prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Prövningen av frågor omersättning borde avgöras av riksåklagaren. 1 en skrivelse fill regeringen den 11 december 1984redogjorde riksåklagaren för de övriga åtgärder som hade vidtagits ellerplanerades med anledning av arbetsgruppens förslag. Av skrivelsen framgickbl.a. att en översyn av befintliga lokaler hade genomförts med särskildinriktning på säkerhetsaspekterna och att man inom ramen för tillgängliga medelhade påbörjat installationer av överfallslarm och liknande säkerhetsanordningar. Jag delar i huvudsak de synpunkter som harredovisats i riksåklagarens skrivelse och den nämndapromemorian om behovet av att förbättra skyddet mot olika former av övergreppmot åklagare. Det är med tillfredsställelse jag noterar att det genom riksåklagarensförsorg nu också har inletts ett arbete på detta område och att vissa åtgärderredan har vidtagits. För egen del har jag låtit beräkna särskilda medel fördrift av larmanläggningar m.m. När det gäller frågan om reglerna om ersättningtill polisman m.fi. för skada på egendom skall utvidgas att avse även åklagarevill jag framhålla följande. Polisen har genom sina arbetsuppgifter ensärställning. Det ligger i sakens natur att polisen genom sin rätt att i vissasituationer använda våld riskerar att mötas med våld och därmed att utsättas förskador i sin tjänsteutövning. Motsvarande förhållanden kan inte åberopassåvitt avser åklagare som i detta avseende snarare kan jämföras med många andrayrkesgrupper. Av det skäl som jag nu har redovisat anser jag inte att man skallutvidga den särskilda regleringen för polismännen till att avse ytterligaregrupper. Kommissionenmot ekonomisk brottslighet tog i en skrivelse fillstatsrådet upp olika frågor om bäUre utbildning mot ekonomiskbrottslighet. Skrivelsen har överlämnats vart och ett av justitie- ochfinansdepartementen till den del frågorna faller inom resp. departementsverksamhetsområde. Jag tar här upp de frågor som rör justitiedepartementetsverksamhetsområde. Chefen för kommer senare att ta upp defrågor som berör verksamhetsområde. 6 1985/86. Kommissionen framhöll i skrivelsen aU den vid engenomgång av Prop. 1985/86:100 utbildningsinsatserna mot ekonomiskbrottslighet hade funnit att det Bil.4 rådde skiftande förhållanden bådevad gäller utbudet och nivån på den undervisning som bedrivs. Kommissionen föreslog bl.a. att regeringen skulletillsätta en arbetsgrupp med representanter för riksåklagaren,, , generaltullstyrelsen och föratt se över och samordna den utbildning som bedrivs av resp. myndighet.Kommissionen föreslog vidare att skulle få det övergripandeansvaret för samverkansutbildning, dvs gemensam utbildning för fierayrkesgrupper som syftar till att lära deltagarna att samarbeta övermyndighetsgränserna. Riksåklagaren har en arbetsgrupp motkvalificerad ekonomisk brottslighet. I gruppen ingår representanter för de nyssnämnda myndigheterna. Arbetsgruppen har arbetat med frågor somrör samordningen av utbildningen rörande ekonomisk brottslighet. Regeringen haruppdragit åt riksåklagaren att till regeringen redovisa gruppens arbete.Riksåklagaren har och överlämnatrapporter från arbetsgruppen. Arbetsgruppens första rapport redovisar dengenomgång av all utbildning rörande ekonomisk brottslighet som påarbetsgruppens initiativ då pågick inom resp. myndighet. Gruppen syftade genomsin kartläggning av utbildningen till att få ett underlag för det fortsattaarbetet med att samordna utbildningsinsatserna. Gruppen uttalar sig för att maninom resp. myndighetsområde dels borde ha en särskild person som var utbildningsansvarigför all utbildning rörande bekämpning av ekonomisk brottslighet, dels borde haen föreläsarbank som vid behov kunde utnyttjas av andra myndigheter. I sinandra rapport förordar gruppen att den bör ha som uppgift att se till attberörda myndigheter ges en kontinuerlig information om den utbildning sombedrivs på övriga myndigheter och får möjlighet att komma med synpunkter påuppläggningen av utbildningen mot ekonomisk brottslighet inom de olikamyndighetsområdena. Åt gruppen borde också uppdras att upprätta denföreläsarbank som tidigare hade förordats. I den andra rapporten tar gruppenockså upp frågor som rör samverkansutbildningen. Gruppen uttalar sig för attsamverkansutbildningen bör ske i regi. Utbildningen börenligt gruppen få en mera praktisk inriktning än vad som är fallet i dag.Gruppen anser att utbildningen bör ses över inom ramen för gruppens arbete. Riksåklagaren har, i samband med att hanöverlämnade arbetsgruppens slutrapport fill regeringen, uUalat att han avseraU låta gruppen fortsätta att arbeta med bl.a. frågor som rör samarbetet mellanmyndigheterna. Genom arbetsgruppens försorg har kommit till stånddet nödvändiga arbetet med att samordna utbildningsinsatserna mot ekonomisk brotts lighet på det sätt och med det syfte som kommissionen mot ekonomisk brottslighet förordade. Det är naturligt att varje myndighet har ansvaret för sin utbildning men att ett samråd och nära samarbete sker mellan 82 Syftetmed kommissionens framställning har en- Prop. 1985/86:100 ligt min meninguppnåtts genom arbetsgruppens arbete. Någon ytterli- Bil.4 gare åtgärd frånregeringens sida behövs därför inte. Arbetslägetpå framför allt de lokala åklagarmyndigheterna är alltjämt ansträngt. Enöversyn av den lokala åklagarorganisationen och av administrationen påsamtliga nivåer inom åklagarväsendet äger rum genom åklagarkommittén.Kommittén väntas avsluta sitt arbete . bör medelför åklagarmyndigheterna beräknas med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag(1 milj.kr.) Jag beräknar medel för anordnande av en extraåklagarkurs, . (12). Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Åklagarmyndigheterna för /87 anvisa ett förslagsanslag av275 . Prop.1985/86:100 Bil.4 är central förvaltningsmyndighet förde allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen,arrende- och hyresnämnderna, rättshjälpsnämnderna och de allmännaadvokatbyråerna. har också fill uppgift att på det allmännasvägnar föra talan mot beslut i rättshjälpsfrågor. leds av en styrelse. Chef fördomstolsverket är en generaldirektör. Inom verket finns en organisationsenhet,en ekonomienhet, en personalenhet och en juridisk enhet. Dessutom finns ettsekretariat och en disciplinnämnd. Från anslaget betalas också kostnaderna förverksamheten vid notarienämnden, . 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Blanketter m.m. inomdomstolsverkets verksamhetsområde Datorbearbetning(l) 29 275 000 (20 911 000) +2 058 000 () -1 700 000 +2 235 000 () -10 680 000 -8 875 000 (1)Demedel som har anvisats under anslagsposten Datorbearbetning anvisasfr.o.m. /87 under anslagen D 1.Domstolsverket, D 2. Allmänna domstolarna, D 3. Allmänna förvaltningsdomstolarna, D 4. Bostadsdomstolen och hyresnämndernam.m. Rättshjälpsnämnderna och ingår där ianslagsposten Förvaltningskostnader. Huvudförslaget innebär aUanslaget efter pris- och löneomräkning minskas med . Ett genomförandeav huvudförslaget skulle minskaden administrafiva service som verket ger myndigheterna inom Prop. 1985/86:100sitt verksamhetsområde och det utvecklingsoch rationaliseringsarbete Bil.4 somverket bedriver. föreslår därför för /87 atthuvudförslaget begränsas till verkets löpande verksamhet. Verket finner det medhänsyn bl.a. till osäkerheten kring verkets framtida lokalkostnader intemeningsfullt att nu lämna något huvudförslag för budgetåren 1987/88 och1988/89. Pris- och löneomräkning m.m. . yrkar attanslagsposten Förvaltningskostnader räknas upp med . främst förkostnader för övergång till ett moderniserat redovisningssystem. yrkar attanslagsposten Datorbearbetning utöver prisomräkning räknas upp med ca 1,5 milj.kr. som en följd av den ökade ADB-verksamheten inom domstolsväsendet. yrkar aU ävenför /. anvisas för utbildning av domare som ett ledi kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Jagberäknar anslaget med tillämpning av huvudförslaget på anslagsposterna tillförvaltningskostnader och efterutbildning. Minskningen av utgifterna börfördelas med fördelningen 2, 1 och . Från anslagsposten Datorbearbetning har hittillsbetalats kostnaderna för ADB-verksamheten inte bara hos utanäven hos myndigheterna inom verksamhetsområdet. ADB-kostnaderna bör i fortsättningenbelasta anslagsposten Förvaltningskostnader på de anslag till vilka de kanhänföras. På detta anslag belöper . som engångsbelopp fördomarutbildning i fråga om ekonomisk brottslighet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört och fill sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår atttill för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 944 957 430 1985/86 Anslag 940 580 000 1986/87 Förslag 1 Allmännadomstolar är fingsrätterna, hovrätterna och högsta domsto len. TingsräUerna är allmänna underrätter. Det finns 97 tingsrätter. Hovrätterna är överrätter i de mål som fullföljs från tingsrätterna. Hovrätternaär hovräU (15 avdelningar, varav 13 för allmänna mål Prop. 1985/86:100och två för vatten- och fastighetsmål), (fyra avdelningar), Bil.4 hovrätten över och (fem avdelningar), hovrätten för VästraSverige (sex avdelningar), hovrätten för Nedre (två avdelningar) ochhovrätten för (två avdelningar). är överrätt i de mål som fullföljsfrån hovrätterna. Domstolen är indelad i tre avdelningar. I domstolen finns 25justitieråd. Fyra av dessa tjänstgör f n. i lagrådet. För högsta domstolenfinns ett särskilt kansli till vilket revisionssekreterare är knutna. Från anslaget betalas också kostnaderna för dekansligöromål för statens ansvarsnämnd som fullgörs av . 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Domare och hovrättsfiskaler 325 Övrig personal 2 074 Summa 3 942(1) (l)Härtill kommer ca 400 tjänster som en del av domstolarna själva får inrätta. Förvaltningskostnader 751 570000 + 49 625 000 + 52 785 000 (därav lönekostnader) (708 270 000) (+ 46 288 000) (+ 43 935 000) Engångsanvisning 730000 - 730 000 - 730 000 Reseersättningar 7997 000 + 880 000 + 720 000 Lokalkostnader 147 783 000 + 24 395000 + 24 395 000 Ersättning till nämndemän 32 500 000 + 358 000 + 290000 Summa 940580 000 + 74 528 000 + 77 460 000 Huvudförslag /871 . Minskningen av utgifterna fördelas medfördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Huvudförslaget för budgetåret1986/87 innebär aU anslagsposten Förvaltningskostnader efter pris- ochlöneomräkning minskas med om- kring8 milj. kr. Ett genomförande av huvudförslaget skulle medföra en Prop.1985/86:100 väsentlig ökning av antalet oavgjorda mål och ärenden idomstolarna. Bil.4 yrkar därför oförändrat anslag för deallmänna domstolarna /87. Pris- och löneomräkning m.m. . begär 700 000kr. för att öka takten i fastighetsdataprojektet. Arbetslägetär fortfarande ansträngt i de allmänna domstolarna. Antalet inkomna mål hos högsta domstolen och ihovrätterna har även legat på den höga nivå somuppnåddes . I tingsrätterna ligger antalet inkomna tvistemålkvar på en hög nivå. Den kraftiga minskning av antalet inkomna brottmål(exklusive notariemål) som har skeU mellan 1982 (70 000 mål) och (60000 mål) torde huvudsakligen kunna tillskrivas den vidgade möjligheten attutfärda strafförelägganden som infördes och som innebär att mångahandläggningsmässigt enkla brott kan beivras utan domstolsprövning. Minskningen av antalet brottmål kan alltså inte tastill intäkt för att tingsrätternas arbetsbörda på något väsentligt sätt harlindrats. Tvärtom kan sägas att i enlighet med statsmakternas medvetna strävande enklare målen har tagits bort från domstolsprövning och att de svåra ochtidskrävande målen kvarstår. För denna ståndpunkt talar bl.a. det oförändrathöga antalet mål som överklagas till hovrätterna och högsta domstolen och denalltjämt höga nivån på förhandlingstiderna. Härtill kommer att fastighetsdomstolsmålennära nog har fördubblats , att det årliga antalet konkurser harökat från 4 700 till 7 100 samt att lagsökningsmålen ochinskrivningsärendena var fier . Mot denna bakgrund kan endast en begränsadtillämpning av huvudförslaget (5 milj. komma i fråga för nästa budgetår. Fastighetsdatareformen har genomförts vid 31 avlandets 94 inskrivningsmyndigheter. Reformtakten höjs i enlighet medriksdagens beslut under den femårsetapp som inleds /88. För attmöjliggöra den ökade takten bör anslaget /87 tillföras . Som jag anmärkt under anslaget börde kostnader för ADB-verksamheten som fidigare har anvisats under domstolsverketsanslagspost Datorbearbetning i fortsättningen anvisas under anslagspostenFörvaltningskostnader på de anslag som kostnaderna kan hänföras till. Jagräknar därför upp detta anslag för sådana kostnader (.) Medhänvisning fill vad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår aUtill Allmänna domstolarna för /87 anvisa ett Allmänna förvaltningsdomstolarna Prop. 1984/85 Utgift 314 728 251 1985/86 Anslag 308 427 000 1986/87 Förslag 329 520 000 Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna,mellankommunala skatterätten, kammarrätterna och regeringsrätten. Länsrätterna och mellankommunala skatterätten ärallmänna förvaltningsdomstolar närmast under kammarrätterna. Det finns 24länsrätter. Kammarrätterna är överrätt i de mål som fullföljsfrån bl.a. länsrätterna. Det finns fyra kammarrätter, kammarrätten i (sju avdelningar), kammarrätten i (sju avdelningar), kammarrätten iSundsvall (fyra avdelningar) och kammarrätten i (tre avdelningar). Regeringsrätten är högsta allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som fullföljs frånkammarrätterna och högsta instans i patentmål. Domstolen är delad på treavdelningar. I domstolen finns 22 regeringsråd. Tre av dessa tjänstgör f n. ilagrådet. För regeringsrätten finns ett kansli till vilketregeringsrättssekreterare är knutna. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Summa 1 206(1) (l)Härtill kommer ca 170 tjänster som en del av domstolarna själva får inrätta. Förvaltningskostnader 248 842 000 (därav lönekostnader) (234 114 000) () () Reseersättningar 2 965 000 + 326 000 + 265 000 Lokalkostnader 46 900 000 + 438 000 + 438 000 Ersättning till nämndemän 9 720 000 + 171 000 + 140 000 Summa 308 427 000 Huvudförslag /87 321 870 000kr. Minskningen av Bil.4 utgifterna fördelas med fördelningen 1, 2 och förförsta, andra resp. tredje budgetåret. Huvudförslaget för budgetåret1986/87 innebär aU anslagsposten Förvaltningskostnader efter pris- ochlöneomräkning minskas med omkring 2,6 milj. kr. Vid en tillämpning avhuvudförslaget kan kraftiga balansökningar befaras vid domstolarna. Pris- och löneomräkning m.m. . För att nå en önskvärdbalanssituafion vid domstolarna föreslår aU anslaget förstärksmed . Omloppsfidernai skattemål är alltjämt oacceptabelt långa i länsrätterna. Antalet oavgjordamål i länsrätterna sjönk visserligen , men minskningen är ojämntfördelad över landet. Endast ett fåtal länsrätter är enligt tillgängligstatisfik i nivå med den ettåriga omloppstid för skattemålen som i 1985 årsbudgetproposition angavs som godtagbar. Ökningen av antalet inkommande mål i kammarrätternahar upphört. Antalet inkommande mål är dock fortfarande mycket stort ochantalet oavgjorda mål ligger kvar på en alltför hög nivå. I regeringsrätten harantalet oavgjorda mål ökat. De långa omloppstiderna i skattemål i länsrätternahar uppmärksammats i RRV:s rapport om långa handläggningstider i offentligverksamhet. Varken den nya lagstiftningen om förenklad självdeklaration ellerskatteförenklingskommitténs förslag i principbetänkandet (SOU 1985:42) Förenkladtaxering kan förbättra arbetsläget i länsrätterna under /87.Däremot kan en planerad reform i fråga om handläggningen av körkortsfrågor gedomstolarna en marginell lindring i arbetsbördan. har i särskild skrivelse hemställtatt 2,5 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för /86 och att detsålunda ökade anslaget behålls realt oförändrat de tre följande budgetåren. Jaghar inte funnit att det är möjligt att tillmötesgå på denpunkten. I sin skrivelse har diskuterat olikaåtgärder för att förbättra arbetsläget. Bland sådana åtgärder nämns temporärspecialisering av domarpersonalen, höjd beloppsgräns för ensamdomarmålen ochviss begränsning av skriftväxlingen i målen. För egen del är jag positiv till denna typ avåtgärder och avser att återkomma till frågan . Med hänsyn fill arbetsläget iförvaltningsdomstolarna bör återstående förstärkningar för balansavarbetningbehållas och endast en begränsad tillämpning av huvudförslaget (I milj. )komma i fråga för nästa budgetår. Som jag anmärkt under anslaget börde kostnader för ADB-verksamheten som har anvisats under anslagspost Datorbearbetning i fortsäUningen anvisas under anslags- 89 postenFörvaltningskostnader på de anslag som kostnaderna kan hänföras till. Jagräknar därför upp detta anslag för sådana kostnader (.) Medhänvisning till vad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår atttill Allmänna förvaltningsdomstolarna för /87 anvisaeU förslagsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil.4 Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. Hyresnämnderna har fill uppgift bl.a. att medla ochvara skiljenämnd i hyrestvister samt att avgöra vissa typer av sådana tvister.Arrendenämnderna har motsvarande uppgift i arrendetvister. Flertalet av nämndernahar två eller tre län som verksamhetsområde. Hyresnämnderna har gemensamtkansli med arrendenämnderna. Sådana kanslier finns på tolv orter. är det hyresråd som har utnämnts eller förordnats till det. Bostadsdomstolen är fullföljds- och slutinstans i deärenden som avgörs av hyresnämnderna. Beräknad ändring 1986/87 och föredragande Övrig personal Hyresnämnderna Hyresråd Övrig personal (därav lönekostnader) Reseersättningar Lokalkostnader (25 430 000) +1 097 000 (+ 971 000) + 81 000 +1 100 000 (+ 962 000) + 67 000 Huvudförslag /87 38 279 000kr. Minskningen av Bil.4 utgifterna fördelas med fördelningen 2, 2 och I % förförsta, andra resp. tredje budgetåret. Huvudförslaget innebär attanslagsposten Förvaltningskostnader för /87 efter pris- ochlöneomräkning minskas med . bedömer det möjligt attåstadkomma dessa besparingar. Pris- och löneomräkning m.m. . Jagberäknar medel enligt ett huvudförslag med en total real minskningav utgifterna om med fördelningen 2, 2 och I % för första, andra resp.tredje budgetåret. Som jag anmärkt under anslaget börde kostnader för ADB-verksamheten som fidigare har anvisats underdomstolsverkets anslagspost Datorbearbetning i fortsättningen anvisas underanslagsposten Förvaltningskostnader på de anslag som kostnaderna kan hänförastill. Jag räknar därför upp detta anslag för sådana kostnader (.) Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår atttill Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. för budgetåret 1986/87anvisa eU förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m.m. Från anslaget betalas kostnader för inköp avutrustning och inventarier för myndigheterna inom förvaltningsområde med undantag av de allmänna advokatbyråerna , konsultkostnader i sambanddärmed samt kostnader för flyttning. hefäknar medelsbehovet /87 fill . Jagberäknar anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utrustning titt domstolar m.m. för /87 anvisa Byggnadsarbeten för domstolsväsendet Prop. Reservation 17 911 000 Från anslaget betalas utgifter för investeringar ibyggnader för domstolsväsendet. Byggnadsstyrelsenberäknar den sammanlagda medelsförbrukningen under budgetåren 1985/86 och1986/87 fill 141,6 milj. kr. För /87 beräknar byggnadsstyrelsenmedelsbehovet fill 75,7 milj. kr., vilket innebär en ökning med 21,7 milj. kr.i förhållande fill anslaget för innevarande budgetår. Den allmännabyggnadskostnadsutvecklingen för fiden - den 1 januari 1985beräknar styrelsen fill . Jaghar inte något att erinra mot de ändringar av kostnadsramarna för pågåendebyggnadsobjekt som har föreslagit. Ändringarna föranleds ihuvudsak av den allmänna byggnadskostnadsutvecklingen. Jag förordar att medel för nästa budgetår anvisasenligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan(1 000-tal kr.) 0. m. 1985/86 1986/87 56 100 56 000 rätt, nybyggnad i 148 400 155 800 m. m., nybyggnad 41 700 42 700 10 100 10 100 rätt, om- och till- 8 400 8 800 m., om- och till- 12 400 14 200 277 100 287 600 Anslagsberäkning (1 000-tal kr. Anslag /87 (förslag) 17 900 54 000 62 700 1985/86 65 900 1986/87 68 700 Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Byggnadsarbeten för domstolsväsendet för / 87 anvisa eUreservationsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil.4 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 85159 000 78 947 000 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om kriminalvård. Styrelsen är chefsmyndighetför regionkanslierna, kriminalvårdsanstalterna, de allmänna häktena ochskyddskonsulentorganisationen. Styrelsen är huvudman för kriminalvårdsnämndenoch övervakningsnämnderna. Kriminalvårdsstyrelsenleds av en styrelse. Inom finns två avdelningar, en förklientfrågor och en för administration. Dessutom finns en planerings- ochsamordningsenhet. Beräknad ändring1986/87 + 4 877 000 + 3 453 000 (därav lönekostnader) (58 259 000) (+ 3 429 000) (+ 3 026 000) + 5 546 000 - 8 792 000 -I- 92 000 - 1 483 000 - 6 212 000 Pris- och löneomräkning m.m. . Enligt huvudförslaget skall anslaget underbudgetåren 1985/ 861989/90 räknas ned med sammanlagt , varav /86. Styrelsen föreslår aU den återstående reduktionen om fördelas på de tre budgetåren 1987/88-1989/90 med 2, 3 resp. . För introduktion av nyanställdpersonal samt för ett chefsförsörj-ningsprogram begärs . För eU forskningsprojekt isamarbete med statens räUskemiska laboratorium angående urinanalyser ochläkemedelsmissbruk beräknas . För underhåll av persondatorer,ord- och textbehandlingsutrust- Prop. 1985/86:100 ning samthänvisningsdator fill telefonväxeln yrkas . För drift och utveckling avADB-system inom kriminalvårdsverket beräknas ytterligare . ' Regeringenhar uppdragit åt att undersökamöjligheterna att genomföra en decentralisering inom kriminalvården. Enligt huvudförslaget skall anslaget underbudgetåren 1985/861989/ 90 räknas ned med sammanlagt , varav under1985/86. Jag förordar att den återstående reduktionen fördelas på budgetåren1986/ 87-1989/90 med I, 2, 2 resp. . Av den sammanlagda besparing som tillämpningen avhuvudförslaget kommer att ge avses högst fåanvändas för att förstärka linjeorganisationen i samband meddecentraliseringen. Medel till ADB-verksamhet inom kriminalvårdsverket,som för innevarande budgetår har anvisats under anslagsposten Förhyrd datamaskintidm.m., bör i fortsättningen beräknas under anslaget E 2 Kriminalvårdsanstalterna,anslagsposten Förvaltningskostnader. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen förcivildepartementet senare denna dag att redovisa att han avser återkomma medförslag till regeringen att i särskild proposition föreslå attriksrevisionsverket från övertar ansvaret för den statligaredovisningsrevisionen. Mot bakgrund härav harjag inte beräknat särkostnaderför revisionskontoret vid . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /87 anvisa ett förslagsanslag av78 . 1984/85 Utgift 1 372 589 029 1985/86 Anslag 1 402 688 0001986/87 Förslag 1 494 680 000 fanns inom kriminalvården 19riksanstalter med I 390 slutna och 474 öppna platser, 57 lokalanstalter med I 176 slutna och 1 063 öppna platser samt 25 häkten med I 321 platser. Riksanstalter na är direkt underställda medan häktena, lokal anstalterna och skyddskonsulentdistrikten är organiserade i 13 regioner. I ledningen för varje region finns en kriminalvårdsdirektör. Prop.1985/86:100 Bil.4 Beräknad ändring 1986/87 Förråds- och ekonomipersonal 344 4 627(1) -(2) + 61 043 000 + 69 119 000 (därav lönekostnader) 1925 909 000) 1+ 55 738 000) 1+ 57 895 000) + 19 071 000 + 13 069 000 + 16 407 000 + 14 748 000 + 3 433 000 + 2 248 000 + 2 654 000 - 7 060 000 1 402 688 000 + 91 992 000