prop · G903140 · 1985-12-31 00:00:00 — Med köp- eller säljopfionavses en rättighet, enligt vilken optionsutfärdaren åtar sig att sälja ellerköpa ett visst objekt, exempelvis en akfiepost, till ett i optionen angivetvärde under förutsättning att den som åtagandet riktar sig till vill utnyttjaoptionen och anmäler detta till utfärdaren inom den tid som anges i optionen.Optionen är alltså antingen en sälj- eller köpopfion. Den kan dokumenteras t.ex. genom ett kontrakt, en avräkningsnota eller någon annan form avregistrering. utfärdarens motpart fårbetalar han vid optionsförvärvet en ersättning fill Prop. 1985/86: 140 utfärdaren. Optionenavser elt bestämt objekt, exempelvis ett bestämt antal aktier i ett visstbolag, som anges i optionen. Detta bolag är emellertid inte part i oplionsavlalel.Köp- och säljopfionerna skiljer sig alltså från de optionsrätter, som utfärdasav bolaget självt enligl 5 kap. aktiebolagslagen och som ger möjlighet allteckna nya aktier i bolaget. Utnyttjandet av en optionsrätt av den sist angivnatypen innebär atl bolagels aktiekapital ökas genom alt nya aktier ges ut. Nären köp- eller säljoption utnyttjas lämnas däremot aktiekapitalet opåverkat ochbolaget i fråga berörs endast på det sättet att redan utgivna aktier byterägare genom en aktieöverlåtelse. Enoptionsinnehavare har alltså möjlighet att utnyttja optionen och köpa ellersälja den aktiepost optionen avser till det i optionen angivna lösenpriset.Han kan också sälja tillbaka optionen lill utfärdaren (kvittning) eller överlåtaden lill tredje man. Vidare kan han låta optionen förfalla, dvs. låta optionstidenlöpa ut utan att han utnyttjar sin möjlighet till lösen eller överlåtelse avoptionen. Enutfärdare av en option kan anfingen låta möjligheten atl optionen utnyttjaskvarstå till slutdagen, eller återköpa optionen innan den har utnyttjats(kvittning) för alt fria sig från den skyldighet som optionen ålägger honom. Särskildamarknader för handel med standardiserade köp- och säljoptioner finns sedannågra år i flera länder, bl. a. i , , , ,och . Handeln har utvecklats kraftigt. I Sverigeintroducerades handel med standardiserade köpoptioner . RSVanser atl skatt bör tas ut på omsättningen av både optioner som utfärdas enliglstandardiserade kontrakt och sådana optioner som utfärdas av privatpersoner ochvissa juridiska personer och som inte nödvändigtvis är avsedda för omsättningpå kapitalmarknaden. Entyp av värdepapper som företer stora likheter med icke standardiserade köpoptionerär de s.k. inköpsrätlsbevisen. Ett inköpsrältsbevis representerar en rättighetsom ett bolag erbjuder sina aktieägare eller i övrigt den som innehar bevisetall fill ett visst pris köpa aktier som bolaget innehar i etl annat bolag.Innehavaren av inköpsrättsbevisel kan alltså antingen utnyttja detta förförvärv av aktierna i fråga eller överlåta beviset. Bestämmelserom leckningsbevis fanns aktiebolagslag. Enligl dessa bestämmelserkunde sådana bevis utfärdas, så snart aktier tecknats även om tilldelning inteskett. Atl så skedde var också regel vid stora nyemissioner. Den nuvarandeaktiebolagslagen innehåller inga regler om leckningsbevis. Del har emellertidvisat sig föreligga ett praktiskt behov av sådana bevis, och man har därför på akfiemarknadenfortsatt alt utfärda dem. Somjag nämnt inledningsvis är omsättning av konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning skatteplikfiga enligt LVP. Skattepliktföreligger däremot inle vid omsättning av skuldebrev förenade med option tillköp av aktier. skuldebrev som det utfärdandebolaget förenat med en option för inneha- Prop. 1985/86: 140 våren attförvärva aktie i etl annat bolag. Somframgår av den lämnade redogörelsen representerar de nu ifrågavarandevärdepapperen - köp- och säljoptioner, inköpsrältsbevis, teckningsbevis ochskuldebrev förenade med option fill köp av aktier - rättigheter som liknar demsom de i LVP omnämnda papperen är bärare av. Del är därför logiskt ochföljdriktigt att skatt tas ut även på omsättning av dessa värdepapper. Omfattningenav handeln med standardiserade köp- och säljopfioner har på de utländskamarknaderna ökat markant närmast efter introduktionen. Som exempelkan nämnas att omsättningen av vissa optioner vid OptionsExchange motsvarar mer än hälften av omsättningen i de underliggande aktierna.Mot bakgrund av utvecklingen utomlands finns anledning räkna med att ävenoptionshandeln i kommer att få betydande omfattning, vilket för övrigtbestyrks av den kraftiga uppgång handeln redan fått här. Ävenhandeln med inköpsrättsbevis, teckningsbevis och skuldebrev förenade medoption till köp av aktier har sådan omfattning att del finns skäl låta sådanavärdepapper omfattas av LVP. Jagdelar alltså RSV:s uppfattning att uppräkningen i LVP av de värdepapper förvilka skatt skall tas ut vid omsättning bör kompletteras med de nu nämndavärdepapperen. Tillvad jag här har sagt vill jag göra några kommentarer som gäller beskattningenav standardiserade köp- och säljoptioner. Ilikhet med vad som gäller vid förvärv av aktier vid bolags bildande eller vidfond- och nyemissioner bör inte utställande av en köp- eller säljoption betraktassom en omsättning. När en optionshavare avyttrar optionen genom kvittning ellergenom överlåtelse fill tredje man sker däremot en omsättning. Detsamma är falletnär en optionsutfärdare verkställer kvittning, dvs. löser sig frånoptionsförpliktelsen genom att köpa tillbaka optionen innan den utnyttjas. Kvittningssituationenbör betraktas som köp. När den med vilken opfionsinnehavaren eller optionsutfärdarenverkställer kvittningen är fondkommissionär som handlar för egen räkning skallenligt 2 § tredje stycket LVP skatt inte utgå för fondkommissionärens led. Nären option utnyttjas, löses, bör skatt inte tas ut för optionen. Vid lösenkommer den underliggande aktien att överlåtas, och skatt kommer att träffadenna omsättning. För att skapa en med kvittningssituafionen likartadbeskattning i dessa fall bör aktiens kursuppgång optionen harlöpt räknas in i beskattningsvärdet. Om optionen löper ut utan att hautnyttjats har någon omsättning inte skett. Värdepappersskatt skall därför inteutgå. Jagvill här också ta upp en fråga som knyter an fill de av LVP redan omfattade värdepapperen teckningsrättsbevis och delbevis. Tecknings rättsbevis ger enligt 4 kap. 3 § aktiebolagslagen aktieägare företrädesrätt att delta i nyemissioner och delbevis ger enligt samma lagrum aktieägare motsvarande rätt vid fondemissioner. Båda värdepapperen är alltså emis sionsbevis, vilket också är den samlade benämningen som aktiebolagsla gen har på dessa värdepapper. Med emissionsbevis avses enligt 5 kap. 10 § 16 aktiebolagslagen ävenbevis om företrädesrätt alt delta i emission av konvertibla skuldebrev ochskuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning. Om begreppenteckningsrättsbevis och delbevis i LVP ersätts av begreppet emissionsbeviskommer samtliga nu nämnda, fullt jämförbara värdepapper, alt omfattas av lagen.Jag förordar en sådan ändring i lagtexten. Prop.1985/86: 140 Mittförslag: Bestämmelserna i 3 § LVP om att köparens eller säljarens bosättning ivissa fall skall avgöra om skattskyldighet föreligger skall kompletteras medföreskrifter om hur bosättningen skall bestämmas. Skälenför mitt förslag: Enligt LVP skall skatt för en omsättning betalas i både sälj-och köpledel, dvs. säljaren och köparen betalar hälften vardera av skatten. Nären köpare eller säljare företräds av en fondkommissionär åvilarskattskyldigheten denne men han får av sin uppdragsgivare eller avtalspart taut ett belopp som svarar mot skatten. Om emellertid den för vars räkning kommissionärenmedverkar inle är bosatt i skall enligt 3 § första stycket LVP skattinte betalas för hans led, när omsättningen avser utländska värdepapper. Vidomsättning där fondkommissionär inte medverkar föreligger i principskattskyldighet för en köpare eller säljare som är bosatt i . Föreskrifterna om attskattskyldigheten i dessa fall skall bestämmas på grundval av om säljaren ellerköparen är bosatt i infördes i lagen på skatteutskottets förslag (SkU1983/84; 11). RSV har i en skrivelse den8 anfört, atl klara uttalanden saknas i lagens förarbeten om hur bosältningsbegreppetskall tolkas, att verket i sina anvisningar föreskrivit att vägledning om varen fysisk person skall anses bosall bör hämtas ur punkt 1 av anvisningarna lill53 § kommunalskatlelagen (1928: 370) samt att motsvarande bestämning för enjuridisk persons del bör göras med ledning av 1 § valulaförordningen (1959:264).Enligt RSV: s mening bör - i syfte alt undanröja oklarheter -bestämmelser avdenna innebörd tas in i lagen. Jagdelar RSV:s uppfattning. Det föreslagna fillägget till lagtexten står iöverensstämmelse med lagsfiftningens intentioner. Lagen bör alltså kompletterasi enlighet med RSV:s förslag. 1985/86: 140 Mitt förslag:Avdraget för middagsrepresentation begränsas till etl belopp motsvarandeskäliga utgifter för lunch. Skälenför mitt förslag: Uttryckliga regler om avdrag 1963 i punkt 1 av anvisningarna fill 20 § kommunalskattelagen(1928; 370). En översyn av reglerna gjordes av företagsskatteberedningen (SOU1977:86). Beredningen föreslog väsentliga inskränkningar i avdragsrätten. Företagsskatteberedningensförslag genomfördes inte. Den ändring som gjordes tog sikteenbart på utgifter för vin och sprit. gäller ett generelltavdragsförbud för utgifter av detta slag. Avdragför representation medges inte med större belopp än som i det enskilda falletkan anses som skäligt. För att få en likformig bedömning av representationsavdragenhar RSV angett vissa prisramar för måltider i samband med affärsförhandlingaroch liknande. Prisramarna - som är avsedda atl täcka även utgifter förteaterbiljetter e. d. - kan få överskridas om representationen riktas mot en iutlandet bosatt representant för elt utomnordiskt företag. För representationefter utgången av gäller beloppen . för lunch och . förmiddag eller supé (RSV Dt 1985:20 och 1985:22). I beloppen ingår intemervärdeskatt. Enligtföretagsskatleberedningens förslag skulle avdragsrätten begränsas till målfiderunder eller i direkt anslutning till affärsförhandlingar och liknande. Detskulle således i regel vara fråga om måltider under normal arbetstid. kostnadsläge var enligl beredningen rimligti flertalet fall. Tillgrund för företagsskatteberedningens förslag låg bl.a. den uppfattningen attavdraget för representation i vissa fall uppmuntrade till en frikoslighel somgick utöver vad som behövdes för affärsverksamheten. Enligt min mening finnsdet fog för denna uppfattning. Jag anser därför all en begränsning iavdragsrätten är motiverad. Delär ofta naturligt atl parterna vid affärsförhandlingar intar lunch tillsammansoch atl den ena parten slår för utgifterna. Avdrag för utgifter förrepresentationsluncher bör medges enligt samma grunder som . Avdrag börockså medges för utgifter i samband med middag eller supé. I det fallet böremellertid avdraget begränsas fill den nivå som skulle ha gällt omrepresentationen i stället hade utövats i form av lunch. Det är lämpligt attRSV fortsätter att följa utvecklingen av restaurangpriserna och anger enprisram för måltidsutgifter. Prisramenbör liksom få överskridas när representationen utövas mot utländskaaffärsförbindelser. De nya bestämmelserna innebär alltså i det fallet intenågon inskränkning av avdragsrätten. Däremot bör begränsningen avavdragsrätten tillämpas på s. k. intern representation. I fråga ompersonalfester och liknande bör avdrag medges enligt samma normer oavsett omrepresentationen utövas under eller efter arbetstid. Denya bestämmelserna bör fillämpas i fråga om representation som utövas efterutgången av . 6 Statsfinansiella effekter p-p- '85/86:140 Höjningarnaav energiskatten kan beräknas öka statsverkets intäkter med omkring 1800 milj.kr. Ändringarnaav skatten på omsättning av värdepapper innebär att skatteintäkterna ökar menökningen kan antas leda fill en viss minskning av omsättningen. Jag anser att ökningenav statsverkets intäkter bör uppskattas fill 600 milj. kr. Begränsningenav avdraget för representationskostnader kan beräknas öka skatteintäkterna medknappt 100 milj. kr.per år. Deföreslagna åtgärderna kan alltså sammantaget beräknas öka skatteintäkterna medknappt 2500 milj. kr. Mot bakgrund av de föreslagna tidpunkterna förikraftträdandet kommer endast en del därav att inflyta under budgetåret1986/87. En närmare beräkning av denna del bör redovisas ikompletteringspropositionen . Medhänsyn till lagstiftningsfrågornas enkla beskaffenhet anser jag att någotyttrande från lagrådet inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 2. lag om ändring i lagen (1973;1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, 3. lag om ändring i lagen(1983:1104) om särskild avgift för elektrisk kraft från kärnkraftverk, 4. lag om ändring i lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, 5. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1986 19