prop · G903127 · 1985-12-31 00:00:00 — Settur statens synvinkel har avtalet givit en relativt liten återbäring till staten.I genomsnitt har industrins betalningar uppgått till ca 2,5 milj.kr. Ettviktigt mål för förhandlingarna med industrin har varit att industrin skulle taett ökat finansieringsansvar. Trotsatt deltagandet i : s program utgör stommen i svensk rymdverksamhet harföreträdarna för industrin i förhandlingar tagit avstånd från att ta någon delav det därmed förknippade finansiella ansvaret. Denna hållning, som för dennärmaste tiden på ett besvärande sätt begränsar utvecklingstakten i svenskrymdverksamhet, intar företagen med hänvisning till att övriga medlemsländerhelt finansierar sitt ESA-deltagande med statliga medel och till att deteuropeiska rymdsamarbetet därmed främst inriktas på de forsknings-ochteknikutvecklingsfaser i rymdteknikens utveckling, vilka föregårkommersialisering. Ävenom det således för den nu aktuella programperioden inte varit möjligt att nå enöverenskommelse om samfinansiering av de svenska insatserna måste en sådanenligt min uppfattning eftersträvas. Detta inte enbart avstatsfinansiella skäl. Ett lika viktigt motiv är att rymdindustrin genomfinansiella insatser i utvecklingsprojekt ges möjlighet att utifrånkommersiella bedömningar påverkar inriktningen på och omfattningen av svenskrymdverksamhet. Jagåterkommer strax till anslagsfrågan för /87. Mitt förslag:Staten och rymdindustrin finansierar gemensamt viss nationellrymdverksamhet med sådan fördelning att staten betalar och industrin 60 %.Därutöver bör viss nationell rymdverksamhet som finansieras helt av staten bedrivas.Under /87 bör den nationella verksamheten bedrivas inom en ramav 34 milj. kr. Bakgrund och skal tillmitt förslag: I samband med de förhandlingar som förts mellan företrädare förstaten och rymdindustrin har olika former för samfinansiering av den framtidarymdverksamheten diskuterats. t2 1985/86. Somresultat av de förhandlingar, som jag tidigare informerat om, har en principöverenskommelseträffats om att industrin skall finansiera viss del av det nationellarymdprogrammet. Denna del av programmet syftar speciellt till att stärkarymdindustrins internationella konkurrenskraft. Totalt skallindustrin bidra med 60 milj.kr.till detta program och staten skall bidra med40 milj. kr. 1 samband med att denna finansieringsöverenskommelse träder ikraft skall det nuvarande "7%-avtalet" om gemensam finansieringupphöra att gälla. Jag återkommer strax till de anslagsfrågor som föranleds avöverenskommelsen. Beslutom inriktning av det nationella samfinansierade indusiriutveck-lingsprogrammetoch beslut om medelsanvändning i den samfinansierade verksamheten anser jag böröverlåtas till den industrikommitté som inrättats under DFR. Denna är förnärvarande sammansatt av tre ledamöter som utses av svensk rymdindustri och tvåledamöter som utses av staten. Utöver denna samfinansierade verksamhet behöverviss annan nationell rymdverksamhet (främst på fjärranalysområdet) bedrivas medstatlig finansiering. Totaltberäknar jag att den nationella verksamheten bör bedrivas inom en ram av 34milj. Prop.1985/86: 127 Min bedömning: Enarbetsgrupp bör tillsättas för att utreda hur kommersiellamöjlighet skall tas till vara på bästa sätt. En diskussion bör föras medintressenterna i Tele-X om staterna själva skall ta försäkringsansvaret för Tele-X. Bakgrund och skäl till minbedömning: löper ur teknisk och ekonomisk synpunkt helt planenligt.Vissa förskjutningar i tidsplaneringen har dock skett i förhållande till denursprungliga tidsplanen. är uppskjutningen planerad tillsommaren 1987. Den främsta orsaken till de uppkomna förseningarna ligger iförskjutningar i tidsplanen för de tysk-franska s. k. TVSAT- och TDFl-projekten.Dessa projekt och utnyttjar samma s. k. plattformskonstruktionoch därmed delvis samma resurser för konstruktion, tillverkning och testning.Förseningar i de tysk-franska projekten förskjuter således Tele-X-projektetstidsplan. Det ligger dock en fördel i att dessa projekt ligger före Tele-X itidsprogrammet. Lösningar på konstruktions- och driftproblem kan då på ettfördelaktigt sätt utnyttjas vid arbetet på Tele-X. Som jag nämnde tidigareligger projektet väl inom de ekonomiska ramar som ställts upp. Ett problem idetta sammanhang är dock frågan om försäkring av satelliten vid uppskjutningen.Medel för detta är ej inkluderade i projektets totalram, 1250 milj.kr (1982 årsprisnivå). Genom de problem som inträffat vid uppsändning av satelliter med denamerikanska rymdfärjan och med den europeiska Ariane-raketen har premien fördetta slags försäkring ökat till av försäkringsbeloppet. I detta lägefinns anledning att överväga om de engagerade staterna själva skall taförsäkringsansvaret för Tele-X. Jagavser att inleda en diskussion med övriga intressenter i Tele-X-projek- Prop.1985/86: 127 tet om denna fråga. Närdet gäller användningen av kan nämnas att regeringarna iFinland, , och inom nordiska ministerrådet har beslutat attsom ett led i etableringen av ett utökat radio- och TV-samarbete via satellit iNorden i en inledande försöksverksamhet använda TV-kapaciteten i Tele-X. Enligten bilaga till överenskommelsen mellan om samarbete på telesatellitområdetskall det av televerken i och ägda företaget (Notelsat) överta med tillhörande jordsegment om Tele-X efteren inledande experimentperiod övergår i preoperativt eller operativt bruk.Villkoren för överlåtelsen skall fastställas efter förhandlingar mellan Notelsatoch Inköpsbolaget, som upphandlar och sätter satelliten i drift i bana. Överlåtelsenskall ske till ett marknadsvärde, framräknat med hänsyn till det trafikalavärdet för Notelsat. Jaghar på olika sätt erfarit att det finns delade uppfattningar om hur Tele-X-projektetbör utvecklas kommersiellt. a. har från svensk rymdindustris sida framförtsönskemål om att en arbetsgrupp tillsätts med företrädare för industriföretagenoch regeringen, för att förutsättningslöst utreda projektets kommersiellamöjligheter. Jagavser efter samråd med chefen för att tillsätta enarbetsgrupp för att utreda hur kommersiella möjligheterskall tas fill vara på bästa sätt. I anslutning till gruppens arbete kan detfinnas anledning att överväga om avtalen beträffande Tele-X börförändras i fråga om formerna för driften av systemet. Därvid bör även deekonomiska, industri- och telepolitiska effekterna av en sådan eventuellförändring bedömas. Denfortsatta behandlingen av frågan bör ske efter samråd med ägar-intressenter ochandra berörda intressenter i de länder som deltar i projektet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför rymdverksamheten som jag förordat (avsnitt 3.1), 2. godkänna vad jag föreslagit omsvenskt deltagande i det europeiska rymdsamarbetet (avsnitt 3.2), 3. godkänna vad jag föreslagit omden nationella rymdverksamheten (avsnitt 3.3). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 4. tadel av vad jag anfört om (avsnitt-3.4). 5 Anslagsfrågor för /87 pp- '85/86:127 F. Teknisk utveckling m. m. Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1984/85Utfall 148736258 1985/86Anslag 135423000 1986/87Förslag 175000000 DFRär enligt sin instruktion (1977:1066, omtryckt 1982:1068) centralförvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och Qärr-analysverksamheten.DFR är även kontaktorgan med internationella organisationer, särskilt , ochutländska institutioner inom sitt verksamhetsområde. DFRhar sju ledamöter, varav en heltidsanställd ordförande som även är chef för . UnderDFR har tre kommittéer inrättats med uppgift att bereda ärenden röranderymdforskning, fjärranalys resp. rymdindustriell policy och utveckling. Detstatsägda Rymdbolaget svarar för verkställande funktioner inom svenskrymdverksamhet, såsom att tekniskt genomföra de nationella rymdforsknings- och Qärranalysprogrammen,att driva försöksfältet och en mottagningsstation för bilder från fjärranalyssatellitersamt för främjande av marknadsföringen av svensk industriell kompetens inom rymdområdet.Bolagets verksamhet utgörs till stor del av uppdrag från DFR. DFR:s verksamhet är uppdelad på följande program: Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten inom anslagetEuropeiskt rymdsamarbete m. m. (1 OOO-tal kr. 1984/85 Utfall 1985/86' Anslag 1986/87 Beräknar Myndighetsuppgifter Nationell rymdverksamhet/ 'DFR har föreslagit att delprogrammet Nationell rymdverksamhet fortsättningsvis finansierasöver ett eget anslag. Statens delegation för rymdverksamhet Prop. Inom programmet Myndighetsuppgifter sker den planering ochdet övriga administrativa arbete som erfordras för DFR: s verksamhet inkl.bevakning av de svenska intressena i . Arbetet inom programmet utförs av såväl DFR: s personalsom av Rymdbolaget i form av uppdrag från DFR. DFR hade vid utgången /85 nio anställda. Totalt beräknar DFR . under programmet /87. Programmet Nationell rymdverksamhet omfattar projekt inomområdena rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling. Programmet omfattaräven och driften av (). Från detta anslagfinansieras delprogrammen Industriutveckling och delvis Fjärranalysprogrammet. DFR:s stöd till fjärranalysverksamhet har sedan budgetåret1979/80 koncentrerats mot utvecklingsprojekt rörande överföring, bearbetningoch tolkning av satellitdata avseende mark- och vegetationsområden. Utrymmeför detta har skapats dels genom en minskning av insatserna på havs-ochatmosfärssidan där en ökad användarfinansiering har uppnåtts, dels genom attresursökningen nästan helt tagits i anspråk för denna profilering. Teknikutvecklingen inom Qärranalysområdet bör liksomtidigare inriktas på utveckling av system för bearbetning av satellitdata tilllättanvända standardprodukter. Data från fjärranalyssatelliterna SPÖT och Landsatväntas i fortsättningen vara av dominerande betydelse i detta sammanhang. En diskussion pågår om möjligheterna för att isamarbete med andra länder ta initiativ till utveckling av ett satellitsystemmed uppgift att i fredsbevarande syfte övervaka krisområden. DFR anser attkompetensen hos svensk industri är så hög att den kan medverka vidutvecklingen av ett sådant satellitsystem. Rymdbolagets kompetens ochutrustning för bildbearbetning av fjärranalysdata innebär att bolaget kanutvärdera data från sådana satelliter. DFR finner det därför naturligt att isamarbete med berörda myndigheter starta en studie av de tekniska möjligheternaatt utveckla en "fredssatellit". DFR föreslår vidare att medel avsätts för Qärranalystillämpningaroch utveckling av Qärranalysapparatur i samma omfattning som . Delprogrammet Industriutveckling har till mål att byggaupp tekniskt kunnande och erfarenhet för att utveckla den svenska rymdindustrinmed syfte att skapa en lönsam rymdsektor och tillföra svenskt näringsliv avanceradteknik. Speciellt skall svensk industris förmåga att utveckla och tillverkaprodukter samt tillhandahålla tjänster med rymdteknisk anknytning stimuleras. Totalt räknar DFR med attden del av kostnaderna för programmet Prop. 1985/86:127 Nationellrymdverksamhet, som /87 skall belasta detta anslag, kommer attuppgå till . DFR föreslår att anslaget ges karaktären av ettreservationsanslag. ProgrammetEuropeiskt rymdsamarbete omfattar deltagande i : s verksamhet samtbilaterala europeiska samarbetsprojekt inom rymdområdet. Programmet innehållersåväl vetenskapliga projekt som tillämpningsprojekt. Sverigedeltar i : s grundprogram (obligatoriskt), : s vetenskapliga program(obligatoriskt) och : s tillämpningsprogram. Grundprogrammet omfattarallmänna studier, teknisk forskning, drift av marksta-Uoner (bl. a. den på )samt inköp och underhåll av tekniska basresurser. I kostnaden för : sgrundprogram har inkluderats en föreslagen allmän höjning av programmet fr.o.m.år 1985 innebärande en kostnadshöjning om 1,4 milj. kr för . : svetenskapliga program innehåller egna vetenskapliga satellitprojekt ochsamarbetsprojekt med andra rymdorganisationer. ESA:s tillämpningsprograminnehåller experimentella och preoperativa satellitprojekt förtelekommunikation och jordobservation samt utveckling av rymdtransportfaciliteter.Dessutom ingår program för system- och teknikutveckling samt förstudier avframtida projekt. Medlemsländerna medverkar på eget initiativ itillämpningsprogrammen. I vaije program fördelas verksamheterna i form avuppdrag till medverkande länders industri i proportion till resp. landsfinansieringsåtagande. FörutomESA-samarbetet deltar i: - SPÖT tillsammans med Frankrikeoch . Projektet avser utveckling och drift av en fjärranalyssatellit,SPÖT 1, som sändes upp . har utvecklat datornombord, vilken senare i modifierad form avses att utnyttjas även i Ariane-4-raketen.Inom projektet har en markstation byggts upp vid i . Samarbetetomfattar ytterligare en satellit, SPÖT 2, med planerad uppsändning . DFRbedömer det som sannolikt att samarbete kring två ytterligare satelliter, SPÖT3 och 4, aktualiseras under /86. Några kostnader för Sverigeunder detta budgetår beräknas dock inte uppstå. - Antenn till satellitradartillsammans med . Projektet, som är i sin slutfas, avser tekniskutveckling hos och Dornier av kolfiberantenner tillsatellitradar. och Dornier har som en följd avprojektet utvalts atl leverera en antenn till : s Qärranalyssatellit ERS-1. DFRhar i anslagsframställningen redovisat förslag till inriktning av verksamhetenoch lämnat förslag på ett antal nya tillämpningsprojekt inom , i vilkasvenskt deltagande kan övervägas. DFRplanerar även att föreslå ett utökat svensk-franskt samarbete dels avseendeSPÖT 3 och 4, dels avseende rymdfarkosten . Preliminärt föreslår DFRalt deltar i : s program under Prop. 1985/86: 127 budgetåret1986/87 med en jämfört med tidigare ökad finansieringsandel. I budgetförslagetingår de tidigare nämnda förslagen om utökningarna av : s grund- och velenskapsprogram. under programmet för /87. Jaghar redogjort för mina förslag beträffande det europeiska rymdsamarbetet.Totalt beräknar jag för ESA-samarbete och bilateralt samarbete 170,6 milj. kr.för /87. Enligtriksdagens beslut har regeringen bemyndigats att ikläda staten ekonomiskaförpliktelser för åtaganden inom rymd-och fjärranalysområdet med betalningarunder kommande budgetår. Jag beräknar atl regeringen vid utgången /86 inom ramen för tidigare bemyndiganden kommer att ha fattatbeslut om projekt i sådan omfattning att bemyndigandeskulden vid budgetåretsutgång uppgår till 228milj. Uttrycket bemyndigandeskuld används för att angevilka framtida betalningsåtaganden från sida som föreligger . Vid utgången av /87 beräknar jag att den utgåendebemyndigandeskulden kommer att uppgå till 820 milj. kr. Under budgetåret1986/87 kan nya projekt aktualiseras med betalningar under kommande budgetårinom en ram av 720milj. Dennuvarande organisafionen för de industripolitiskt mofiverade insatserna pårymdområdet gavs en interimistisk karaktär i besluten med anledning av prop.1972:48 (NU 37, rskr. Av den särskilda utredning som genomförts och varsresultat jag redogör för senare (bilaga 2) framgår att utredarna inte finneranledning att nu föreslå några förändringar i den ansvarsfördelning som enligtsamstämmiga uppgifter i stort fungerar väl. Rymdbolaget har under de gångnaåren utvecklat en omfattande kompetens, bl. a. på fiärranalys- ochtelekommunikationsområdena. Den analys som gjorts av Rymdbolagetsaffärsmöjligheter har visat att bolaget har en betydande kommersiell potentiali sin fjärranalysverksamhet. Genom den lyckade uppskjutningen avfjärranalyssatelliten får dotterbolaget möjlighet attdemonstrera Qärranalysens tekniska och kommersiella möjligheter. Beträffandekansliet vid delegationen påtalar utredarna att en förstärkning av DFR: stekniska kompetens genom en personalökning bör övervägas. Jag delar dennauppfattning och anser att ett löneutrymme bör skapas för ytteriigare två handläggartjänstervid DFR. Jag anser att minst en av dessa tjänster bör besättas med en personsom har hög teknisk kompetens på rymdområdet. Vidareanser jag aU DFR bör samarbeta närmare med styrelsen för teknisk utveckling ochandra industripolitiska organ för att gemensamt med dessa utveckla sin förmågaatt överblicka, planera och koordinera industripolitiska insatser för tekniskutveckling. FörDFR: s myndighetsuppgifter har jag beräknat 4,4 milj. kr. året1986/87. Jag finner det angelägetatt vidareutveckla Rymdbolagets roll och anpas- Prop. 1985/86: 127 sa denna tillden framtida situationen på rymdområdet, som kommer att präglas av en växandeandel kommersiella verksamheter och fler aktörer. Rymdbolagets framtidaaffärsidé bör vara förenlig dels med statens behov av en resurs för attverkställa statliga satsningar på rymdområdet, dels med de genom övrig nordiskrymdverksamhet skapade behoven av resurser för planering, projektering ochupphandling. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Europeiskt rymdsamarbete m.m.för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 2. bemyndiga regeringen att /87 ikläda staten nya förpliktelser inom europeisktrymdsamarbete om högst . 1986/87Förslag 34000000 Jaghar redogjort för mina förslag beträffande den nationella rymdverksamheten.Medel för att finansiera den statliga delen av verksamheten bör anvisas överett nytt reservationsanslag, som ersätter dels anslagsposten Rymdverksamhetunder anslaget F1. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling, dels den nationella delen av anslaget F4. Jag förordar att det nya anslaget förs upp med 34 milj. kr. i 1987 årsprisläge för /87. bör anslaget Fl. Styrelsen förteknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling för /87minskas med 17,1 milj. kr. i förhållande till vad som föreslagits i prop.1985/86:100 bil. 14 och således föras upp med . /87 kan nya projekt komma att aktualiseras med betalningar underkommande budgetår inom en ram av 40milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. tillNationell rymdverksamhet för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 2. tillStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och ut veckling för /87 anvisa ett med . minskat anslagsbelopp jämfört med vad som föreslagits i prop. 3.bemyndiga regeringen att under /87 ikläda sta- Prop.1985/86: 127 ten nya förpliktelser på det nationella rymdområdet om högst40000000 kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och detändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 Prop.1985/86: 127 Statens delegation för rymdverksamhet långtidsplan för rymdverksamhetenåren 1985 1991 Ilångtidsplanen redovisar statens delegation för rymdverksamhet (DFR) inledningsvismotiven för det statliga engagemanget i svensk rymdverksamhet. Därefter görsen beskrivning av den internationella utvecklingen på rymdområdet. I rapportenkonstaterar att i stort styrs utvecklingen inom rymdområdet av strategiskabeslut av stormakterna med verkningar flera decennier in . Exempelpå sådana beslut är Sputnik, Apollo-och rymdskyttelprogrammen iAmerikas Förenta Stater och det europeiska Ariane-programmet. Vidare har det iAmerikas Förenta Stater fattats beslut om att en permanent bemannad rymdstationskall konstrueras och sändas upp . IEuropa står vi inför beslut av samma dignitet. rymdöverenskommelseinom , som omfattade bl.a. beslut att genomföra Ariane-och Spacelabprogranwnen,har uppfyllt sina mål. som DFR formulerade sin långtidsplandefinierades inom en målsättning för verksamheten fram till år 2000fastställas. Schematisktkan den utvecklingen vi haft beskrivas enligt följande: - ;rymdforskningsprojekt förbereder industrin för rymdtillämpningar, - : rymdtillämpningarförbereder industrin och avnämarna för rymdverksamhetens kommersialisering, - : rymdverksamhetenkommersialiseras och strategin för den framtida utvecklingen växer fram. Rymdverksamhetenunder 1960-och 1970-talen har till stor del utvecklats utgående från detekniska möjligheterna och kan därför sägas vara huvudsakligen teknikdriven. Under1980-talet förväntas flera sektorer av verksamheten inom rymdområdet gå in ien ny fas som innebär en anpassning till marknadens behov, vilket är naturligtoch nödvändigt om kommersiell verksamhet skall kunna etableras. Det är ocksånaturligt att det är industrin som i första hand tar ansvar för en sådanmarknadsanpassning och driver den del av rymdverksamheten som är kommersielltmogen. De statliga insatserna inriktas till största delen mot forskning ochteknisk utveckling inom de sektorer som ännu inte kan drivas kommersiellt, ochsom en långsiktig förberedelse . Detta utesluter dock inte attde statliga insatserna i vissa fall omfattar industriarbete som ligger närakommersiella tillämpningar. I sådana fall avser de statliga insatserna attunderlätta en marknadsintroduktion och att minska industrins risktagande. Detär också som man behöver ta de strategiska beslu ten inför 1990-talet och . måste göras mellan stora och tekniskt komplicerade rymdprojekt med lång genomloppstid, t. ex. beman nade eller obemannade rymdstationer, industriell tillverkning i rymden, stora sammanlänkade kommunikationssatelliter ("antenna farms") och 2o satellitersom kan repareras i rymden. Sverigepåverkas av denna utveckling och vi måste utforma vår egen Prop. 1985/86:127 rymdverksainhet så att vi inriktar våra begränsade resurser mot de projektoch verksamhetsområden som passar oss bäst. Beträffande nuläget för den svenska rymdverksamhetenkonstaterar att efter det att riktlinjerna för den svenskarymdverksamheten lades fast, kan man slå fast att det svenska rymdprogrammet iallt väsentligt genomförts på det sätt som angavs . har startats och omfattar utöver direktsändradio och TV även data-och videoöverföring. Inom har såvälEricsson som systemansvar. hardessutom totalansvar för . Ett nationellt projektinriktat teknologiprogram harinrättats. Inom det nationella Qärranalysprogrammet har praktisktdemonstrerats en rad fjärranalystillämpningar. Utöver den ovan beskrivna verksamheten har ett vitaltgrundforskningsprogram genomförts inom områdena geokosmofysik, meteorologi, astrofy-sikoch materialforskning. Beträffande den framtida inriktningen av verksamhetenanser DFR att inte bör söka tävla med stormakterna i deras ambition atlleda utvecklingen längs hela den tekniska frontlinjen inom rymdområdet. Vi kandäremot lämna viktiga bidrag fill utvecklingen och för egen del dra nytta av deframsteg som görs. Vissa av de motiv som driver stormaktema inom rymdområdethar begränsad aktualitet för , t. ex. militärstrategiska övervägandensamt omsorg om den nationella prestigen och i samband därmed ambitionen attleda en historisk utveckling. Däremot är det övergripande målet för ESA-samarbetetviktigt för oss - nämligen alt vidmakthålla ett rymdpolitiskl oberoende avsupermakterna. Detta utesluter inte att vi i första hand måste se pragmatisktpå utvecklingen. Det primära är att utveckla vår industris möjligheter attkonkurrera inom de nya sektorer som öppnas samt att dra nytta av de nyatillämpningsmöjligheter som uppstår. Till skillnad från stormakterna har vi inte de ekonomiskaförutsättningarna att behärska alla delar av rymdtekniken. Vi måste sökainternationellt samarbete och för egen del söka identifiera de nischer försvensk industri som passar väl in i en industriell strategi som är förankrad inationella tillämpningar och behov. Forskningssatellilen , telesatellitenTele-X och deltagandet i den franska fjärranalyssatelliten är bra exempelpå element i en sådan strategi. Det internationella rymdsamarbetet inom : s ram är enviktig bas för svensk rymdverksamhet. Genom ESA-samarbetet tvingas svenskindustri hävda sig i hård europeisk konkurrens. Vidare kan till relafivtlåg kostnad bli likaberättigad part i stora och avancerade utvecklingsprojekt,som lägger en grund för framtida tillämpningar. För svensk del måste ESA-samarbetet dock kompletteras mednationel la och bilaterala rymdprojekt. Endast därigenom kan svensk industri för värva den kompetens på systemnivå som krävs för att de industri-och allmänpolitiska motiven för svensk rymdverksamhet skall kunna reali seras. Det bör därvid speciellt framhållas att de projekt som är mest 21