prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens ekonomiska politik har alltsedan år 1982 varitinriktad på att etablera en hög och stabil ekonomisk tillväxt. De finansiellaobalanserna skall hävas som produktion och investeringar skall öka.Arbetslösheten skall bekämpas som inflationen pressas tillbaka. Deninternationella ekonomiska bilden har pä senare tid ljusnat i flera hänseenden.Vi har därför fått en chans att häva kvarvarande obalanser i ekonomin och läggagrunden till en ny period av god tillväxt och full sysselsättning. En sådanekonomisk politik ger ocksä de bästa förutsättningarna för att förbättralönsamheten i jordbruket. Vi börjar nu se resultat av den förda politiken.Prisstegringarna har dämpats, om än inte tillräckligt med hänsyn till den lågainflationen som registreras i våra viktigaste konkurrentländer. Räntan harkunnat sänkas . Antalet sysselsatta har vuxitkraftigt och det har varit möjligt att minska arbetslösheten. Realinkomsternahar nu åter börjat öka. Det finns starka samband mellan den ekonomiska politikenoch livsmedelspolitiken. När ekonomin var i kris, inflationen var hög. räntanhöjdes och reallönerna sjönk drabbades jordbruket av både ökade kostnader ochminskad efterfrågan på livsmedel. När utvecklingen nu har vänt kommer ocksåresultaten av den framgångsrika ekonomiska politiken i hög grad jordbrukettillgodo i form av lägre räntekostnader och stabilare produktionsmedelspriser.Att räntan har kunnat sänkas betydligt är särskilt glädjande med tanke på denyetablerade och högt skuldsatta jordbrukarna. Stabila livsmedelspriser är ett viktigt bidrag till enfortsatt framgångsrik ekonomisk politik. förslag innebär att de reglerade priserna på jordbruksprodukter kan hållas oförändrade till mitten av no- 11 Tillsammans med de utfästelser som handelns organisationer Prop. 1985/86:166 gjort beträffande sin prissättning innebär uppgörelsen attkonsumentpriserna på jordbruksprisreglerade livsmedel kan hållas i stort settoförändrade fram till åtminstone mitten av november månad, dä resultatet avprisöverläggningarna föreligger. () kommer genom sin prisövervakning att följa utvecklingen. föreslår att de definitiva priser somgäller för spannmål och oljeväxler under /86 bör gälla sompreliminära priser under regleringsäret 1986/87, Hänsyn skall dock tas till attjordbruksnämnden föreslår att inlösendagen för spannmål ändras från den Iapril till den fr, o, m, skörd. Det preliminära priset på havrebör vidare enligt förslaget sänkas med per kg. De definitiva prisernafastställs av regleringsföreningarna enligt gällandeprinciper, dvs, främst med beaktande av skördens storlek, de internationellapriserna och avsättningsmöjligheterna i övrigt samt resp, förenings ekonomi. föreslår en säsongdifferentiering avpriserna på fläsk, I övrigt bör nu gällande inillpriser för aniinalier enligtnämnden hållas oförändrade t,o,m, den 16november 1986, Det bör ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor. Minskade budgetmedel till mjölksektorn - 33 milj, kr. bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag få kompenseras på marknaden genomprishöjningar. Jordbruksnäringens andel av de ökade kostnaderna för djurenshälso- och sjukvård om 4milj. för /87 bör tas ut viakollektiva medel. Jordbruket bör kompenseras härför genom höjda prisregleringspriser.Prishöjningarna - som sammanlagt motsvarar 37milj. - bör dock ske först den17 . bör jordbruket även kompenseras för detintäktsbortfall som senareläggningen från den Ijuli medför eftersom tillförselnav budgetmedel upphör . För att möjliggöra en oförändrad betalningsförmåga inommejerisektorn den Ijuli - den 16november 1986 kommer jordbruksnämndenatt inom sina bemyndiganden ställa vissa regleringsmedel till förfogande. Regeringen har bemyndigat jordbruksnämnden att medgeregleringsföreningen kötthandel att ta upp lån med sammanlagt 300milj.kr. för att underlätta produktionsanpassningen. föreslår nuatt krediten skall få utnyttjas också för att möjliggöra oförändrad betalningsförmågainom mejerisektorn intill ett totalt belopp om högst 75 milj. kr. av den totalakrediten. Lånemedlen bör återbetalas senast den 30juni 1987 med samma villkorsom i övrigt gäller för lånet till Svensk kötthandel. Det ankommer pä regeringen att besluta i denna fräga. Jagavser att föreslå regeringen att besluta i enlighet med förslaget. Nämnden bör dessutom få använda högst 75 milj, kr. av ejdisponerade medel för låginkomstsatsning m.m. för att möjliggöra vissahöjningar av avräkningspriserna på mjölk och nötkött. Prop.1985/86: 166 Mittförslag: Räntebetalning och amortering för de tvä första årens räntestödslånskall skjutas upp ytterligare ett är och börja först regleringsäret 1987/88. För fortsattetableringsstöd till de företag som har beviljats sådant stöd skall 40milj.kr.avsättas inom jordbruksprisregleringen. Det skall ankomma på regeringen attbesluta om den närmare finansieringen. Jordbruksnämndensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: I syfte att mildra högt skuldsatta jordbrukares problem tillföljd av en kraftigt höjd räntenivå infördes ett temporärt räntestöd.Enligt nu gällande beslut lämnas sådant stöd t. o. m. innevaranderegleringsår. Räntestödet har utgått med halva beloppet som bidrag. Andrahalvan är ett lån som skall betalas tillbaka med början under regleringsäret1986/87, Dessutom tillkommer ränta fr,o.m, regleringsäret 1986/87 pä denutestående delen. Lantbruksstyrelsenföreslår att tidpunkten för betalning av ränta och amortering påräntestödslånen flyttas fram till är 1990, bör en ny bedömning göras avjordbrukarnas möjligheter att betala tillbaka lånen. Lantbruksstyrelsen ärtveksam till om de jordbrukare som erhållit räntestöd i nuvarande läge harmöjlighet att börja amortera och betala ränta på länedelen. En del av dessajordbrukare skulle enligt lantbruksstyrelsens bedömning komma att försättas ikonkurs om de tvingades att nu börja betala ränta och amortering påräntestödslånen. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har föreslagit att amortering och räntebetalning av detvå första årens räntestödslån senareläggs ytterligare ett är. De överläggandeparterna har enats om att föreslå detta. För att underlätta förlantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig infördes fr, o, m, denIjuli 1982 ett särskilt etableringsstöd. Under innevaranderegleringsår utgår 45 milj. kr. av regleringsmedel inom den ram jordbrukettilldelats. Dessa medel täcker kostnaderna för stöd till de jordbruksföretagsom anslutits till systemet t.o, m. 1984/85, Medel för stöd till ytterligareföretag /86 finns inte tillgängliga. Lantbruksstyrelsenföreslär att etableringsstödet tills vidare bör vara kvar. Det anses olämpligtatt i nuvarande lönsamhetsläge avveckla stödformen så att de som står ibegrepp att etablera sig som jordbrukare inte skulle kunna få stöd. Enavveckling skulle innebära att orättvisa skapas mellan dem som etablerat sigunder senare år och dem som har för avsikt att etablera sig. Enligtlantbruksstyrelsen är det nödvändigt att finansieringen av stödet tryggas. Detär en betydande osäkerhetsfaktor om den årliga utbetalningen av stödet äroviss. Likaledes försvårar en osäker finansiering blivande jordbrukaresmöjligheter att planera sin etablering, Staiensjordbruksnämndanför att jordbrukets företrädare vid överlägg- ningarna har förklarat sig beredda att svara förkostnaderna för stöd till de företag som redan har anslutits, 1 detlönsamhetsläge som råder anses det dock omöjligt att omfördela ytterligaremedel för alt underiätta för nyetab-lerare. Det kan dessutomenligt jordbruksnämnden från mera principiell utgängspunkt ifrågasättas omregleringsmedel skall utgå för att underlätta nyetableringar somersättning ur regleringsmedel utgår till producenter av mjölk, nötkött ochsmågrisar för att dessa skall upphöra med sin produktion. och delegationerna har därför enats omatt föreslå att medel tills vidare anslås endast för stöd till de jordbrukaresom redan har anslutits till stödformen. Lantbruksstyrelsen beräknarkostnaderna /87 för etableringsstöd avseende dessa företag till40milj, kr. Under är 1986/87 bör således 40milj, kr, anslås företableringsstöd. Jag biträder jordbruksnämndens förslag i fråga ometableringsstödet, I rådande överskottsläge anser jag således att medel intebör avsättas för nya etableringsstöd. Det är däremot angeläget att medelavsätts så att finansieringen av redan beviljade etableringsstöd kan tryggas. 1985/86: 166 Mitt förslag: Inflytande införselavgiftsmedel förregleringsären 1985/86 och 1986/87 skall användas i enlighet med redovisningeni tabell 2.3.1. Tabell2.3.1 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. regleringsåren1984/85, 1985/86 och 1986/87 1984/851000-tal kr. 1985/861000-tal kr, prel. 1986/871000-tal kr. Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifterUnder resp, regleringsär influtna införselavgifter 343 000 275 000 355 000 275 000 a) Av medel inom fördelningsplanen Svensk kötthandel, utbyteshandel ' Ränta och samt ej utnyttjade medelPrisåterbäring pälsdjursuppfödare regleringsär 1983/84, - Ränta är 1985, Regionalt kostnadsbidrag, norra m, m. Stöd till odling av konservärter och andra köks väx ter Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder 1985/86: 166 Summa 505 097 542200 542200' Härefter kvarstående införsel avgiftsmedel 70953 78052 87800 b) Av medel utanför fördelningsplanen Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg fär- och lammkött Bidrag till Stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande 475 475 250 Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde 300 300 Fonden för kollektiva ålgärder inom biodlingen'' Stöd till maltproduktionen exportråd Ränta på lån från riksgälds konloret - 4 530 3 500 Summa 63810 58998 59040 Summautgifter 568 907 601198 601240 Årets saldo -1-7 143 +19054 +28760 Ackumulerat saldo vid utgången av resp.regleringsär -28691 -9637 +19 123 ' Förslag till preliminär fördelning av medel inomfordelningsplanen lämnas våren ''Anmärkning: Fr, o, m. 1985/86 betalas posten Fonden för kollektiva åtgärderinom biodlingenmed medel ur sockerregleringsfonden. Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mittförslag. Skälen för mitt förslag: I tabell 2.3.1 redovisas användningen avinförselavgiftsmedel m.m. under regleringsäret 1984/85 liksom en beräkning avoch förslag till användning av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsären 1985/86 och 1986/87. För en närmareredovisning av inför- Prop. 1985/86: 166 selavgiftsmedlen hänvisas tillbilaga 1 och 2. Fördelningsplanen för regleringsårel 1985/86 utgör enligtriksdagens beslut 267,2 milj, kr, samt inflytande avgifter förfodermedels-importen (prop, 1984/85:211. JoU 36, rskr404), Med hänsyn till attinflytande avgifter för fodermedelsimporten kan beräknas till275 milj, kr. beräknar jag därmed fördelningsplanen till 542,2 milj. kr. Jagberäknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter till 620,3 milj. kr,,vilket innebär att 78,1 milj. kr. beräknas återstå sedan medel avsatts tillfördelningsplanen. Definitiv fördelningsplan för regleringsäret 1985/86 kanfastställas först efter utgången av regleringsåret då de verkliga inkomsternaav införselavgifterna för fodermedel är kända. Sammanställningen avseende ändamål utanförfördelningsplanen för regleringsäret 1985/86 skiljer sig pä några punkter frände preliminära beräkningar som låg till grund för beslut ,Posten utbyteshandel med nötkött från beräknas öka med 9milj,kr,Bidraget till Svensk matpolatiskontroll (SMAK) har ökats med 193000kr. tillföljd av lönehöjningar för SMAK . Posten stöd till maltproduktionenberäknas minska med 2 milj. kr. eftersom exporten av malt har minskat. En nypost har tillkommit, nämligen ränta pä län från beräknattill 4,5 milj. kr. eftersom en rörlig kredit hos har fåttanlitas för att finansiera det ackumulerade underskottet avinförselavgiftsmedel. Medel för sådana ändamål som fär täckas avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas för regleringsåret1985/86 till 59 milj. kr. Detta leder till ett beräknat överskott av I9milj.kr. Vid utgången av /85 fanns ettackumulerat underskott av 28,7milj. kr,, varför utnyttjad rörlig kredit hosriksgäldskontoret per den 30juni 1986 kan beräknas uppgå till 9.6 milj. kr.Detta innebär en kraftig reducering av underskottet i förhållande till detprognostiserade underskottet vid utgången av detta regleringsår pä 57 milj. kr.som redovisades i prop, 1984/85:211. Detta beror framför allt på attvärldsmarknadspriserna sjunkit mer än vad man tidigare kunnat förutse. Till följdav att införselavgifternas nivå varierar i takt med förändringar ivärldsmarknadspriserna är det självfallet svårt att göra en exakt prognos överinflytande införselavgifter. Om det, sedan ianspråktagen rörlig kredit återbetalats ochskälig reserv avsatts, likväl skulle kvarstå ett överskott redan vid utgångenav /86 bör detta få användas till ändamål inom fördelningsplanenenligt de grunder som angetts för utbyteshandeln med kött och fläsk i prop.1977/78: 154 och prop. 1978/79:208. Jag föreslär att fördelningsplanen för regleringsårel1986/87 skall omfatta oförändrat 267,2milj, kr, jämte inflytandefodermedelsavgifter, vilket totalt beräknas ge 542,2 milj, kr. Jag föreslär att Svensk spannmålshandel liksom hittillstillförs införsel avgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör oljeväxt inlressenter tillföras fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehållet i den inhemska fröskörden, 16 dock högst motsvarande fettvaruavgifter på den totalafettkonsumtionen Prop. 1985/86: 166 inom landet. Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonominsutveckling för de olika varuområdena har nämnden inte lagt fram nägon plan förfördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Nämnden avser att återkommamed förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan dåavges i samband med att förslag till avgiftsändringar m. m. fr.o, m, den Ijuli1986 lämnas. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan kommaatt stå till nämndens förfogande, 1 det följande anger jag medelsbehovet underregleringsäret 1986/87 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. För iiihyteshandel med nölkölt med öslslalerna har jag ilikhet med jordbruksnämnden beräknat 29milj, kr. Under regleringsäret 1985/86 uigår pristillägg för får-och lammkött med 330öre per kg vilket beräknas motsvara en utgift på 16,5 milj,kr. Jag föreslår att pristillägget utgår med samma belopp per kg får- ochlammkött även regleringsäret 1986/87. vilket beräknas medföra en oförändradutgift. utreder möjligheterna attfinansiera Svensk malpolaliskontroll (SMAK) på annat sätt än genom tilldelningav medel utanför fördelningsplanen. Nämnden avser att inom den närmaste tidenlägga fram förslag rörande inriktning och finansiering av SMAK: s verksamhet.Förslagen beräknas emellertid inte kunna genomföras förrän regleringsåret1987/88 varför jag föreslår att medel utanför fördelningsplanen fär användasäven 1986/87, Jag föreslår att SMAK tilldelas högst 4390000kr. för denofficiella kontrollen och 1.4milj, kr, för upplysningsverksamheten. Bidraget lill slijtelsen för ackordhästorganisationensbevarande bör minskas till 250000kr. Bidrag lill fraktkostnader för mjölk och grädde har utgåttmed , Verksamheten bör fr, o.m. /87 finansieras avmedel inom fördelningsplanen. Stöd lill inaltprodukiionen för /87 börutgå med 2 milj. kr. Jag föreslår att exportråd skall erhålla 2 milj.kr, av medel utanför fördelningsplanen /87, Med hänsyn till de oundgängliga svängningarna i inflödetav införselavgifter har jag budgetproposition (bil, 11. s,41-42) föreslagit att enoförändrad rörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande.Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bör det i enlighet medsammanställningen beräknade överskottet inte intecknas för något ändamål. Detpå detta sätt beräknade överskottet bör stå till regeringens disposition. Avslutningsvis villjag erinra om några förändringar avfinansieringen av vissa ändamål som genomförts , I prop, 1983/84; 191 lade regeringen fram förslag till ändrad finansiering av vissa ändamål som tidigare täckts av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen, Försia- ' 2 1985/86. gengrundade sig på förslag av jordbruksnämnden och kommittén för överläggningar omjordbruksprisregleringen. Förslagen godtogs av (JoU37. rskr416).Sålunda skall bidraget till och stöd lillodlingen av vallväxtfrö fr.o.m. /85 finansieras av medelinom fördelningsplanen, medan medel till prisåterbäring till pälsdjursuppfödareoch stöd till kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk skall tasfrån spannmålsregleringen och som restitution av införselavgifter. 1 prop.1984/85: 211 lade regeringen fram förslag till ändrad finansiering av postenFonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen. T.o.m. regleringsäret 1984/85lämnades bidrag till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen både avmedel inom och utanför fördelningsplanen. Fr.o.m. /86 harbidraget av medel utanför fördelningsplanen ersatts av medel ursockerregleringsfonden (JoU 1984/85: 36, rskr404). 1985/86: 166 2.4 Prisstöd till jordbruket i norra 2.4.1 Stödområdesindelning Mitt förslag: En ändring av prisstödsomrädena skall skeenligt förslagen i tabell 2,4.1. Tabell 2.4.1 Förslag till ändring av prlsstödsonirådena Nuvarande prisstödsomräde I bör utökas med följandeförsamlingar: Nuvarande prisstödsområde 2;i för mjölk bör utökas medföljande församlingar: Lekvattnet, Norra Ny. Lit, Lockne, tödsområde 3 bör utökas med följande församling; en del av lån som hör till prisstödsområde 1 bör ges 1985/86: 166 förslag: Överensstämmer med mitt förslag vad gällerstödområdesindelningen för mjölk, kött, fläsk, smågrisproduktion ochgetskötsel. Till skillnad frän jordbruksnämnden föreslårjag dessutom att stödettill potatisodling bör vara lika i och den del av Västerbottenslän som tillhör stödområde I, Remissinstansernatillstyrker i huvudsak jordbruksnämndens förslag. Länsstyrelserna i de fyranordligaste länen samt i , och föreslär dockvissa lokala justeringar. () anser det angeläget att pristillägget för kött i stödområde 2differentieras på samma sätt som stödet till mjölkproduktionen. Länsstyrelseni menar att det inte finns skäl att avvika frän det i övrigtsamstämmiga förhållandet mellan mjölk resp. kött och fläsk. Glesbygdsdelegationenföreslår att prisstödsomrädet för potatis utökas med de norra delarna avKopparbergs och och att det högre arealbidraget ges i helaprisstödsomräde I. LRF föreslår att det högre stödet för potatis ges även iVästerbottens inland. Glesbygdsdelegationenanseratt prisstödet till getskötseln bör differentieras sä att Norrlandsinland ges större stöd än övriga delar av norra . Skälenför mitt förslag: Prisstödet till jordbruket i norra har hittillsdifferentierats på olika områden så att stödet successivt ökar längre norrutoch är högst i nordligaste inland. De geografiska gränserna vid dennadifferentiering bygger bl. a. på produktionskostnadskalkyler för olika områden.Nuvarande stödområdesindelning framgår i detalj av förordningen (1985:672) omprisstöd till vissa jordbruk. Medanledning av beslut (JoU 1984/85:33, rskr 393) uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämnd att företa en översyn av beräkningsunderlaget för områdesindelningen för prisstödet till jordbru- 19 ket i norra , har ijanuari 1986bl.a. föreslagit ändringar i områdesindelningen (bilaga 3). ställningstagande har frågorna behandlats i en arbetsgruppunder ledning av nämnden. I gruppen har även lantbruksverket och LRF varitföreträdda. Arbetsgruppen har bl.a inhämtat synpunkter från lantbruksnämndernaoch LRF: s länsförbund i berörda län. Vidare har arbetsgruppen besökt flertaletnorrlandslän och länsföreträdare har getts möjlighet att framföra sinasynpunkter. Under arbetets gång har fortlöpande kontakter förekommit med LRFcentralt och dess norrlandsdelegation. Arbetsgruppen har tagit fram rapporten(bilaga 4). 1rapporten redovisas bl.a, en ny beräkningsmodell som ansluter till traditionellkalkylmetodik. Vidare beräknas avkastningsniväerna i växtodlingen utifrånskördeniväer i prisstödsområden i stället för i typområden. Detberäkningsunderiag som tagits fram kan användas för en grov uppdelning avnorra i olika stödområden. anser jag att denmer detaljerade gränsdragningen måste ske som ett resultat avställningstaganden grundade pä kännedom om lokala förhållanden,produktionsutveckling, regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn samtmiljö- och naturvårdshänsyn. Även rent administrativa ställningstaganden kanpåverka gränsdragningarna. Jag finnerjordbruksnämndens förslag beträffande stödomrädesindel-ningen väl avvägda.Förslaget innebär att det liksom bör finnas fyraprisstödsområden som är gemensamma för mjölk, kött, fläsk ochsmägrisproduktion. Mittförslag innebär vidare att prisstödsomräde I utökas med några församlingar fränprisstödsområde 2a och 2b, prisstödsområde 2a för mjölk utökas med vissa delarfrån prisstödsområde 2b och 3 samt att prisstödsomräde 3 utökas med vissaförsamlingar från stödområde 4. Liksom bör stödområdesgränserna för kött,fläsk och smågrisproduktion följa gränserna för mjölk och prisstödsområde 2delas upp i 2a och 2b endast i fråga om prisstöd för mjölk. Beträffandepotatisodlingen föreslår jag att det stöd för potatisodling som lämnas iNorrbottens län också börges i den del av som tillhörstödområde I. För stöd till getskötsel föreslär jag ingen ändring. Kostnadernaför den föreslagna ändringen av stödomrädesgränserna beräknar jag till ca 3milj. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter ommindre ändringar i gränsdragningen mellan stödområdena. 1985/86: 166 Mitt förslag: Prisstöd skall från den Ijuli 1986 ges medbelopp enligt tabell 2.4,2, Tabell 2.4.2 Förslag till prisstöd på mjölk, kött ochfläsk samt stöd till smågrisproduk- Prop. 1985/86: 166 tion, getskötseloch potatisodling Mjölk med 4,fett. öre/kg 80 60 49 32 13 Kött, öre/kg 653 441 441 270 69 Fläsk, öre/kg 157 115 115 35 Modersugga, kr,/sugga och år 893 624 624 315 150 Get, kr,/mjölkprodu cerande djur och år 325' Potatis, kr,/ha och år 2 267- I 297' ' Stödområdet omfattar , . - Stödområdet omfattar och den del avVästerbottens län som hör till prisstödsområde 1. ' Stödområdet omfattar , ochJämtlands län saml den del av som hör till prisslödsomräde 2, Skälen för mitt förslag: har i samband med 1985års livsmedelspolitiska beslut (JoU 1984/85: 33, rskr 393) uttalat sig tillförmån för en ärlig justering av prisstödet till jordbruket i norra ,Jag föreslår nu att stödet dessutom justeras med utgångspunkt i det nyaberäkningsunderlag som arbetsgruppen redovisat och med hänsyn tagen till bl.a,det besvärliga läget för många jordbrukare i främst stödområde 1 och 2a. Mittförslag innebär att stödet totalt sett räknas upp med . Dennajustering är ungefär dubbelt sä stor som den justering av priserna påjordbruksprodukter som skett vid prisöverläggningarna . Jag föreslår således att prisstödet till jordbruket inorra från den Ijuli 1986 skall ges med belopp enligt tabell 2.4,2. Vidberäkningen av örestalen har jag utgått frän de merkostnadsberäkningar somarbetsgruppen förordar. En jämförelse mellan nu gällande prisstöd och demerkostnadsberäkningar som arbetsgruppen tagit fram visar att justeringar avstödet bör göras. De merkostnadsberäkningar som gruppen tagit fram med hjälpav det nya beräkningsunderlaget ger enligt min mening en god utgångspunkt förjusteringen av prisstödsnivåerna även om jag är medveten om att dataunderlagettill viss del är osäkert. Emellertid måste även flera andra faktorer vägas innär prisstödsnivåerna fastställs. Det är t.ex. inte ekonomiskt försvarbart attproducera hela behovet av fodersäd inom stödområdet. Från produktionsteknisksynpunkt är dock en viss produktion av fodersäd i norra nödvändig. Jaghar därför i mina beräkningar eftersträvat att så långt möjligt ta hänsyn tillfaktiska förhållanden.