prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Problemet hur man skall ge skolantillgäng lill kompelens för teknisk och yrkesinriktad ulbildning innehållerflera olika delfrågor. Det gäller avtals-frågor rörande lönesättning och övrigaanställningsvillkor. Hithörande frågor är angelägenheter för arbetsmarknadensparter. Det gäller också frågor rörande lärarutbildning och fortbildning samlfrägor som har med lärartjänsters konstruktion och tillsättning alt göra. Förde lokala utbildningsanordnama gäller det också frågan vilka åtgärder manskall kunna vidta för Räilelse: S. 77, tabellen (därav lönekostnader) under kol, 198S/86 Slår-(103 547000) Rättallill; (102549) att trotsalll få ulbildning lill stånd, när möjligheterna atl rekrytera lärare /86: 100 på normal väg är uttömda. Som nämnts i inledningen kommerstatsrådet under anslaget B 8. Fortbildning m. m. atl redovisa etlför elektronikområdel anpassat förslag till ätgärder. I det närmast följande kommer jagatt föreslå ätgärder vad gäller inrättande och tillsättning av lekiorstjänsteri tekniska ämnen i gymnasieskolan. Syftet med åtgärderna är att öka antaletlektorer i dessa ämnen. Jag kommer också all föreslå en vidgad användning avstatsbidraget till lärarlöner i gymnasieskolan. Syftet är att göra det möjligtför huvudmännen för gymnasial utbildning att i vissa fall utnyttja personalanställd i näringslivet för undervisningsuppdrag. 6.1 Icke ordinarie lektorstjänster i tekniska ämnen Jag föreslår att det i gymnasieskolan inrättas ickeordinarie lektorsljänsler i lekniska ämnen på de två- och fyraåriga lekniskalinjerna i syfte att rekrytera i andra yrken verksamma personer med en för läraryrketlämplig ulbildning och yrkeserfarenhet. Skälen för mitt förslag är följande. Tjänsterna som lektor igymnasieskolan skall enligt beslul av vara ordinarie (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 199, UbU 18, rskr 272). Behörighetskraven för ordinarieleklorstjänst i lekniska ämnen är dels högskoleutbildning för lekniska yrken(l.ex. civilingenjörsexamen), dels ådagalagd särskild lämplighet genomvetenskapliga studier och velenskapligt författarskap saml föregående praktiskoch pedagogisk verksamhet, alternativt minsl kvalificerad verksamhetinom tjänstens område efler den teoretiska utbildningen. Härutöver krävspraktisk-pedagogisk utbildning och lärartjänstgöring. Tillsättningen av ordinarielektorsljänsler är en tidskrävande administrativ procedur. Tjänsterna skallkungöras lediga en gång per är i en för hela landel gemensam samlingsannons iPost- och . Sedan tjänsterna ledigförklarals följertillsällningsförfarandet ell delaljerat tidsschema, i vilket ingär eltomfattande samordningsarbete, innan länsskolnämnderna på förslag av styrelsenför skolan kan tillsätta tjänsterna. Till följd av del utdragnatillsättningsförfarandet kan en tjänst normalt inte tillträdas förrän ca elt årefter del att vakansen uppkommit. Från såväl utbildnings- somrekryteringssynpunkt är detla en uppenbar nackdel. Del framstår därför somönskvärt att förenkla lillsättningsförfarandet belräffande de ordinarieleklorsljänsterna. Jag räknar med att senare ålerkomma till regeringen med förslagi denna fråga. De senasle årenstjänsielillsättningar har visal på stora svårigheter att rekrytera lektorer.Särskilt svårt har det varil att rekrytera lektorer inom det tekniska området.Till en del har detla sin förklaring i den utdragna lillsätlningsprocedur somjag har redogjort för. Pä grund av derekryteringssvårigheter som föreligger har den för skolan så vikliga nyrekryteringen av personer från industrin lill lektorsljänsler i tekniska ämnen successivt minskal under senare är. är sådan rekryle- 68 ring endast av marginellomfattning. Redan av det skälet framstår del som Prop. 1985/86: 100 nödvändigl all söka nyaformer för alt rekrytera lektorer till det tekniska Bil 10 I en situation, som liknar den vi befinneross i, inrättades på 1960-talel bl.a. särskilda extra ordinarie lektorsljänsleri det speciella syftet att främja rekryteringen av lärare i lekniska ämnen.Tjänsterna logs ofta - och med slor framgång - i anspråk för alt tillföraskolan yrkeserfarna civilingenjörer direkt från näringslivet. Del finns motdenna bakgrund skäl atl anla all rekryteringen från industrin lilllektorsljänsler kan underiättas, om man på nytl inrättar icke ordinarielektorsljänsler i tekniska ämnen av det slag jag här har redovisat. Frånrekryleringssynpunkl har sädana tjänster den uppenbara fördelen all de kanledigförklaras så snart behov kan föruises och fillsällas snabbt. Ett väsentligt behörighetskrav för ordinarieleklorstjänst i tekniska ämnen är praktisk verksamhel av betydelse förtjänsten. Vid sidan av föreskriven teoretisk utbildning (1. ex.civilingenjörsutbildning) bör därför detla krav gälla även för icke ordinariesådan tjänst. Däremoi anserjag - om syftet med tjänsterna skall uppnås - allkrav inle kan ställas på genomgången reguljär lärarutbildning. I stället börden som anställs på icke ordinarie leklorstjänst utan att hagenomgått praktisk lärarutbildning beredas tillfälle all inom ramen för sinanställning genomgå någon form av avkortad praktisk-pedagogisk ulbildning. Detbör få ankomma på regeringen atl bestämma hur en sådan förkortadlärarutbildning skall utformas. Möjligheterna till dispens frånbehörighetsvillkor i övrigt bör vara desamma som vid tillsättning av ordinarietjänst som lektor. Icke ordinarie lektorstjänster bör i likhel med vadsom gäller för ordinarie lektorstjänster tillsättas av länsskolnämnden eflerförslag av styrelsen för skolan. Den generella bristsituationen vad gäller teknikerinnebär atl de icke ordinarie lektorstjänslena kan rymmas inom nuvarande ramarför antalet lektorsljänsler. Detta antal grundas på etl beslut av år1964 (prop. 1964: 171 s. 496, SäU I, rskr407). Enligt 16 kap. 4 §skolförordningen (1971:235, 16 kap. 4 §, ändrad senasi 1985:587) skall antaletsammanlagl vara delsamma som under /71, nämligen 2916.Antalet tillsalla lektorstjänster är ca 2200. Det ankommer pä SÖoch länsskolnämnderna atl följa ulvecklingen och föreslå eventuella åtgärder. Del bör få ankomma på regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer all avgöra vilka närmare föreskrifter sombehövs för alt milt förslag skall kunna genomföras. 6.2 Vidgade möjligheter att anlita kompetens utifrån Jagföreslår all personal anställd vid företag, myndigheter etc. inom ramen för sinanställning skall få anlitas för undervisning i gymnasieskolan i vissa fall.Statsbidrag bör kunna utgå för sådan undervisning. Skälenför milt förslag är följande. Detförekommer redan att man anlitar personer, verksamma inom nä- 69 ringslivel,i teknisk och yrkesinriktad utbildning. Del rör sig då vanligen Prop.1985/86: 100 omkvällsundervisning men ibland förekommer också undervisning på 10 dagtidefler samråd mellan huvudarbetsgivaren och skolan. vid skolan har då formen av limlärarförordnande vid sidanav den ordinarie Undervisningen kräver i tekniskaämnen och yrkesämnen mer än i många andra praktisk erfarenhet av teknikenstillämpning. Den särskilda kompelens som finns i företagen behövs därför iskolan. Den lekniska utvecklingen är på en del områden så snabb, alt skolaninle har prakfiska möjligheter att vara i takt med den. Den omedelbarapraktiska erfarenhet och det specialkunnande som anställda i näringslivet besitterkan ha ett belydande värde för den gymnasiala utbildningens uppläggning ochinnehåll. All i undervisningen tidvisengagera t. ex. tekniker, anslällda inom näringslivet, har mot denna bakgrundenligt min mening avsevärda fördelar, om det kan göras i smidiga former. Detbör då vara alt föredra alt vederbörande fullgör undervisningen inom ramen föroch inle i första hand vid sidan av sin anställning inom industrin. Självklartbör motsvarande gälla ocksä i fråga om sädan personal inom statlig eller kommunalverksamhet som skolan kan behöva för sin undervisning. Del bör anges som villkor aU denpersonal utifrån som fullgör undervisning i skolan är yrkesprakliskt ochämnesteoretiskt kompetent. Däremoi kan naturligtvis inte krav på genomgångenlärarutbildning ställas. Självklart måste skolan ändock kräva att de personersom anlitas har god förmåga all undervisa. Avtal bör få träffas mellanskolstyrelsen och del aktuella förelaget (molsvarande) saml arbetslagaren i defall dessa möjligheier skall utnyttjas. Avtalel bör bl. a. reglera deekonomiska förhållandena parterna emellan, omfattningen av och innehållet itjänstgöringen och formerna för hur den skall läggas ul. Milt förslag innebär atlslalsbidragel lill lärariöner i dessa fall skall få användas för atl betalaföretag (molsvarande) för utbildningsuppdrag i enlighel med avtal av det slagjag berört. Statsbidragets sloriek får dock inle översliga det belopp som högsthade utfallit, om undervisningen hade genomförts av en anställd lärare enligtgällande regler. För de personer som på dessavillkor fullgör undervisning bör avtalas om i huvudsak samma allmännaåligganden som gäller för innehavare av lärartjänster. Jag vill understryka vad jaglidigare har framhållit, alt mitt förslag föranleds av atl det för speciellautbildningar har uppstått en extraordinär situation vad gäller möjligheternaatl tillförsäkra skolan relevant kompetens. Möjligheterna all använda personalfrån förelag, myndigheter etc. i undervisningen bör endast utnyttjas, när detinte är möjligl all tillförsäkra skolan den kompetens, som behövs, pä reguljärväg. Del bör få ankomma pä regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka närmare föreskriftersom behövs för atl mitt förslag skall kunna genomföras. 1985/86: 100 Jag hemställer atl regeringen föreslår att 1.godkänna vadjag har förordat om icke ordinarie lektorsljänsler i tekniska ämnen (6.1), 2.godkänna vadjag har förordat om vidgade möjligheter all anlita utomstående för undervisningi gymnasieskolan (6.2). 7 Gymnasieskolan och den tekniska utvecklingen Spridningen av ny teknik är en fräga som har bådeindustripolitisk, utbildningspolitisk och regionaipolitisk räckvidd.Regeringen har uppdragit ål länsstyrelserna att utarbeta regionalateknikspridningsprogram. Dessa skall redovisas till regeringen senasi den 30seplember 1986. Regeringen har även uppdragit ål statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, universitets- och högskoleämbetet och SÖ attmedverka i leknik-spridningsarbetet. Resultatet av verkens arbete, som bl.a.skall bygga på länsstyrelsernas program, skall redovisas senasi den 31 mars1987. Del är främsl ulvecklingen inomelektronik- och dataområdet som är en ulmaning för gymnasieskolan. Elevernaskall under utbildningen ha tillgång lill tidsenlig utrustning inom resp.yrkesområde. Skolans ekonomiska ramar medger emellertid inle alltid all skolansjälv skaffar den behövliga lekniska utrustningen för enbart skolbruk. Mångakommuner har därför planer pä atl i samarbete mellan skola och näringsliv byggaupp tekniska resurscentra, som kan stå lill förfogande för näringslivets behov,som man dit kan föriägga konsultverksamhet samt forsknings-ochutvecklingsarbete. På några platser i landet är lekniska cenira redanetablerade, på andra orter har man långt framskridna planer. Idén med tekniska cenira bygger påalt gemensamma resurser byggs upp i samverkan mellan myndigheter,skolhuvudmännen och näringslivet. Enligt min mening är del viktigt att etlsådant samarbele etableras redan nu för att Ullförsäkra gymnasieskolans elevertillgång till nödvändig men dyrbar utrustning och till teknisk expertis som kanlära ut hanteringen av utmstningen. Framför allt inom sädana linjer som verksladsleknisk,el-leleteknisk, processleknisk och fyraårig teknisk linje måsle skolan skaffasig samarbetspartners inom näringslivet. Detsamma gäller belräffande många nyapåbyggnadskurser inom det tekniska området. I föregående års budgetpropositionanmälde min företrädare alt arbete pågick inom såväl SÖ som arbetsgruppen föröversyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) i syfte all kartläggaulvecklingen av tekniska centra. SÖ: s kartläggning föreligger , medanarbetsgruppens förslag beräknas föreligga . SÖ anför atl del är avavgörande belydelse all ulbildningen inom gymnasieskolan fortlöpande anpassaslill den lekniska utveckling som äger rum i näringslivet. Jag föreslår därför atl statligtslöd skall kunna utgå till tekniska centra som förläggs lill gymnasieskolor eller som får sådan organisation all skolan ti Rättelse: S, 73, tabellenSkolöverstyrelsens författningssamling under kol. 1985/86 Slår: 270000 Rätlattill: 1 270000 garanterastillgång lill centret. Stödet bör utformas som försöksverksam- Prop.1985/86: 100 hel med ett verksamhetsstöd till kommuner för finansiering avtekniska Bil 10 centra. För sådant stöd bör anslås 10 milj. kr. 8 Pågående försöks- och utvecklingsarbete avseendegymnasieskolan På grundval av beslut om gymnasieskola iutveckling (prop. 1983/84:116, UbU 29, rskr 412) har eU omfaUande försöks- ochutvecklingsarbete påbörjats. Den valda strategin för reformarbetet, ensuccessiv förnyelse förankrad i lokala initiativ och beslut, har enligt SÖskapat ett positivi utvecklingsklimat i skolorna. Det planeringsarbete sompåbörjades under läsårel 1984/85 har lett fram lill ett konkret försöks- ochutvecklingsarbete. Enligi länsskolnämndernas rapporter lill SÖ har sålunda ca700 projeki, fördelade över mer än 200 gymnasieskolor, redan kommit igång. Jag anser detta myckeltillfredsställande. Arbete pågår inom SÖ och för att geunderlag för all ytterligare vidga verksamheten. 1 enlighel med vad som anfördesi propositionen har sålunda regeringen givit SÖ ett antal uppdrag som bl. a.rör frågan om specialarbete på tre- och fyraåriga linjer, grund- ochlilläggskurser i vissa ämnen, specialämnen pä humanistisk ochsamhällsvetenskaplig linje samt päbyggnadsutbildningar. Dessa uppdrag harredovisats av SÖ och bereds nu inom . Del är angeläget alt det pågåendereformarbetet får fortsatt slöd i form av ytterligare resurser för lokaltutvecklingsarbete, ulvärdering och fortbildning. Dessa frågor tas upp underberörda anslag. Centrala och regionala myndigheter m. m. 1985/86: 100 Bil 10 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 141 519099135 787 000 137934000 ()arbelsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1981:1371) medinstruktion för den statliga skoladminislra-tionen (ändrad 1984: 76 och 583samt 1985:995). (därav lönekostnader) (78 297 500) (-t- 1719300) (- 715 500) -F 5 047 000 -3 157 500 Bidrag lill vissa organi- sationer m, m. -H 187 000 -1-10 574 000 SÖ: s anslagsframställning innebär i huvudsak följande. avgår, varefter pris- och löneomräkning beräknas med 13 714700kr. Huvudförslagetskulle - dvs. med en enligt budgetdirektiven uppdaterad plan för budgeiåren1986/87 och 1987/88 - uppgå lill . för vartdera /87och 1987/88. 1 och med utgången av avslutades anpassningen lill denfr.o. m.den 1 juli 1982 faslställda nya organisalionen för SÖ. m.den 1januari 1986 överförs emellertid ansvaret för arbetsmarknadsutbildningen frånSÖ till ny egen myndighet. Delta innebär en ytterligare personalminskning medca 60 tjänster, en omorganisalion som på grund av gällande trygghetsavtalkommer alt beröra inte bara byrå V 3: s personal ulan ocksä verkel i övrigt.SÖ anser det vara rimligt atl verket får tillfälle all arbeta åtminstone ellverksamhetsår utan ytterligare personalreduceringar ulöver redan beslutade. SÖhemställer därför att huvudförslaget inte skall tillämpas på någon anslagspostunder anslaget budgelårel 1986/87. SÖ föreslår vidare all medel beräknas för treårsarbetskrafter som Prop. 1985/86: 100 handläggare för SÖ: s medverkan i kursplanearbeie för arbetsmarknadsut- Bil10 bildning(-f . Genom riksdagsbeslut ominrättande av ett tolkinslilul (prop. 1984/85: 132, UbU 23, rskr 312) överförs vissa arbetsuppgifter frän SÖ lill institutet. SÖ anser all en handläggartjänst för koniaktlolkutbildningen behövs för de arbetsuppgifter som skall finnas kvar på SÖ. SÖ beräknar därför minskning med endast en Ijänsl (-. I eltdecentraliserat skolsystem är det av största vikt atl den statligaskoladminislralionen ger kontinuerlig information kring viktiga skolfrågor ochaktivt söker stimulera till en levande debatt kring dessa samt återförerfarenheter till fältet. SÖ bedömer därför behov föreligga av ökade medel förinformation med . SÖ föreslårökade medel för personalutvecklingsinsatser för SÖ och länsskolnämnderna medanledning av behovet av utvecklingsinsatser på ADB-området och den nyaövertalighelen på grund av byrå V 3: s avveck-hng(- . För all kunnagenomföra provprogrammet enligt redovisad plan bedömer SÖ behov föreligga avökade medel med . SÖ anmäler dessutom behov av medel för omarbetningav prov för yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan. SÖ bedömer attskolans insatser för alt öka jämställdheten inom ulbildning och arbetsliv måstestimuleras genom ökade informationsinsatser (-.) SÖ beräknarvidare ökade resurser för del lill SÖ förlagda revisions-kontoret, som betjänar120 myndigheter (-.) För uppföljning av ulbyggnadenav för vuxenstuderande () kansli bedömer SÖ behov föreligga av ytterligare . SÖ har i skrivelse den 8 februari1985 redovisat erfarenhelerna av den förändrade rådgivnings- ochserviceverksamheten inom skolbyggnadsom-rådel. Därvid har föreslagits att enfortsatt central statlig verksamhel inom skolbyggnadsområdet skall bedrivasinom SÖ samt att någon avgiftsfinansiering av denna verksamhel ej skalltillämpas. 1 den sammanfattande delen avanslagsframställningen presenterar SÖ vidare etl centralt program föruppföljning och ulvärdering. SÖ beräknar medelsbehovet underförslagsanslaget lill . Jag har vid mina beräkningar utgått från etl huvudförslagom för vardera försia resp. andra budgetåret. För budgelårel 1986/87beräknar jag minskningen till . (2). Enligt beslut (UbU1985/86:8, rskr 85) med anledning av prop. 1985/86:25 om förslag lill lilläggsbudgel I beräknar jag medel för resurser hos SÖ för arbetsrällsliga arbetsuppgifter i samband med överta- 74 lighet bland personal i den nuvarandearbetsmarknadsutbildningen (AMU) Prop. 1985/86: 100 (-.) för SÖ: s medverkan i kursplanearbelel för Bil 10 den nya AMU. Jag hardärvid lagil hänsyn lill de resurser vid administrativa avdelningen somfrigörs genom AMU: s överförande från SÖ lill en nyförvaltningsmyndighet (3). Vid min medelsberäkning har jag vidare fört , motsvarande kostnader för ett halvl år för den byrå, som handlagtfrågorom AMU, lill tionde huvudlileln. Vidare har jag under anslagspostenKostnader för redovisningscentral minskal medelstilldelningen tilldriftkostnader för AMU: s lönesystem. Med anledning av beslut(UbU 1984/85:23, rskr 312) efler förslag i prop. 1984/85: 132 om inrättande avetl tolkinslilul harjag beräknat all två handläggartjänster för uppgifteravseende koniaktlolkutbildningen överförs från SÖ till det nya institutet (-.) (4). I likhel med SÖ anserjag detnödvändigl med en förnyelse av informationsmaterialet på främmande språk omsvensk ulbildning. för della ändamål. Vidare anserjagdet angelägel alt informationsinsatserna om folkhögskolans verksamhelförstärks och beräknar . för detla ändamål. Därmed bör del finnasförutsättningar för Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () ochLandstingsförbundet att starta del planerade gemensamma informationskontoretför folkhögskolan. Jag finner, det däremoi inle möjligt atl öka medelstilldelningenför utgivning av LäroplansDebatt utan ulgår frän all SÖ inom befintligmedelsram sprider information och ger stimulans lill förnyelse m.m. i de formersom SÖ finner möjliga och lämpliga (5). Jag vill i detta sammanhang erinra omvad statsrådet anförde budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 223 f.) belräffande angelägenheten av att SÖ i samarbete medSvenska kommunförbundet lar fram elt informationsmaterial som vänder sigfrämsl lill skolledare och som skall avse bakgrund lill saml motiv och mål förolika delar av skolans verksamhel. Jag har förståelse för behovel avgemensamma och samordnade perso-nalulvecklingsinsaler inom den statligaskoladminislralionen men är inte beredd att beräkna särskilda medel härför (6).Vid min medelsberäkning harjag vidare funnit det rimligt att kostnader fördrifl av lönesystemet för personal vid SÖ skall beräknas under anslagspostenFörvaltningskostnader. I likhet med vad min företrädareanförde budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 10 s. 120) fästerjag också stor vikt vid SÖ: s arbeie med provverksamheten. Jag har iinledningen utvecklat min syn på SÖ: s förslag om elt nationelltutvärderingsprogram, vari provverksamheten fyller en viktig funktion. Vid minmedelsberäkning harjag avsatt ytterligare , ulöver prisomräkning,för koslnader för den reguljära provverksamheten. Vidare harjag beräknat300000 kr. för start av utveckling av prov som kan bli aktuella med anledningav förslag frän arbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen(ÖGY) (7). Jag har med tillfredsställelsenoterat SÖ: s redovisning i anslagsfram ställningen av skolans insatser för alt öka jämställdheten inom utbildning och arbetsliv. Därav framgår också ambitioner rörande ylleriigare insalser inom området. Jag anser del viktigt att arbetet med atl öka jämställdheten 75 inom utbildning ocharbetsliv fortsätter, även om jag inte funnit del möjligl Prop. 1985/86:100 alt beräkna några nya medel för delta arbete (8). Enligt vad jag har erfarit kommer chefen förcivildepartementet senare denna dag att redovisa atl han avser återkomma medförslag lill regeringen all i särskild proposition föreslå allriksrevisionsverket den övertar ansvaret för den statligaredovisningsrevisionen. Mot bakgrund härav harjag inte beräknat medel förrevisionskonlorel vid SÖ (9). Jag finner del angeläget att ylleriigare stödja denunder innevarande budgetår påbörjade förstärkningen av kansliet förSamarbelsorganisalionen för vuxenstuderande () (-. )(10). Jag delar SÖ: s uppfattning att en fortsatt centralstatlig verksamhel inom skolbyggnadsområdel skall bedrivas inom SÖ med de resursersom SÖ i sin verksamhetsplanering avsätter för ändamålet. Medlen under anslagsposten Bidrag lilllöntagarorganisationerna avser bidrag till deras verksamhel medskolinformatörer och för informalion om ulbildning och rekrytering avhandledare. Medlen fördelas av SÖ mellan organisationerna. Enligt vad jagerfarit har SÖ för /86 fördelal medlen för skolinformatörer meddels elt grundbelopp om . till varje organisaiion och resterande del iförhällande till antalet medlemmar i organisationerna. Medlen för informationom ulbildning och rekrytering av handledare har SÖ fördelal tillorganisationerna med ett lika stort belopp vardera. Jag har förståelse för SÖ:s fördelningsprinciper men anser att en successiv anpassning bör ske till atlen slörre andel av medlen under anslagsposten totalt fördelas i förhållandetill organisationernas medlemsantal. I övrigt räknarjag för näsla budgetär inle medandra förändringar under anslaget än sådana som är av automatisk natur. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår atl lill för /87anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85Ulgift 138414975 1985/86Anslag 141969000 1986/87Förslag 150272000 Länsskolnämndernas arbetsuppgifter och organisaiionframgår av förordningen (1981:1371) med instruktion för den statligaskoladminislralionen (ändrad 1984:76 och 583 saml 1985:995). Föreskrifter omledamöter och suppleanter i länsskolnämnderna finns i 22 § skollagen (1962:319,omtryckl 1970: 1026, 22 § ändrad senast 1985:994). Ur anslaget bestrids koslnader för personal vidlänsskolnämnderna. Ur anslaget ulgår vidare bidrag lill verksamhet med regionala planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv saml bidrag till ulbildning av representanter i planeringsråd. Beräknad ändring 1986/87 Prop.1985/86: 100 Bil 10 (därav lönekostnader) Lokalkostnader 130053 700' (102.549)= 11915 300' (+12 752300) -H 666 600 1- 8 183 000 -I-7766 000-' (-f7 161000)' -I- 537 000'' ' varav för 7 165 800, medanledning av försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning (prop. 1985/86:5) i . varav för 4965 000 ' varav för 480000