prop · G903152 · 1985-12-31 00:00:00 — Kam-ratgrappens egnalekar och ifria verksamheter som inte arrangerats av de vuxna ger barnenviktiga tillfiillen att utforska omvärlden och lära känna sig själva i relationtill andra. Diirför är det viktigt att personalen i fritidshemmet så långt möjhgtstöder och respekterar barnen egen kultur. Det är en naturlig uppgift förpersonalen att skapa fömtsättningar för att kamratgmp-pen utvecklasdemokratiskt, att motverka utstötning och se till att relationerna i kamratgruppenpräglas av uppfattningen om allas lika värde. Detta kräver kunskap och insikthos personalen om hur baraens relationer fungerar. Personalen i fritidshemmetbör ge bamen tillfällen att pröva och söka kunskap och förståelse, hjälpa dematt bearbeta sina erfarenheter och leda dem vidare mot nya insikter. Vistelseni fritidshemmet innebär en gruppsamvaro med bam i olika åldrar under friareformer än den som normalt förekommer i skolan. Fritidshemmet kan ge barnenandra perspektiv, kunskaper och färdigheter än dem skolan ger. Innehållet iverksamheten kan anpassas till frågor och intressen som är aktuella i bamgruppen.Resurser såväl inom fritidshemmet som i närmiljön kan utnyttjas föraktiviteter och verksamheter. Fritidshemmet kan också med sin frihet vid val avinnehåll stödja skolans arbete i olika tillämpningar, studiebesök ochpraktiska verksamheter. Kompetensutvecklingoch socialisation är nödväriäiiga för barns utveck- Prop. 1985/86:152 ling idessa åldrar. Kompetensutveckling innebär att bamet från det totala beroendetav andras omvårdnad utvecklar en egen förmåga att själv eller tillsammans medandra förstå och hantera tillvaron, dvs. att klara sig på egen hand. Socialisationinnebär att kunna ingå i grupper, samarbeta, lösa konflikter och utvecklakritiskt tänkande, att kunna omfatta normer, värderingar och handlingsmönster. Ifritidshemmet bör barnen efter hand lära sig att själva ta ansvar för olikadelar av verksamheten. Att göra upp matsedlar, sköta om inköp, och tillreda enklaremåltider är exempel på sådana aktiviteter. En annan viktig uppgift förfritidshemmet är att lära barnen behärska sin närmiljö - att klara trafikmiljön,kunna åka själv med bussen till simhallen, hitta till bibliotek och parklekeneller att känna till föreningslivet i området. Fritidshemmetskall medverka till att barnen får utveckla egna intressen som de själva kanbygga vidare på. Jag vill understryka vikten av att barnen engagerar sig iolika former av föreningsverksamhet. Det är därför värdefullt att barnen innande slutar i fritidshemmet har haft möjlighet att knyta kontakter med detfritidsutbud och det föreningsliv som finns att tillgå för dem. För detta krävsatt personalen känner till och har kontakter med förenings-, kultur- ochfritidsliv i närmiljön och i kommunen. 3.4 Pedagogiskt program för fritidshem Regeringenhar givit i uppdrag att utarbeta ett pedagogisktprogram för förskolan. Arbetet skall vara slutfört . Jagavser att återkomma till regeringen med frågan om ett motsvarande uppdrag tillsocialstyrelsen att utarbeta ett pedagogiskt program för fritidshem. Socialstyrelsenhar påbörjat ett arbete som är avsett att gälla för all verksamhet för barn iåldrarna i fritidshem eller daghem. publicerades ettprogramförslag som remitterades till bl.a. ett stort antal kommuner. Arbetetmed remissammanställningen pågår f.n. Iprogramförslaget görs en översiktlig beskrivning av ett tänkbart innehåll ifritidshemsverksamheten med utgångspunkt i bams livsvillkor och bams utvecklingi dessa åldrar. Innehållet är indelat i begreppen natur, kultur och samhälle.Det framhålls att verksamheten bör vara gmppinriktad, att lek ochvardagssysslor är viktiga inslag och att verksamheten bör ske under aktiv pedagogiskledning och med demokratisk inriktning. Ilikhet med vad som tidigare framhållits när det gäller det pedagogiska programmetför förskolan är det min mening att det pedagogiska programmet förfritidshemmen bör vara av principiell karaktär och ange ramama för verksamheten. Allaskolbarn i fritidshem, utvidgad syskongrapp vad avser skolbamen och öppet fritidshem skall få del av det pedagogiska programmet. Program met bör utformas så att det kan tjäna som underlag för kommunernas led ning, utveckling och utvärdering av den pedagogiska verksamheten och för personalens pedagogiska planering. Detpedagogiska programmet skall anpassas och vidareutvecklas med Prop.1985/86:152 hänsyn till lokala förhållanden och resurser i kommunen. Detta börske genom att varje kommun utarbetar riktlinjer för barnomsorgens fritidshemsverksamhetoch dess pedagogiska innehåll. 1984/85:209 om förskola för alla barn framhålls betydelsen av barnomsorgspersonalensmöjligheter till fortbildning för en kvalitativ utveckling av verksamheten.Det ankommer på varje kommun att ansvara för personalens fortbildning och attvid behov avsätta medel till vikarier då personalen deltar i fortbildningen.En del av kommunernas vikariekostnader täcks genom årsarbetarbidraget tillanställda inom barnomsorgen. Socialstyrelsensuppgift är att utarbeta studiematerial och annat vägledande material ianslutning till det pedagogiska programmet såväl för förskolan som förfritidshemmen. 4.1 Principer för organisationen Min bedömning: Denorganisatoriska och pedagogiska utformningen av fritidshemsverksamheten skallinom ramen för gällande lagstiftning beslutas av varje kommun Kommitténsförslag: Överensstämmer med tnin bedömning. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker kommitténs förslag. Skälenför min bedömning: Jag har i det föregående behandlat frågorna om mål ochinriktning för fritidshemsverksamheten. Någon ytterligare styrning avverksamheten är enhgt min mening inte nödvändig. I likhet med fritidshemskommitténanser jag att lokala fömtsättningar och behov måste vara avgörande för hurfritidshemsverksamheten organiseras. I praktiken innebär detta att det inomsamma kommun kan komma att finnas flera olika fritidshemsformer. Denlokalkännedom som finns i kommunen är nödvändig för att nå ett effektivtutnyttjande av resursema. framhåller att barnens behov av kontinuerUgavuxen- och kamratkontakter bör vara vägledande då verksamheten organiseras. Jagdelar den uppfattningen och vill framhålla att även om det inom kommunen finnsflera olika fritidshemsformer så bör det (mskilda barnet normalt sett intedelta i oUka fritidshemsformer . Detyttersta ansvaret för fritidshemsverksamhetens organisation vilar på kommunen.Det innebär att kommunen beslutar om fördelningen mellan olikaverksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art t.ex. bamgruppemasstorlek, personaldimensionering, extra resurser för bam i behov av särskiltstöd, lokalutformning och öppethållande. Detär också kommunens sak att beräkna behovet av platser i de olika formema.Fritidshemskommitténs beräkningar utgår från att plats i heldags- öppna fritidshem i förstahand kommer att efterfrågas för barn i årskurserna 1-3. Barn på mellanstadietkan få sitt omsorgsbehov tillgodosett genom kombinationen av skolans verksamhetoch ett eftermiddagsöppet fritidshem eller en öppen fritidshemsverksamhet. Jagdelar i stort kommitténs uppfattning men vill också framhålla att det bör varamöjligt att erbjuda även de yngre barnen plats i eftermiddagsöppna avdelningari den mån deras omsorgsbehov kan tillgodoses genom en sådan lösning. Det börinte heller finnas några hinder för att äldre barn i vissa fall behåller sinplats i heldagsöppet fritidshem . Jag förutsätter även attkommunen vid sin planering tar hänsyn till att verksamheten måste varatillgänglig även för barn med olika handikapp eller med andra behov av särskiltstöd för sin utveckling. Socialstyrelsenbör även fortsättningsvis noggrant följa fritidshemmens utveckling ikommunerna. I synnerhet gäller detta utvecklingen av nya verksamhetsformer förbarn i årskursema 4-6. Fritidshemkan också bedrivas av föräldrakooperativ eller av föreningar. Kommunens ansvarför verksamhetens kvalitet kvarstår dock även om driften för en anläggningöverlåtits på ett kooperativ eller på en förening. 4.2 Former för organisationen Minbedömning: Verksamhet för inskrivna bam i åldern kan erbjudas i form avfritidshem eller familjedaghem. Till dessa former knyts en kompletterandeallmän fritidsverksamhet. Vissa fritidshem kan vara eftermiddagsöppna. Konunitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet av remissinstansema delar kommitténs uppfattning om olika former avfritidshem och kompletterande fritidsverksamhet. Skälen för minbedömning: Barnomsorgen omfattar barn . I finner jag ingen anledning att ändra principen om att de bamsom har ett behov av omsorg och tillsyn skall kunna få detta tillgodosett. Detfinns däremot anledning att sträva efter att få ett utbud av olikatillsynsformer som står i relation till oHka baras tillsynsbehov. Bam ifritidshemsverksamhet i form av daghem (utvidgade syskongrapper), fritidshem,familjedaghem eller organiserad sommarverksamhet skall vara inskrivna iverksamheten. För bam i andra former av fritidshemsverksamhet kan också finnasskäl för inskrivning. Fritidshemmenutnyttjas främst av bam i årskursema 1-3. av de 75 000 fiitidshemsplatsersom firms beläggs av de yngre skolbamen. lågaandelen mellanstadiebarn kan delvis förklaras genom att brist på platser Prop.1985/86:152 tvingat kommunerna att prioritera lågstadiebarnen. Men den kanockså förklaras genom att efterfrågan på plats i fritidshem är lägre för barn imellanstadieåldrarna. Jag vill peka på möjHgheten att man, som fritidshemskommitténföreslår, kan välja att samla barnen ur årskurserna 4-6 på särskildafritidshemsavdelningar som kan anpassa sitt öppethållande till barnensskoltider och som hålls heldagsöppna under lovdagar och ferier. Många mellanstadiebamkommer dock sannolikt att i stället för fritidshem utnyttja en öppenfritidsverksamhet. De heldagsöppna fritidshemmen kommer enligt min uppfattningi första hand att behövas för barn i årskurserna 1-3. Utvidgadesyskongrapper innebär att barn i åldem integreras i en daghemsavdelning.1 flera kommuner är utvidgade syskongrapper den dominerandeorganisationsformen. Utvidgade syskongrapper ställer särskilda krav på enmedveten planering för barn i olika åldrar. Jag vill framhålla betydelsen avatt verksamheten för skolbarn i de utvidgade syskongrupperna bör planeras medutgångspunkt i det pedagogiska programmet för fritidshem. Avde skolbam som har plats inom barnomsorgen har plats i familjedaghem.Fritidshemskommittén anser att förutsättningarna för arbetet i familjedaghemär sådana att viss kompletterande verksamhet krävs för att en plats ifamiljedaghem skall kunna anses vara likvärdig med en plats i fritidshem. Jagdelar kommitténs uppfattning och kommer i det följande att föreslå inrättandetav öppna fritidshem som komplement till familjedaghem för skolbam. För baminskrivna i fanuljedaghem och för bam till hemmavarande föräld rar finns ett behov av organiserad fritidsverksamhet under eftermiddagstid. föreslår att öppna fritidshem organiseras i befintliga lokaler i skolor, kvarters- och fritidsgårdar eller om möjligt i barnomsorgslo kaler. För bara i åldrama kan det öppna fritidshemmet tillgodose en del av omsorgsbehovet. Normalt är bamen inte inskrivna i dessa verk samheter. Jag vill emellertid peska på att i många sammanhang kan det finnas behov av ett större ansvarstagande från kommunens sida även för dessa äld re bam. Det kan t.ex. behöva tas hänsyn till bostadsområdens utformning eller andra liknande faktorer, .lag anser i likhet med kommittén att det finns ett behov av kompletterande verksamhet för skolbarn i familjedaghem. I syfte att stimulera utbyggnaden av öppna fritidshem kommer jag i det följan de att föreslå att en del av driftbidraget till fritidshem får användas ävenför öppet fritidshem. Undersommarmånaderna kan behovet av barnomsorg för skolbarnen vara större än underövriga delar av året. Genom att skolan stänger uppstår ett tillsynsbehov ävenför de barn som normalt får sin tillsyn i skolan. I många fall minskar ävenutbudet av allmän fritidsverksamhet . Det är därför av storbetydelse att barnomsorgen om möjligt organiseras så att man kan erbjuda omsorgäven till de bam som under skolterminerna inte efterfrågar detta. Enligtmin uppfattning bör sådan verksamhet som bedrivs i form av koloni ellersommargårdar, veckokoloni och dagkoloni ses som en del av barnomsorgen undersommaren. I syfte att stimulera en sådan utveckling kommer jag i det följandeatt föreslå vissa förändringar i statsbidragssystemet. 5 Samverkan och samordning Minbedömning: Kommunen bör besluta om riktlinjer för samverkan mellanfritidshemmet, annan fritidsverksamhet och skolan. Av riktlinjerna bör framgåhur ett effektivt utnyttjande av de samlade resurserna kan uppnås. Av rikfiinjernabör det vidare framgå vilka mål som gäller för samverkan och vilka medel somställs till förfogande för att nå de uppställda målen. Kommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet av remissinstanserna delar kommitténs uppfattning att samverkanmellan fritidshemmet och skolan behöver förbättras. Skälenför min bedömning: En viktig föratsättning för att samverkan skall upplevas sommeningsfull för båda parter är att den äger rum på lika villkor. Jagdelar fritidshemskommitténs uppfattning att det finns skäl att överväga enstörre grad av gemensamt brak av lokaler och personal för att nå ett bättreutnyttjande av befintliga resurser. I likhet med flera remissinstanser anserjag att de oregelbundna skoldagaraa för barnen på lågstadiet bidrar till attöka kostnaderna för fritidshemsverksamheten. En samlad skoldag med fasta tiderkan enhgt min uppfattning vara att föredra. Detär, inte minst med tanke på en effektiv resursanvändning, väsentligt attklargöra att skolan har ett tillsynsansvar liknande fritidshemmet under den tidsom barnen vistas i skolan. Skolans tillsynsansvar gäller oavsett om samladskoldag införs eller inte. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Detkan, av pedagogiska och resursmässiga skäl, finnas anledning att övervägasambrak av lokaler och personal mellan fritidshemmet och andra angränsandeverksamheter som t.ex. förskolor, fritidsgårdar eller parklek. Erfarenheterfrån visar att större sammanhållna anläggningar som innehållersåväl verksamhet för inskrivna barn som en allmän fritidsverk- Prop.1985/86:152 samhet för barn i skolåldrarna har goda fömtsättningar att hålla enhög kvalitet. Många kommuner saknar emellertid möjlighet att skapa sådana anläggningarmen kan då i stället överväga viss samordning mellan förskolans ochfritidshemmets verksamhet. Det blir enligt min uppfattning en allt angelägnareuppgift för kommunerna att nå effektiva samverkansformer mellan de olikaverksamheterna för barn och ungdom för att uppnå en så kvalitativt braverksamhet som möjligt. Ävenunder kommer en betydande del av kommunernas utgifter förfritidshemsverksamheten att bestå av kostnader i samband med inrättande av nyaplatser. Jag vill i det sammanhanget också peka på möjUg-heten att kommunernaslokaler redan från början planeras för flera olika verksamheter för att nå ettså effektivt utnyttjande som möjligt. Mittförslag: Statsbidrag till fritidshem och familjedaghem skall lämnas med 7 000kr. per inskrivet barn i årskursema 1-3. Bidrag till per-sonalkostnadema skalllämnas med . per årsarbetare i fritidshem och kolonier som finnsupptagna i kommunens barnomsorgsplan. För bara med behov av särskilt stöd ifritidshem lämnas ett bidrag med . per varje helt tiotal inskrivna barni fritidshem i årskursema 1-3 i kommunen. För fritidshemsverksamhet och viss öppenfritidsverksamhet för bani i årskurserna 4-6 lämnas ett schablonbidrag med . per varje helt tiotal inskrivna bara i fritidshem i årskurserna 1-3.För att schablonbidrag skall länmas skall kommunen även ha någon form avverksamhet med krav på inskrivning för de äldre bamen, t.ex. i form av eftermiddagsfritidshem.Förändringarna i statsbidragssystemet genomförs . Konunitténsförslag: föreslår en förändring av statsbidragssystemetför fritidshem och familjedaghem så att bidraget differentieras efter barnensålder. Utgångspunkten för kommitténs resonemang har varit att bam i de lägre årskursemahar ett tidsmässigt större tillsynsbehov och behöver en mer personalkrävandeverksamhet. En differentiering av bidraget på det sätt som kommittén föreslårinnebär också att statsbidraget bättre anpassas till kommunernas verkUgakostnader för de oUka verksamhetsformerna. Kommittén föreslår vidare attkommunernas personalkostnader för sommargårdsverksamhet, veckokolonier ochdagläger skall få räknas in i underlaget för personalbidrag till baraomsorgen.På samma sätt föreslås bidrag utgå till verksamhet i öppet fritidshem. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser tillstyrker en differentiering av bidraget per inskrivet bara med hänsyn till bamets ålder. Många har dock påtalat behovet av att bidrag med det högre beloppet bör utgå under hela årskurs 3. framhåller att ett procentbidrag skulle ha påtagliga 16 administrativa fördelar.Riksrevisionsverket anser att det finns anledning att Prop. 1985/86:152 övervägaett mer schabloniserat statsbidrag. TCO vill att statsbidraget helt knyts tillkommunernas lönekostnader. I andra hand förordar TCO ett vis-telsetidsbaseratstatsbidrag. Ettnytt statsbidragssystem för barnomsorgen infördes från den 1 januari 1984.Enligt detta system lämnas ett bidrag per inskrivet bara i daghem, fritidshemoch familjedaghem kombinerat med ett bidrag per årsarbetare i daghem ochfritidshem. Ett särskilt bidrag lämnas även för barn med behov av särskiltstöd. Detta bidrag beräknas i förhållande till antalet inskrivna bam i daghemoch fritidshem. Vidare omfattas den öppna förskolan av rätten tillstatsbidrag. Bestämmelserna finns i förordningen (1983:943) om statsbidrag tillkommunal barnomsorg. Fr.o.mden har genomförts vissa förändringar i statsbidragssystemet (prop.1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr 27, SFS 1985:971). Förändringarna gällerfrämst barn i förskolan och har inneburit att vissa statsbidragsbelopp harhöjts. Vidare har underlaget för beräkning av bidrag för personalkostnadernautvidgats till att omfatta även personalkostnader för deltidsgrapper och öppnaförskolor. För bam i fritidshem lämnas ett årligt statsbidrag med 7 000 kr.per barn. För bara i familjedaghem är bidraget . om barnets vistelsetidär mindre än . Om bamets vistelsetid är minst per dagär bidraget . Bidragetför årsarbetare i fritidshem är . För bam med behov av särskilt stöd ifritidshem utgår ett bidrag som beräknas på vart tionde inskrivet barn.Beloppet har i detta fall höjts från . Förverksamhet i daghem och fritidshem med annan huvudman än kommunen lämnasbidrag för inskrivna bara och för personalkostnaderna enhgt samma regler somför kommunen under fömtsättning att daghemmet eller fritidshemmet finns upptageti kommunens barnomsorgsplan. Huvudmannen för denna verksamhet måste därvidvara en organisation eller annan sammanslutning som tar ansvar för egna ochandras barn. Verksamheten fömtsatts drivas utan vinstsyfte. Skälenför mitt förslag: förändras bamens omsorgsbehov på ett påtagligt sätt. De yngre skolbamen som har korta och oregelbundna skoldagar har ett tidsmässigt större omsorgsbehov än de äldre barnen som får en stor del av sitt omsorgsbehov täckt genom skolans verk samhet. För de yngre bamen är det naturligt att erbjuda omsorg i form av plats i fritidshem eller familjedaghem. Även för barn i årskursema 4-6 kan ibland en fritidshemsplats vara den lämpligaste omsorgsformen. Det är dock troligt att efterfrågan på plats i fritidshem avtar i slutet avmellanstadieperio den. De äldre bamen söker sig oftare till öppna fritidsverksamheter och till föreningsaktiviteter av ohka slag. Jag delar, som jag har framhåUit, fritidshemskommitténs grandtankar om att fritidshemsverksamheten måste anpassas till lokala förutsättningar och behov. Att knyta statsbidraget för t-. fritidshemsverksamhet förbarn i årskursema 4-6 till kravet på inskrivna Prop. 1985/86:152 barn gerenligt min uppfattning inte utrymme för tillräcklig lokal handlingsfrihet. Somjag har framhållit kan flera olika alternativ vara tänkbara för mellanstadiebarnen.Plats i fritidshem är ett altemativ men det finns också flera alternativ därbarnen inte är inskrivna i traditionell mening. Jag föreslår därför en schabloniseringav statsbidraget för de äldre skolbarnen som innebär att bidraget, om kommunenönskar det, även kan användas för en öppen fritidsverksamhet. 1likhet med fritidshemskommittén anser jag det vara viktigt att slå fast att fritidshemsverksamhetoch övrig fritidsverksamhet för barn i åldern bedrivs året runt. Mångakommuner anordnar särskild verksamhet i form av kolonierveckokolonier eller dagkolonier. Verksamheten kan vända sig såväl till bam somunder året i övrigt är inskrivna i fritidshem eller deltar i den allmännafritidsverksamheten som till bam som endast har ett omsorgsbehov undersommaren. Till den del av sommarverksamheten som innebär att kommunen tar etttillsynsansvar för barnen bör årsarbetarbidrag utgå på samma sätt som tillbarnomsorgen i övrigt under föratsättning att verksamheten är upptagen ikommunens barnomsorgsplan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna de riktlinjer som jag har angett för mål och innehåll i fritidshemsverksamheten, 2.godkännade riktlinjer som jag har angett för statsbidrag till fritidshemsverksamheten m.m. Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört oim organisationen av fritidshemsverksamheten. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 Prop. Sammanfattning av remissyttranden över fritidshemskommitténsbetänkande (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivits av . (), , statens invandrarverk (), (), Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av högskoloraa,(), , /,. i , ,kommun, kommun. kommun, kommun, Luleåkommun. , , (), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), och Skola (RHS) och (). Yttrandenhar vidare lämnats av fritidshemspersonal i skolområde iStockholm, fritidspedagogerna i socialdistrikt 9 och 16, , fritidshemspersonali Åkalla, , avd. 1, sektionerna 16 och 42,/, (), Stockholmsläns barnomsorgschefer (), i (FBIS),(), (), (), ochJärfälla kommun. Allmännasynpunkter på utredningen och bakgrundbeskrivningen Flertaletav remissinstanserna är positiva till utredningens arbete. Enligt socialstyrelsensmening fyller betänkandet en viktig funktion i den pågående diskussionen omverksamhetens framtida utformning. Liknande synpunkter framförs avBarnmiljörådet, , och kommun.Även TCO anser det tillfredsställande att skolbarnsomsorgen bhvit föremål fören ny utredning men påpekar att "... utredningensförutsättningar att föreslå verkhga förbättringar i praktiken har varit småmen hänsyn till de snäva ekonomiska ramama. Förslagen i betänkandet riskerarsåledes att bli utan effekt om inte ökade resurser ställs tillförfogande." menar att "kommittén skulle hakoncentrerat sitt arbete på att utreda vad som skulle behövas för att dagensfritidshem skulle utvecklas och hur de tillsammans med skolan skulle kunna gebarnen en så bra omsorg som möjUgt". Fleraremissinstanser framför kritik mot vissa av de begrepp som utred ningen använder. Universitets- och högskoleämbetet framhåller att man, i lik- o het med flerahögskoleenheter, är kritiska till begreppet "skolbarnsom- Prop.1985/86:152 sorg". Liknande synpunkter framförs också avskolöverstyrelsen, , och av länsbarnomsorgschefer. Begreppetfamiljefritidshem som benämning på familjedaghem för skolbarn möter ocksåkritik bl.a. från socialnämnden i kommun, kommun.Länsstyrelsen i , och . Kap.1 Barns utveckling och livsvillkor Utredningenbeskriver barns utveckling och livsvillkor utifrån olika utgångspunkter ochteorier i syfte att förbättra kunskapen om hur skolbarnsomsorgen skallutformas och planeras.