prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — 4 8 kunna tillåta anordningar som kan klassificeras som skola och somanordnaren kan hänvisas all utverka godkännande för enligt bestämmelserna omfristående skolor. Att en verksamhet uppfyller de angivna kriterierna för skolabör emellertid inte i alla upptänkliga fall utesluta godkännande för deenskilda barnen enligt 10 kap. 4 8, Antag l.ex, att två makar har vårdnaden omvar sitt barn från tidigare äktenskap och vill att barnen skall undervisastillsammans. Eller antag att två föräldrapar, tillika vårdnadshavare, har varsitt barn som de vill ge gemensam undervisning. Enligt min mening är det interimligt att i dessa fäll med hänvisning till reglerna om fristående skolorvägra godkännande för de enskilda barnen enligt 10 kap. 4 8 på den grunden attbarnen har olika vårdnadshavare. En annan sak är att värdnadshavarnaförmodligen inte kan erbjuda en utbildning som motsvarar de krav som ställs.Men om de kan det, är det verklighetsfrämmande att begära alt de - förundervisning av tvä barn - genom en anordnare (en av värdnadshavarna eller enför ändamålet bildad juridisk person) skall utverka godkännande för undervisningsverksamhetenenligt reglerna för fristående skolor. Det väsentliga med skolplikten ärutbildningen, inte den organisatoriska formen. En framställning om godkännandeenligt 10 kap, 4 8 bör inte kunna avslås på grund av någon konstlad formellgränsdragning, Å andra sidan måste skolstyrelsen kunna hänvisa tillmöjligheterna enligt regierna för fristående skolor i fall där ett påfallandestort antal barn undervisas tillsammans (kanske ett tiotal, jfrundervisningsgrupper i det offentliga skolväsendet). 58 Frågor enligt 4 8 prövas av skolstyrelsen i barnets hemkommun. Om barnethar sådant handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kan vara grund för särskildskolplikt, ankommer dock prövningen på , som skall hörasocialstyrelsen innan ett medgivande lämnas eller återkallas. Beslut i sädanaärenden fär överklagas hos kammarrätten genom besvär. Paragrafen ansluter, ifråga om barn i allmänhet, till vad som gäller beträffande beslut enligt 35 8 i1962 års skollag. När det gäller barn medsådana handikapp som kan vara grund för särskild skolplikt blir bedömningen merkomplicerad och ömtålig än annars. Den bör därför ankomma på SÖ, efteryttrande från . Ärenden av detta slag förekommer knappast ipraktiken. Samtligabestämmelser om skolhälsovård för elever i olika skolformer inom det offentligaskolväsendet har samlats i ett särskilt kapitel. Frågorom skolhälsovård har jag behandlat i den allmänna motiveringen (avsnitt 9), därjag också föreslagit vissa ändringar i nuvarande bestämmelser. Jag vill peka på enändring som jag inte har berört i den allmänna motiveringen. Vissa - långtifrån alla - statsunderstödda fristående skolor för skolpliktiga elever får ettsärskilt statsbidrag för skolhälsovård. Ett villkor för detta särskilda bidragär dä givetvis att huvudmannen skall svara för skolhälsovård. I 34 b § i dennuvarande skollagen finns bestämmelser som bl. a. innebär att eleverna isådana fall har samma skyldighet att genomgå undersökningar som eleverna igrundskolan. Jag anser att det bör räcka med statsbidragsvillkor förhuvudmannen. Elever i fristående skolor i allmänhet är inte skyldiga attgenomgå hälsoundersökningar. Jag anser inte att lagtexten bör belastas medbestämmelser vars enda funktion är att säkerställa en skyldighet för vissaspeciella fristående skolors elever. 1 §Skolhälsovård skall anordnas för eleverna i , särskolan, specialskolan och sameskolan. Igymnasieskolan skall skolhälsovård anordnas för eleverna pä studievägar, somär minst ett läsår långa, och för eleverna i gymnasial lärlingsutbildning. Förelever på kortare studievägar i gymnasieskolan bör skolhälsovård anordnas. Tredjestycket saknar motsvarighet i den nuvarande skollagen. Det är emellertidlämpligt att även eleverna på kortare studievägar vid behov kan anlitaskolhälsovården. 2 §Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernas utveckling, beva ra och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovårdenskall främst vara förebyggande. Den skall omfatta hälsokontroller och enklasjukvårdsinsatser. För elever i särskolan och specialskolan skall iskolhälsovården också ingå särskilda undersökningar som föranleds av derashandikapp. Förskolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. Jfr 25 a 8 andrastycket, 28 b 8 första stycket, 29 8 tredje stycket och 33 8 andra och tredjestyckena i den nuvarande skollagen samt 9 kap, 2 8 iskolförfattningsutredningens lagförslag. Fleraremissinstanser har uttryckt önskemål om att även den nya skoUagen skallinnehålla bestämmelser om skolhälsovårdens mål. Därför har målbeskrivningen iden nuvarande skollagen med endast smärre redaktionella ändringar förts övertill den nya lagen. 1985/86:10 Andra stycket Liksomi den nuvarande skollagen föreskrivs att skolhälsovården främst skall varaförebyggande. stadgades iden nuvarande skollagen uttryckligen att skolhälsovården inte skulle avse"egentlig sjukvård". Av motiven till lagändringen framgår attskolhälsovården i m.fl. skolformer också skall innefatta vissaenklare sjukvårdsinsatser vid t. ex. olycksfall och akuta insjuknanden. 1propositionen påpekade föredragande statsrådet att den förebyggande delen avskolhälsovården var den primära och alt sjukvårdsinsatserna inte fick bli avsådan omfattning eller inriktning att de inkräktade på resurserna för denförebyggande värden eller ledde till att man byggde upp en egen vårdapparat vidsidan av samhällets övriga hälso-och sjukvårdsorganisation (prop. 1977/78:85 s.97-98), Denna lagändring synes närmast vara ett förtydligande. Avsikten tycksredan tidigare ha varit att skolhälsovården skulle kunna innefatta vissasjukvärdsinsatser (se l.ex. 1944: 193 s. 44). Skolförfattningsutredningenhar i sitt förslag lill bestämmelsen om att skolhälsovården främst skall varaförebyggande fogat en mening om alt skolhälsovården även skall omfatta annanhälso- och sjukvård som kan meddelas genom skolan. En del remissinstanser haruttryckt oro för alt en sådan formulering skulle föra för långt. Jag föreslår istället ett preciserande tillägg om alt skolhälsovården skall omfattahälsokontroller och enkla sjukvärdsinsatser. Jag anser all deti den nya skollagen uttryckligen bör anges att det för skolhälsovården skallfinnas skolläkare och skolsköterska och att således detta inte som i dennuvarande lagen skall framgå endast indirekt. 3§ Varje elev i eller sameskolan skall genomgå allmän hälsokontrollen gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läsåret.Eleven skall också genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsadehälsokontroller, som anordnas för alla mellan de allmänna hälsokontrollerna. Omskolläkaren på förekommen anledning anser att en viss elev i ellersameskolan behöver undersökas utöver vad som följer av första stycket, skalleleven genomgå sådan undersökning. Elevernai de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall närdet behövs genomgå särskilda undersökningar som föranleds av deras handikapp. Iövrigt gäller bestämmelsema i första och andra styckena även för dessa elever. Dennaparagraf handlar om undersökningar som är obligatoriska för eleverna. Närdet i tredje stycket talas om "särskilda undersökningar som föranleds avderas handikapp" avses givetvis endast undersökningar för elevens skull.En elev har självfallet ingen skyldighet att ställa sig till förfogande föjr enundersökning med l.ex. 4 8 Eleverna på sädana studievägar i gymnasieskolan, somär minst ett läsår långa, och eleverna i yrkessärskolan skall beredas tillfälle att genom gå minst en allmän hälsokontroll. Eleverna i yrkessärskolan skall också erbjudas särskilda undersökningar som föranleds av deras handikapp. Skolhälsovården är frivillig för dessa elever. Huvudmannenhar emellertid skyldighet att utan att invänta förfrågan anordna en allmänhiilso-konlroll och. när det gäller eleverna i yrkessärskolan, även särskildaundersökningar. 5 8 Elever som avses i I 8 första och andra styckena harrätt alt vid behov anlita skolhälsovården utöver vad som följer av 3 och 4 88. Såsom framgår av 2 8 omfattar skolhälsovårdenhälsokontroller och enkla sjukvårdsin.salser. Omfattningen av de insatser somkan ges blir i praktiken myckel skiftande, bl. a. beroende på vilka resursersom finns. Inom specialskolan och särskolan är inslaget av sjukvård i allmänhetstörre än i . 6 8 Den skolhälsovård som eleverna har rätt till skallvara kostnadsfri för dem. tas skolläkarens eller skolsköterskans Ijänster ianspråk för sådant som inte omfattas av skolhälsovården och därför intebehöver tillhandahållas kostnadsfritt, t. ex. vaccinering inför en skolresa. 7 8 Huvudmannen för skolan skall även anordnaskolhälsovården, om inle annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Föreskrifter bör meddelas som gör det möjligt att liksomhittills låla en kommun komma överens med en landstingskommun om all denna ikommunens ställe skall svara för kommunens åligganden i fråga om skolhälsovården. 8 8 och länsskolnämnden skall ha tillsynöver skolhäl sovården. Skolhälsovården hör lill skolan såsom en del av densamlade elevvärden. I och med att skolhälsovården regleras i ett särskiltkapitel bör tillsynen omnämnas där. 1985/86: 10 12 kap. Övriga föreskrifter I det avslutande 12 kap. samlas bl. a. bestämmelser sominnebär bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela föreskrifter i olika avseenden. 1 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela ylterligare föreskrifter om organisationen av del offentligaskolväsen- 1985/86: 10 detsamt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med utbildningsom avses i denna lag. I fråga om organ församverkan eller annan liknande verksamhet inom det offentliga skolväsendet fårregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifterom att ledamöter i organet eller andra företrädare utses och enUedigas avenskilda. Med enskilda avses även omyndiga elever och sammanslutningar avsådana. Motsvarandebestämmelser finns i 8 kap. I 8 första stycket vuxenutbildningslagen och,beträffande högskoleutbildning, i 36 8 högskolelagen. Den nya skollageninnehåller färre bestämmelser om organisationen än den nuvarande skollagen. 1 dennya lagen finns inga bestämmelser om skolchefer eller andra skolledare och inteheller några bestämmelser om lokala planeringsräd och yrkesråd. Liksom dennuvarande skollagen saknar den nya också bestämmelser om konferenser och andrasamverkansorgan. Föreskrifter i dessa avseenden bör med stöd av 1 8 kunnameddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Jfr8 kap. I 8 andra slycket vuxenutbildningslagen. Bestämmelserom konferenser och andra former för samverkan i och gymnasieskolanfinns f.n. i skolförordningen. För andra skolformer inom det offentligaskolväsendet finns liknande bestämmelser i förordningarna för dessa skolformer. Skolförfattningsutredningenhar i belänkandet (Ds U 1982:5) Konferenser i skolan föreslagit vissaförenklingar i detta regelsystem. Betänkandet har remissbehandlats. Frågor omelev- och föräldrainflytande ingår tillsammans med andra frågor om s. k.brakarmedverkan i demokratiberedningens (C 1983:03) uppdrag. Vissabeslutsbefogenheter kan tillkomma samverkansorgan. Detta gäller även organ ivilka omyndiga elever ingår. Mot den bakgranden bör ett laga stöd av det slagsom finns i andra stycket tas med i den nya skollagen. 2§ Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara förenstaka inslag i verksamheten inom det offentliga skolväsendet. 1främst och gymnasieskolans verksamhet ingår viss medverkan frånutomstående. Sådana inslag har blivit vanligare och nya formertillkommer. Vissa sådana företeelser framgår av paragrafer i skollagen. Jagtänker här på bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning och särskildundervisning. Det finns emellertid också andra former, l.ex. inbyggd utbildning(8 kap. 13 8 skolförordningen) och praktisk arbetslivsorientering. Jag villockså nämna föreningsmedverkan i olika formeri skolan. I vissa speciella fall kanutomståendes medverkan tänkas ske i sådana Prop. 1985/86: 10 former attskolan i praktiken har överlåtit åt den utomstående att svara för vissverksamhet även i fall där del inte rör sig om företeelser som speciellt Remiss-omnämns i lagen. Ett laga stöd för sådana anordningar bör därför tas medi protokoll den nya skollagen, 3 8Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med dela föreskrifter om möjligheter att inom det offentliga skolväsendet bedri va utbildning, som bygger pä samverkan mellan olika skolformer inom det offentliga skolväsendet eller mellan en sådan skolform och någon annan utbildningsform, 1 sådana föreskrifter får göras undantag frän organisato riska bestämmelser i denna lag. Inomdet offentliga skolväsendel är del vanligt med samarbete mellan olikaskolformer, t. ex. mellan och särskolan. Samarbetet kan la sigolika ullryck. Del kan vara begränsat lill användning av s;imma lokaler men kanockså sträcka sig längre och l.ex. omfatta vissa moment av gemensamundervisning. Samarbete förekommer också mellan l.ex. gymnasieskolan ochutbildningsformer utanför vad som i denna lag kallas det offentligaskolväsendet, såsom komvux. Ettmera långtgående samarbete innebär all olika regelsyslem måste anpassas tillvarandra och förutsätter därför särskilda föreskrifter. Det är sådana fall somavses i 3 8. Undantag från skollagens bestämmelser kan i vissa fall behövas.Regleringen i 3 8 ger utrymme för sådana undantag. 4 8Försöksverksamhet får anordnas inom del offentliga skolväsendet enligl föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I sådana föreskrifter får göras undanlag från orga nisatoriska bestämmelser i denna lag. Försöksverksamhetspelar en stor roll inom det offentliga skolväsendet. För vissförsöksverksamhet föreligger behov av att kunna göra avsteg från föreskriftersom annars gäller i pedagogiskt och organisatoriskt avseende. 1 de flesta fallhandlar del om avsteg från föreskrifter i l.ex. skolförordningen eller någonläroplan, men det kan uppkomma behov även av undanlag från organisatoriskabestämmelser i skollagen. Motsvarandebestämmelser om försöksverksamhet finns i 8 kap. 2 8 vuxenulbildningslagen och37 8 högskolelagen. 5 8I fråga om mottagande i del offentliga skolväsendet av elever som inte räknas som bosatta i rikel gäller föreskrifter som meddelas av rege ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Deviktigaste av de fall som åsyftas är mottagande i av barn i åldern7-16 är som vistas i landet i avvaktan på beslut i ärende om uppehållstillstånd. Äveni vissa andra fall bör i bl. a. och gymnasieskolan kunna las emotenstaka barn och ungdomar som inte räknas som bosatta här i landet. 1985/86: 10 6 8Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fär utan hinder av föreskrifterna i 4 kap. 15 8 och 5 kap. 14 8 meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i eller gymnasieskolan att betala avgift som tillfaller staten. 1grundskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan förekommer s. k.särskild prövning och fyllnadsprövning. Bestämmelser om sädana prövningarfinns för och gymnasieskolan i 6 kap. 33 36 88 och 9 kap. 61-6488 skolförordningen. Normalt las avgift ut av den som vill genomgå prövningenligt föreskrifterna för eller gymnasieskolan. Bestämmelser om avgifter finns i förordningen (1984:631) omavgifter för prövning inom skolväsendet och vuxenutbildningen. 7 §Bestämmelser om uppdragsutbildning i anslutning till gymnasiesko lan finns i lagen (1985:000) om uppdragsutbildning i anslutning till del kommunala skolväsendet m. m. Förslagtill den i paragrafen angivna lagen har lagts fram i propositionen(1984/85:195) om uppdragsutbildning. Paragrafenhar ingen konstitutiv betydelse utan las med endast i upplysande syfte. 1984/85: 195 föreslås en motsvarande paragraf i vuxenulbildningslagen. 8 8Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med ge enskilda att anordna prövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet. Betygsom utfärdas enligt bestämmelserna för t.ex. grandskolan eller gymnasieskolantjänar som kompetensbevis främst vid ansökan till andra utbildningar. Detföreligger ett visst behov av att kunna låta enskilda anställa prövning ochutfärda betyg enligt bestämmelserna för del offentliga skolväsendet. vissa fristående skolor som står under statlig tillsyn och följerläroplanerna för det offentliga skolväsendet. Det kan i sammanhanget ocksånämnas att Liber anordnar prövningar och genom sin rektor utfärdarbetyg enligt bl.a. bestämmelserna för och gymnasieskolan. LiberHermods ingår i . som i sin tur ingår i Procordiagruppen. Liber Hermodsutgör en särskild enhet inom produktområdet Liber Läromedel och har en rektorsom chef. Verksamheten är helt inriktad på korrespondensundervisning och stårunder statlig tillsyn. 9 81 fråga om personal med statligt reglerad anställning inom utbild ningsverksamhet, som motsvarar det offentliga skolväsendets men bedrivs med enskilt huvudmannaskap, får beslut som avser myndighetsutövning fattas av huvudmannen eller av ett särskilt organ för verksamheten, om så föreskrivs av regeringen. Rektorer, biträdandeskolledare och lärare vid vissa fristående skolor har statligt regleradeanställningar. Det gäller riksinternatskolor, skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270), i Filip-stad, Apelrydsskolan ochVackstanässkolan. Mot bakgrund avregeringsrättens avgörande angående tillsättning av tjänsten somöverbibliotekarie vid (RÅ 81 2:8) har i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde införts bestämmelser om att . Tekniska museetoch - vilka alla är enskilda rättssubjekt som har personalmed statligt reglerade tjänster i fråga om vid museet eller nämnden anställdpersonal fär fatta sådana beslut som avser myndighetsutövning i den mån inteannat är föreskrivet. Ett liknande laga stöd förvad som kan betraktas som myndighetsutövning bör tas in i den nya skollagennär det gäller personal med statligt reglerade tjänster hos enskildarättssubjekt som bedriver utbildningsverksamhet som motsvarar det offentligaskolväsendets. 14 Specialmotivering till förslaget till införandelag Lagenom införande av skollagen kompliceras av all den skall innehållaövergångsbestämmelser i förhällande till såväl skollag som 1967 årsomsorgslag. Den senare upphävs med övergångsbestämmelser i andra avseenden änutbildning enligt en annan promulgationslag, nämligen lagen (1985:000) ominförande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. De båda införandelagarna behöver samordnas genomhänvisningar till varandra. Allmännabestämmelser (1-5 8§)' 1 8 Skollagen (1985:000) ochdenna lag träder i kraft den . 2 8 Genom skollagen (1985:000)upphävs skollagen (1962:319). 1967års omsorgslag upphävs inte genom den nu aktuella lagstiftningen utan genomlagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsslörda m. fl. 3 8 I denna lag avses med 1962års skollag skollagen (1962:319), dennya shdtagen skollagen (1985:000), 7967års omsorgslag lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. dennya omsorgslagen lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. För att underlättaformuleringen av vissa bestämmelser i lagen om införande av skollagen användsde i 3 8 redovisade beteckningarna för de olika lagarna. 1 propositionenslagförslag har 4 8 tagits bort och 5 8 fått beteckningen 4 §. 1985/86: 10 4 8I lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. finns bestämmelser om införande av den nya omsorgslagen och upphävande av omsorgs- Övergångsbestämmelseri förhållande till omsorgslag finns både i den nämnda lagen och idenna lag. Denna lag innehåller övergångsbestämmelser rörande sådan utbildningsom regleras i den nya skollagen. Paragrafenär avsedd att klargöra förhållandet mellan de olika lagarna. I1967 års omsorgslag finns bestämmelser om förskoleverksamhet inom ramen försärskolan. Övergångsbestämmelser rörande förskoleverksamhet finns ipromulgationslagen till den nya omsorgslagen. Socialtjänstlagens (1980:620)bestämmelser om förskola skall i fortsättningen gälla för alla barn. 5 8Om del i lag eller annan författning hänvisas lill en sådan föreskrift skollag eller omsorgslag. som har ersatts genom en bestämmelse i den nya skollagen eller i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. Dennya skollagen föranleder ändringar i en rad lagar och andra författningar.Sannolikt kommer endast en del av ändringarna att hinnas med lill den I juli1986. Därför behövs bestämmelsen i 5 8. Närdet gäller utbildningen för psykiskt utvecklingsstörda är det särskiltangeläget att försöka hinna med följdändringarna till , Det är ifråga om sådan utbildning som skillnaderna i förhållande till den nuvaranderegleringen och därmed risken för komplikationer i samband med övergängen ärstörst. Lokala styrelser försärskolan (6 8)' 68 Uppgifter som enligt den nya skollagen ankommer på omsorgsnämnd skall tillutgången av fullgöras av sådan omsorgsslyrelse som avses i 12 8 lagen(1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m, fl., om inle annat följer av den paragrafen eller av någonannan lag. Nyvaldaomsorgsstyrelser träder till den , Av 12 8 i promulgationslagentill den nya omsorgslagen följer att dessa omsorgsstyrelser automatiskt fåromsorgsnämndens uppgifter enligt den nya omsorgslagen vid dennasikraftträdande för återstoden av mandatperioden, om inte landstingskommunenväljer att skapa en annan ordning. Denya omsorgs- och skollagarna utgår frän att vissa uppgifter enligt båda lagarnanormalt skall fullgöras av samma nämnd, omsorgsnämnden. Bestämmelsen i 6 8innebär att motsvarande skall gälla även till utgången avär 1988. "Någon annan lag" syftar pä lagen (1985: 127) om särskildaorgan i landstingskommunerna och lagen (1984; 382) om försöksverksamhet med enfriare nämndorganisation. ' Ipropositionens lagförslag har 6 S fått beteckningen 5 ! Skolplikt och rätt tillutbildning (7-10 §8)' 78 För barn som inte har börjat skolan före den skall frågor omskolplikt, skolform inom det offentliga skolväsendet och skolstart prövasenligt bestämmelserna i den nya skollagen, även om prövningen sker före den 1juli 1986. Paragrafenhar prakUsk betydelse huvudsakligen för barn som skulle ha varitsärskolpliktiga enligt omsorgslag. Ett beslut som fattats före den 1juli 1986 om inskrivning i särskola enligt omsorgslag blir utan verkanom det avser barn som börjar skolan (annan än förskola) först . 8 8Uppkommer fråga om elevs övergång efter ikraftträdandet från en skolform till en annan, prövas frågan enligt bestämmelsema i den nya skollagen, även om prövningen sker före den . Som skolform anses därvid även grandsärskolan och träningsskolan. Densom är född eller senare och som med stöd av bestämmelser i 1967 årsomsorgslag vid ikraftträdandet har påbörjat men inte avslutat skolgång igrundsärskolan, träningsskolan eller specialskolan skall anses mottagen i denskolan enligt bestämmelserna i den nya skollagen. Detta gäller dock inte densom är utskriven på försök frän särskolan. I1967 års omsorgslag finns bestämmelser om att en elev i särskolan fär utskrivaspå försök bl. a. för prövning av om han kan UUgodogöra sig undervisningen inomdet allmänna skolväsendet. För den som blivit för-söksutskriven och ännu vidden nya lagens ikraftträdande inte på nytt har börjat i särskolan skalleventuell fråga om återgång till särskolan prövas enligt bestämmelserna i dennya skollagen.