prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:10 om ny skollag m. m. Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en ny skollag. Den är resultatet av en huvudsakligenförfattningsteknisk och språklig översyn av den nuvarande skollagen (1962:319).Översynen har också omfattat enstaka sakfrågor som har aktualiserats genomutredningsförslag eller på annat sätt. Tillskillnad från den nuvarande skollagen innehåller förslaget till ny skollagbestämmelser om särskolan, som f.n. regleras i lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Detta överensstämmer med vad somaviserades i propositionen (1984/85:176) med förslag till lag om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Inämnda proposition redovisades ett utredningsförslag om ändringar i fråga ombl. a. skolpliktstiden för dem som går i särskolan. Den nya skollagen, sombygger på utredningsförslaget, innebär att skolplikten för eleverna i särskolanupphör vid utgången av vårterminen det Icalenderär då de fyller . De haremellertid alltid rätt att fortsätta i särskolan under de fyra närmast följandeläsåren. Iövrigt föreslås bl. a. följande ändringar genom den nya skollagen. Innanen kommun i sin grundskola tar emot en elev som inte Ullhär skolans elevområde,skall kommunen bereda elevens hemkommun tillfälle att yttra sig. Motsvarandeskall gälla för gymnasieskolan, om även hemkommunen anordnar den aktuellastudievägen. Om hemkommunen avstyrker, skall den andra kommunen, om denfortfarande anser att eleven skall tas emot, överlämna ärendet . Rätten till interkommunal ersättning frånhemkommunen görs beroende av att den andra kommunen har iakttagit sina nunämnda skyldigheter. Vissaförenklingar görs i bestämmelserna om undersökningstillfallen m.m. inomskolhälsovården. Elever i gymnasieskolan skall inte längre vara skyldiga attgenomgå hälsokontroller. 1985/86: 10 Möjlighetenatt hämta skolpliktiga barn till skol;»n med biträde av polismyndighetavskaftas. Däremot behålls möjligheten lör länsskolnämnden att vid vite föreläggabarnets vårdnadshavare att se till att barnet tullgör sin skolplikt. Frågan omutdömande av förelagt vite skall i fortsättningen prövas av länsrätten päansökan av länsskolnämnden. Dennya lagen föreslås träda i kraft . Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser föreslås bli samlade i en särskild promulgations-lag. Propositioneninnehåller även vissa förslag i frågor som inte regleras i den nya skollagen. Ändringarföreslås beträtVande länsskolnämndernas sammansättning. Liksom nu skall landstingetvälja fem av ledamöterna och suppleanter för dem i länsskolnämnden.Sammansättningen i övrigt regleras inte i den nya skollagen. Utöver deledamöter som väljer skall länsskolnämnden ha sex ledamöter. Avdessa skall fyra representera arbetsmarknaden och - liksom suppleanter för dem utses av regeringen efter torslag tVån arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. Övriga två ledamöter och suppleanter för dem skallutses av . De förutsiitts representera dels utbildningsverksamheteni länet, dels den allmänna samhällsplaneringen där. Ordförande skall alltjämtutses av regeringen bland nämndens ledamöter. Regeringen och länsstyrelsenskall utse ledamöter och suppleanter enligt de nya reglerna för tid fr.o.m.den . Detta föranleder ändring i den nuvarande skollagen. Dennuvarande försöksverksamheten med s.k. regionala planeringsråd föreslås upphöravid utgången av . Planeringssamverkan mellan skola och arbetslivutformas i fortsättningen på det sätt som länsskolnämnden finner lämpligt. 1linje med riksdagsbeslut om förändringar beträffande de kommunalaskolcheferna föreslås i propositionen att inte heller särskol-cheferna längreskall ha statligt reglerade anställningar och att statsbidragen till kostnaderför särskolchefer skall upphöra. Förändringarna beträffande särskolcheferföreslås gälla fr. o. m. . Avpropositionens fyra lagförslag (s. 3-24) har nr 2-4 föregåtts av granskning avlagrådet. Propositioneninnehåller tre huvuddelar, nämligen 1. det s.k. remissproiokollet, somutmynnar i beslut om inhämtande av yttrande från lagrådet men som ocksåinnehåller förslag som inte omfattas av remissen till lagrådet (s. 25-139).samt bilagor till remissprotokollet med bl. a. lagrådsremissens lagförslag (s.140-160), 2. lagrådets yttrande {s. 161 163), 3. det s.k. slutprotokollet, ivilket föredraganden bl.a. redovisar sina ställningstaganden till lagrådetssynpunkter (s. 164- 167) och till vilket propositionens lagförslag (s. 3-24)hänför sig. Propositionenslagförslag skiljer sig från lagrådsremissens dels i en sakfråga, dels genomnågra små tekniska ändringar. Sakfrågan rör utdömande av förelagt vite. Prop.1985/86: 10 Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom föreskrivs att 22 S skollagen (1962:319)' skallha följande lydelse. Länsskolnämndeniiti;örs av nio ledamöter, som utses . räknat från och med den Ijanuari året efter det. då val i hela riket till landsting ochkommunfiittmuktigv har ägt rum. Av ledamöterna skall två utses av regeringen,varav en hlainl förctriidiirc för arhclsf;ivurc och en bland företrädare förar-hetstiigdrc inom länet, saml en av skolövcrslyrciscn och en av länsstyrelsen.Fem ledamöter skall väljas (IV landslingel. I Gotkinds län skall fem ledamöter utses avkommunfullmäktige i . OmfiitUir annat län kommun, som cjtillhör hindstingskominun. skall I re ledamöter utses tiv landslingel och tvåledamöter av koni-miinfidlinäkligc. För var och en av de ledamöter som utses av regeringen,och skall en siipplcaiil utses. För deledamöter som väljs (IV eller kom-miinjiiUmiiktigc skall lika många suppleanterväljas. Suppleanterna .skall utses s(mi ledamot erna. Leddnuiternd och suppleanterna skall vara bosatta inomlänet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. Landstingetskall väljnfem av le-dainötcrna i länsskolnämnden. I skall femledamöter inses (IV koniiniinfulhnäktige i . I och länsamt i Mdbnöhus län \kdll tre Ivddmölcr utses av och tvåledamöter dv kom-inunfiiUmiikligc i respektive kommun. För deIcddinöter som väljs dv hindstinget eller kominunfulhnäktige skall lika mångasuppleanter väljds. Leddinöler och suppleanter som vdljs enligl första stycketskatt utses räknat från och med den I januari årel efter del näroll-männa vdl lill Idiulsting och kommunfullmäktige liar ägt rum. De skdilvdra hosdita inom länet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringenföreskriver. Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1970: 1026. Sen:isle lydelse 1981: I n3. Prop.1985/86: 10 2 Förslag till Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna föreskrifter 1 S Genom , gymnasieskolan och andramotsvarande skol former anordnar samhäUet utbildning för barn och ungdomar. Utbildningens allmänna mål är att ge eleverna kunskaper,utveckla deras färdigheter och i samarbete med hemmen främja deras utvecklingtill harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. 2 S Denna lag innehåller föreskrifter om 1. barns och ungdomars rätt tillutbildning och deras skolplikt, 2. ochgymnasieskolan, 3. vissamotsvarigheter till och gymnasieskolan, 4. skolhälsovård. Skolformer och deras huvudmän 3 S Kommunerna är huvudmän för . Kommuner och landstingskommuner är huvudmän förgymnasieskolan. 4 § För barn ochungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolan därför att de ärpsykiskt utvecklingsstörda finns särskolan. Landstingskommuner och i vissafall kommuner är huvudmän för särskolan. 5 § För barn sompå grund av synskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå igrundskolan eller motsvarande del av särskolan fmns specialskolan. Staten ärhuvudman för specialskolan. 6 § Somalternativ till finns sameskolan för vilken staten är huvudman. 1 § 1 denna lag avses med det offentliga skolväsendet grundskotan, gymnasieskolan,särskolan, specialskolan och sameskolan, fristående skola en skola för vilken en fysisk ellerenskild juridisk person är huvudman. 8 § Det som i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstördagäller även dem som har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp pågrand av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samtpersoner med barndomspsykos. I lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) finns bestämmelser om vissa andrasärskilda insatser än utbildning. Förden som är bosatt i riket avses i lagen med hemkommun den kommun i vilken han;ir kyrkohokförd. Är han inic kyrkobokförd i rikel avses med hemkommun denkommim i vilken han vistas stadigvarande eller, om han saknar stadigvarandevistelseort, den kommun i vilken han for tillfiillet uppehåller sig. Medhcinlrindstingskdniinun avses den landstingskommun till vilken hemkommunen hör. Prop,1985/86: 10 Det offentliga skolväsendets allmänna organisation 1 8 skall ha tillsyn över det oflentliga skolväsendet. 2 S Inom varjelän skall en länsskolnämnd under ha tillsyn överdeloffentliga skolväsendet. 3 § skall välja fem av ledamöterna ilänsskolnämnden. I skall fem ledamöter väljas av kommunfullmäktige i . I saml i skall tre leda möter väljas av och två ledamöter av kommunfullmäktige i respektive kommun. För de ledamöter som väljs av eller kommunfullmäktige skall lika många suppleanter väljas. Ledamöter och supplciintcr som väljs enligt första stycketskall utses räknat året efter det närallmänna val till landsting och kommimfullmäktige har ägt rum. De skall vara bosattainom länet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. l.ok(dd styrelser 4 S I varje kommun skall det finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsen skall vara lokal styrelse för kommunensgrundskola. Om kommunen anordnar gymnasieskola, skall skolstyrelsen vara lokalstyrelse även för gymnasieskolan. 5 § I varje landstingskommun, som anordnar gymnasieskola,skall en utbildningsnämnd vara lokal styrelse för gymnasieskolan. skall antingen tillsätta en särskildutbildningsnämnd eller ge en annan nämnd i uppdrag att vara utbildningsnämnd. 6 § skall ha hand om förvaltning och verkställighet inomsina verksamhetsområden enligt denna lag. Detta gäller dock inte i den månnågon annan skall svara för uppgifterna enligt lag, enligt föreskrift sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ellerenligt beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). 7 § Förskolstyrelse och särskild utbildningsnämnd gäller i tillämpliga delar 3 kap. 2§, 3 § första stycket, 4 §, 5 8 föfsta och tredje styckena. 9 § förstastycket samt 10-12 SS kommunallagen (1977: 179). För gäller dock inte 3 kap. 5 § förstastycket eller 6 S kommunallagen. Utan hinder av 2 S 2 förvaltningslagen (1971:290) skall 4och 5 SS i den lagen tillämpas i samtliga ärenden hos skolstyrelse och särskildutbildningsnämnd. Prop.1985/86: 10 8 8 Bestämmelser om lokala styrelser för särskolan ochspecialskolan finns i 6 och 7 kap. Propositionens lagförslag 9 8 skallvara lokal styrelse för sameskolan. 10 8 Utbildningen i och dess motsvarigheterinom det offentliga skolväsendet skall bedrivas som kallasläsår och som delas upp på en hosttermin och en vårtermin. Lärokursen skalldelas upp i årskurser. En elev skall normalt kunna gå igenom en årskurs underett läsår. Detsamma gäller för gymnasieskolan och motsvarande del avsärskolan, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Skolplikt och rätt till utbildning Skolplikt och motsvarande rätt till utbildning 1 8 Barn som är bosatta i riket har skolplikt enligtföreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn, somvaraktigt vistas utom riket eller vars förhållanden är sådana att detuppenbarligen inte kan begäras att barnet skall gå i skola. Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inomdet offentliga skolväsendet. 2 8 Barn iallmänhet har vantig skolplikt. Den skall fullgöras i , om inteannat följer av 810 kap. 3 8 Särskildskolplikt har barn som inte kan gå i därför att de är psykisktutvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller tal-skadade. Sådanskolplikt skall fullgöras i särskolan eller specialskolan, om inte annat följerav 9 eller 10 kap. De psykiskt utvecklingsstörda skall tas emot i särskolanoch övriga i specialskolan. Psykiskt utvecklingsstörda, som på grund avsynskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå i särskolan, skalldock tas emot i specialskolan. 4 8 Den lokala styrelsen för särskolan skall påframställning av barnets vårdnadshavare eller skolstyrelsen i barnets hemkommun pröva om barnet skall tas emot i särskolan under sin skolpliktstid. Den lokala styrelsen för specialskolan skall påframställning av barnets vårdnadshavare, skolstyrelsen i barnets hemkommuneller den lokala styrelsen för särskolan pröva om barnet skall tas emot ispecialskolan under sin skolpliktstid. Om ett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunnagå över till skall den lokala styrelsen för särskolan besluta attbarnet inte längre skall'vara elev i den skolan. Motsvarande gäller för denlokala styrelsen för specialskolan, om ett barn, som har tagits emot i denskolan, bedöms kunna gå över till eller särskolan. 5 § Beslut av den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan i ärende enligt 4 S får överklagas hos genom besvär. beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Besluten får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnetfyller sju Prop.1985/86: 10 7 8 Om ett skolpliktigt barn inte är moget för skolgång,får skolstyrelsen i barnets hemkommun efter medgivande av barnefs vårdnadshavare besluta att barnet skall börja skolgången först höstterminen det kalenderår då barnet fyller åtta är. Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 8 kan varagrund för särskild skolplikt, skall skolstyrelsen i ärendet inhämta yttrandefrån den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Om skolstarten skjuts upp, skall barnet gå i förskola.Föreskrifter om förskola finns i socialtjänstlagen (1980:620). Skyldigheten attgå i förskola omfattar högst . 8 6 På begäran av ett barns vårdnadshavare fårskolstyrelsen i barnets hemkommun tillåta att barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller börjar i eller i en motsvarande skola för barn med vanlig skolplikt. Tillstånd får lämnas endast om barnet är moget för skol gång. Under samma förutsättningar får den lokala styrelsen försärskolan eller specialskolan tillåta att ett barn börjar skolgång där eller ien motsvarande skola än normalt. 9 8 Beslut av den lokala styrelsen i ärende enligt 7 eller8 8 får överklagas hos genom besvär. beslut får infe överklagas. 10 8 Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnet har särskild skolplikt, 17år. Om barnet tillfredsställande slutför högstaårskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet fårfullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, ombarnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådanprövning anordnas av skolstyrelsen eller, för barn med särskild skolplikt, avden lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Beslut av den lokala styrelsen i ärende om skolpliktensupphörande får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får inte överklagas. Deltagandet i utbildning för skolpliktiga 11 8 Varje barn som fullgör skolplikt inom det offentligaskolväsendet eller på något annat sätt skall delta i den verksamhet somanordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt eller harannat giltigt skäl att utebli. En skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet förenskilda angelägenheter. Disciplinär åtgärd mot en skolpliktig elev får avseelevens närvaro i skolan, dock endast i ringa omfattning. Ingen är på grund av skolplikt, som fullgörs inom det offentligaskolväsendet, skyldig att gå i skolan mer än 190dagar per läsår elieratt någondag delta eller, i de två lägsta årskurserna, . 1985/86: 10 12 8 På begäran av en skolpliktigelevs värdn idshavare skall eleven befrias från skyldighet att delta i annarsobligatoriska inslag i verksamhe- om det med hänsyn tillsärskilda omständigheter inte är rimligt att lagförslag kräva att eleven deltar. Befrielse skall alltid medges från undervisning ireligionskunskap, om eleven tillhör ett trossamfund, som har regeringenstillstånd att i skolans ställe ombesörja sådan undervisning, och eleven visaratt han deltar i denna. Om elevens vårdnadshavare kräver det, skall begäran ombefrielse prövas av den lokala styrelsen för skolan eller, för elever utanfördet offentliga skolväsendet, av länsskolnämnden. Avslås begäran vid sådanprövning, får beslutet överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Tittsynen över att skolplikten fullgörs 13 8 Skolstyrelsen skall se till att skolpliktiga eleveri kommunens grund skola fullgör sin skolgång. Skolstyrelsen skall också se till att skolpliktiga barn. som är kyrkobokförda i kommunen men inte går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolanskall se till att skolpliktiga elever i skolenheter under dess ledning fullgörsin skolgång. 14 § Om en skolpliktig elev i en skola utanför detoffentliga skolväsendet är frånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandet till skolstyrelsen i barnets hemkommun. styrelsen skall pröva om barnet skall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger, överlämna anmälan till den lokala styrelsen för särsko lan eller specialskolan, som skall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hoskammarrätten genom besvär. 15 8 Den som harvårdnaden om ett skolpliktigt barn skall se till att barnet fullgör sinskolplikt. 16 8 Om enskolpliktig elev i det offentliga skolväsendet inte fullgör sin skolgång ochdetta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad på dem ankommerför att så skall ske, får länsskolnämnden vid vite förelägga elevensvårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter. Motsvarande gäller omvårdnadshavare för ett skolpliktigt barn. vars skolgång upp-skjutits. inte sertill att barnet går i förskola, när skyldighet till detta föreligger. Ettföreläggande gäller , även om beslutet överklagas. Vitet får inte förvandlas till fängelse. Beslut av länsskolnämnden i ärenden enligt denna paragraffår överklagas hos kammarrätten genom besvär. Fortsatt utbildning m. m. efter skolpliktens upphörande 17 8 Om en elev i grandskolan, när skolplikten upphör,inte tillfredsstäl lande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skall eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Detsamma gäller elever i sameskolan 8 och sådana elever i specialskolansom inte är psykiskt utvecklingsstörda. Ärenden enligt denna paragraf prövas av den lokala styrelsen. 1985/86: 10 beslut får överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrel sens beslut får inte överklagas. 18 8Hemkommunen har skyldigheter enligt andra stycket (uppföljnings ansvar) i fråga om ungdomar som har lämnat eller motsvaran de utbildning men som ännu inte har fyllt . Ansvaret omfattar dock inte ungdomar som avses i 19 8. Genomskolstyrelsen skall hemkommunen hålla sig underrättad om hur ungdomarna ärsysselsatta. Har de inte stadigvarande sysselsättning genom studier i gymnasieskolaneller fast anstäUning eller på annat sätt, skall hemkommunen själv eller genomandra erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samt kurser, praktikeller annan liknande verksamhet. I5 kap. 7 8 finns bestämmelser om rätt för den som uppfyller gällandebehörighetsvillkor att i mån av plats få utbildning i gymnasieskolan. 19 8Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är psy kiskt utvecklingsstörda har rätt att efter skolpliktens upphörande få annan utbildning inom det offentliga skolväsendet intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . Om de inte bereds utbildning i specialsko lan, skall de tas emot i särskolan. Omen elev i särskolan där har påbörjat yrkesutbildning eller motsvarande föreutgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller , skall elevenberedas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgången av vårterminen detkalenderår då eleven fyller 23 är, om det behövs för att slutföra utbildningen. 20 8 Den som efter skolpliktensupphörande genomgår utbildning inom det offentliga skolväsendet eller annarsmed stöd av denna lag skall på egen eller ställföreträdares begäran befriasfrån deltagande i inslag som annars inte kan väljas bort, om förutsättningarnai 12 8 är uppfyllda. 1 fråga om prövning och överklagande gäller bestämmelsemai 12 S tredje stycket. 21 8 Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får i fråga om utbildning enligt denna lagefter skolpliktens upphörande meddela föreskrifter om disciplinära åtgärderoch skiljande av elev från en viss studieväg eller motsvarande. 1 § skall ha nioårskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-9 högstadium. 2 § Utbildningen i grundskolanskall syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den skolningi övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. Den skall kunna liggatill grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. 3 § Eleverna i skallha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följer av föreskrifter sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Särskiltstöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Prop.1985/86: 10 4 8 Elever iskilda kommuners grundskolor och vid olika skolenheter inom samma kommun skallsä långt möjligt få en likvärdig utbildning. 5 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilkenkunskaps- och färdighelsnivå som skall eftersträvas på olika områden och vilkamoment som alltid skall ingå i utbildningen. Skolstyrelsen och de som verkar iskolan skall ha möjlighet att välja mellan olika ytteriigare moment. 6 8 Varje kommunskall anordna grundskola av den omfattning som krävs för att ta emot barn somhar rätt att gå där enligt denna lag. 7 8 Varje kommunär elevområde för sin grundskola, om inte annat följer av andra eller tredjestycket. En kommun eller en del därav skall för en eller fleraårskurser ingå i elevområdet för en annan kommuns grundskola i stället för ielevområdet för den egna , om en sådan indelning behövs med hänsyntill kommunikationer eller av andra skäl. Om en kommun med stöd av särskilt medgivande av regeringeneller annan statlig myndighet bedriver en speciell verksamhet i någon del avsin grundskola, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förden delen fastställa ett elevområde som sträcker sig utanför kommunen. 8 8 Beslut om indelning i elevområden enligt 7 S andrastycket meddelas av länsskolnämnden. Om de berörda kommunerna hör till olika län, skall beslut meddelas av . Beslut av länsskolnämnden får överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. Enskilda har inte besvärsrätt. Beslut av skolöverstyrelsenfår inte överklagas. Första stycket gäller inte i den mån regeringenföreskriver annat. 9 8 Till ett elevområde hör den som är bosatt i riketoch som 1. är kyrkobokförd inom elevomrädet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevområdet. 10 8 Varje kommun skall i sin grundskola ta emot barn somhör till skolans elevområde. 118 En kommun skall i sin grundskola ta emot även barn.som inte hör till skolans elevområde, om barnet med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Sådanafrågor prövas av kommunens skolstyrelse, om inte annat följer av 12 8. 12 8 Innanen kommun ett läsår i sin grundskola tar emot ett barn.