Denna fördelning upphör och det samlade värdel läggs påkraftverken. Ändringarnai försia siycket innebär dels atl ordet kraftstation, liksom i kapitlet i övrigi,byts ut mot vattenkraftverk, dels atl den särskilda taxeringsenhet som bestårav regleringsanläggning skall tas bort. Regleringsanläggning skall ingå itaxeringsenhet som består av vattenkraftverk. Ett nytt slag av taxeringsenhetföreslås, som skall utgöra en elproduktionsenhel, och som skall bestå av värmekraflverksom inrättats för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässigdistribution eller av annan anläggning för sådant ändamål. Hit hör t. ex.anläggning för vindkraft. 1andra slyckel utgår bestämmelsen alt värderingar av valtenfallsenhe-lerna inom etlavrinningsområde skall samordnas. Vidare införs en bestämmelse atl vidvärderingen skall försl del lolala värdel i nybyggl skick av varjeelproduktionsenhet bestämmas. Därefter skall detla värde fördelas ibyggnadsvärde och markvärde. Paragrafernabehandlar värdet av nybyggd elproduktionsenhel. Definition av elproduktionsenhelfinns i 1 §, 12 § sägs alt värdel av nybyggt vallenkraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningarbestäms som produkten av kraftverkels laxeringseffekl i kilowatt och ettriktvärde. Ändringarna i paragrafen föranleds av alt ordel kraftstation byts utmot vattenkraftverk och att regleringsanläggning inte skall utgöra egentaxeringsenhet. Regleringsanläggnings värde skall i stället ingå i värdena avde kraftverk som har nytta av anläggningen. Ändringarnai 3 § är atl ordet kraftstation byts ut mol vallenkraftverk samt attbestämmelserna om att värdefaktorerna ulnyttjandetid, regle-ringsmöjlighet ochbelägenhet skall ha etl visst minsta antal klasser utgår. Nuvarandebestämmelser i 4 §, som avser värdering av regleringsanläggningar, utgår, efiersomregleringsanläggning inte skall värderas särskilt. Bestämmelserna i nuvarande 5§ flyttas lill 4 §, Ändringarna i den nya lydelsenav 4 §, i förhållande lill nuvarande lydelse av 5 §, innebär att ordel kraftstation byts ul mol vattenkraftverk samt allriktvärdet för elt vatten- Prop. 1985/86: 160 kraftverk skall innefattaäven värdet pä tillhörande andelar i regleringsanläggningar. Även här utgårbestämmelsen att ell visst minsta antal klasser skall finnas. En ny lydelse av 5 § föreslås, 1 paragrafen reglerasvärderingen av ett nybyggt värmekraflverk, Värdel av elt sådant skall beslämmassom produkten av kraflverkels installerade effekt i kilowatt och eltriktvärde. Nuvarande bestämmelse i 6 § om riktvärde förregleringsanläggning kan ' utgå i anledning av alt regleringsanläggning inteskall värderas särskilt, 1 stället införs bestämmelser om riktvärde för värmekraflverk,I första slyckel sägs att riktvärdet för värmekraftverk skall uigöra värde perkilowatt installerad effekt och bestämmas för skilda typer av kraftverk, Iandra styckel las en bestämmelse in om att riktvärdena skall bestämmas medutgångspunkt i äteranskaffningskostnader för olika typer av kraftverk. Vidareförs en jämkningsregel in om atl riktvärdena skall jämkas med hänsyn lilllönsamheten för den lolala elproduktionen i landet. En liknande jämkningsregelfinns för vattenkraftverkens del i den nya lydelsen av fjärde paragrafen, 7 och 8 §§ Paragraferna behandlar byggnadsvärde och markvärde förvattenkraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar. Ändringarna iparagraferna föranleds av alt valténfallsenhet och kraftslalion byts ut molvattenkraftverk med lillhörande andelar i regleringsanläggningar samt av attregleringsanläggning inte skall värderas särskilt. 9 och 10 §§ 1 paragraferna regleras värderingen av andels- ochersättningskraft. Ändringarna består endast i alt kraftstation byts ut motkraftverk. Paragrafen, som är ny. innehåller bestämmelser ombyggnads- och markvärde för värmekraflverk. Markvärdet skall beslämmas lill av kraftverkels värde i nybyggt skick enligt 5 §. Byggnadsvärdet erhållsgenom att av kraftverkets värde i nybyggt skick multipliceras med en nedskrivningsfaklorsom beaktar den värdeminskning som har uppkommit mellan det år då anläggningenkunde las i bruk och andra årel före taxeringsåret. Sista meningen utgår, eftersom uppgift om köpeskilling kaninhämtas på annal sätl än i deklarationen. 1985/86: 160 Den senasie tidpunkten för att lämna sådan allmän faslighetsdeklarationsom skall avges ulan anmaning flyttas från till den före taxeringsåret. Tidpunkten för när arbetsgruppen senast skall vidta vissa ålgärderflyttas framåt lill året före taxeringsåret. Likaså flyttas tidpunkten för när skattechefen senasiskall avge yttrande över förslag lill vissa föreskrifter. Tidpunkten flyttas 14dagar, från till året före taxeringsåret. Tidpunkten för när regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer senast skall besluta föreskrifter i värderingsfrågorflyttas från till denl oktober årel före taxeringsåret. I paragrafen som är ny. införs skyldighel för den somunder andra årel före taxeringsåret är ägare till hyreshusenhet ellerindustrienhet alt efler anmaning från länsstyrelse lämna uppgifl om de hyrorsom uppburils före laxeringsåret. I fråga om ägare tillhyreshusenhet gäller skyldigheten endast den som förvärvat enheten sedanföregående allmänna fastighetstaxering. En motsvarande skyldighet att lämna uppgift om priserinförs i fråga om den som är innehavare av täktenhel eller annan taxeringsenhetpå vilken täklverksamhel pågår eller eljest är tilläten. 20 kap. 10 § I paragrafen görs den ändringen att tidpunkten för närfastighetstaxeringsnämndens försia sammanträde senast skall äga rum flyttasfrän till året före taxeringsåret. I paragrafen regleras vad som skall redovisas ifastighetstaxeringsnämndens beslut. Såväl själva beslutet som grunderna för beslulelskall redovisas. Ändringen i paragrafen innebär atl del i fråga om elproduktionsen- heterinförs möjlighel till enklare redovisning i själva beslutet, medan Prop,1985/86: 160 kompletterande uppgifter lämnas i en bilaga. Ändringeni iredje siycket, som är av redaktionell art, innebär en anpassning lill molsvarandebestämmelse vid särskild fastighetstaxering i 28 kap. Denya beslämmelserna skall lillämpas första gängen vid allmän och särskildfastighetstaxering . Jaghemställer att regeringen föreslår atl anta förslagel lill lag om ändringi faslighetstaxeringslagen (1979; 1152). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1986 39