prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I förhållande till beräkningama till statsbudgetenbaseras nuvarande kalkyl på ett något lägre inhemskt upplåningsbehov, vilketminskar räntekostnaderna. En viktigare faktor är emellertid att fördelningenav bmlloupplå- ningenunder 1985/86 mellan olika upplåningsformer ändrats. Således be- Prop.1985/86:100 räknas upplåningen mot statsskuidväxlar /86 bli mindreoch mot Bil. 17 riksobligationer större än vad som antogs vidränteberäkningarna under vären 1985. Detta medför all räntekostnaderna minskarunder 1985/86 på gmnd av det lidigare nämnda förhållandet atl lidpunkten förredovisning av ränteutgifterna skiljer sig åt för dessa båda upplåningsformer.Slutligen beräknas ränteutgifterna också minska genom att räntenivån sjunkitsedan våren (maj) 1985. Speciellt gäller detta räntesatseina förstatsskuldväxlar. Vad beträffar räntorna för den utländska upplåningen beräknasdessa nu minska från till . Somframgår av tabellen beräknas även valutaförlusterna minska, från 6,4 miljarder kronortill . Dessa förändringar beror huvudsakligen på attdollarkursen sjunkit från per dollar vid beräkningen i maj 1985fill per dollar i den nuvarande beräkningen. Se även avsnittet omkänslighetsanalyser. /87 beräknas kostnaderna för räntor på statsskulden m.m. lill73,, dvs. en ökning i förhållande till 1985/86 med 1,5miljarder kronor. Ränlekoslnaderna för den inhemska upplåningenberäknas öka med . Som beräkningsteknisk förutsättning förräntekalkyle-ringen ligger ett antaget budgetunderskott på ca 55 miljarderkronor för /86 och ca 1986/87. Härtillkommer /87 förfallande lån - varav räntelöpande obligationslån 9,5miljarder kronor, riksobligationslån , premielån 4,8miljarder kronor, sparobligalionslån ca , statsskuldväxlarca - vilket ger ett inhemskt bmttoupplånings-behov i storleksordningen220 miljarder kronor /87. Som förutsättning för kalkylen har kontoret vidareutgått från att de nuvarande statsskuldspolitiska målen - upplåning utanförbankerna och ökad konsolidering av statskulden - bibehålls /87.Sålunda beräknas nettoupplåningen mot premie- och sparobligationer fortsättaatl öka 1986/87. Allemanssparandet beräknas också växa något /87 ävenom den extrainsältning som regeringen föreslår skall bli möjlig att göra underförsta kvartalet 1986 frånräknas. Som ett led i strävan atl konsoliderastatsskulden bedöms finansieringen med riksobligationer öka 1986/87, samtidigtsom upplåningen mol statsskuldväxlar kan förväntas bli mer underordnad.Upplåningen mot prioriterade obligationer torde komma att bestämmas inom;amarna för den kreditpolifiska lagsfiftningen med avseende på deplaceringsplikler som gäller för försäkringsbolagen och AP-fonderna. Räntekostnadema för utländska lån beräknas mellanbudgetåren 1985/86 och 1986/87 minska med . Detta beror främst på den lägre dollarkursen men även på lägre räntesatser. /87 beräknas de realiserade valutaförlusterna komma atl uppgå till medan molsvarande förluster för /86 beräknas bli 5,6 mil- 7 Minskningen med beror huvudsakligen Prop.1985/86: 100 på en lägre återbetalningsvolym samt lägre dollarkurs. Statssskuldräntornasstorlek är självfallet i hög grad beroende av räntenivån. Kalkyleringen avränteutgifterna avseende såväl /86 som /87 harskett ufifrån räntenivån . För att beslysa känsligheten i beräkningarna kandet vara av intresse att något närmare redovisa effekterna av ändradeantaganden om räntenivå m.m. En förändring i räntenivån slår givetvis inteomedelbart igenom på hela statsskulden, utan endasl på låneformer med rörligränta och på nyupplåningen. Efler hand får den effekt på upplåning som sker föratt omsätta fört"allande lån med bunden ränta och på obligationslån meds.k. ränlejusleringsklausul allteftersom dessa konverteras att löpa med ny räntesats. En förändring av räntenivån med I procentenhet frånI skulle för inhemska lån betyda en förändring av ränteutgifternaför budgelårel 1986/87 - under i övrigt oförändrade förhållanden vad gällerupplåningens sloriek och dess inriklning på olika låneinstrument - med ettbelopp i storleksordningen . Inträffar motsvarandeförändring i räntenivån först vid ingången av /87 förändrasränteutgifterna samma budgetår med etl belopp i storleksordningen 1,3 miljarderkronor. Vad beträffat räntor m. m. för de utländska lånenskulle en ränteförändring med I procentenhet från och ytterligare 1procentenhet från leda till att ränteutgifterna, under i övrigloförändrade förhållanden, förändras med för budgetåret1986/87. Valutakursernas utveckling har betydelse både för ränteutgifter ochför realiserade valutaförluster och valutavinster. En förändring avdollarkursen med från beräkningsantagandet om per dollarpåverkar ränteutgifterna med ca 90 milj. kr. och valutaförlusterna med ca 15milj. för /87. Bilaga 17.2 Prop. 1985/86:100 Bil. Förslag till räntor på statsskulden, m. m., /87 A Räntor på statsskulden a Räntor på upplåning inom landet Kr. Ränta på ränlelöpande obligationslån, Ränta påriksobligationer,/ö/-5/agiv(5 ............... 6315000000 Vinster påpremieobligationslån,/öw/ag5v/s .... .. 2452000000 Ränta påstatsskuldförbindelser,/ö/-. ?/ag.yv/5 ...... 29000000 Ränta påsparobligationer,/ö/-5/agsv/J ............ .. 5730000000 Ränta på avstaten övertagna lån,/ö/-s/ag5v/5 40000 Ränta på lånhos statsinstitutioner och fonder m. m. Ränta påallemanssparandet,/örs/agsvis ......... 2850000000 Ränta påköpeskillingen för fastigheten nr 1 i kv. Ränta på Konung hemgiftskapital .... 8000 Ränta på kortfristig upplåning hos banker m. f\.,förslagsvis lOOOOOOOO Ränta påskattkammarväxlar,/ör5/agjv('5 ......... 800000000 Ränta påstatsskuidväxlar,/öw/agjv/j ............... 12 125000000 51151138000 b Ränta på upplåning i utlandet, förslagsvis ....... 9800000000 c Ränta på beräknad ny upplåning inom landet,förslagsvis 6 674 714 000 d Ränta på beräknad ny upplåning utom landet,förslagsvis 3 200000000 B KapUalrabatter, kursförluster m.m....................... Kapitalrabatter, förslagsvis ................................ I 000 Kursföriuster,/ör5/ag5Vi5 ................................. 1000 ValtxtaförXnstet,förslagsvis ............................... 1400000000 1400002000 m., förslagsvis ......... I 150000000 m., förslagsvis .......... 188000000 Kostnad förbörsnolering av obligationslån,/örs/flgjv/5 13200000 Officielladragningslistor för premielånen,/ö/-5/agjv/j 7400000 Särskildadragningslistor för premielånens 100-brev, 6 Övriga diverse utgifter,/ö«/fl5v/j ...................... lOOOOO 135905000 Anm. Valutaomvandling har skett fill medelvärdet avvalutakurserna 27.9-18.10 1985. Räntapå uppköpta obligationer ..... Ränta på rörliga krediter .............. Ränta på krediter till vissaaffärsverk Ränta på checkräkningsmedel iriksbanken ... Ränta på övriga utlånademedel ... B Uppgäld,kursvinster m.m. Preskriberadeobligationer och kuponger m.m. Övriga diverse inkomster ............... Underskottatt föras av på statsbudgeten K 1985/86:100 Bilaga 18 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Utdragur prolokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1986 Oförutsedda utgifter Förbestridande av oförutsedda utgifter finns i statsbudgeten vid sidan av deanslag som finns uppförda under resp. departement etl särskill förslagsanslag.Anslaget är i statsbudgeten för innevarande budgelår uppfört med I milj. kr.Det tas i anspråk efter beslut av regeringen för varje särskilt fall. Jag fårförst ge en redovisning för de utgifter som har anvisats fråndetla anslag. Ersällningför skadegörelse på utländska ambassader 192076 Utbetalningenligt dom av den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna ............................. I 105 278 Utbetalningefter förlikning enligt den europeiska konven tionen angående mänskliga rättigheter m. m..... ........ I 800 Ersättningarför skador i samband med översvämningar vid Ersättningför skador vid översvämningar i , , ,och .... 15965000 Ersätlningav förstörd utrustning .................. 360000 Medeltill rennäringens katastrofskadeskydd ..... 6300000 Bidragpå grund av skador på trädgårdsodlingar m. m 368000 Kostnadertill följd av trafikolycka ................ 539293 1 1985/86. Regeringen bör även i fortsättningen kunna disponera medelför tackan- Prop. 1985/86: 100 de av utgiftsbehov som inte kan överblickas vidstatsbudgetens faststäl- Bil. Jag förordar sålunda att för nästabudgetår ett anslag förs upp för ändamålet. Anslaget bör i princip fådisponeras endasl för utgifter som är av så brådskande art att resp. ärendeinte hinner underställas och att utgifterna inte lämpligen kan täckasav andra medel som står till regeringens förfogande. Härmed avses även attanslaget inte får tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3 § tredje stycketregeringsformen. Beträffande gränsdragningen mellanutnytfiandel av detta anslag och de under de olika departementshuvudlillarnauppförda reservaiionsanslagen till extra utgifter bör gälla att anslaget tilloförutsedda utgifter huvudsakligen skall användas för större utgifter. Dennagränsdragning bör emellertid inte tolkas alltför snävt, utan regeringen bör gesden handlingsfrihet som omständigheterna kräver. Härutöver bör följande speciellaändamål få lillgodoses av anslaget till oförutsedda utgifter. Under en följd av år har riksdagenbemyndigat regeringen atl, under förutsättning atl andra medel inte står fillförfogande för ändamålet, från delta anslag utbetala belopp, som staten genomlagakraflvunnen dom har ålagts att betala. Detla bemyndigande har med verkanfr. o. m. /62 utvidgats fill att omfatta också belopp som statenlill följd av skada i samband med slallig verksamhel efler uppgörelse haråtagit sig atl ersätta. Motsvarande bemyndigande bör inhämtas för nästabudgetår. Med anledning av prop. 1948: 282medgav (SU 1948:207, rskr 406) att från anslaget lill oförutseddautgifter skulle t. v. under /49 få ulgå ersättning för förlustav eller skada på egendom utom riket lill personer, som uppehöll sig utomlandsoch som var i rikets fiänst, liksom till deras familjemedlemmar och personligafiänare. Ersättning skulle utgå efter samma grunder som under budgetåren1943/44-1946/47 hade tillämpats i fråga om motsvarande ersättningar förförluster som hade uppkommit på grund av krigsförhållandena (prop. 1944:183, SU147, rskr 329). För budgetåren 1949/50-1985/86 har lämnat motsvarandebemyndiganden. Bemyndigande att på samma villkor betala ul ersällning förskador av ifrågavarande nalur bör inhämtas för nästa budgelår. Med anledning av prop. 1951:38medgav (SU 1951:42, rskr 63) att från anslaget lill oförutseddautgifter skulle t. v. under budgetåren 1950/51 och 1951/52 utgå ersättning förskador på egendom inom landet, vilka hade uppkommit genom de tidigarekrigsförhållandena. För budgetåren 1952/53-1985/86 har lämnalmotsvarande bemyndiganden. Med hänsyn till att krigsskador, exempelvis genomminsprängning, fortfarande kan tänkas förekomma, bör bemyndigandeinhämtas till att även under nästa budgetår på oförändrade villkor betala ulkrigsskadeersättningar. Det bör slufiigen ankomma påregeringen atl anmäla till de utgifier som under del senaste åretanvisats från anslaget till oförutsedda utgifter. Mot bakgmnd av vad jag nu haranfört anserjag att anslaget till oförutsedda utgifter, i likhet medinnevarande budgetår, bör tas upp med I milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår Prop.1985/86:100 att till Oförutsedda utgifter för budgetåret1986/87 anvisa ett för- Bil. 18 slagsanslag av . att slå fillregeringens förfogande för de ändamål och på de villkor jag har förordat i detföregående. Bilaga 19 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande:statsrådet Anmälan till statsbudgeten för /87 såvittavser beredskapsbudget för totalförsvaret Enligt9 kap. 3 § regeringsformen skall företa budgetreglering för närmastföljande budgelår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annanbudgetperiod. Vid denna budgetreglering skall beakta behovet underkrig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden av medel för riketsförsvar. Utgifter för förstärkning av försvarsberedskapenkan täckas på principiellt fyra olika säll. Utgifterna kan täckas genom all förslagsanslag påstatsbudgeten överskrids. gäller dock inte utgifter för åtgärder somskall belasta sådana anslagsposter som har maximerat. Vad gällerförsvarsmakten och civilförsvaret fordras vidare att regeringen får riksdagensbemyndigande atl av beredskapsskäl överskrida de utgifts- och bemyndigandera-marsom har fastställt. Regeringen kan vidare i proposition hemställa attriksdagen beviljar särskilda medel på filläggsbudgel. Detla fömtsätter atlriksmöle pågår och atl regeringen bedömer all del finns tid för en normalbudgelbehandling Regeringen kan också la i anspråk medel som haranvisats på beredskapsbudgeten, om förutsättningarna härför - krig, krigsfaraeller andra utomordentliga förhållanden - föreligger. Regeringen beslutar omdetla. Slutligen kan utgifter för beredskapsförstärkningarläckas på atmal säll ån från anslag på beredskapsbudgeten eller förslagsanslagpå statsbudgeten. Regeringen har sålunda bemyndigats atl vid krig, krigsfaraeller annan omständighet av synnerlig vikt för rikets försvarsberedskapdisponera rörliga krediter i om högst 50 milj. kr. 1 1985/86. partementets och högst1000 milj. kr. för dåvarande handelsdeparlemen- Prop. 1985/86: 100 tetsverksamhelsområde (prop. II, JoU 3,rskr 125, prop. 19 1970:1 bil. 12, SU 10, rskr 10, prop. 1973:1 bil.12, FöU 9, rskr 63 och prop. 1974:8, FöU 8, rskr 34). Det åligger regeringen att anvisa hur utgifter förhöjningar av försvarsberedskapen skall täckas. Avgörande för vilka medel somskall tas i anspråk är omfattningen och arten av de åtgärder som man avser atlvidta och hur snabbt ålgärdema måste genomföras. Beredskapsbudgelen skallsäkerslälla att nödvändiga beredskapshöjningar inte förhindras eller fördröjsdärför att regeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Den beredskapsbudget för totalförsvaret som gällerför innevarande budgetår (prop. 1984/85:100 bil. 19, FöU 8, rskr 132) lar uppanslag om sammanlagt II 164 milj. kr. Anslagen på beredskapsbudgeten är beräknade för deutgifter för civila ändamål som föranleds av beslut omförstärkningar av försvarsberedskapen med undantag för sådana utgifter sominte skall belasta av maximerad anslagspost. Anslagen är beräknade fören lid av tretfio dagar av högsta försvarsberedskap. har deändamål för vilka medel bör tas upp pä beredskapsbudgeten setts över. För /87 bör på beredskapsbudgetenföras upp oförändrat anslag om sammanlagl 11 164 milj. kr. Anslagen börfördelas på huvudtifiar enligt bilaga 19.1. Allaanslag på beredskapsbudgeten bör vara förslagsanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna förslaget till Beredskapsbudget förtotalförsvaret för /87 (bilaga 19.1). Bilaga 19.1 Prop. 1985/86:100 Bil. Förslag till beredskapsbudget för totalförsvaret /87 Utgifter för totalförsvarets civila delat, förslagsvis a) Krigshjälp,förslagsvis b) Dencivila hälso- och sjukvårdens utmstning och verksamhet, förslagsvis Utgifter för totalförsvarets civila delar, förslagsvis Utgifter för totalförsvarets civila delar, förslagsvis Utgifter för totalförsvarets civila delar, förslagsvis Utgifter för totalförsvarets civila delar, förslagvis Utgifter för totalförsvarets civila delar,/örs/ag.yv/.j Utgifter för totalförsvarets civila delar, förslagsvis