prop · G90325 · 1985-12-31 00:00:00 — skyldighet attupprätthålla viss trafik, befordringsskyldighet, dvs. skyldighet att utföravissa slags person- eller godstransporter, samt rätt för staten att undersärskilda omständigheter inlösa anläggningen. Föreskriftersom i olika avseenden rör bl.a. anläggandet och driften av enskilda järnvägar,tunnelbanor och spårvägar finns i ett flertal författningar. Som framgår avvad jag har sagt finns det dock inte någon koncessionslagstiftning somkräver tillstånd för att anlägga sådana spåranläggningar. Av särskilt intressei sammanhanget är följande föreskrifter, 1 byggnadslagen (1947: 385, omtryckt1981: 872, ändrad 1983:517) finns grundläggande bestämmelser om fysiskplanläggning och byggande. De planinstitut som anvisas är generalplan, somanger grunddragen för markens användning inom kommunen, och detaljplaner,stadsplaner eller byggnadsplaner, som närmare reglerar bebyggelsen (2 §).Generalplan skall upprättas i den mån det behövs till ledning för den närmareplanläggningen beträffande kommunens ordnande och bebyggande. I planen skall angesgrunddragen för markens användning till olika ändamål. Annan mark än allmän plats, t.ex. ett trafikområde för en järn väg, för vilken generalplan fastställts, får kommunen lösa till den del marken inte är avsedd för enskilt bebyggande, om markens användning för avsett ändamål ändå inte kan anses säkerställd. Stadsplan skall upprättas i den mån det genom kommunens utveckling påkallas för den närmare regleringen av bebyggelsen (24 §). I stadsplanen skall utmärkas och till gränserna anges bl.a. järnvägs- och andra särskilda trafikområden (25 §). 16 Annan i en stadsplan ingående mark än allmän plats,t. fören järnväg, som inte är avsedd för enskilt bebyggande får kommunen Prop.1985/86: 25 lösa,om markens användning för avsett ändamål ändå inte kan anses säkerställd(4) §). Uppkommer eller förväntas tätbebyggelse uppkomma ochkrävs inte stadsplan, skall byggnadsplan upprättas om del behövs för Byggnadsplanen skall utmärka och till gränserna angede för olika ändamål avsedda områdena som skall ingå i planen (107§). 1985/86; 1 Ny plan- och bygglag har lagts fram förslag till Dessa förändringar har emellertid begränsad betydelsei detta sammanhang. Marksom behövs för att anlägga en enskild spåranläggning kan -förutom genomdispositioner på friviJlighelens väg, bl. a. köp eller upplåtelse, eller genominlösen enligl byggnadslagen - även las i anspråk genom expropriation medäganderätt, nyttjanderätt eller servitutsrätt efter tillstånd av regeringeneller i vissa fall eller annan myndighet som regeringenbestämmer, 1 kap. 1 §, 2 kap. 2 S och 3 kap. 1 § expropriationslagen(1972:719, ändrad senast 1983:659). Föratt dra fram eller använda starkströmsledningar, som behövs för spårbundentrafik krävs tillstånd (koncession) av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer (statens energiverk), 1 och 2 §§ lagen (1902:71, s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ändrad senast1982:487) och I § elförordningen (1982:548, ändrad senast 1983:538). Iförordningen (1967:604) om enskilda järnvägar, tunnelbanor och spårvägar(omtryckt 1975:612, ändrad senast 1981:63) finns föreskrifter om tillsyn av bl.a.sådana enskilda järnvägar, tunnelbanor och spårvägar som enligt koncessioner äravsedda för allmän trafik. Anläggandet avnämnda slags spåranläggningar skall anmälas till som prövar frågan omfastställelse av arbetsplan för anläggningen och kontrollerar arbetetsutförande (5 §). Anläggningen får inte upplåtas för allmän trafik förränvägverket lämnat tillstånd därtill (4 §). För anläggningen skall finnas en avvägverket fastställd säkerhetsordning (3 §). Järnvägstrafiklagen(1985: 192), som trädde i kraft , innehåller en samlad regleringav järnvägarnas och andra spårföretags förhållande till transportkunderna m. m.Den gäller inte bara trafik med järnväg utan också i vissa delar trafik medtunnelbana och spårväg. I lagen finns inte några föreskrifter om trafikeringsplikieller befordringsskyldighet. Be-fordringsskyldigheten finns i stället regleradi förordningen (1985:200) om järnvägs befordringsskyldighet m. m. Somframgår av vad jag anfört krävs utan stöd av föreskrift i lag eller annan författning tillstånd (koncession) av regeringen för att anlägga en enskild järnväg, tunnelbana eller spårväg som är avsedd för allmän trafik. Denna ordning slammer - enligt min uppfattning - mindre väl överens med den i regeringsformen (1 kap. 1 § tredje stycket) inskrivna legalitetsprincipen som innefattar ett krav. om än inte absolut, på stöd i lag när det gäller offentiig maktutövning. Vidare är det enligt min mening inte heller längre 17 2 1985/86. Prop.1985/86:25 behövligt att uppställa något krav på koncession i delta sammanhangdels därför att nuvarande föreskrifter som gäller i fråga om anläggandet och driftenav nämnda slags spåranläggningar i tillräcklig mån fyller de syften somkoncessionerna är avsedda för, dels därför att några nya sådana spåranläggningarsannolikt inte kommer att anläggas i någon större omfattning inom överblickbarframlid. Mot bakgrund av det anförda föreslår jag att det skall slåenvar fritt att utan särskilt tillstånd (koncession) av regeringen anläggaenskilda järnvägar, tunnelbanor eller spårvägar avsedda för allmän trafik. Vidareföreslår jag att skyldighet för innehavare av enskilda järnvägar, tunnelbanoreller spårvägar att upprätthålla viss trafik (trafikeringsplikt) som följer avkoncessioner eller motsvarande tillstånd av Kungl. Maj;t eller regeringen intelängre skall gälla. Den i tillstånden intagna trafike-ringsplikten är nämligenett mycket relativt begrepp, eftersom det nästan undantagsläst saknas anvisningom den omfattning trafiken skall ha för alt trafikeringsplikten skall varauppfylld. I realiteten ankommer det alltså på innehavaren av spåranläggningenatt själv avgöra trafikens omfattning. Uppfylls inte trafikeringsplikten kanföljden bli att tillståndet förklaras förverkat eller återkallas varigenom densom inte längre vill driva trafiken har nått sitt syfte. Att under sådanaförhållanden kräva ett formellt återkallande av tillståndet framstår som enonödig och byråkratisk omgång. Däremotär jag inte beredd att nu förestå att gällande koncessioner eller motsvarandetillstånd skall upphöra att gälla i sin helhet. Dessa är nämligen som jagberört i det föregående - förenade med andra rättsverkningar som i så falldessförinnan måste klarläggas. som Jag föreslagit är sådana att de bör tas in i lag. Inomkommunikationsdepartementet har därför upprättats ett förslag till lag om rättatt anlägga enskilda järnvägar m. m. Förslaget bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3.1. Med hänsyn till att lagstiftningen inte är av någonkomplicerad beskaffenhet bör lagrådets hörande kunna underlåtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. [3] investeringar Riksdagenbeslutade (prop. 1984/85:100 bU. 8, , rskr 382) att godkännavad föredragande departementschefen förordat om inriktningen och omfattningenav invesleringar /86-1987/88 samt bemyndigaderegeringen att besluta om avvikelser därifrån. beslutade riksdagenatt godkänna att verkets verksamhet inriktas på de servicemål, soliditets- ochräntabilitetsmål som angavs i treårsplan för budgetåren1985/86-1987/88. I en skrivelse den 17 juni1985 till regeringen har hemställt om godkännande av vissaangivna avvikelser i fråga om investeringar och 18 finansieringsbehov under /86 frän vad som angavs i tele- verketstreårsplan för budgetåren 1985/86-1987/88. En oväntat snabb ök- ' Prop.1985/86: 25 ning av efterfrågan på teletjänster är det främsta motivet till attverkets investeringar för /86 nu beräknas till 6440 milj. kr.mot lidigare beräknade 5 284 milj. kr. Även de två följande åren beräknasinvesteringarna behöva höjas avsevärt i förhållande till vad som angavs i treårsplanenoch i budgetpropositionen 1984/85: 100. Lånebehovet ökar under budgetåret1985/86 till följd av de ökade investeringarna och televerkskoncernenssoliditet beräknas därmed i förhållande lill tidigare bedömning sjunka från69% till 63,/86. Jagbedömer att avvikelserna från den tidigare för redovisadetreårsplanen är sä stora att de bör underställas prövning. De avvikelsersom avser /86 tas upp i detta sammanhang. Avvikelsernabudgetåren 1986/87 och 1987/88 bör behandlas i budgetpropositionen 1986. Detkan konstateras att efterfrågan på telekommunikation - mätt som antalsamtalsmarkeringar - ökade betydligt mer /85 än vad televerketförväntat. Trafiken ökade med jämfört med beräknade . Detta har påsina håll under vissa tider lett till framkomlighetsproblem i telenätet. a.mot denna bakgrund har reviderat sina prognoser och förväntar nuatt trafiken i telefonnätet skall öka mottidigare förutsedda . Det är klart att efterfrägeökningen måste mötasmed anpassningar av nätet så att en hög framkomlighet bibehålls i genomsnittoch så att de framkomlighetsproblem som pä sina håll under vissa lideruppkommit i nätet elimineras. För detta krävs såväl omfattande personellainsatser som investeringar i nätanläggningar. Televerketkan finansiera de ökade investeringarna - som verket bedömer lönsamma ochproduktivitetsfrämjande - antingen med egna medel eller genom län påkapitalmarknaden. Av den treårsplan som ingett tillregeringen framgår att verket för att klara de stora investeringarna både avseratt höja priserna i samma takt som konsumentprisindex dvs. mer än vad som lidigarevarit vanligt och öka upplåningen. En högre självfinansieringsgrad skullekräva större prishöjningar. Förutom påinvesteringsökningen beror den förväntade nedgången i soliditeten på att självfinansieringen minskat i samband med att räntabilite ten uttryckt i real avkastning på eget kapital blev lägre 1984/85 än de som förutsägs. I nominella termer uppnåddes avkastningsmålet men infla tionen blev högre än vad verket räknat med. Den reala avkastningen /85 blev -0,. Inle heller för /86 räknar verket med att uppnå avkastningsmålet med hänsyn till att lönekostnads ökningarna ligger högre än de som budgeterats. Enligt den nya treårs planen, som närmare kommer att behandlas budgetproposition. kommer dock räntabiliteten att ligga på en högre nivå än så alt den sett över ligger på avsedd nivå. Prop.1985/86: 25 ; förslag till utökning av investeringarna innebärsåledes inte någon ändring i fråga om räntabilitetsmålet. Soliditeten kommerockså att kunna höjas något efter att den gått ned till för koncernen år1987. Jaganser att man bör fästa utomordentligt stor vikt vid att servicehålls på en hög nivå. Viktigast i det sammanhanget ar att framkomligheten inätet är god över hela landet och under alla tider . Telenätet måstedimensioneras så att det har kapacitet att klara Irafiktop-par med en mycketliten andel avvisade anrop. I situationer där kapaciteten är olillriickligutlöses en ond cirkel där en allt större del av kapaciteten utnyttjas förkopplingsförsök. Enligt min mening bör således servicemälet prioriteras i dettaläge då förutsättningarna ändrats. Det innebär att jag anser att det bör accepterasatt televerkskoncernens soliditet tillfälligt sänks något i förhållande tillvad godkänt. Jag vill framhålla att en hög soliditet ärviktig med hänsyn till att verket skall kunna agera självständigt och ha en bramöjlighet att möta resultatförsämringar. Jag noterar att planerarför att långsiktigt bibehålla soliditeten för koncernen på en hög nivå. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna den ändrade omfattning av investeringar under budgetåret1985/86 som jag har redovisat i det föregående. [4] K 2. Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut. Riksdagenbeslöt (prop. 1983/84:201, /85:1, rskr 4) att godkännakonventionen om upprättande av den europeiska organisationen (EuropeanOrganisation for the Exploitation of Meteorologica! Regeringenbeslöt därefter att ratificera konventionen. Sverigeskostnader för deltagandet uppgår till av de totala kostnaderna.Betalningsfördelningen över åren är mycket ojämn, men som angavs ipropositionen betalar ett bidrag . Detta uppgår tiU catvå milj. kr. och bestrids från detta anslag. Eumetsatkonventionenväntas träda i kraft /86. De betalningsregler som skallgälla när konventionen trätt i kraft beräknas fastställas i november i år.Enligt det förslag som utarbetats inom organisationen skall de årliga bidragenlill Eumetsat, som tiUämpar kalenderår som budgetperiod, vara inbetalda senastunder maj månad. Vid försenad inbetalning utgår straffränta. Underinterimsfasen har andra betalningsterminer tillämpats. För ges del har det inneburit ett medgivande att bidraget för respektive kalen derår har inbetalats . Anslaget är beräknat med hänsyn härtiU. har således betalat bidraget med 1985/anslagsmedel. Bidraget skall enligt de nya betalningsreglerna betalas senasi den 20 . dvs. det skall också betalas avanslaget /86. därför i en skrivelse tillregeringen hemställt om medel för Prop. 1985/86: 25 atttäcka bidrag lill Eumetsat. Bidraget beräknas till . Jaganser det angelägel att kan hålla de belalningsregler som kommer attfastställas av Eumetsat. är det enda land som inom Eumetsatsamarbetettillämpat speciella betalningsperioder. När konventionen träder i kraft böräven följa de regler som faststäUs. Jag hemställer att regeringenföreslår atttill Bidrag tUl påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /86 anvisa ettreservationsanslag på I . Prop.1985/86:25 Förslag till Lag om rätt aU anlägga enskilda järnvägar m. m. 1 §Var och en har rätt att utan särskilt tillstånd (koncession) av regering en anlägga en enskild järnväg, tunnelbana eller spårväg för allmän trafik, Ifråga om elektriska anläggningar finns särskilda föreskrifter. 2 §Tidigare av Kungl, Maj:t eller regeringen beviljade tillstånd (konces sioner) att anlägga sådana anläggningar som avses i 1 § skall alltjämt gälla med undanlag för skyldighet att upprätthåUa viss trafik (trafikeringsplikt). Dennalag träder i kraft , Bilaga4 Prop, 1985/86:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande;statsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 11] Bl. Enligtriksdagens beslut med anledning av propositionen om ny organisation för densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59, AU 9, rskr101) skall () fr.o.m. inte längre varacentral myndighet för arbetsmarknadsutbildningen (AMU). Vid medelsberäkningen (prop.1984/85:100 bil. B I)för innevarande budgetår avräknadesdärför medel för för byrå V 3, dvs. den enhet som inom SÖhandlagt frågor om AMU, Viss del av den därigenom friställda personalenberäknas erhålla tjänst i den nya organisationen. Tillsättningen av tjänsternainom såväl den nya organisationens centrala och regionala kanslier som den nyafältorganisationen är starkt försenad. Vid byrå V3 kan personalen beräknasfinnas kvar helt eller delvis i SÖ även . Jagberäknar med anledning härav kostnaderna under anslagsposten 1Förvaltningskostnader till 3 milj. kr. Förden nuvarande fältorganisationen räknades redan i den nämnda propositionen meden viss övertalighet. De arbetsrättsliga arbetsuppgifter som därvid uppstårskall utföras av SÖ. De resurser som under en över-gängstid behövs vid SÖ fördessa uppgifter beräknar jag preliminärt till två årsarbetskrafter. För tidenden 1 januari-den 30 juni 1986 beräknar jag därför . Enligtbeslutet om den nya organisationen för AMU skall SÖ medverka i kursplanearbetetför AMU. Medel för delta arbete har i avvaktan på bedömning av resursbehoveti SÖ inte beräknats för innevarande budgetår. Den särskilda utredare som haratt förbereda AMU-reformen har i samråd med SÖ bedömt det som rimligt alt SÖ t.v. tillförs resurser motsvarande tre helårsarbetskrafter för arbetet i fråga. Även andra avdelningar,främst administrativa avdelningen, inom SÖ berörs av överföringen av AMU till ny organisation. De resurser som 23 därigenom frigörsuppskattas motsvara två årsarbetskrafter. 1985/86:25 Genomförandetav den nya blir, som jag nämnde, försenatnär det gäller tjänstetillsättningar. Med hänsyn härtill beräknar jag medel fören halv årsarbetskraft vid SÖ för kursplanearbetet (+108000 kr.). Till dettakommer att frigörandet av resurser inom administrativa avdelningen kan medföraen successiv omdisponering till resurser för kursplanearbete. Emellertid kankostnaderna för personal av det slag som krävs för detta ändamål beräknas blihögre än vad som motsvarar de resurser som frigörs inom administrativaavdelningen. som kompensation härför. Jag hemställer altregeringen föreslår alttill på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . [2] F. d C 1. /86 avgiftsfinansieras den verksamhet med produktion ochsändning av utbildningsprogram m. m. som handhas av Utbildningsradioaktiebolag (prop. 1983/84:40 bil. 6, KrU 8, rskr 90). 1 nämnda prop.förutskickades att resterande medel - 26,5 milj. kr. av den engångsanvisningom 35 milj. kr., som tidigare hade anslagits för utrustning av nya lokaler för bl.a.radio- och TV-produktion (prop. 1981/82:100 bil. 12, KrU 18, rskr 201) skullehållas inne och betraktas som en besparing. utgången av /85 erhöll Utbildningsradioaktiebolag kvartalsvis kompensation för prisutveckling under anslaget Sverigesutbildningsradio aktiebolag. Vid beräkningen av priskompensationen under /85 befanns anslagna medel underanslagsposten 4. Kompensation för prisutveckling vara otillräckliga. Motdenna bakgrund beslöt regeringen att erforderiiga medel för piiskompensalionunder nämnda kvartal, , fick utgå av de 26,5 milj. kr. vilka såsombesparing skulle återföras till statskassan. Nämnda medel för priskompensationhar således anslagits under innevarande budgetår, men avser verksamhet sombedrevs under /85. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna beslutet om utbetalning av priskompensation till SverigesUtbildningsradio aktiebolag under /86. [3] C 3. Bidrag till utbildning för vuxna Istatsbudgeten för /86 har under denna anslagsrubrik anvisatsett förslagsanslag av . Från anslaget bestrids bl.a. 24 kostnaderna för grundutbildning för vuxna (grundvux). 1985/86har fastställt det antal undervisningstimmar (utr) som Prop.1985/86:25 grundvux får omfatta tiU 1234000! Enligtriksdagens beslut (prop. 1984/85:59. AU 9, rskr 101) om ny organisation för densärskUt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. förs grundutbildningen avvuxna zigenare över till grundvux . Ibudgetpropositionen 1985 anmälde jag min avsikt att i ett senare sammanhangåterkomma beträffande kostnadsberäkningen och det antal utr som åtgår förgrundutbildning av vuxna zigenare. Jagberäknar nu att 15625 utr åtgår för tiden fr.o.m. den t. o. m, den 30juni 1986 för detta ändamål och beräknar kostnaderna härför tiU . Chefenför kommer senare denna dag att förorda att medelför utbildning av vuxna zigenare inom grundvux fr. o. m. den 1 januari 1986skall föras över från tionde till åttonde huvudtiteln. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag tUl utbildning för vuxna på tilläggsbudget I tiUstatsbudgeten för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Högskola och forskning Grundläggande högskoleutbildning [4] D 8. Utbildning för tekniska yrken Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . Från anslaget bestrids kostnader förgrundläggande utbildning för tekniska yrken vid de statiiga högskoleenheternainom verksamhetsområde. Riksdagenhar vid behandUng av anslaget liU utbUdning för tekniska yrken (UbU 1984/85:25)uttalat att ökade resurser behövs /86 för såväl anslagetUtbildning för tekniska yrken som anslagen Tekniska fakulteterna och Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. Vidare uttaladeriksdagen att regeringen i nästa budgetproposition borde lägga fram förslagtill mer långsiktiga åtgärder för att främja utbildningen för tekniska yrken.Riksdagen har som sin mening gett regeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört (rskr 331). Den1 tUlkallade jag en arbetsgrupp för åtgärder avseende den tekniskautbildningen och forskningens försörjning med lärare. I denna grupp hardiskuterats behovet av omedelbara åtgärder för att förstärka civilingenjörsutbUdningensamt för att behålla och rekrytera lärare och assistenter. Jag förordar attregeringen föreslår att på tilläggsbudget I för /86 anvisa 10 milj. kr. till berörda högskoleenheter. Av praktiska skäl bör medlen i sin helhet anvisas under anslaget Utbildning för tekniska yrken. Medlen bör diponeras för all dels allmänt förstärka de personeUa och materiella resurserna för civilingenjörsutbildningen, dels 25 Prop.1985/86:25 förbättra möjligheterna att behålla och rekrytera lärare ochassistenter inom i första hand data- och elektronikområdet. En angelägen åtgärdi detta sammanhang är att inrätta nya doktorandtjänster. I enlighet medriksdagens uttalande kommer de tekniska högskolornas situation att behandlas i1986 ärs budgetproposition. Regeringenhar genom beslut uppdragit åt berörda högskoleenheter attvidtaga ålgärder i det angivna syftet. BeloppetskaU fördelas enligt följande Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utbildning för tekniska yrken på tilläggsbudget I tiil statsbudgeten för1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . E. Studiestöd m. m. [5] E 6. Istatsbudgeten för /86 har under denna anslagsrubrik anvisats ettförslagsanslag av . 1984/85:100 bil. 10, SfU 16, rskr 212). Ibudgetpropositionen 1985 anmälde jag att beslut i anledning av prop.1984/85:59 (AU 9, rskr 101) om ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildingenm.m., skulle få konsekvenser för kostnaderna för timersättning. Riksdagenbeslöt i enlighet med regeringens förslag i nämnda proposition attundervisningen av vuxna zigenare skall föras över tiU grundvux och attdellagarna skall erhålla samma studiestöd som övriga studerande i grundvux. Chefenför kommer senare denna dag att förorda att överföringenav zigenarundervisningen tiU ansvarsområde skall skefr. o. m. och all medel för verksamheten från samma datumtillförs åttonde huvudtiteln. För att finansiera timersättningen i grundvuxberäknas kostnaderna tUl . Utnyttjandet avanslaget för arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag under tiondehuvudtiteln kommer därmed att minska med motsvarande belopp. Jaghemsläller att regeringen föreslär att till Timersättning vidgrundvux pä tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /86 anvisaett förslagsanslag av . [6] E 8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål Prop. Påstatsbudgeten för innevarade budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag till anslagsposten Produktion av studielitteratur försynskadade högskolestuderande om . Socialförsäkringsutskottetanförde följande i betänkande 1984/85:16 med anledning av vissa förslag imotion 2442: Vidbehandlingen av förevarande anslag i föregående års budgetproposition fannutskottet i sitt av godkända betänkande SfU 1983/84:16 att deuttalanden som gjorts av departementschefen gav garantier för att behovet av studieJitteraturtill synskadade studerande i allt väsentligt skulle bli tillgodosett. Vidareutgick utskottet från att regeringen fortlöpande skuUe bevaka att intentionernabakom den nya ordningen kunde fullföljas. Utskottet vidhåller sin uppfattningom att intentionerna bakom den omläggning som skett fr. o. m. innevarandebudgetår bör fuUföjas, Utskottet förutsätter därvid all i den mån föreslagnamedel inte visar sig vara tillräckliga för ändamålet regeringen återkommertill med förslag om ytterligare medelstilldelning. Någon riksdagensåtgärd med anledning ay motion 2442 är därmed inte påkallad. Talboks-och (TPB) som disponerar den ovan nämnda anslagspostenhar ansökt om ett tilläggsanslag till denna anslagspost för innevarandebudgetår om , TPB har också begärt att inom ramen för det begärdatilläggsanslaget dels få inköpa en s, k, Kurz-weU läsmaskin dels få bekostainläsning av viss kurslitteratur för en forskarstuderande. Regeringenanförde i prop. 1983/84:100, bil.