prop · G903160 · 1985-12-31 00:00:00 — Uppvärmning avhyreshusfastigheter med vattenburen värme sker i huvudsak med egen oljeeldadpanna, med egen undercenlral kopplad till eller med en för flerafastigheter gemensam värmecentral. Vid laxeringen åsätts fastighelen, oavsettpä vilket av dessa sätt den uppvärms, ett värde som i huvudsak är baserat påutgående hyran. Nägon differentiering av detta värde med hänsyn till sättet avuppvärmning sker inte. Enligt nuvarande bestämmelser åsätts dessutom sådan undercenlraloch gemensam värmecentral separata taxeringsvärden som industrienheter.Härigenom uppstår en dubbellaxering. Enligt min mening bör denna dubbellaxeringupphöra. Detta bör ske genom att som en undergrupp till specialbyggnad, ochdärmed bli undantagen från skatteplikt, hänföra sådan undercenlral ellergemensam värmecentral. Undergruppen kan lämpligen få benämningen värmecentral.Till gruppen värmecenlraler räknas inte kraftvärmeverk (fjärrvärmeverk, mottrycksanläggning)som även är inrättat för produktion av eleklrisk starkström för yrkesmässigdistribution. Dessa anläggningar ulgör elproduklionsenheter och skalltaxeras enligt reglerna härför, > Somspecialbyggnad indelas även reningsanläggningar. Hit hör vattenverk,avloppsreningsverk, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådananläggning. har byggts anläggningar för förvaring av radioaktivtavfall. Jag anser alt sådana anläggningar ocksä bör vara skattefria. Jagföreslår därför att dessa får omfattas av begreppet reningsanläggning. Jag ärinte beredd alt i övrigi göra någon ändring av vilka byggnader som skallindelas till gruppen specialbyggnad och således vara undantagna frånskatteplikt. Vad jag nu föreslagit medför ändringar i 2 kap. 2§ FTL. 1985/86: 160 Vid allmän fastighetstaxering skall hyreshus-,industri-, exploaterings- och specialenheler taxeras. Specialenheter, som ärundantagna från skatteplikt, skall inte åsättas någol värde. Däremol skallövriga enheter åsättas taxeringsvärde. Jag har tidigare föreslagit att exploaleringsenhelsom en typ av taxeringsenhet skall slopas. Däremot skall den mark, exploateringsmark,som bildar exploateringsenhet enligt vad jag tidigare föreslagitvärderas men ingå i småhus-, hyreshus- eller industrienhel beroende på förvilket slag av bebyggelse den är avsedd. En översyn och etl utredningsarbete har, som jag tidigarenämnt, bedrivits för att om möjligt förbättra metoderna för värdering av de fastighetslypersom skall taxeras . Jag vill nu la upp de regler som jag anser behöverändras inför nämnda taxering. Del gäller såväl hyreshus- somvattenfallsenheter. Mittförslag: Nuvarande värderingsmodell för hyreshusenhel behålls i huvudsakoförändrad. Mindre ändringar görs i fråga om det s, k, normhusets karaktär.Således föreslås att hyran för elt sådant hus skall uppgå till 131000-140000kr. Vidare skall för värderingsenheter med en hyra , finnas minsl15 hyresklasser mot 20, Värdefaktorn standard slopas. Skälen förmitt förslag: Hyreshusenheler utgörs av hyreshus och tomtmark för sädanbyggnad. Hyreshus är byggnad som är inrättad till bostad åt minsl tre familjereller lill kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Vid värderingen avhyreshusenheter används en bruttokapilaliseringsme-tod, som innebär alttotalvärdet för enheten beräknas genom att hyran multipliceras med en bruttokapilaliseringsfaklor.Denna bestäms med hänsyn till enhetens ålder, standard och markvärdeandel. Tomtmarkensvärde bestäms med utgångspunkt i värdefaktorerna typ av bebyggelse och i vissafall typ av våningsplan. Med typ av bebyggelse avsesdet ändamål bebyggelsen på tomtmarken är avsedd för, antingen Prop.1985/86: 160 bostäder eller lokaler. Med typ av våningsplan avses planetsutformning och belägenhet inom byggnaden. Riktvärdeför hyreshusenhel skall utgöra sammanlagda värdet av byggnader och mark.Riktvärdet för hyreshusenheter med olika klassificeringsdata anges i tabeller.Sädana finns upprättade för olika värdeniväer. Dessa bestäms genom riktvärdetför en hyreshusenhet med normall förhållande mellan värderingsenhelensmarkvärde och dess hyra, bebyggd med etl modernt hyreshus från tiden 1950-1959och en hyra av . Riktvärdet för en sådan enhet får endast angesenligt värden i en fastställd värdeserie. Värdefaktorerna för värdering avhyreshusenhet är hyra, ålder, standard och markvärdeandel. Enligt1976 års fastighetstaxeringskommilté har taxeringen av hyreshusenheter vid1981 års allmänna fastighetstaxering i huvudsak varit utan större problem. Inteheller de remissinstanser som yttrade sig över kommitténs slutbetänkandeframförde några större invändningar mot nuvarande värderingsmodell. Jag villemellertid föreslå några ändringar. Vid konstruktion av de tabeller som användsvid värdering av hyreshus utgår man från etl för beståndet representativthyreshus, s. k, normhus. Detta utgörs av ett modernt hyreshus som är uppförtunder och som har en hyra av . Normhuset börutgöras av ett hyreshus som vid varje allmän fastighetstaxering ärrepresentativt. Hyresutvecklingen har emellertid medfört atl den hyresnivå somnu finns för normhusel är representativ. Den bör således anpassas tillden aktuella hyresnivån. Enligt vad jag har inhämtat bör hyreshusnivän ändrastill 131 . Hyresutvecklingenmedför att del är nödvändigt att det för värderingsenheler med enhyra under lOOOOO kr, skall finnas minst 20 hyresklasser. Del är tillräckligtom det i detla fall finns minst 15 klasser. Förnärvarande utgör, som nämnts, standarden en värdefaktor vid värderingen avhyreshus. Standarden bestäms med hänsyn till husels byggnadsmaterial ochutrustning. Skillnaden i standard mellan olika hyreshus beaktas vid värderingenäven utan en särskild standardfaktor. Således påverkar ju t.ex. standardenstorleken pä hyran, vilken är en annan värdefaktor. Vidare är samvariationenmellan värdefaktorerna ålder och standard mycket påtaglig, efiersom åldernskall vara ett ullryck för hyreshusels sannolika återstående livslängd. Jaganser därför att värdefaklorn standard kan slopas. Detta medför dessulom enförenkling vid deklarationstillfället för fastighetsägaren. Vad jag nu nämntom värdefaktorn standard föranleder även att definitionen på normhuset som ellmodernt hyreshus kan las bort. Minaöverväganden föranleder ändringar i 9 kap. 2 och 3 §§ FTL. 2.4.2 Värdering av vatten- och värmekraft m. m. Prop.1985/86: 160 Mitt förslag: Regleringsanläggningar, som till huvudsakligdel är avsedda för vattenkraftändamål, skall inte längre utgöra självständigataxeringsenheter. Värdel av dessa skall beaktas vid taxeringen av de kraftverksom har nytta av anläggningarna, Valténfallsenhet skall betecknaselproduktionsenhet. Annan anläggning som inrättats för produktion av elektriskstarkström för yrkesmässig distribution skall ocksä bilda elproduktionsenhel, istället för all som utgöra industrienhel. Reglerna förvärdering av värmekraftverken las in i kapitlet om elproduktionsenheter, Ifråga om värme-kraftverk införs, liksom förekommer i fräga om valtenkraftstation,en möjlighet att jämka riktvärdena med hänsyn till lönsamheten för den totalaelproduktionen i landet. Markvärdet för elt värmekraflverk skall bestämmas till2% av kraftverkels värde i nybyggt skick. Byggnadsvärdet för eltvärmekraftverk erhålls genom att resterande värde, , skall liksom 'multi-plicerasmed en nedskrivningsfaklor som beaktar den värdeminskning som har uppkommitmellan del år då anläggningen logs i bruk och andra året före taxeringsåret, 1fråga om elproduklionsenheter skall finnas möjlighet lill en förenkladredovisning av fastighetsiaxeringsnämnds beslut. Kommitténsförslag: Kommittén framhåller atl erfarenheterna års allmännafastighetstaxering vad avser vatten- och värmekraftanläggningar är i huvudsakgoda. Kommittén anser alt klassindelningen av vissa värdefaktorer vidvärderingen av bör slopas, I fråga om värmekraftverk anserkommittén att markvärdet för anläggningarna bör ingå i riktvärdet. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig idenna fråga har bl, a, ansett atl markvärdet skall ingå i anvisat erfarenhelstalför vär-mekraflanläggningar. Skälen förmitt förslag: års allmänna fastighetstaxering infördes helt nyavärderingsregler i fråga om vatlenfallsenheter. Den nya vat-lenfallsvärderingenbygger på en renodlad avkastningsmelod där avkastningen bestäms så att densamlade intäkten från de olika kraftslagen skall täcka de samladedriftkostnaderna och ge skälig ränta på nedlagt kapital. Värderingen avkraftstationer och regleringsanläggningar inom ett och samma avrinningsomrädesamordnades. Jag villförst ta upp frågan om behandlingen av regleringsanläggningar vid laxeringen.Del samlade värdel av valtenkrafttillgängarna fördelades vid allmännafastighetstaxering på kraftstationerna och regleringsanläggningarna(regleringsmagasinen). En sådan uppdelning hade tidigare en funktion vid denkommunala inkomstbeskattningen. Den kommunala beskattningen av juridiskapersoner har emellertid slopats fr,o.m. 1984/85:70, SkU23. SFS 1984:1060). Fördelningen av det samlade värdet päregleringsanläggningar torde därför inte ha någon funktion all fylla vid beskattningen. Detskulle vara en Prop. 1985/86: 160 förenkling att slippa dela upp den laxeringseffeklsom alstras vid ell vallenkraftverk i en del för kraftverket och i en annan delför de uppslröms belägna regleringsanläggningarna. Detta kan uppnås genom atlregleringsanläggningar som huvudsakligen är lill nytta för vattenkraftverk ochsom ulgör särskilda taxeringsenheter inte längre skall utgörasärskilda taxeringsenheter. Värdel av dessa regleringsanläggningar kan istället beaktas vid taxeringen av de kraftverk som har nytta av anläggningarna.Någon förändring av del totalt åsatta taxeringsvärdet uppkommer inte. Vid ensådan omläggning reduceras antalet vatlenfallsenheter från ca 1 300 lill ca I000. Jag anser att en sådan förändring innebär så slora förenklingar all denbör genomföras. Vad jag nu nämnt föranleder ändringar i 4 kap. 10§samt 15 kap.1, 2, 4 och 6-8§§ FTL. Som jag lidigare nämnt värderades vid allmänna fasligheisiaxeringvattenkraften enligt en avkastningsmelod. Värmekraften taxerades enligt enproduktionskostnadsmetod, som innebär att de värderades med utgångspunkt ianläggningskostnaderna (äleranskaffningskostnaderna). varvid hänsyn togs tillden värdeminskning som anläggningarna undergått. Gruppen värmekraftverk består av bl. a. kärnkraftverk, olje-och koleldade kondensverk, kraftvärmeverk och gasturbiner. De svarar tillsammansmed de ca lusen vattenkraftverken för av den totala elproduktionen ilandet. Resterande elproduktion sker i samband med industriell verksamhet. De olika kraftslagen kan inte ses isolerade från varandravid värderingen. Vid värderingen bestäms den totala avkastningen medutgångspunkt i de gällande tarifferna. Dessa är emellertid salta så att densamlade intäkten från de olika kraflslagen skall täcka de samladedriftkostnaderna och dessutoni förränta nedlagt kapital. Den billigavattenkraften får därigenom kompensera den dyrare värmekraflen. De olika produktionsförutsältning-arnautnyttjas på etl optimalt sätl. Den värmekrafl som ingår i vårt elsystem gördet möjligt alt bättre utnyttja vattenkraften. Värmekraften bidrar därför tillatt öka vallenkraftsanläggningarnas avkastning. En del av värmekraftens värdekommer vid en strikt avkastningsvärdering alt redovisas som förhöjda värden påvattenkraftsanläggningarna. För att skapa en rimlig nivå när det gäller värderingen avde samlade elkraftstillgångarna infördes vid föregående allmänna fastighetstaxering en jämkningsregel. Den innebär all vattenkraftens avkastningsvärde skall jämkas med hänsyn till lönsamheten av den totala elproduktionen i landet. Den samordning av produktionen som sker i vattenkraftverken och vär mekraftverken gör det svårt att värdera de olika typerna av kraftverk i förhållande till varandra. Kraftverken har sitt största värde vid en sampro duktion, där de kan komplettera varandra. Taxeringen går därför till så alt man först fastställer det totala värdet av elproduktionen i landet och sedan fördelar detta mellan i första hand vattenkraftverken och värmekraftver ken. Därefter sker en fördelning mellan de olika grupperna av värmekraft verk, varvid bl, a, drifttiderna för de olika typerna av anläggning skall beaktas. Införandel av jämkningsregeln innebar en markering av all behov av samordning förelåg, Nägon motsvarande regel för jämkning av de på 27 åleranskaffningskostnadenbaserade riktvärdena för värmekraftverken infördes inte inför föregående allmännafastighetstaxering. Jag anser emellertid att det är erforderligt att kunnagöra nödvändiga jämkningar även för värmekrafl verken. Då vissa särreglerbehöver införas för värmekraftverken är det naturligt att samla allabestämmelser om vatten- och värmekraft-verken i samma kapitel. 15 kap. Namnetpå taxeringsenhet som även omfattar värmekraflverk kan lämpligen vara elproduklionsenhet. Vad jag nu har anfört föranleder ändringar i 6 kap, 13 §.7 kap. )5§. 11 kap, I §. 15 kap, l-10§§ samt av rubriken lill 15 kap, ochrubrikerna närmast före 15 kap, 2 och 7§§ FTL, Vidare bör en ny paragraf. 15kap, 11 § FTL. och en ny rubrik närmasl före denna paragraf införas, I fråga om värderingen av vattenkraftverk har inte behovvisat sig föreligga av några större förändringar. Jag anser dock, liksomkommittén, alt klassindelningen av värdefaktorer bör slopas. Jag föreslår atlsä sker i fråga om samtliga värdefaktorer, Pä så sätt kan möjlighet skapas attundvika alltför stora ojämnheter i taxeringsvärdena mellan förehållandevis likvärdigaanläggningar. Detta föranleder ändringar i 15 kap, 3 och 5§§ FTL, I fråga omvärderingen av värmekraften anserjag inte behov föreligga att göra någraomfattande sakliga förändringar. För att förenkla värderingen föreslårjagemellertid alt markvärdet för ett värmekraflverk schablonmässigt skallbestämmas lill av kraftverkets totala värde i nybyggt skick. Resterandevärde föresläs utgöra byggnadsvärde, 1 fastighetsiaxeringsnämndsbeslut skall redovisas dels själva beslutet och dels vissa särskilt angivnagrunder för beslutet, Elproduklionsenhe-lerna är en relativt liten grupptaxeringsenheter. Värdering och redovisning skiljer sig väsentligt från andraslag av taxeringsenheter, vilket ställer till stora problem vid redovisningenav beslutet. Bl, a: komplicerar denna grupp framtagandet av ADB-program ochblanketter. Del vore därför värdefullt att kunna ha en möjlighet alt redovisabesluten på elt förenklat sätt. Detta måste emellertid i sådant fall ske utanatt svårigheter uppkommer all la del av dessa uppgifter. En lämplig form äratt i fråga om elproduklionsenheter endast behöver redovisas själva beslutet.Övriga uppgifter som normalt redovisas bör i sådant fall redovisas i särskildbilaga lill nämndens beslut. Prop.1985/86: 160 2.5 Uppgifter till ledning vid taxering Mitt förslag: Skyldigheten att i allmän fastighelsdeklaraiionlämna uppgift om köpeskilling som senast betalats för fastigheten skall upphöra. Skälen för mitt förslag: I allmän faslighetsdeklarationskall uppgifl lämnas om bl. a. den köpeskilling som senast betalats för fastjghelenunder den tvåårsperiod som föregår del år allmän fastighetstaxering äger rum.Enligt vad jag har inhämtat föreligger inte längre behov av att inhämtauppgiften frän deklarationen, eftersom uppgift om köpeskilling fås på annat sätl.Jag föreslär därför att dennauppgiftsskyldighet upphör, Detla föranleder en ändring i 18 kap, 4 § FTL, Efter anmaning skalldeklarationsskyldig förete alla handlingar som behövs för kontroll av fastighelsdeklarationensåsom skogsbruksplan eller annan uppskattningshandling som avser skog päfastigheten, byggnadsritningar eller köpeavtal (18 kap. 7 § FTL). Enligt vadjag har inhämtat kan det finnas visst behov av att efter anmaning kunna få tadel av läklplan vid taxering av täktmark. Jag instämmer i att det i vissa fallkan vara värdefullt atl vid taxeringen ha tillgång lill läklplan. Nuvarande uiformningav beslämmelsen inrymmer emellertid enligt min mening möjlighet till alt anmanaatt lämna läklplan. Nägon författningsändring behövs således inte. Prop.1985/86: 160 2.6 Insamling av uppgifter om hyror m. m. Mittförslag: Den som före laxeringsåret äger hyreshus somförvärvals sedan föregående allmänna fasligheisiaxering är efler anmaning avlänsstyrelse skyldig att lämna uppgifl om de hyror som uppburits under andraåret före taxeringsåret. Delsamma gäller den som under andra årel företaxeringsåret äger industrienhet. Den som före laxeringsåretär innehavare av täktenhel eller annan taxeringsenhet pä vilken täklverksamhelpågår eller eljest är tilläten är efter anmaning från länsstyrelse skyldig atllämna uppgift om de priser som uppburits för brytvärd fyndighet. Skälenför mitt förslag: Inför en fastighetstaxering sker ett mycket omfattandeförberedelsearbete. Det är under denna procedur som grunden läggs för eltlikformigt och riktigt taxeringsresultal. Ett mycket väsentligt moment i dettaarbete är den provvärdering som äger rum inför taxeringen. Införprovvärderingen av hyreshus- och industrienheier ulgör uppgifter om rådandehyresnivåer grunden för värderingen. I fråga om hyreshusenheler är det denutgående hyran som är intressant och i fräga om industrienheier värderingshyran.För atl uppnå en rättvis och riklig taxering är det nödvändigt att tidigtkunna få tillgång till erforderligt underlag vad avser hyror i hyreshus- och industrienheier.Inför 1981 års allmänna fastighetstaxering infördes i övergångsbestämmelserna lillFTL en skyldighet för ägare lill hyreshus- och industrienheier att i vissa fallefter anfordran lämna uppgifter om hyror som uppburits. Denna bestämmelsegällde endasl vid allmänna fastighetstaxering, varför författningsstödsaknas för en molsvarande insamling inför kommande allmänna fastighetstaxeringar.Enligt min mening är dessa uppgifter så väsentliga under förberedelsearbetetatt motsvarande skyldighel lill uppgiftslämnande som förelåg vid föregåendeallmänna fastighetstaxering nu bör införas för framliden. Skyldigheten böråligga den som före taxeringsåret äger hyreshus- eller industrienhet,I fråga om hyreshusenhel skall skyldigheten gälla.den som förvärvat faslighel sedanföregående allmänna fastighetstaxering. Uppgiften skall avse hyror som uppburitsunder andra året före taxeringsåret. Motsvarande behov avuppgifter föreligger vid förberedelsearbetet inför taxering av täktmark. Vid1981 års allmänna fastighetstaxering insamlades uppgifter om priser för olikamaterial såsom grus genom bl, a, studier av handlingar i läklärenden enligtnaturvårdslagen och förfrågningar hos exploatörer och markägare. Jag anser altäven i fråga om täklmark bör motsvarande uppgiftsskyldighet föreligga. Jag föreslår att en nyparagraf, 19 kap, 8 §. med det innehåll jag nu nämnt införs i FTL. Prop.1985/86: 160 2.7Tidpunkt för avlämnande av allmän fastighetsdeklaration m. m. Mittförslag: Deklaralionstidpunkten vid allmän fastighetstaxering flyttas frän den18 september lill den I december året före det år då taxeringen äger rum. Vissatidpunkter för förberedelsearbetet och tidpunkten för fastighelstaxeringsnämndensförsia sammanträde anpassas lill alt deklaralionstidpunkten ändras. Skälenför mitt förslag: Tidsfristerna för beslut om taxering, omprövning ochtaxeringsarbetets avslutande har års allmänna fastighetstaxeringredan ändrats av (prop, 1984/85:222, SkU 1985/86:2, rskr, 2. Jag vill nu föreslå ändring av ytterligare några lidpunkter. Enligt nuvarandebestämmelser skall allmän faslighetsdeklaration. som skall avges utan anmaning.vara lämnad året före taxeringsåret. Den nya ordningenmed en uppdelad allmän fastighetstaxering innebär atl särskildfastighetstaxering kommer att ske under mellanliggande år av defastighetstyper som inte är föremål för allmän fastighetstaxering samma år.Den särskilda faslighelstaxeringsnämndens arbete beträffandefastighetstaxeringen skall vara avslutat senasi under laxeringsårel.Den lokala skattemyndigheten skall under laxeringsåretsända underrättelse till ägare om den särskilda faslighelstaxeringsnämndens beslut.Med nu gällande bestämmelser kommer således den särskilda fastighelstaxeringsnämndensarbete och underrättelse om dess omprövade beslut att inträffa efler del attallmän fastighetsdeklaration skall ha lämnais. Detta förhållande anser jagvara olillfredsslällande och föreslår därför all den senaste lidpunkten förall lämna allmän fastighetsdeklaration flyttas till den undertaxeringsåret. Detta innebär all den tid som den allmännafastighetstaxeringsnämnden har lill sitl förfogande atl fatta beslut omtaxering minskar i motsvarande grad. Emellertid flyttades, i samband med atl beslulfattades om uppdelad allmän fastighetstaxering, tidpunkten för när nämndenskulle ha fattat sitl beslul från lill undertaxeringsåret. Nämnden får därför även efter den nu föreslagna ändringen enförlängd arbetsperiod i förhållande lill vad somgällde vid den senasie allmänna fastighetstaxeringen. Vad jag nu nämntföranleder en ändring i 18 kap, 9 § FTL, Under förberedelsearbetetinför allmän fastighetstaxering skall i varje faslighelstaxeringsdislriktfinnas en arbetsgrupp som beslår av ledamöterna i nämnden. Arbetsgruppen skallsenast året före del är då allmän fastighetstaxering äger rum bl,a, föreslå ändringar i förslag till skilda föreskrifter. Skattechefen skalldärefter, dock året före taxeringsåret, avge yttrande överde lämnade förslagen lill föreskrifter. nämnda årskall regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer besluta i fräga omföreskrifterna. försia sammanträde skall äga rumsenast året före taxeringsåret. Den senare tidpunkten bör flyttastill , vilket motsvarar framflyttningen av deklaralionstidpunkten.Den nu föreslagna flyttningen av deklaralionstidpunkten gör det möjligt att ävenflytta de övriga nämnda tidpunkterna i molsvarande grad. Jag anser emellertiddel vara värdefullt att föriänga tidpunkten mellan att föreskrifterna beslutasoch fastighelstaxeringsnämnden börjar sitt arbete. Jag föreslår därför atltidpunkterna flyttas framåt . Vad jag nu föreslagit föranlederändringar i 19 kap, 5-7 §§ och 20 kap, 10 § FTL, Jagföreslår även en ändring i 20 kap, 18 § FTL, Åndringen är endast av redaktionellart och innebär en anpassning lill motsvarande bestämmelse vid särskildfastighetstaxering, 28 kap, 7 § FTL, Prop.1985/86: 160 2.8 Förseningsavgift vid allmän fastighetstaxering Mitt förslag:Förseningsavgift vid för sent lämnad allmän fastighets-deklaration införs inte.Ej heller införs skattetillägg för orikliga eller utelämnade uppgifter vidfastighetstaxering. Kommitténs förslag:Kommittén föreslår alt förseningsavgift skall utgå om faslighetsdeklarationlämnas in för sent vid allmän fastighetstaxering. Kommittén föreslår däremotinte alt skattetillägg införs för oriktiga eller utelämnade uppgifter vidfastighetstaxering. Remissinstanserna:Förslaget att införa förseningsavgift vid faslighets-taxeringen har fått elt blandalmottagande av remissinstanserna. Kommitténs förslag atl inte införa skattetilläggvid fastighetstaxeringen har i allmänhet godtagits eller lämnais ulan erinranav remissinstanserna. Skälen för mitt förslag:Det är väsentligt atl även vid fastighetstaxering få in uppgifter i rätl tidoch att dessa uppgifter är fullständiga och korrekta. Antalet för sentinlämnade deklarationer är emellertid relativt litet och innebär inte. enligtvad jag har inhämtat, några större problem för skalleförvaltningen. Omdeklaration inte har inkommit inom föreskriven lid får den deklarationsskyldigeanmanas all lämna deklaration. I sådan anmaning kan vite föreläggas att lämnadeklarationen . Enligt min mening lorde en sädan möjlighet oftastvara tillräcklig för att få in deklarationen i rimlig tid så all den hinnerbehandlas av faslighetstaxeringsnämn- den inom föreskriven tid.En stor del av de som lämnar deklarationen för sent torde vara ägare som har eltslort antal fastigheter eller fasligheter som är särskilt komplicerade attdeklarera.