prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Dekrav som uppställs i 34 8 för startande av skola i vilken skolplikt fårfullgöras är mer omfattande och svårare alt tillgodose naturligt nog, än de somgäller för enskild undervisning. Samhället har ett generellt och övergripandeansvar för alt barnen, oavsett undervisningsform, erhåller en tUlfredsställandeundervisning. Det torde vidare ha varit lagstiftarnas mening att samhälletskall ha andra krav pä en enskUd skola, där anordnaren av skolan eller skolansledning inte har en primär relation tiU skolans elever, än på den enskildaundervisningen, där anordnaren, föräldrarna, har denna primära relation.Möjligheten kontroll från samhällets sida är självfallet nödvändig i bådafallen. Föratt kunna dra upp en gräns mellan enskUd skola och enskild undervisning ihemmet eller annorstädes krävs en analys av vad de tvä begreppen egentligenstår för. "EnskUd" i uttrycket "enskUd skola" låter siglätt definieras som en motsats tiU "offentlig", alltså skola ienskild regi kontra skola i offentlig regi. Vad däremot ordet"enskild" i "enskild undervisning i hemmet ellerannorstädes" betyder är mer svårfångat. Man måste dä först håUa i minnetatt uttrycket "enskild undervisning i hemmet eller annorstädes" ärvalt som en ersättning för de gamla uttrycken "barn som undervisashemma" och "barn som erhåller undervisning i hemmen", såsom detvar formulerat i de äldre folkskolestadgorna. Man måste vidare ha klart för sigatt uttrycket valdes för att åstadkomma en anpassning lik den reella situaUonen,nämligen alt undervisningen kunde meddelas i hemmet eller i annan lämplig lokalutanför hemmet. Det förekom också eller hade åtminstone tidigare förekommit attbarn från mer än en familj sammanfördes till en gemensam lokal för att under eninformators eller guvernants ledning erhåUa undervisning. I ordet"enskild" i begreppet enskild undervisning ligger också enkvantitativ betydelse "en eller ett par i sänder". Denna tredubblabetydelse av ordet enskild - i enskild regi '34 § skoUagen har följande lydelse: "Iannan enskild skola än i 33 § avses, må skolplikt fullgöras, om skolan godkäntsför ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans undervisning till art,omfattning och allmän inriktning väsentligen motsvarar och skolanförestås av person, vilken äger erforderlig skicklighet för undervisningen ochär väl lämpad att förestå skola. Uppfyllerskolan ej längre angivna villkor eller finnes, att undervisningen ej handhavesav lärare med erforderlig skicklighet eller att verksamheten eljest icke bedrivespå tillfredsställande sätt, skall godkännandet återkallas, om rättelse ej vinnesgenom hänvändelse tiU skolans ledning. I godkänd skola må barn,som ej uppnått skolpliktsåldern, intagas i årskurs som motsvarar årskurs i , endast om förutsättning är för handen, varomsägs i 32 § första stycket." 1985/86: 10 (föräldrarnas), på enskUd plats (i hemmet eller annorstädes) och för enskil da barn (enstaka barn) förklarar svårigheten att komma fram tUl en Bilaga 8 entydig tolkning. 7.2 tolkning av 35 § skollagen SEH-kommitténmenar mot denna bakgrund, att enskild undervisning enligt 35 8 skollageninnebär en undervisning som anordnas ay föräldrarna i hemmet eller i annanlämplig lokal i hemmets närhet för de egna barnen. Eftersomskollagen erbjuder två möjligheter för fullgörande av skolplikten utanför denoffentliga eller offentligt stödda skolan, nämligen enskild skola och enskildundervisning i hemmet eller annorstädes, bör all enskildundervisningsverksamhet, som inte täcks av 35 § skollagen såsom SEH-kommitténtolkar paragrafen, bedrivas inom ramen för enskild skola och pä de villkor somgäller för denna. Ett lågt antal elever behöver i sig inte vara ett hinder förprövning enligt 34 8 skollagen. Ytterligarepreciseringar är emellertid nödvändiga med hänsyn till de olika tolkningar av35 8 skollagen som förekommit. Skolförfattningssakkunnigaföreslog följande lydelse av första stycket av den aktuella paragrafen(kursiveringarna gjorda här): "BeredesskolplikUgt barn tillfredsställande enskild undervisning i hemmet etterannorstädes, äger det av skolstyrelsen erhålla befrielse från att gå iskola." Denföreslagna texten kom alt ingå folkskolestadga i följande förändradeskick: "Beredesskolpliktigt barn / hemmet etter annorstädes enskild undervisning, som VäsenUigenmotsvarar undervisningen i obligatorisk skola eller skola som avses i 14 8 1mom. a),' skaU skolstyrelsen medgiva barnet befrielse från skolgång." Inu gällande skollag har texten frän stadga intagils oförändrad i nuaktuellt hänseende: "Beredesbarn i hemmet eller annorstädes enskild undervisning, som väsentligen motsvarargrundskolans, skall barnet befrias frän skolgång." Förändringenav skolförfattningssakkunnigas förslag är språklig och innebär endast, attorden "i hemmet eller annorstädes" från alt ha varit en attribuiivbestämning till begreppet enskild undervisning och ett förtydligande av dettabegrepp, nu blivit ett adverbiellt uttryck som bestämmer hela satsen.Förändringen är innehållsligt mycket liten, om ens någon, men den torde likvälkunna utgöra en del av förklaringen till den utvidgning av paragrafensinnebörd, som en del uttolkare förespråkar. ' Här avses allmänt läroverk, högre skola ochstatligt eller kommunalt 156 allmänt gymnasium. Formellttorde förändringen av ordföljden ha tillkommit för att inte skilja korrelatet"enskild undervisning" från den viktiga efterföljande relativsatsen"som väsentligen motsvarar ...", men någon ändring i sak torde inteha avsetts. Dennyansrika betydelsen av ordet "enskild" i begreppet "enskild undervisning"har säkerligen spelat en större roll (se ovan avsnkt 7.1). Undertrycks någon avde nyanser, som funnk ingå i ordet "enskild", öppnasonekligen möjligheter vidare tolkning av innebörden i paragrafen. De familjer, som inomramen för en storfamilj anordnat undervisning för sina barn, har hävdat delsatt storfamiljen väl svarar mot ordet "hemmet" i lagtexten, dels attorden "eller annorstädes" ger dem rätt och möjlighet att tillundervisning i storfamiljen ta emot barn som bor utanför storfamiljen, oavsettom barnets bostad ligger i samma kommun som storfamiljens eller i annan kommun.Det har vidare, såsom tidigare nämnts, också förekommit, att barn från annankommun inackorderats i storfamiljen. Föräldrama till dessa barn har tillhemkommunens skolstyrelse anmält eller efter förfrågan från denna meddelat, attbarnet erhåller enskild undervisning i storfamilj i annan kommun, och begärtbefrielse frän skolgången för bamet. Befrielse har medgivits i vissa fall, meninte i alla, beroende på hur skolstyrelsen tolkat 35 8 skollagen. Detär enligt uppenbart, att det här är fråga om en helt ny situation.Varken 35 8 skollagen eller dess föregångare har tillkommit i syfte att täckain denna situation. Flera skäl kan anföras för en sädan uppfattning. Svensk lag känner inte UUbegreppet storfamilj eller familjekollektiv. Den enskilda familjen, kärnfamiljen,är det begrepp som har relevans i juridiskt sammanhang. Det är också uppenbart,att begreppet storfamilj inte föresvävade dem som svarade för tillkomsten av nugällande skollag eller än mindre dem som utformade dess föregångare. SEH-kommitténhar vidare inhämtat från såväl Utredningen om barnens rätt (Ju 1977:08) som Familjelagssakkunniga(Ju 1970:52), att storfamiljsbegreppet inte heller nu kommer att aktualiseras.Att jämställa storfamiljen med begreppet "hemmet" i 35 8 skollagenär sålunda en utvidgning av familjebegreppet. Inteheller den uppfattningen som framförts i diskussionen, att varje familj inom enstorfamilj anordnar och svarar för den enskilda undervisningen för sina barn,fastän undervisningen drivs gemensamt med stöd av orden "ellerannorstädes" i lagtexten, synes hållbar. De som anför dennauppfattning, synes vilja göra den nämnda bestämmelsen, som tillkommit för attundanlagsvis medge enskild undervisning på annan plats än i hemmet, till en genereUregel. uppfattar det tolkningsförsöket som ett försök att undvikaoch kringgå de bestämmelser som gäller enskild skola enligt 34 S skollagen. 1985/86: 10 Påsamma sätt bedömer såväl de fall, där barn som bor påannan adress i kommunen erhåller daglig undervisning inom storfamil- BUaga 8 Jensram, som de fall, där barn från annan kommun inackorderas i storfa- miljenoch där erhåller sin undervisning. Föralt ytterligare förtydliga grunden för sin bedömning vill SEH-kommitténanföra, att enligt dess uppfattning undervisningen i de storfamiljer, somkommittén känner till, bedrivs i skolliknande former på ett sätt "sommåste anses komma mycket nära sådan undervisning som avses i 34 8skollagen" (kommittédirektiven s. 6). Viden skolstyrelses bedömning, om enskild undervisning enligt 35 8 skollagenföreligger eller inle bör enligt som allmän regel gälla, att enskUdundervisning skall anses föreligga, då det gäller ett eller flera barn somtillhör samma familj. Sammanförs barn från flera familjer till gemensamundervisning, är del antingen fråga om enskild skola enligt 34 8 skollageneller om en undervisning som anordnas inom . mening skulle det strida mot tanken bakom den enskildaundervisningen enligt 35 § skollagen, om det gavs en generell möjlighet att medstöd av denna paragraf medge att barn från flera familjer sammanförs tillgemensam undervisning. förslag till ny lydelse av 35 S skollagenbygger pä denna principiella grundsyn. SEH-kommitténfinner det riktigt att beslut avseende 35 8 skollagen åvilar skolstyrelsen.Skolstyrelsen har de bästa förutsättningarna och möjligheterna att göra denrätta bedömningen. En skolstyrelses avslagsbeslut bör. liksom nu kunnaöverklagas lill länsskolnämndeii. Nämndens beslut bör kunna överklagas i sammaordning som gäller (54 8 skollagen). mening bör i 35 8 skoUagen inskrivas en bestämmelse om attföräldrarna är skyldiga att anmäla, att de avser att ge sitt barn enskildundervisning. Visserligen föreligger skyldighet för föräldrama alt tiUseatt deras skolpliktiga barn fullgör sin skolgång (38 § skollagen), men utifrångjorda erfarenheter vore del fördel, om en uttrycklig bestämmelse togs in i35 S skollagen för att ytterligare understryka föräldrarnas ansvar. 8.3 Skolstyrelses åtgärd vid beslut om befrielsefrån skolgång 35 8skollagen innehåller tvä beslutsfaser, dels beslut om befrielse från skolgång, dels beslul om prövning och därmed sammanhängande eventu ellt beslut om åläggande av skolgång. 158 Beslut om prövning m. m. behandlas nedan i avsnitt8.5. Vadbeslutet om befrielse från skolgången beträffar, är det inte - något Prop.1985/86: 10 som förtjänar att på nytt framhållas (jfr sid. 148) ettautomatiskt beslut, sedan väl föräldrarna anmält, att barnet erhåller enskildundervisning. BUaga 8 Beslutet bör föregås av en utredning, som visar, att föratsättningarfinns för att barnet skaU kunna erhålla en undervisning, som väsentligen motsvarargrundskolans. En bestämmelse av motsvarande innebörd fanns inskriven i 1897års folkskolestadga, men togs inte in folkskolestadga eller i 1962års skollag, förmodligen därför att den ansågs överflödig. Den omständighetenatt besvär kan anföras mot en skolstyrelses beslut att inte medge befrielsefrän skolgång, stärker uppfattningen alt det här inte bör vara fråga om endasten registrering från skolstyrelsens sida. Ettproblem i fråga om ansvaret för tillsynen, som visat sig svårbemästrat inuläget, bör också beröras. Det gäller de fall, där barn är kyrkobokförda i enkommun men erhåller undervisning i storfamilj i annan kommun. Av 35 S skollagenjämförd med 43 8 andra stycket c) skollagen torde framgå, att den skolstyrelsesom befriar barn frän skolgång, också har ansvar för den prövning, som kanföretas enligt 35 8 andra stycket skollagen. Även om detta är entydigt i teorin,har i prakUken svårigheter förelegat för skolstyrelsen i barnets hemkommun attgenomföra prövningen. Dettakan ha berott på att det inte alltid varit möjligt alt få kontakt medföräldrarna till barnet eller på att uppgift inte lämnats om var barnet vistasdå det inte vistas hos föräldrarna. Möjligen kan också den felaktiga uppfattningen,att det är vistelsekommunens skolstyrelse som har ansvaret för Ullsynen förbarn som befriats frän skolgång enligt 35 8 skollagen, ha spelat en viss roll.Problemet är allvarligt, då effekten är att vissa barn så alt säga flyteromkring utan att någon skolmyndighet tar eller har möjlighet att ta ansvar fördem. Problemetfinner sin lösning, om den av förordade tolkningen av enskUdundervisning enligt 35 8 skollagen accepteras. I så fall skall undervisning istorfamilj bedömas enligt 34 S skollagen om enskild skola. Ansvaret förtillsynen av undervisningsverksamheten åvilar då skolstyrelsen i den kommun,där den enskilda skolan ligger. 8.5 Kontroll av den enskilda undervisningen 358 andra stycket skollagen lyder: "Barnsom befriats från skolgång, må kallas till prövning. Uteblir barnet utangiltigt förfall eller finnes vid prövningen, att barnet ej fått tillfredsställandeundervisning, och vinnes ej rättelse på annat sätt, skall skolgång åläggasbarnet." SEH-kommitténfinner det otillfredsställande, dels att regelbunden kon troll av barnets skolsituation inte är föreskriven, dels att kontrollen, i den män den sker, skall utövas genom prövning. Prop.1985/86: 10 Barnhar rätt tUl undervisning. Undervisningen skall syfta till personlighetensfulla utveckling, en process i vilken Ullägnandet av kunskaper och färdigheterspelar en viktig roU. Det är därför enligt av vikt, attkontrollen av den enskilda undervisningen inte inskränker sig till en mätningav inhämtade kunskaper. En mer allsidig bedömning av barnets situation bör ske.Denna allsidiga bedömning är desto viktigare som enskild undervisning i siginnebär något av ett avskärmande. KontroUenkan givetvis inte utövas genom att skolstyrelsen Ullförsäkras rätt UUinspektion av de aktuella hemmen. Skolstyrelsen bör samarbeta med denbarnavårdande myndigheten i kommunen, om allvarliga missförhållanden kanmisstänkas. Kontrollenbör göras obligatorisk och den bör ske minst en gång . Skolstyrelsenbör emellertid söka uppnå sådan kontakt med föräldrarna, att den får möjlighetalt kontinuerligt följa barnets undervisning och pä så sätt skaffa sig insikt ibarnets utveckling såväl i vad gäller dess kunskaper, som i vad gäker desssituation i övrigt. Skolan bör i detta avseende känna samma ansvar, som ombarnet deltog i skolans reguljära undervisning. Motovan angiven bakgrand föreslår en ändrad lydelse av 35 8skollagen andra stycket. Fråganom i vUken utsträckning ett bam självt skall få öva inflytande pä och hamedbestämmande i sina egna angelägenheter, är inle utan intresse, när detgäller den enskilda undervisningen. Enligtnu gällande svensk lag har föräldrama en nästan oinskränkt bestämmanderätt översina barn. Denna bestämmanderätt innesluter också rätten att bestämma överbarnets skolgång, att välja form för undervisningen m, m. Föräldrarätten attbestämma är också förknippad med skyldigheten att ta ansvar för barnetsfostran och värd. Idenna skyldighet ingår bl. a. att föräldrarna skaU se till att barnet erhålleruppehälle och utbildning efter vad som är tUlbörligt med hänsyn tillföräldrarnas tillgångar och de tillgångar barnet kan äga samt barnets anlag (6kap. 2 8 ). Ävenom barnet saknar bestämmanderätt över sig självt och sina angelägenheter tordedet normalt numera förhålla sig så att barnet, allt efter det växer till iålder och mognad, får ett ökat inflytande och medbestämmande l.ex. i frågor somgäller de oHka valen på högstadiet och inför valet lUl gymnasieskolan. Frågorom barnets rätt har ingående behandlats av Utredningen om barnens rätt i dessdelbetänkande (SOU 1979:63) Barnets rätt 2 Om föräldraansvar m, m. Föräldrabalkenföreslås skola kakas Barn- och . Paragraferna 16 i 6 kap. Omföräldraansvar föreslås få följande lydelse (kursiveringarna av ): (1-7SS) "Föräldraansvarets innebörd 1 SBarn har rätt UU omsorg, trygghet och förståelse. 2 6 Barn har rätt tillfostran men fär inle utsättas för kroppslig bestraffning Prop. 1985/86: 10 ellerannan kränkande behandling. 3 8 Barn har rätt tUlutbildning som motsvarar dess önskemål, behov och Bitasa 8 4 8 Föräldraansvaretmedför skyldighet att se till alt barnets behov enligt 13S§ blir tillgodosedda samt att den tillsyn utövas över barnet som behövs medhänsyn till barnels ålder, utveckUngsgrad och övriga omständigheter. 5 5 Föräldraansvaretmedför rätt och skyldighet att bestämma rörande barnetspersonHga förhållanden om annat inte följer av 6 eller 7 § eller föreskrift iannan författning. 6 8 Föräldraansvaretmedför också skyldighet att, så snart det är möjligt, samrådamed barnet i angelägenheter som rör dess persontiga förhållanden. Densom har föräldraansvaret skall, med iakttagande av bestämmelserna i 4 8, gebarnet en med stigande ålder och mognad allt större rätt att själv bestämma ipersonliga angelägenheter. Vad nu sagts innebär inte inskränkning ibestämmanderätt som enligt annan författning tillkommer föräldraansvarig. Omrätt att bestämma över barnet i ekonomiska förhållanden finns bestämmelser i916 kap." 7 8----- (om barns rättatt sluta och häva avtal om arbete) Omdelta förslag tUl utformning av Barn- och ()antas, finns enligt mening inte anledning, att i 35 8 skollagenföra in någon föreskrift om att föräldrars beslul att meddela sina barn enskildundervisning skall föregås av samråd med barnet. Inte heller synes någotsärskilt påpekande behövligt, att hänsyn skall las bamels successivt ökandesjälvbestämmanderätt. Barnels rätt måste anses tillgodosedd på ett betryggandesätt genom föreslagen Barn- och föräldra-balk. Lag om ändring i skollagen Härigenomföreskrives att 35 8 skollagen skaU ha nedan angiven lydelse. Beredesbarn i hemmet eller an- Beredes bam enskild undervis- norstädesenskild undervisning, ning, som väsentligen motsvarar som väsentligen motsvarar grund- , skall barnet, efter skolans, skall barnet befrias från anmälan av föräldrarna, befrias skolgång. Medenskild undervisning avses sådan undervisning, som anordnas av föräldrar för egna barn. manföres barn frän tvä eller flera familjer tUl gemensam undervis ning, äger denna paragraf ej lj tUIämpning. 11 1985/86. Prop.1985/86: 10 Barn,som befriats från skolgång, må kallas UU prövning. Uteblir barnet utan giltigtförfall eller finnes vid prövningen, att barnet ej fått tUlfredsställandeundervisning, och vinnes ej rättelse på annat sätt, skall skolgång åläggasbarnet. Minsten gäng skall kontroll ske, att barnet får godtagbar undervisning samtatt dess situaUon i övrigt är tillfredsställande. Är sä ej faUet, och vinnes ejrättelse på annat sätt, skall skolgång åläggas barnet. Denna lag träder efter den dag då lagen enligt anteckning på den utkommit fråntrycket i . Idetta stycke har jämfört med den nuvarande lydelsen av 35 8 skoUagen orden"i hemmet eller annorstädes" tagks bort. De är överflödiga, eftersombegreppet enskild undervisning definieras i det nyinsatta andra stycket. Vidarehar i della stycke orden "efter anmälan av föräldrarna" inskjulits isyfte all kraftigare betona föräldrarnas skyldighet att anmäla alt deras barnbereds enskild undervisning. Dettastycke, som är helt nytt, innehåller en definition av vad enskild undervisningär. Det är väsentligt att denna definition tas in i lagtexten. Därigenom tordeolika tolkningar av paragrafens innebörd kunna undvikas. Dettastycke, som motsvarar andra stycket i den nuvarande paragrafen, är nästan heltomarbetat. Den fakultativa prövningen har tagits bort och i stället införs enobligatorisk kontroll avseende såväl kunskaper som barnet inhämtat som desssituation i övrigt. Möjligheten att ålägga barnet skolgång, om det bedömsnödvändigt, kvarstår oförändrad. :- o--g Länen C I, K,N, S, U, W. har inga redovisa (till Ds U 1980:3) Bilaga 8 m cs m (N r* (N . »n rJ (N . tn r*\ CN lo m . .5 1) c f 2 "cöv% c - th: r«-ic E o u o o l_ - <« .M a c u. a> M g ca "O o > > c <£ m o =« co lu a on_ - _ " c c c S tS « CO UOD PQ Ql, x; c g. ca -o u *> S '-S J - -s 1985/86: 10 Bilaga 9 Bilaga 9 Sammanställningav remissyttrandena över betänkande (Ds U 1980: 3) Enskildundervisning enligt 35 § skollagen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (),, (), samtliga länsskolnämnder, familjelagssakkunniga(Ju 1970:52), utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt, elevvårdskommittén (U1978:06), . (),Centralorganisationen /SR, (), Sverigeselevers centralorganisation (), och Skola (RHS),, Medborgarrättsrörelsen (MRR) samt ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , SoUefteå, SundsvaUs och kommuner. Yttrandenöver betänkandet har dessutom kommit in från Pilgrimsskolans lärar- ochföräldraförening samt från ett antal enskilda föräldrar. 1 Remissutfallet i stort Betänkandethar fått ett i huvudsak mycket positivt mottagande. Många remissinstanser anseratt har funnit en både entydig och sakligt lämplig definition avenskild undervisning såsom lösning på hitUlls-varande gränsdragningsproblem. TUlde remissinstanser som i huvudsak tiUstyrker kommitténs förslag eller lämnardel ulan erinran hör JK, SÖ, , familjelagssakkunniga,utredningen om barnens rätt, nästan samtliga länsskolnämnder och kommuner,, , och /SR. Enstakaremissinstanser är kriUska eller rent negativa till den gränsdragning somkommittén föreslär. TiU dessa hör RHS, MRR och för Waldorfpedagogik.Några instanser, bl. a. MRR och , anser attden enskilda undervisningen inte bör behandlas separat utan i ett störresammanhang där även enskilda skolor kommer in. liksom de föräldrar som inkommit med yttrandenmotsätter sig kommitténs förslag. annan remissinstans anför att enskUd undervisning knappast kan vara ett Ullfredsställandealternativ till skolgång i . En sådan remissinstans är Norsjökommun, som helst ser alt möjligheten lill enskild undervisning avskaffas. 2 Allmänna synpunkter från positivt inställdaremissinstanser Avallmänna synpunkter som anförs av de många remissinstanser som i huvudsaktillstyrker kommitténs förslag eller lämnar det utan erinran kan här redovisasföljande. Enligt SÖ:s mening bör 35§ bibehållas oavsett att den endast torde tillämpas i undantagsfall. SÖ äremellertid väl medveten om att paragrafen i sin nuvarande utformning har kunnatvantolkas, särskilt genom det under senare är uppkomna begreppet storfamilj. SÖhälsar därför den av kommittén gjorda utredningen med tillfredsställelse. SÖhar inte heller något att invända mot kommitténs preciseringar av isammanhanget förekommande begrepp och uttryck. Särskilt vill SÖ understrykavikten av att med begreppet enskild undervisning endast skall avses genomföräldrars försorg anordnad undervisning av eget barn. Betänkandet torde inteminst kunna tjäna tiU ledning för skolstyrelserna vid de undantagsvisförekommande och därför ofta svårbedömda fall, då fråga om enskild undervisningi hemmet uppstår. har den nuvarande lydelsen av 35 8 skollagen om enskildundervisning vid tillämpningen tolkats olika av olika kommuner.Kommunförbundet vill därför Ullstyrka föreliggande förslag till förändring sombör bidra en enhetligare tolkning. FamiljelagssakkunnigatiUstyrker att 35 8 skollagen ges en sädan utformning att den av utredningenbeskrivna undervisningen som sker av föräldrar UUhöriga ett visst samfund intekommer att kunna hänföras till enskUd undervisning enligt skollagen. Utredningen om barnensrätt delar kommitténs uppfattning att 35 8 skollagen bör preciseras sä att detav lagen klart framgår vad som avses med enskild undervisning, ett syfte somockså torde uppnäs med den föreslagna ändringen av paragrafen. Enligt JK torde kommitténsförslag inte strida mot några regler eller åtaganden på folkrättens område.Förslaget ger från de synpunkter i övrigt som JK främst har att beakta inteanledning tik några erinringar. Prop.1985/86: 10 3 Allmänna synpunkter av kritisk natur Avallmänna synpunkter som anförs av de få kritiskt inställda remissinstansernaeller av dem som yttrat sig på eget iniUaUv kan här redovisas följande. RHS: InternaUonellt settär den svenska instäUningen enskild undervisning och enskUda skolor -såsom den utbildats genom skollag och praxis - föga generös.