prop · G903129 · 1985-12-31 00:00:00 — ; s fastaresurser förstärktes också fr. o. m. med 18 tjänster, varav lioavser handläggning av asylärenden. Idetta sammanhang bör även nämnas atl utrikesförvaltningens resurser förhandläggning av utlänningsärenden förstärktes med I milj. kr. budgetåret1985/86. Den1 infördes ett nytt system för mottagande av flyktingar i Sverige.Reformen innebär bl. a. ett ökat statligt ansvar för mottagande av asylsökandeoch att ansvaret har förts över från () fill SIV.Verket skall träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av flyktingaroch asylsökande mot statlig ersättning. Organiserat överförda flyktingar skallnormalt vistas på en föriäggning. Därefter skall de erbjudasbostad i en kommun med vilken träffat överenskommelse och där fåsvenskundervisning och annan introduktion i det svenska samhället. Personer somsöker asyl i samband med inresan lill skall tas emot i enutredningsförläggning medan asylärendet utreds. Därefter skall de anvisasbostad i en kommun som har träffat överenskommelse med. Utlänningarsom söker asyl först efter en lids vistelse i landet har normalt intehänvisats lill någon utredningsförläggning utan blivit inkvarterade i vistelsekommunen. Detta har inneburit en särskilt tung belastning förstorstadsregionerna, främst . har därför under år1985 antagit nya riktlinjer (prop. 1985/86; 25, bil 5 SfU 7, rskr 73) sominnebär atl även utlänningar som söker asyl efter inresan i ökad utsträckningskall inkvarteras på ulredningsföriäggning medan asylärendet utreds. Med dennya ordningen, som genomförs successivt fr. o. m. den , hoppasman kunna placera en större andel av nytillkomna asylsökande utanförstorstadsregionerna. Ibörjan av var ca 4500 personer inkvarterade på AMS föriägg-ningar medanmindre än 300 personer fanns kvar där . Övriga hade ,liksom 2600 enskilt inkvarterade personer, av AMS och placerats ut i olikakommuner, i arbete, utbildning eller på annat sätt. Sedan de kvarvarandeasylsökandena fått sina ärenden avgjorda kunde AMS som planerat avveckla sinasista förläggningar före den . Sedandet nya systemet trädde i kraft har antalet flyktingar och asylsö kande legat kvar på den höga nivå som nåddes i mitten av . Flera nya utredningsförtäggningar har därför upprättats . De 5000 kommunplatser som beräknades vara tillräckliga inför det nya systemets 21 ikraftträdande visade sig klart otillräckliga. Kommunernahar i stället tagit Skr. 1985/86: 129 har förläggningstiderna som regel blivitavsevärt längre än de som angivits som mål, eftersom det inte har varit möjligt att snabbt få fram det antalkommunplatser som svarat mot det ökade behovet. har 137kommuner deltagit i planerar att söka upprättaavtal med ca 200 Vid utgången av fanns fem permanentautredningsförläggningar, nämligen i , , , ochLandskrona. Tillfälliga utredningsförläggningar har upprättats i , ,, , , , , och . SIVdriver vidare slussförläggningar i Lättarp, Byerum, vik och Långrösta.Kommunala slussförläggningar finns i och . Antalet flyktingar och asylsökande i ;s förläggningarvar omkring 3 300. Flyktingmottagningen i kommunerna fördelarsig enligt följande; Summa 137 14 232 Kommunerna erhåller stafiig ersättning för de faktiskakostnaderna för bostad och uppehälle samt en schablonberäknadsumma som skall täcka vissa andra kostnader. uppgick kommunernaskostnader för sådana ändamål till ca 400 milj. kr. AMS kostnader för verksamheten med flyktingar ochasylsökande - dvs. främst kostnader för föriäggningar och enskild inkvartering - uppgick till ca 340 milj. kr. : s kostnader för motsvarande verksam het uppgick fill 156 milj. kr. Den sammanlagda kostnaden för staten för flykfingmottagningen i kan därmed uppskattas till ca 22 900 milj. kr. Insatsernaför flyktingar i omfattar självfallet även andra åtgär- Skr. 1985/86:129 der än hjälp med bostad och försörjning . I sambandmed genomförandet av reformen med del nya kommunala flyklingmotta-gandet harAMS åtgärder för att bereda flyktingar sysselsättning setts över. En serieåtgärder inom utbildning och arbetsmarknad som igångsatts på försök i fyrakommuner (, , , ) syftar till att slussa bl. a.flyktingar till varaktig anställning på arbetsmarknaden. Sverigeansluter sig till den internationellt vedertagna uppfattningen att frivilligtåtervändande är den bästa lösningen på flyktingproblem, om förutsättningarnahärför föreligger. I enlighet med det invandrarpolitiska valfrihetsmålet börden enskilde flyktingen ha reella möjligheter atl fritt kunna inrikta sig på enpermanent bosättning i eller på att återvända. Återvändandehar främst aktualiserats för latinamerikanska f.d. flyktingar sedan enpolifisk normalisering ägt rum i flera av deras hemländer. harSverige från anslagsposten Humanitärt bistånd i (tredjehuvudtiteln) bidragit med ca 27 milj. kr. till integrationsprogram föråtervändande i , främst i och . Detta stöd harfrämst utgått genom och . Ibörjan av beviljade statliga repatrierings-kommissionett engångsbidrag om 2,5 milj. kr. för repatriering av uru-guayanska flyktingarfrån berörda länder, däribland . Svensktstöd till återvandring ges i enlighet med särskild förordning (SFS 1984:980) iform av resebidrag, vilket är avsett för kostnaderna för resa, uppehälle underresan och efter återkomsten samt för transport av bagage.Utöver själva resekostnaden har bidrag utgått med . Bidragen administreras av . AMS,som tidigare administrerade resebidragen, bekostade resor under åren 1977-1984för sammanlagt ca 1600 personer (inkl. barn). återflyttade 365personer på medel från . Därav var ca 140 barn. Resebidrag utbetaladesfrämst för återflyttning till (230), (55), (34) ochBolivia (10). Mångaåtervandrar på egen bekostnad. Enligt emigrerade 4569personer från till något sydamerikanskt land . Detrörde sig i flertalet fall om personer som återvandrade efter längre vistelse iSverige. 11 Svenska frivilligorganisationer m.m. Somnämnts utgår statligt stöd till en rad svenska frivilligorganisationer som i sin tur stödjer ochsamarbetar med andra flyktingorganisationer med 23 verksamhetbland flyktingar i främst . Flera organisationer bedri- Skr.1985/86: 129 ver även bilaterala flyktingprojekt i , och i Syd- ochCentralamerika. Svenska röda korset (SRK) kanaliserar sitt bistånd genom internationellaröda korset. I lämnas stöd till asylsökande och flyktingar iform av rådgivning och information. SRK har handlagt ett stortantal familjeåterförenings- och efterforskningsärenden. , somsärskilt uppmärksammar barnens rättsliga ställning vid asylprövning av familjerhar tillsatt ett flyktingombud för atl tillvarata barnensintressen. samverkar med kommuner och frivilligorganisationervid flyktingmottagandet i och bedriver också ett lokalt samarbete med invandrarkyrkor.Församlingen kan också ge stöd till enskilda flyktingar. I det lokala flyktingmottagandet har initiativ tagils tillolika projekt för att skapa kontakt mellan svenskar och flyktingar. Genomarrangemang med "vänfamiljer" och stödgrupper har enskilda flyktingarkunnat få ett socialt stöd. Svenska röda korset startade etlsärskilt rehabiliteringscenter för tortyrskadade. Centret, som är placerat vidRöda korsets sjukhus i , finansieras förutom av SRK bl. a. med stöd avvissa kommuner, och staten. , som finansierar sin verksamhet heltmed egna medel, distribuerar fortlöpande genom sin svenska sektiondokumentation om tillämpningen av mänskliga rättigheter i länder varifrånflyktingutvandring äger rum. Informationen går till såväl svenska myndighetersom andra intresserade parter. Genom seminarier och kurser på flyktingområdet medverkarfrivilligorganisationerna till att sprida kunskaper och skapa opinion inom ochutom egna led. har ett omfattande förberedelsearbete utförtsinför den samnordiska Flykting -86-kampanjen , vilken syftar tillatt öka allmänhetens kunskaper och förståelse för världens flyktingproblem samltill att samla in pengar för operativa insatser såväl inom som utom . Regeringen verkar aktivt för att främja samarbete på det flykfingpoli-tiskaområdet mellan berörda statliga organ m.fl. och frivilligorganisafio-nerna. Somett led i detta har jag inbjudit till en konferens om solidaritet medflyktingar och invandrare alt hållas . Inbjudna är företrädare förfolkrörelser, frivilligorganisationer, politiska partier, fackföreningsrörelsenoch näringslivet. Konferensen finansieras med medel för informa-fion iflyktingfrågor som ställde till arbetsmarknadsdepartementetsförfogande i filläggsbudget I . I syfte att skapa ett forum för informationsutbyte,diskussion och samråd om aktuella flyktingfrågor inrättade regeringen i juni1984 en flykting-politisk beredning. I denna ingår företrädare för samtligariksdagspartier, berörda frivilligorganisationer och FN; s flyktingkommissarie.Beredningen har sammanträtt två gånger, och . 12 Sammanfattning Skr. Dagensflyktingsituation är enligl UNHCR av större dimensioner och mer sammansatt ännågonsin tidigare. De bakomliggande orsakerna till flyktingproblemen ges nuökad uppmärksamhet. Det totala antalet flyktingar beräknas uppgå till 12miljoner, vartill kommer ett stort antal hemlösa. Sverigehar aktivt deltagit i det internationella flyktingarbetet inom FNoch andra organisationer. Samarbetet med UNHCR har ytteriigare intensifierats,bl. a. genom öppnandet av ett nordiskt regionalkonlor i den I januari1986. har också hållit nära kontakt med andra europeiska länder för atlsöka lösa gemensamma problem. Nya samarbetsformer har diskuterats, som bl. a.innefattar ökade insatser från UNHCR; s sida i s. k. första asylländer. UNHCRhöll konsultationer härom , vilka på svenskt initiativ följdes uppvid ett möte i . Sverigestotala bidrag fill UNHCR uppgick till 111 milj. kr., vilket är dethögsta . ligger därmed på sjätte plats bland givarländerna. Detsvenska bidraget till UNRWA uppgick till 70 milj. kr., vilket gör lillden tredje största bidragsgivaren. Därutöver har ca 225 milj. kr.tagits i anspråk från biståndsanslaget för åtgärder för flyktingar och hemlösagenom andra organisationer med humanitär inriktning. samlade bidragunder till flyktingverksamhet utanför uppgick därmed till över400 milj. kr. flesta länder i har antalet asylsökande fortsatt atl öka. Sammanlagtsökte ca 165000 personer, främst från länder i , asyl iVästeuropa. De största antalen kom till (73850),(21200), (14500), (9700) och (8700). Vadgäller kom merparten av de asylsökande från , , ochChile. Åtgärderbar vidtagits för att förhindra alt pass och andra resedokument förstörs införansökan om asyl i . har förstärkts med ett trettiotal tjänsterför att klara den ökade arbetsbördan och undvika en förlängning avhandläggningstiderna. Omprioriteringar har skett inom polisen, ochutrikesförvaltningen har tillförts ökade resurser för handläggning avutlänningsärenden. Sammanlagtfick ca 7300 utlänningar uppehållstillstånd i som flyktingareller därmed jämställda (3, 5, 6 §§ UtlL), en ökning med ca I 100 jämfört medår 1984. Därav fördes nära 700 hil inom ramen för flyktingkvoten. Av dessa komde största grupperna från , och . Detnya systemet med kommunalt mottagande av flyktingar har inletts under år 1985.Under året har 137 kommuner medverkat i mottagandet av närmare 14000 flyktingaroch asylsökande. har byggt upp en omfattande förläggningsverksamhet medfem permanenta och ett femtontal tillfälliga förläggningar. Insatsernaför att genom information och opinionsbildning verka för en fortsalt solidarisk svensk flyktingpolitik har förstärkts. Regeringenhar sammanfattningsvis ökat sina insatser för Skr. 1985/86: 129 flyktingarsåväl utomlands som inom landet. Samarbetet med UNHCR och andra länder harintensifierats för alt öka möjligheterna till bestående lösningar och för attkomma till rätta med de bakomliggande orsakerna till flyktingproblemen.Regeringen har anvisat ökade resurser för flyklinghandläggningoch -mottagande för att möta stigande behov. attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. LInledning ..................................................... ... 3 Flyktingsituationeni världen ........................ 4 Deinternationella organisationerna .................... 7 UNRWAoch UNHCR ......................................... 7 ICM ............................................................ .. 10 Sverigei det internationella flyktingsamarbetet .... .. 10 Inledning ..................................................... .. 10 Sambandetmellan bistånd och flyktinghjälp .......... ... II UNHCR;s exekufivkommitté ............................. ... II Sverigesekonomiska bidrag ............................. 14 Överföring av flyktingartill .............. 16 Svenskflyktinglagstiftning m. m...................... 17 Asylsökande i .................................... 19 Resursfrågor ............................................... .. 20 Kommunernasflyktingmottagande ............... .. 21 Frivilligtåtervändande ................................ .. 23 Svenskafrivilligorganisationer m. m................ 23 Sammanfattning .......................................... .. 25 Tryckeri, 1986 27