prop · G903120 · 1985-12-31 00:00:00 — och har uppnått en stabil resultalnivåoch inom energisektorn har stora investeringar skett i utveckling av ny teknik,vilket bedöms kunna leda till en förbättrad lönsamhet under de kommande åren.Strategiskt viktiga order har kunnal erhållas såväl inom offshore som inom del under-vallenslekniskaområdet. Fleraav koncernbolagen har ökat sin försäljning av teknologisk mjukvara i form av design- och konsultuppdrag. Koncernen har också ulvecklats till en företagsgrupp med inriktning mot högteknologisk verkstadsproduktion. Genom att dotterbolagen arbe tar på delvis samma eller närbesläktade marknader ökas koncernens kom petens att ta lolalenlreprenadansvar för större projekt med möjlighet till god lönsamhet. Bearbetningen av marknaden underlättas av en många 19 gånger gemensam kundgmpp. Pågående teknikutvecklingeffektiviseras Prop. 1985/86:120 genom samverkan meUan bolagen. Under det senasie året har Svenska Varv i olika studieranalyserat koncernens nuvarande situation och fömtsättningar för en fortsall omstruktureringoch utveckling av koncernen. Med utgångspunkt' i detta arbete har en strategiskfärdriktning för koncernen lagls fast. I denna markeras hårdare än tidigarebehovet av en starkare koncentration på de framtidsinriklade verksamheternainom koncernen. Som bärande element i koncernens politik gäller altsamtliga företag och affärsområden måste uppnå och bibehålla en acceptabel och ulhåUiglönsamhet. De affärsområden som inte bedöms kunna svara mol detla krav måsteavvecklas ur koncernen. Moderbolaget i koncernen. , är sedanstarten är 1977 förlagt till och har ca 40 anställda. Jag ger nu en presentation av koncernens dotterbolag. har kraftigt omstrukturerats såvälaffärsmässigt som organisatoriskt. Företaget är helt inriktat på offshore-marknadenoch har producerat och levererat fler plattformar än någol annat offshore-företagi världen. Gölaverken flytande plattformar, se-misubmersibles,varierar i storlek och funktion utifrån en gemensam grundidé. Företaget är nu inriktat på en fortsalt satsning pä lekniskutveckling i säväl egen regi som tillsammans med oljebolag i , ,och . I fortsalla strategi ingår också ellutvidgat samarbete med företag i oljeländerna även i andra sammanhang. har säväl en slor ingenjörs- ochkonsultverksamhet som en omfattande egen produktion mellan vilka det finns ettstarkt samband vilket betonas i företagels strategi. Trots en hårdnande konkurrens har lagitsflera order pä säväl produkter som ingenjörsarbete. Intresset för flytandeproduktionssystem för utvinning av olja och gas har ökat och flera oljebolagstuderar möjligheterna atl använda sig av flytande produklionsplattformar i släUelför bottenfasta anläggningar. Branschen karaktäriseras vidare av en intensifieradteknikutveckling och förändrat konkurrensmönsler. är därförinriktad pä atl ytteriigare stärka sin kompetens på teknikområdet och samtidigtgenom internationellt samarbete minska effekterna av den ökande prolektionismen. Företaget har 2 400 anslällda i främslGöteborg och en omsättning av 1761 milj, kr. Förhandlingar pågår för närvarandeom en neddragning av antalet anslällda. är ett av största rörinstallationsförlagmed en omsättning på . Företagel har ca 4000 anställda,60 kontor i och är utomlands representerat i och . Under desenaste åren har verksamheten kombinerats med kraftfulla satsningar för totaluppdragmed funklionsgarantier och kompetens har breddals med avseendepå projektering och projektledning. Inom ingår förelag som installerarsop- och dammsugningssystem, system för utsugning av bil- och svelsavgaser samlföretag inom miljö- och energiområdet. Vidare har befäst sinställning som ledande ventilations- och sanitelsinslallalör inom såväl nybyggnadsmarknadensom marknaden för reparation och ombyggnader av fastigheter. projekterar och tillverkaranläggningar och komponenter för termisk energiomvandling. Företaget är enledande leverantör av återvinnings-, soda- och barkpanneanläggningar. Inom detmarina områdel marknadsförs hjälpångpannor. Energys produktprogram har under de senasieåren kompletterats med värmepumpar, dieselkraft samt och stationära två-taklsdieselmotorerinkl. När del gäUer stationär dieselkraft har företagel en god ställningpå den internalioneUa marknaden. Förelaget har satsat på utveckling och kommersialiseringav den s. k. CFB-lekniken (cirkulerande fluidiserande bäddar) saml avförelagels koncept för rökgasrening inom massa- och pappersindustrier samtolika processindustrier. Företagel hade ca 1 500 anslällda och 1985en omsättning av ca 1000 milj. kr. Under är 1985 förvärvade av aktierna iGenerator , som hade ca 400 anställda och är 1985 enomsättning av drygt 300 milj. kr. Generator har under en lång följd av år levererat pannanläggningarför olika bränslen lill kommuner och industrier. Genom Svenska Varvs förvärvav aktiemajoriteten i Generator stärktes koncernens energiinriklade verksamheibåde avseende teknologi, produkter och kundbas. Division Värme inom Gölaverken Energy arbetar lUlövervägande del på samma marknad och med likartade produkter som Generator.Frän drivs division Värme av Generator i kommission i ensamordnad organisation. kommer avtal att träffas mellan de tvåförelagen om alt Generator skall överta division Värme. Därmed har koncernenskapat en kraftfull enhet med stark bas på den nordiska marknaden och goda fömtsättningarför en ökad satsning på export. 3 1985/86. Verksamhelen vid är huvudsakligeninriktad på tillverkning, ombyggnad och underhåll av fartyg för den svenskamarinen: kustkorvetler, u-bålar, minröjningsfartyg och bevakningsfarlyg. har under de senasie åren intensifieratutvecklingen avseende skrovtillverkning av glasfiberarmerad plast. Skroven tillverkasenligt den s. k, GRP-sandwichmetoden och har inom detla områdeen väridsledande position, Karlskronavarvel har vidare ökat sin bearbetning avexportmarknaderna, vilket har lett till mänga förfrågningar på fartyg medsåväl stål- som plastskrov. Företaget har ca 1 130 anställda och en omsättning avdrygt 400 milj, kr. Cityvarvel, som har I 700 anställda i främst ochen omsättning av 555 milj, kr,, har bytt namn till och arbetarinom fyra huvudaffärsområden: fartygsunderhäll och reparationer vid varv,fartygsombyggnader, hamn- och resereparationer saml entreprenad och serviceinom verkstadsindustrin. Under de senasie åren har resultatet varit olillfredsslällande,eftersom Cityvarvel lidit av effekterna av en ökad obalans på marknaden vilketförstärkts av alt flera nybyggnadsvarv i orienterat sig molreparationssektorn. Elt omfattande ätgärdsprogram har genomförts och bl. a.har kapaciteten reducerats med omkring 250 anställda på reparationssidan.Vidare har omfattande organisationsförändringar genomförts i företaget. Dessa ålgärer saml en ökad omfattning av den verksamhetsom inte är hänförlig till varvsreparationer beräknas kunna medföra altföretaget för är 1986 skall kunna redovisa ett noll-resultat. Genom en fortsaltutveckling av den icke varvsbundna verksamheten bedöms möjligheter kunnaföreligga att därefter åstadkomma ytteriigare resultatförbättringar. Verksamheten vid har i försia hand varitinriktad på reparationer och ombyggnader av fariyg samt vissindustriproduktion, främsl tung verksladsproduktion samt maskinbearbetning.Genom förvärv av ståldivision kommer förelaget atl lillstörsta delen vara verksam inom området industriproduktion samt . beräknas kunna utvecklas positivt tillelt lönsamt förelag och därefter bör verksamheten kunna ge ett vissl överskott- dels genom ökad effektivitet inom reparations verksamheten, dels genom desamordningsvinster som beräknas uppnås genom förvärvet av . Företagel har 200 anslällda och enomsättning av 60 milj. kr. utvecklar och marknadsför kompletta CAD/CAM-syslem, dvs,såväl hård- som mjukvara, för applikation inom varvsindustrin med avseende päkonstruktion, produktion och administration. Dessulom utför ComputerSystems traditionella dalaservicetjänster åt företag både inom och utomSvenska samt konstruktions- och systemulvecklingsuppdrag åtvarv- och marinkonsulter med utnyttjande av CAD/CAM-systemel. Marknadsföringenkoncentreras främsl på de västeuropeiska varven. Ifortsättningen kommer emellertid den tekniska utvecklingen att inriktas på altbredda företagets datorbaserade system även mot icke varvsorienlerademarknader. Företagethar ca 100 anställda och en omsättning av drygt 40 milj. kr. Resultatenhar varit tillfredsställande och resultatutvecklingenbedöms bli fortsatt positiv. bedrivs vid flera olika företag aktiviteter ochutveckling inom områdel Undervattensieknologi. VidKockums utvecklas och konstrueras militära u-båtar och för den civila marknadenutvecklas högteknologiska projekt främst avsedda för offshore-industrin,Marin- och undervattensteknik har etl väsentligt bättre orderläge änvarvet i övrigi. I orderboken återfinns fyra u-båtar av typ förleverans , modernisering av tidigare levererade u-båtar samlvissa utvecklings- och konstruktionsuppdrag, främst u-bål 90-projektet ätsvenska marinen. Uppdraget atl utföra en omfattande projektsludie för denaustraliska marinen saml olika engineeringsuppdrag för norska oljebolag visar atlenheten väl hävdar sig även på en internationell marknad. Idet med gemensamt ägda har Stirlingmolorerutvecklats för undervallensapplikationer till bl. a, u-båtar. Detta är ettprojekt av stor betydelse för utvecklingen av ett nytt luftoberoendeenergisystem för undervallensbruk. Kraftkälla är en Slirlingmolor och dessulomingår bränsle-, syre- och kontrollsystem. Tillverkningenav u-båtar sker i samarbete med . Inom koncernen arbetar ocksåGötaverken inom området undervattensieknologi i samband medutvecklingen av flytande produktionssystem för offshore-industrin samt genomsatsningen på underhåll och service av offshore-anläggningar. Möjligheternaall ytteriigare utveckla koncernens kompetens på delta område bedöms som mycketgoda och med den marknadsposition som redan uppnåtts bör förutsättningar finnasför en intressant, framtidsinrik-lad verksamhet med möjligheter att erhåUasåväl engineering- som produk-lionsupprag. Ijanuari1984 hade Uddevallavarvet en orderstock som sträckte sig fram till mitten av år1985. Varvet hade inte tecknat några nya order . Då ledtiden föratt projektera, nykonslruera och bygga ett fartyg av standardtyp är ca ell är,borde Uddevallavarvet ha tecknat en order för atl inteproduktion och ritkontor skulle bli under-sysselsatta. Ijuni tecknades också etlkontrakt på två stycken 20000 dwt produkltankers. annulleradesordern, varvid orderlägel blev mycket bekymmersamt. Nya order kunde inteerhållas till ekonomiskt försvarbara priser, varför ritkontor och en viss delav produktionen blev utan beläggning . Internationellabedömningar visade att sjöfartskonjunkturen fortfarande låg kvar på en låg nivåoch all överkapaciteten inom världens varvsindustri inte hade förändratsnämnvärt. I elt antal marknadsprognoser gjordes bedömningen alt tidpunkten förbalans mellan utbud och efterfrågan låg åtskilliga år framåt i tiden och atl balanspå marknaden troligen inte skulle uppnås förrän på 1990-talel. Moldenna bakgrund beslöt styrelserna i Uddevallavarvet och Svenska varv den 11december 1984 all MBL-förhandlingar skulle inledas om avveckling av verksamhelenvid Uddevallavarvet. Beslulel blev definitivt, då Överenskommelse om avvecklingav verksamheten träffades mellan företaget och de anställdas organisationer imars 1985. Uddevallavarvelsstyrelse beslöt atl som avvecklingsproduktion producera två 20000 dwt produktlankfartyg.Fartygen levereras resp. . Resultatetför belastades med bedömda kostnader pä 350milj. kr., med nedskrivningar av kundfordringar på 674 saml med uteblivnaräntebetalningar på 202 milj. kr. Till detla kommer kostnader imoderbolaget i samband med avvecklingen av Uddevallavarvelskundfordringsengagemang. Avlal har därefter träffats med om allöverta flertalet av Uddevallavarvels återstående kundfordringsengagemang. Avvecklingenhar förlöpt planenligt och kostnaderna bedöms komma att ligga inom de uppgjordaramarna. januari/hade Uddevallavarvet omkring1000 anslällda, vilket var 1 200 färre än etl år tidigare. Av de ca 1200 somlämnat varvet har ca 800 personer erhållit nyaanställningar och ca 200 deltar i utbildning. De kvarvarande anslällda kommeralt lämna förelaget efter hand som produktionen avslutas. KockumsAB har tre verksamhetsgrenar. Dominerande är produktionen av civila fartyg, vilken svarar för av företagels avsättning och sysselsätter ca 2 300 av de närmare 2900 anställda. En viktig del i företaget är också enheten för marin- och undervattensieknologi med ca 450 ansläll da. Det Iredje affärsområdet är verksladsprodukler, där verksamheten sker i dotterbolaget . Framlidenför den civila farlygsproduktionen vid övervägdes Prop. 1985/86:120noga års varvsbeslul. Del konstaterades då all verksamheten inteskulle kunna möta de krav som ställdes på verksamheten i struklurplan. Lönsamhet skulle inte komma alt näs . Regeringensförslag och beslut blev dock atl möjligheterna skulle prövas attdriva verksamheten vidare i minskad omfattning. En kapacilelsminskning om drygt25% ansågs erforderlig. För alt täcka kostnader i samband med neddragningen erhöUSvenska Varv särskilda medel. erhöll vidare etl direktstöd i form avavskrivningslån om totalt 200 milj. kr. för att möjliggöra för företagel atl laerforderliga order. Samtidigtslogs del fast all varvskapaciteten även fortsättningsvis måste anpassas tillmarknadsförutsättningarna. Om inte order kunde tecknas till priser som med lillgängliglstöd gav kostnadstäckning ankom det på koncernledningen och varvet attgenomföra erforderliga neddragningar av kapaciteten eller hell avveckla verksamhelen.Lönsamhetsmålet skulle uppnås . Kockumslog order avseende fyra fartyg. Tvä biUransporl-fartyglevererades lill Walleniusrederierna . byggs tvåkryssningsfartyg vid varvet för , , . Elt av dessafartyg kommer all levereras under innevarande år, det andra i början av år1987. finns dock en undersysselsältning inom vissaproduktionsavsnitt vid varvet. Trotsen intensiv marknadsbearbelning har det inte varit möjligt för atldärefter ta ytterligare order trots alt man har hafl kvar drygt hälften av det lidigarenämnda direktstödet saml möjligheten till ränlestöd och kreditgarantier. Dettaberor inte på nägon bristande effektivitet i företaget. Tvärtom har etlgott anseende vad gäUer leknisk kompelens och produktionsekonomi. Skälet är istället den, som jag tidigare redovisat, utomordentligt svaga farlygsmarknadenmed bl. a. myckel omfattande subventioner i konkurrentländerna. Den11 konstaterade en enig styrelse för Svenska Varv all det intevar möjligt alt på kommersiellt godtagbara villkor fortsätta handelsfartygsproduktionenvid . Det saknades order och möjligheterna att ta sådana påaffärsmässiga gmnder förelåg inte. Del fastlagda målet om lönsamhet år1986 skuUe alltså inte kunna uppnäs. SvenskaVarv och bedömde att en fortsatt produktion av handelsfartyg iställetskulle kräva etl utökat slatiigt stöd. Direktstödet skulle behöva ökas till 200milj. Dessulom behövdes ett fortsall ränlestöd och statiigakreditgarantier. För den produktion som räknade med i sina kalkylerskulle nuvärdet av kostnaderna för ränleslödel uppgå till i storleksordningen130-150 milj. kr. Kostnadernaför statens garantigivning/risklagande är svårare alt beräk na. I planer intog de stora kryssningsfartygen - fartyg för i första hand den nordamerikanska marknaden - en ceniral roll. Åven om man inte bör direkl tillämpa erfarenheterna från de myckel kostsamma tidigare redare-fallissemangen, som har skett inom andra marknadsseg ment, så får man dock inte bortse från de risker som en koncentration pä 25 ettfåtal kunder och en inte minst geografiskt begränsad marknad innebär. Prop.1985/86: 120 Kryssningsfartyg har sin marknad så gott som helt föriagd lillVästindien. Vissa bedömare anser dessutom alt det finns risk för en vissöverkapacitet på kryssningsmarknaden under det närmaste årtiondet. Degaranlivolymer som skulle blivit aktuella är mycket stora och uppgår lill 1,6miljarder kronor per beräknad årsproduktion. Åven med försiktiga anlaganden vadavser falUssemangsrisker hos redarna och värdeminskningar på fartygen blir denpotentiella förlusten betydande. I mina överväganden har jag beräknat 50 milj.kr. per årsproduktion, vilket motsvarar en begränsad förlustrisk. Kockumshade i sina kalkyler utgåtl från elt fuUl kapacitetsutnytljande och en högkostnadstäckning. På den utomordentligt härda fartygsmarknaden torde detblivit mycket svårt atl kontinuerligt möta båda dessa krav . FörKockums hade man måst räkna med att produktionen av avancerat tonnage behövtkompletteras med enklare produktion där varvet har relativt sett sämrekonkurrensförutsättningar. Som jag lidigare redovisat karaktäriseras dessulommarknaden för kryssningsfartyg av myckel hård konkurrens och stora subventionerlill varven. Om de av angivna förutsättningarna inte skulle gällt hade behovelav statligt stöd ökat ytterligare. Sammantagelbör man därför enligt min mening räkna med alt stödbehovet blivit åtminstone400 milj. kr. för en fortsatt produktion av handelsfartyg vid Kockums.Såväl riskexponeringen genom kreditgarantierna som riskerna för ell sämre affärsresullattalar emellertid för att kostnaderna för staten skulle kunnat bli inteoväsentligt högre. Dettamyckel slora stödbehov bedöms nödvändigt under etl betydande antal år. Som jag lidigarepåpekat arbetar inom marknadssegment som är starkt konkurrensutsattaoch där subventionerna spelar en avgörande roll för varvens möjligheter alt laorder. Det är segment med ell relativt avancerat tonnage, till vilkaytterligare varv söker sig och det finns anledning atl tro atlkonkurrenssituationen snarare kommer all försämras än förbättras under dekommande åren. Delär därför mycket troligt att möjligheterna för att nå en uthållig lönsamhetutan statligt stöd skulle funnits först när det inträtt en mera balanseradsituation för världens varvsindustrier totalt sett. Som jag tidigare redovisathar den tidpunkt då en sådan balans är trolig förskjutits framåt i liden ochbedöms nu ligga en bil in . Jag vill understrykaosäkerheten i dylika prognoser. erfarenheter visar alt prognosernagenomgående varit alltför optimistiska. Jag har tidigare nämnt att iprognoserna ingår antaganden om såväl ökad efterfrågan på sjötransporter ochomfattande utskrolning av fartyg som begränsningar av världens varvskapacilet. Såväldagssitualionen som framtidsutsikterna för produktion av handelsfartyg har övervägts mycket noga och konsekvenserna av olika utvecklingsalternativ har belysts och värderats. En särskild fråga har där vid varit betydelsen av ett stort nybyggnadsvarv för den militära och civila beredskapen. Några behov av kapacitet från dessa synpunkter har inte anmälts. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för försvars- 26 Kockumsproduktion av handelsfartyg sysselsätter som lidigare nämnts ca 2 300 personer.Härutöver finns elt betydande anlal underieveranlörs-anställda, till slor delockså de i med omnejd. En avveckling av verksamheten skulle därförmarkant öka svårigheterna i en region som har allvariigasysselsättningsproblem. Detla förhållande har varit myckel tungt vägande i debedömningar som har gjorts om utvecklingen vid . Jagvill här än en gång understryka all verksamhelen inom marin- och undervallenssektorninte ifrågasatts av Svenska Varv och inte heller verksamhelen vid . Efteren ingående prövning fann regeringen atl förutsättningarna för en fortsaltproduktion av handelsfartyg vid var alllför dåliga. Regeringenmeddelade därför Svenska Varv och Kockum att fortsattdirekt stöd lill denna produktion inte skulle föreslås i denna proposition. Somjag kommer all redovisa har regeringen beslutat om omfattande åtgärdersom kommer atl vidtas för alt främja utvecklingen av ny industri och ge nysysselsättning i när produktionen av handelsfartyg avvecklas vidKockums. SärskUda temporära insatser kommer atl göras för all underlättaövergången till ny sysselsättning för de anslällda vid . Bland annatkommer jag alt föreslå all medel ställs till förfogande för vissövergångsproduktion av fartyg vid . Den20 beslöt styrelserna för och altinleda MBL-förhandlingar om avveckUng av produktionen av handelsfartyg vidKockums. Kostnadernaför avvecklingen har av beräknats till omkring 400 milj. kr.inkluderande bl. a. kostnader för obelagd kapacitet och omflytlningskoslnaderför marin- och undervallenssektorn. Prop.1985/86: 120 bildades av etl antal resultatenheter på KockumsVarv. Denna förändring av organisationen gjordes för att avskilja vissaproduktionsenheter från varvet och marknadsföra dessa utanför varvet för attdärigenom minska beroendet av den vikande marknaden för handelstonnage.Förelaget har ell drygt hundratal anställda. Minaförslag: Genom reservationsanslag anvisas 950 milj. kr. för /86som kapitaltillskott till . /86 skall staten lösa in de skuldebrev till erhållit i samband med beslut i om varvspolitiken åren1980, 1981 och 1983. Den nuvarande skulden uppgår tUl 860 milj. kr. Någraanslag för dessa ändamål finns inte upptagna i statsbudgeten för Prop.1985/86:120 /86. Bakgrundoch skäl för mina förslag: Genom beslut av erhöll SvenskaVarv etl kapilaltillskolt frän ägaren/staten för det fortsatta omstrukturerings-och utvecklingsarbetet i koncernen. Genomdetla kapitaltillskott bedömdes att Svenska Varvs finansiella styrka skulle blitillräcklig för alt bl. a. kunna genomföra en avveckling av handelsfartygsproduktionenvid och Uddevallavarvet om lönsamhetsmålet inte kunde uppnås. Som lidigarenämnts har Svenska Varv därefter beslutat alt Uddevallavarvet skall läggas nedoch att MBL-förhandlingar skall inledas om en avveckling av civila farlygspro-duklion.Resultatet för innebar en stor påfrestning för såväl moderbolaget somkoncernen genom främst kostnader hänförliga till Uddevallavarvet, Utöverkostnader om ca 350 milj. kr. för avvecklingen av verksamhelen har koncernensom en följd av tidigare gjorda affärer belastats med kostnader om ytterligaresammanlagt milj. kr., vilket framgår av Svenska Varvs årsredovisning förår 1984, Dessa koslnader härrör från uteblivna räntebetalningar frånUddevallavarvets fartygskunder , omvärdering av marknadsvärdenaför fartyg som låg som säkerhet för kundfordringar saml reserver för kostnaderi samband med avveckling av Uddevallavarvels kundfordringsengagemang. SvenskaVarv framhåller i skrivelse till regeringen atl dessa koslnader kraftigtförsvagat möjligheterna alt fortsätta att utveckla de livskraftiga delarna avkoncernens verksamhet. Svenska Varv har därför hemställt om atl ett belopp stäUstiU företagets förfogande molsvarande den förlusl om 1 075 milj. kr. somuppställ vid avvecklingen av Uddevallavarvels fartygs-engagemang och som intekunde förutses . Koncernensresultat kan enligt Svenska Varvs bedömning komma attligga på en nivå av 150-200 milj. kr,, men med en betydligt lägre nivå för året1986. Utan kapitaltillskott kommer moderbolaget atl vid 1985års bokslut förbruka viss del av sitl aktiekapital. Koncernens vinstkapaciletär på kort sikt inte sädan att utvecklingsinsatser, strukturåtgärder och riskerkan mötas med internt genererade medel. Del är därför nödvändigt allmoderbolaget och koncernen i det egna kapitalet har erforderlig kraft för attfinansiellt kunna klara sådana händelser och åtgärder. Föregen del anserjag del väsentligt atl nu ges likartadeekonomiska förutsättningar som rådde varvsbeslul, så allkoncernen framgent dels kan la vara på de utvecklingsmöjligheter som finns,dels kan möta de risker som finns inom koncernen. Jag har erfarit atterforderliga resurser nu sätts av för bl. a. den del av verksamhei somåterstår när handdsfartygsproduktibnen avvecklats. Derisker som har för ytterligare koslnader för omslmkturering m.m. inom de förelag som sysslar med koncernens ur sprungliga verksamhet, nämligen varvsverksamhel, har reducerats men är fortfarande slora. Jag kan speciellt peka på riskerna på förluster genom Consafe-konkursen, som av Svenska Varv beräknats tUl 0-400 milj.