prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Förslaget om förlängtvårdbidrag har bl.a. avstyrkts av RFV och flera handikapporganisationer.Förslaget om ett grundstöd vid rehabUitering har fått ett mer positivimottagande, men har kritiserats för alt ersättningsnivån enligt förslaget skuUebli lägre än för-fidspensionen. Eftersom frågan om ekonomisk ersättning vidrehabUitering har ett nära samband med de frågor som behandlas avrehabilileringsbe-redningen har regeringen överlämnal handikappkommitlénsförslag i dessa delar lill beredningen. Ökade insatser för att motverka atl handikappadeungdomar blir förlids-pensionerade är emellertid ytterst angelägna ochbrådskande. Bl.a. har AMS försöksverksamhel med inriklning på handikappadeungdomar visal alt det är möjligt att ge många av dessa ungdomar arbete istället för pension. Försöksverksamheten bedrevs i fyra län under budgetåret1983/84 och omfattade 547 personer . Mer än hälften av dessa kundeplaceras i arbete, utbUdning, praktik eller annan åtgärd, som bedömdes kunnaleda till arbete. fick varaktiga arbeten . Försöksverksamheten för handikappade ungdomar, somuppbär sjukbidrag eller förtidspension, bör uividgas och omfatta hela riket.AMS bör få disponera 10 milj. kr. för försöksverksamheten, som bör påbörjassnarast. Rehabiliteringsberedningen bör fortlöpande informeras om verksamhetenoch erfarenhelerna av den. Försökel bör ulformas så att verksamheten efterförsökstiden kan övergå i den reguljära verksamheten vid arbetsförmedlingenoch arbetsmarknadsinstituten. Försöksverksamheten skall utvärderas.Kostnaderna härför skall betalas av projektmedlen. En utvärdering av desamhällsekonomiska effekterna bör kunna göras inom ramen för del arbete somdelegafionen (A 1981:01) för arbetsmarknadsforskning (EFA) bedriver. För atl få tiU stånd aktiva rehabiliteringsålgärdersom elt alternafiv fill sjukbidrag eUer förtidspension för handikappadeungdomar behövs också insatser från försäkringskassoma. Efter samråd med chefenför vill jag understryka vikten av att försäkringskassornanoggrant prövar möjligheterna att vidta rehabiliteringsåtgärder i det enskildafallet innan de beslutar om sjukbidrag eller pension. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Yrkesinriktad rehabilUering för budgetåret1986/87 anvisa ett reservalionsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning 1985/86:100 Bil. 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 2 563 264000(1) 2 691 714 OOÖ 3 164 994 000 (1) Häri ingårmedel för förvaltningskostnader som /86 beräknas under anslaget förvaltningskostnader. AnslagetSärskilda ålgärder för arbetsanpassning och sysselsällning omfattarArbetshjälpmedel åt handikappade, Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. Beräknad ändring 1986/87 handikappade Näringshjälp (1) Anställningmed lönebidrag Förvaltningskostnader(2) 2 415 766 000 -I- 6 455 000 + 25 600 000 + 441 225 000 140 760 000 + 24 240 000 2 550 954000 + 399 546 000 2 691 714 000 + 423 786 000 + 473 280 000 (1) Kostnader för Näringshjälp har tom. /86 betalats av medel som anvisats under Arbetshjälpmedel åthandikappade. (2) Förvaltningskostnaderna behandlas fr.o.m. /86 under anslaget förvaltningskostnader. Arbetshjälpmedelåt handikappade omfattar bidrag lill arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedel samt bidrag tillmotorfordon. Bidrag till arbetsbiträde skall göra del möjligl för handikappadeatt med hjälp av biträde kunna utföra i stort sell normala arbetsinsatser. TUlarbetsgivare som anställer handikappade utgår bidrag för särskilda anordningarpå arbetsplatsen som möjliggör och underlättar arbetet för den handikappadepersonen. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även för personer somhar blivit handikappade sedan de anställts och tiU handikappade företagareeller fria yrkesutövare. Vidare kan bidrag lämnas i samband med praktiskarbetslivsorientering för handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas tillhandikappad för inköp av speciella och nödvändiga arbetstekniska hjälpmedel,som arbetsgivaren normalt inte tillhandahåUer. För att möjliggöra förhandikappade atl få sin utkomst av arbete eller förvärva utbildning medyrkesinriktning lämnas bidrag lill anskaffning av motorfordon. Näringshjälpi form av bidrag eller lån skall ge handikappad, medelålders, äldre ellerlångtidsarbelslös arbetssökande, för vilken det inte finns någon annanlämpligare ålgärd som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet alt starta eltförelag, eller beträffande handikappad, atl på vissa viUkor fortsätta sådanverksamhet. Som fömtsättning gäUer atl personen i fråga inte kan erhåUalämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamheloch därigenom helt eller delvis få sin utkomst. AnstäUningmed lönebidrag är en stödform, som syftar fill att stimulera arbetsgivare att beredaanställning åt arbetshandikappad för vilken andra Prop. 1985/86: 100 ålgärder inte lämpligen kan vidtas för atl underlätta en arbetsplacering. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning Enav arbetsmarknadsverkets svåraste uppgifter när det gäller att beredaarbetshandikappade möjlighet till arbete, är att övertyga arbetsgivare om attarbetshandikappade personer är en fillgäng på arbetsmarknaden. Dearbetsmarknadspolitiska instmmenten är viktiga inslag i ackvireringsarbe-tet,men de är inte till någon del självbärande. De företagskontakter som etablerasi aUt större utsträckning av arbetsförmedhngen och är nödvändiga, menmyckel tids- och personalkrävande om etl bra resultat skall uppnås. har olika försök genomförts medintensifierade platsförmedlings- och vägledningsinsatser för bl.a.arbetshandikappade. Resultaten från dessa försök pekar entydigt på att ökadepersonella och ekonomiska resurser för handikappade leder till att fler kan fåarbete och att de besparingar som statskassan gör genom atl fler handikappadearbelar är betydligt större än kostnaden för de åtgärder som behövs. Ett färskt exempel är den senasteförsöksverksamheten avseende unga handikappade som uppbar förtidspension/sjukbidrageller riskerade atl få del. Försöket omfattade 547 personer. Gjorda kalkylertyder på alt försöksverksamheten redan del första året efter försöksperiodensslut lett till en besparing för statskassan på ca 2,5 milj. kr. i form av främstökade skatteintäkter och arbetsgivaravgifter samt minskade utgifter för förtidspension. Arbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp.För särskilda anordningar på arbetsplatsen och arbetstekniska hjälpmedelföreslår AMS inga regeländringar. För att möta det väntade behovet avkvalificerad teknisk utrustning fömtser AMS dock ett ökat behov av ytterligaremedel. Det projekt som inletls för att ta fram förslag till organisation ochformer för teknikupphandling av mikrodatorer som hjälpmedel åt handikappadekommer att avrapporteras . Kostnaderna för särskilda anordningar påarbetsplatsen och arbetstekniska hjälpmedel beräknas fill 50 milj. kr., vilketinnebär en ökning av antalet bidrag . Om företagen skall öka sin rekrytering av svårthandikappade personer behövs konsulthjälp för att kartlägga arbetsplatsen ochbedöma hur den med hjälp av avancerad teknisk utmstning kan anpassas tiU denhandikappades fömtsättningar och behov. En del av dessa behov bör kunna tillgodosesgenom insatser från Ami-S. För en del arbetsanpassningar kommer dock externkonsulthjälp att bli nödvändig. AMS räknar med att kostnaden för externkonsulthjälp uppgår lill 3 milj. kr. Den snabba tekniska utvecklingen ökar möjlighelernaför aUt svårare handikappade personer att klara olika typer av arbetsuppgifter. För att dessa svårt handikappade personer skaU kunna arbeta behöver de ofta även annan hjälp på arbetsplatsen, t. ex. i samband med målfider. avarbetsbiträde ökar ju fler svårt handikappade personer som skall bere- Prop.1985/86:100 das arbete. En höjning av bidraget lill arbetsbiträde skulle gynnade svårast Bil. AMS föreslår därför att bidraget höjs från25000 till . Merkostnaden beräknas tUl 15 milj. kr. Vidare föreslår AMS att inkomstgränsen för bidragtill inköp av motorfordon skah kopplas fill basbeloppet, så att den nedregränsen blir basbeloppet. Behovet av bidrag tiU näringshjälp har ökat bl. a.på gmnd av atl alll fler arbetslösa handikappade väljer alt starta eget företagför all lösa sin arbelssUuafion. Antalet personer som får näringshjälp beräknasöka med 50 till 900. Medelsbehovet beräknas fill 25 milj. kr. Anställning med lönebidrag. Erfarenhetema har visatatt slagkraftigare arbelsmarknadspolifiska instmment i kombinafion medpersonliga kontakter med arbetsgivarna är långt mer utslagsgivande änkonjunkturläget när det gäller att öka antalet arbetshandikappade som fårarbeie. Arbetsförmedlingens och arbetsmarknadsinstitutens främsta hjälpmedelvid sidan av arbetsmarknadsutbildningen är anställning med lönebidrag i kombinationmed anpassning av arbetsplatsen. Behovet av lönebidragsformen är mycket stort. Introduktionsbidraget utgör ett bra slöd för attbereda arbetshandikappade personer möjlighet att få ett arbete. Antaletpersoner som omfattas av bidraget beräknas öka fill totah 3000 underbudgetåret. Ca två tredjedelar av de personer som anställs medintroduklionsbidrag beräknas behöva övergå till anställning med särskilllönebidrag. Beräknat behov av platser för introduktionsbidrag och särskilt lönebidragbudgetåren 1984/85 - 1986/87 1984/85 1985/86 1986/87 (6 mån) Särskilt lönebidrag () (12 mån) Särskilt lönebidrag () Antalet personer som övergår till anställning påöppna marknaden från Samhällsföretag måste öka. Därför bör alla begränsningarsom nu finns för placering med särskilt lönebidrag från skyddat arbeie tasbort. Kostnaden för förslaget beräknas till 50 milj. kr. AMS räknar med atl ca 42000 personer kommer alt haanställning med lönebidrag vid slutet av budgetåret. Den särskilda ulbildningen i arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsfrågor för arbetsförmedlingens personal föreslås få fortsättaunder budgetåret. Medelsbehovet beräknas fiU . Anslagsbehovet /87 uppgår enligt AMSfiU 3115 mUj. kr., varav 2950 milj. kr. för introduktionsbidrag/lönebidrag. Föredragandensöverväganden ProP- 1985/86:100 Densom har en funktionsnedsättning är mer än andra beroende av att arbetsmiljönoch arbetsförhållandena i övrigt är lämpligt utformade. I många fall behövsockså särskilda hjälpmedel för alt en handikappad person skall kunna utförasitt arbete. har datatekniken fått en aUt större betydelse påhjälpmedelsområdet. Redan nu finns arbetsplatser, där mikrodatorer har försettsmed utmstning för punktskrift, syntetiskt tal eUer annan utmstning som behövsför atl människor med olika handikapp skall kunna arbeta med dem. kan lämna bidrag tillanskaffning av sådana datorbaserade hjälpmedel. Det är angeläget att demöjligheter som skapas genom ny teknik tas till vara och används för att gefler handikappade arbete på den öppna arbetsmarknaden. Jag förordar all 10 milj. kr. tUlförs de underanslagsposten Arbelshjälpmedel åt handikappade beräknade medlen för att gearbetsmarknadsverket möjlighet atl bekosta avancerade tekniska hjälpmedel isamband med arbetsplaceringar av handikappade sökande. Härigenom bör bl.a.möjlighetema öka att få till stånd varaktiga anställningar för de ungahandikappade som kommer att omfattas av den uppsökande verksamhet, som jagnyss har föreslagit. Om del finns särskUda skäl bör bidrag också kunna lämnastill sådan utmstning ål en anställd, som har blivit handikappad. AMS har begärt 3 milj. kr. tUl extern konsulthjälp ivissa frågor rörande arbetsplalsanpassningar. Medverkan av experter i ärendenrörande datorbaserade hjälpmedel bör kunna medföra minskade kostnader genommer rationella anskaffningar. Jag förordar därför att AMS får använda 2 milj.kr. av medel till Arbetshjälpmedel åt handikappade för sådan expertmedverkan. De praktiska svårigheter som enfunktionsnedsättning medför kan ofta minskas genom anpassningsåtgärder ochtekniska hjälpmedel. I många fall behövs också ett arbetsbUräde, som kanfungera som etl "mänskligt hjälpmedel" i arbetssituationen. ex. behövas en teckenspråkstolk för atl hörande och döva skall kunnakommunicera, eUer läshjälp för att den som är blind eller gravt synskadad skallkunna få del av skriftlig information. AMS har föreslagil att bidraget tiU arbetsbiträdeskall höjas från 25 000 tUl . Jag delar styrelsens uppfattning altdetta stöd är särskUt betydelsefuUt för dem, som har svårarefunklionsnedsättningar. Tillgång till ett arbetsbiträde är ofta enförutsättning för att dessa handikappade skaU kunna fungera väl iarbetssituationen. Jag tillstyrker därför AMS förslag att bidraget skallfördubblas och kunna lämnas med . I likhet med AMS beräknarjag kostnaden till 15 milj. kr. Genom omprioriteringar och besparingar till förmånför handikappområ det har i budgetarbetet skapats utrymme för förbättringar av de arbels marknadspolifiska åtgärderna för handikappade. De förslag som jag nu har lagt fram om en uppsökande verksamhet med inriktning på unga förtids pensionärer, en intensUierad satsning på avancerade hjälpmedel åt handi- 138 kappade saml höjt bidraglill arbetsbiträde är exempel på sådana förbätt- Prop. 1985/86:100 ringar.Förslagen är inriktade på att särskilt stödja dem, som har betydan- Bil. Genom all ge dem bättre förutsättningar atl fungeraväl i arbelel ökar också deras möjligheter alt få ett arbete. Jag har samråttmed statsrådet om inriklningen av dessa särskilda åtgärder påhandikappområdet. I syfte att underlätta för handikappade attförvärvsarbeta eller skaffa utbildning med yrkesinriktning lämnar samhällelstöd till handikappades bilinnehav. Den genomfördes vissaförbättringar av det arbetsmarknadspolitiskt motiverade bilstödet. AMS harföreslagit att inkomstgränsen för bidrag till anskaffning av bil skaU knytastill basbeloppet och att helt bidrag, , skaU lämnas vid inkomster upptill basbeloppet eller . För egen delförordar jag atl inkomstgränsen justeras uppåt, så att helt bidrag kan lämnasvid inkomster upp tUl . Möjligheten all erhålla bidrag lillanskaffning av motorfordon skulle därmed upphöra vid inkomster om . perår och däröver. Handikappkommitténhar föreslagit att bidragen till speciella arbetstekniska hjälpmedel ochsärskilda anordningar på arbetsplatsen skall samordnas till en bidragsform -bidrag lill arbetsanpassning - och att bidraget skall lämnas som ellengångsbidrag med högst . lill arbetsgivaren eller arbetstagaren.Vidare har kommittén föreslagit atl del skall vara möjligt all hyra hjälpmedel,om detla bedöms vara mer ekonomiskt förmånligt. lämnas bidrag till arbetstekniska hjälpmedeltill enskilda handikappade medan bidraget till särskUda anordningar lämnastill arbetsgivare. Som hjälpmedel räknas vanligen sådan utrustning m. m., somden handikappade kan medföra vid ett byte av arbetsplats. Anordningar utgörsvanligen av ombyggnader eller ändringar av lokaler, maskiner mm., men kan ocksåvara t.ex. hjälpmedel som används av flera handikappade anställda påarbetsplatsen. Del kan vara svårl att särskilja vad som skallanses som ett arbelslekniskt hjälpmedel resp. som en anordning på arbetsplatsen.Jag delar därför handikappkommUténs uppfattning all bidragsformerna kan slåssamman, men bedömer atl reglerna i övrigl inte bör ändras. Vid anställning aven handikappad person bör således både arbetsgivaren och den handikappadepersonen kunna erhålla bidrag till anpassningsåtgärder. Bidragsbeloppet bör ibåda fallen vara oförändrat högst . Sammantaget kan således upp tiU100000 kr. betalas för anpassningsåtgärder. Möjligheten atl lämna bidrag medett högre belopp i särskilda fall bör behållas. 1 likhel med handikappkommiilén, förordar jag attdet skall vara möjligt att hyra hjälpmedel, om detta är ekonomiskt merförmånligt. Såväl AMS som handikappkommittén har konstateratalt möjligheten att lämna bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappade ung domar i samband med praktisk arbetslivsorientering (prao) och praktik har 139 använts i ytterst litenomfattning. Enligt AMS har bidrag tUl arbetsbUräde Prop. 1985/86: 100lämnats för 271 elever . Av dessa var flertalet eller Bil. 12 245 ungdomar elever vid den särskilda gymnasiala utbildningen för döva ochgravt hörselskadade i . Bidrag lill arbelshjälpmedel hade lämnats fiU 17elever . Mot bakgmnd av att landstingenshjälpmedelscentraler svarar för hjälpmedel tiU handikappade skolelever ochskolan för personlig assistans, har AMS bedömt att ansvaret för hjälpmedel m.m. vid prao och andra arbets-livskonlakter borde kunna föras över tilllandstingen resp. skolan. Som AMS har framhåUit kan elevema ofta ta med sighjälpmedel till en praktik-eller prao-plats. På molsvarande säll kan enelevassistent fungera som arbetsbiträde. Jag bedömer atl så kommer atl skeockså i fortsättningen. Men finns uppenbara problem i de fall elevensbehov inle kan tUlgodoses på della sätt. Exempel finns på att ungdomar inte harkunnat delta i prao, därför att arbelsbUrädes- eller hjälpmedelsfrågan inte harkunnat lösas. Dessa ungdomar har ofta slörre behov av arbetslivskon-lakler änandra. Det är således angeläget att öka deras möjligheter att få sådanaerfarenheter. bör därför också fortsättningsvis kunnalämna bidrag lill arbetsbiträde och arbetshjälpmedel, om den unga handikappadeinle kan få motsvarande stöd på annal sätt. a. mol bakgrund av vadskolöverstyrelsen har anfört i sitt remissyttrande över handikappkommitténsbelänkande - vilket framgår av den bifogade remissammanställningen anser jagatt förändringar av huvudmannaskapet för dessa stöd till handikappadeskolelever inle bör göras. Reglerna för bidrag till arbetsbiträde kan innebäraåtskilligt krångel och rentav hindra en prao-placering. lämnas bidragetenbart lill arbetsgivaren. Det förekommer dock att arbetsgivare inte kantUlhandahålla biträdeshjälp och att det därför kan vara mer ändamålsenligt attsådan hjälp skaffas utanför företaget. 1 sådana fall bör det vara möjligt förarbetsmarknadsverket att överenskomma med skolan eller annan berörd instans omen annan ordning för ersättning av biträdeshjälpen. Det bör ankomma på AMS attutfärda närmare föreskrifter om delta. Därvid skall styrelsen bl. a. tiUse altersättning inte lämnas för sådana utgifier som det ankommer på annan huvudmanatl svara för. Det sammantagna medelsbehovet för Arbetshjälpmedelål handikappade beräknar jag därmed tiU . (-1- . ).Kostnader för näringshjälp har t. o. m. innevarande budgetår betalats av medelsom anvisats till Arbetshjälpmedel åt handikappade. Jag kommer i det följandeatt beräkna medel till näringshjälp under en särskild anslagspost. Handikappkommiilénhar föreslagit atl personer med funklionsnedsätt ningar skall kunna få starta-eget-bidrag och ett särskilt bidrag därutöver för att börja verksamhet som egna företagare. Del särskilda bidraget föreslås ersätta den nuvarande näringshjälpen och skall vara förbehåUet handikap pade sökande. Den möjlighet som finns för medelålders och äldre att 140 erhållanäringshjälp skulle således upphöra. Kommitlén har föreslagU all Prop.1985/86: 100 det särskilda bidraget skall lämnas med . 12 lånemöjlighel liksom bidraget till fortsatt drifl av enrörelse skulle enligt kommittén upphöra. Kommittén bedömde att ca 350-400personer skuUe komma att omfattas . Jag delar kommitténs uppfattning på flertaletpunkter. Näringshjälp till start av eget förelag bör således förbehållashandikappade sökande. Vidare bör bidraget till fortsatt drift saml möjlighetenalt få lån lill start av förelag slopas. 1 stället bör bidraget - som kanutgå med . - höjas lill . Skälet till atl jag föreslår etllägre belopp än kommittén är, all jag bedömer atl fler personer kommer altomfattas. Den av kommiltén föreslagna bidragsnivån skulle därför innebäraökade kostnader för stödet. Jag återkommer strax lill frågan om stödelsomfattning. 1 de fall handikappels art eller svårighetsgrad medför behov avsärskild handikappanpassning av lokaler, utrustning m. m. bör sådana behovkunna tUlgodoses genom bidrag fill arbetshjälpmedel. Handikappkommitléns bedömning av antalet personersom kan komma aft beviljas näringshjälp är grundad på tidigare erfarenheter.Under /85 skedde emellertid en kraftig ökning av antaletpersoner som beviljades näringshjälp tiU tolall 820 personer. Detta kan jämförasmed 553 beviljade stöd under /84 och 436 under budgetåret1982/83. Mot bakgrund av del ökade intresset för atl startaeget företag, bedömer jag atl ca 550-600 arbetshandikappade kommer att bevUjasnäringshjälp under /87. Den som uppfyller villkoren för atlerhålla starta-eget-bidrag bör dessutom kunna få sådant bidrag. Jag är däremoiinte beredd att biträda handikappkommitléns förslag om en vidgad målgrupp förslarta-eget-bidragel. Handikappade, som beviljas näringshjälp, men som inteuppfyller villkoren för slarta-eget-bidragel bör i stället kunna få etltilläggsbelopp inom näringshjälpen med upp tUl . Enligt nuvarande regler skall näringshjälp i formav bidrag återbetalas, om rörelsen läggs ner eller avyttras. Detaterbetalningspliktiga beloppel får därvid minskas med högsl en tiondel förvarje helt år som förflulit sedan bidraget beviljades.Aterbetalningsskyldigheten bör föreligga också fortsättningsvis. Dock bör detåterbetalningspliktiga beloppel i stället minskas med en tredjedel som förflutit sedan bidraget beviljades. AMS har under en följd av år bedrivitförsöksverksamhet i elt antal län med näringshjälp till långtidsarbetslösa. Ca50 personer har omfattats . Stöd till arbetslösa som vill starta egetföretag kan nu lämnas genom slarta-eget-bidragel. Försöksverksamheten mednäringshjälp till långtidsarbelslösa bör därför upphöra fr. o. m. budgetåret1986/87. Med de förändringar, som jag nu har förordat,beräknar jag att kostnaderna för Näringshjälp kommer alt uppgå fill 25,6 milj.kr. för /87. Ienlighet med beslut (prop. 1983/84:122, AU 19, rskr 322) genomfördesen viss reformering av lönebidraget . tillkomett introduktionsbidrag som utgår av lönekostnaden Prop. 1985/86:100under högst vid anställning av arbetshandikappade. Etl särskilt Bil.12 lönebidrag infördes för att öka möjligheterna för sökande med svåraarbelshandikapp att få en anställning. Fr.o.m. /85 gäller ocksåatt lönebidrag till statliga myndigheter och allmännyttiga organisationer, somutgår med 100 resp. av lönekostnaden, skall avse anställning av personermed svårare arbelshandikapp. Jag avser att låta genomföra en översyn avlönebidraget för att bl.a. studera effekten av dessa regeländringar för sökandemed svårare arbelshandikapp. Enligt preliminär statisfik från AMS sysselsattes36552 personer med hjälp av lönebidrag vid utgången av /85. Avdessa var 6628 anställda hos statlig myndighet eUer därmed jämställdinstitution. Allmännyttiga organisationer hade 12083 anställda med lönebidrag.8008 personer var sysselsatta hos kommuner, landsfing och affärsdrivande verk.Samtidigt fanns 9833 anställda hos enskilda företag. I dessa siffror ingår intede, som beretts sysselsättning genom introduklionsbidrag eller särskiltlönebidrag. AMS har föreslagit en utökning av antalet platser medsärskilt lönebidrag med 2700 platser. Dämtöver bör enligt AMS särskiltlönebidrag kunna beviljas utan begränsningar för personer som övergår frånSamhälls-företagsgruppen tiU den öppna arbetsmarknaden. Lönebidragen har stor betydelse för handikappadesmöjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt AMSstatistik skedde den 1 juU 1984 - ennettoökning av antalet anställda med lönebidrag med ca 2300 personer.Bmttoökningen, inkl. återbesättning av vakanser efter avgångar kan uppskattasvara ungefär dubbelt så stor. Som framgår av följande tabell har samtidigtkostnaderna för lönebidragen ökat betydligt. Kostnader för Anställning med lönebidrag (utfallssiffror) för budgetåren 1980/81 - 1984/85. Utgifterna för lönebidrag under /85fördelade sig så, att stafiiga myndigheter m.fl. bidrag erhöll knappt 674milj. kr., allmännyttiga organisationer ca 1035 milj. kr. medan återstoden ca707 milj. kr.