prop · G903102 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:102 om vissa åtgärder för omställning av energisystemet 1985/86:102 Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Iproposifionen föreslås att ett nytt stödsystem inrättas . Syftetmed stödet är all främja utveckling och introduktion av ny teknik, som kanunderlätta övergången till ett effektivt energisystem som i huvudsak är gmndatpå varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Stödet bör inriktas på projekt där ny teknik för tillförsel,distribution och effekliv användning av energi utvecklas, provas ochdemonstreras. Siödet föreslås utgå i form av bidrag, villkoriigabidrag och lånegarantier. Slöd bör i första hand lämnas till användare av dennya tekniken. För del nya slödel föreslås ell anslag om 150 milj. kr. saml atlen ram om 300 milj.kr.faslslälls, inom vilken ram lånegarantier får beviljas.Oljeersättningsprogrammet i sin nuvarande utformning föreslås avslutas isamband med att del nya stödsystemet införs. I 1985/86. Utdragur prolokoll fört vid regeringssammanträde Närvarande:slalsministem , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , , , , , , , Proposition om vissa åtgärder för omställning avenergisystemet Riksdagenbeslutade om ett andra program för stöd för åtgärder för attersätta olja m.m. (prop. 1983/84: 62, NU 9, rskr 124). Beslutet innebar bl. a.att ett statligt stöd infördes till oljeersättande åtgärder för tiden t. o. m.den 30 juni 1987. Stödet utgör en direkt fortsättning på det förstaoljeersättningsprogrammet, som omfattade (prop. 1980/81: 49,NU 19, rskr 100). Jag kommer i det följande att föreslå att ett nyttstöd för ulveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet införsfrån den . Jag kommer vidare att föreslå attoljeersättningsprogrammet i sin nuvarande utformning avslutas från sammalidpunkt. budgetproposition (prop. 1985/86: 100bil. 14 s. 154) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /87 beräkna dels lill Stöd föroljeersättande åtgärder m. m. ett reservationsanslag av 169,6 milj. kr., delstill Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersättandeåtgärder, m.m. ett förslagsanslag av 20 milj.kr. Jag anhåller att nu få ta uppäven dessa frågor. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Bakgrund 2.1.1 Allmänt Gällanderiktlinjer för energipolitiken beslutades av (prop.1984/85: 120, NU 30, rskr 362). Riktlinjema innebär att samhällets ochindustrins behov av en billig och säker energiförsörjning skall tryggas genomett energisystem som i slörsta möjliga utsträckning är grundat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. En effekfiv ener- Prop. 1985/86:102 gianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning ochulveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall utnyttjas under en övergångsperiod.Senast år 2010 skall den sista reaktorn las ur drift. Statsmakterna har vidtagit enmängd åtgärder som syftar lill alt underlätta omställningen av energisystemet. När det gäller energihushållning har omfattandeinsatser gjorts inom ramen för energihushållningsprogrammet för befintligbebyggelse. Lån och bidrag har lämnats till energibesparande åtgärder och lillny uppvärmnings-teknik. Stalligl slöd har vidare lämnats lill utbildning,rådgivning och besiktning i syfte att nå en effektivare energianvändning ibebyggelsen. För all åsiadkomma en bällre samordning mellan energihushållningsålgärderoch andra åtgärder för förbättring av bostadsbeståndet är sådana ålgärder sedanden inordnade i det slatliga bostadsförbällringspro-grammet.Vidare har statens råd för byggnadsforskning haft möjlighet all,som ell led i forskningsverksamheten, lill energiinriklal experimenlbyggandelämna lån som år ränte- och amorteringsfria . Sådana lån harlämnats lill elt belopp av ca 300 milj. kr. Också inom andra samhällssektorer har statligainsalser vidtagits främst i form av energisparbidrag till industrin samlutbildning och rådgivning, för att få en effektivare energianvändning. Belydande insatser har också gjorts för attstimulera den tekniska ulvecklingen på energiområdet och för att introducerany energiteknik. Stöd till forskning och utveckling inom energiområdet lämnasinom ramen för det statliga energiforskningsprogrammet (prop. 1983/84: 107 bil.9, NU 45, rskr 407 och prop. 1984/85: 120, NU 30, rskr 362). En särskildutredningsman (I 1985: 01) har regeringens uppdrag att uiredaenergiforskningens framtida inriktning, omfatlning och inplacering i det totalastatliga forskningsprogrammet samt därmed sammanhängande organisationsfrågor.Utredningen, som har antagit namnet energiforskningsutredningen (EFU), skallredovisa sitt uppdrag senasi den . Utanför energiforskningsprogrammetbedrivs vidare statligt finansierade forsknings- och utvecklingsinsatser inomenergiområdet bl. a. av och när det gäller forskning omkärnsäkerhet, kärnkraftanknulet strålskydd och hantering av radioaktivt avfallav , och statenskärnbränslenämnd. Vidare deltar aktivt i ett omfattande internationelltforskningssamarbete på energiområdet. Staten satsar även stora resurser på alt åstadkommamarknadsintroduktion av ny teknik som kan bidra till ett minskat oljeberoendeoch en effektivare energianvändning. inrättades etl förstaoljeersättnings-program med syfte att medverka till alt ny teknik som minskaroljeberoendet introduceras på marknaden. Till oljeersättningsprogrammetåterkommer jag i det följande. Vid sidan av oljeersättningsprogrammet har ocksåkonjunkturanpassade investeringsprogram genomförts. Det försia invesieringsprogrammel av såg (prop. 1982/83: 50 bil. 6, NU 18, rskr 111). 11 1985/86. a. ell särskill stödtill torveldade förbränningsanläggningar och ett stöd Prop. 1985/86: 102 tillinvesteringar i dislribulionsanläggningar för fjärrvärme. Dessutom anvisadesmedel för ålgärder i samband med upphandling inom energiområdet. År 1983beslutade vidare om åtgärder för att bl.a. öka användningen avinhemska bränslen i (prop. 1982/83: 120 bil. 6, NU 38, rskr306). 1 dessa åtgärder ingick också insatser för alt öka upphandling avenergiulruslning från . Vidare har regionalpolitiskt stöd sedanår 1982 kunnat utgå för produktion av faslbränsle inom stödområdena A och B. Investeringsprogrammet förlängdes genom riksdagensbeslut (prop. 1983/84: 62, NU 9, rskr 124) och (prop. 1984/85:25 bil. 8, NU 12, rskr 87). 1 och med energipolitiska beslutföriängdes invesieringsprogrammel för vissa ändamål t. o. m. utgången av år1986, för att därefter upphöra. Det nuvarande investeringsstödet lämnas tillinvesteringar i slörre eldningsanläggningar för inhemska bränslen, tillinvesteringar i solvärmeanläggningar och fill förprojektering ochinvesteringar i små vattenkraftverk. inrättades kolmiljöfonden (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 22, rskr 166). Ur fonden lämnades stöd till anordningar för attminska utsläppen av svavel vid förbränning av kol. I och med energipolitiskabeslut ändrades stödet till att gälla åtgärder för att minska utsläppen avsvavel- och kväveoxider vid förbränning av fasta bränslen saml åtgärder somminskar miljöpåverkan vid avfallsförbränning. Fondens namn ändrades tillbränslemiljöfonden. I samband med beslutet om riktlinjerför energipolitiken har också särskilda medel anvisats för vissa ålgärder föromställning av energisystemet (anslaget E 22 för /86). Utöver de direkta stödinsatser, somjag nu harnämnt, har staten också på andra sätt sökt underlätta övergången till ett merdiversifieral och mindre sårbart energisystem. Bl.a.beslöt hösten1983 om nya riktlinjer för den framtida energiskattepolitiken (prop. 1983/84:28, SkU 9, rskr 96 och 97). En grundläggande princip för energiskattepolitikenär att främja de energiinvesteringar för oljeersällning och energihushållningsom bör genomföras under 1980-talel. Bl.a. är de inhemska bränslena undantagnafrån beskattning. De insatser som jag nu beskrivit har, i kombinafionmed ulvecklingen i övrigl, givit belydande resultat på såväl ersätlningen avolja som energihushållningen och introduktionen av ny energiteknik. stårvi således betydligt bättre rustade på energiområdet än vad som var fallet förbara . Oljans andel av vår energiförsörjning har minskatkraftigt. Till detla återkommer jag strax. Betydande effektiviseringar harockså skell av energianvändningen inom alla samhällssektorer. Somjag angav i1985 års energipolitiska proposition anserjag del rimligt att vi inriktar osspå etl i slorl sett energibehov , trots att enfortsalt ekonomisk tillväxt är både sannolik och önskvärd. ,,, 2 . , .. Prop- 1985/86:102 2.1.2Åtgärder för att ersätta olja Riksdagenbeslutade om slöd för ålgärder för alt ersätla olja, m.m.(prop. 1980/81: 49, NU 19, rskr 100). Beslutet innebar bl.a.alt en särskildfond, oljeersätlningsfonden, bildades. Fonden finansieras med en särskildavgift på oljeprodukter. För slödhanteringen tillkallades delegalionen (I1980: 08) för upprättande av en oljeersältningsfond. Dess verksamhelöverfördes den till statens energiverk i samband med att verketpåbörjade sin verksamhel. Kostnadsramen för del förstaoljeersättningsprogrammet uppgick till 1700 milj.kr. När programmet avslutadesden hade beslut fattals om ulnytfiande av totalt I 347 milj.kr. Härav utgjordes 611 milj. kr. av bidrag, 554 milj. kr. av villkoriiga lånoch 182 milj. kr. a. omfortsatt slöd för åtgärder för att ersätla olja (prop. 1983/84: 62, NU 9, rskr124). Tolalt beräknades för delta nya stöd 1650 milj.kr.för perioden den 1januari 1984-den 30 juni 1987. Motiven för oljeersättningsprogrammen har varit atlunderlätta introduktion och kommersialisering av ålgärder som snabbt kanminska oljeberoendet. Stödet har inriktats på åtgärder som har bedömts kunnafå betydelse för att minska oljeberoendet fram och åren närmastdärefter. På så sätt har avgränsningen mot det slalliga energiforskningsprogrammelmarkerats. De åtgärder och de objekt som har varitstödberättigade har huvudsakligen varit desamma i de bådaoljeersättningsprogrammen. Stöd har kunnat lämnas lill prototyp- ochdemonsirationsanläggningar, lill fullskaleanlägg-ningar med stora kommersiellarisker och till speciella investeringar i fullskaleanlåggningar med måtfiigakommersiella risker. Inom del första programmet kunde stöd även lämnas tillenergibesparande åtgärder i näringslivets byggnader och industriellaprocesser. I det nuvarande stödprogrammet har tyngdpunkten förskjutits mot desenare leden i den lekniska utvecklingskedjan. Slöd kan lämnastill högst två fullskaleanlåggningar som tillämpar demonstreradteknik. Vidare betonas etl systemtänkande, dvs. att alla led i exempelvis enbränslekedja (utvin-ning-förådling-användning) beaklas. har beslut fattats om slödenligt det nya oljeersättningsprogrammet om sammanlagt 169 milj.kr. i bidragoch villkoriiga bidrag samt 142 milj. kr. Sedan statens energiverk övertog ansvaret förverksamheten har verkel behandlat ca 1000 ansökningar omoljeersällnings- och investeringsstöd. Ansökningarna har avsett stödberättigadeätgärder alltifrån sådana som föranlett mindre stödbelopp inominvesteringsprogrammen på . lill stora oljeersättande syslem meden kostnad av åtskilliga . Användningen av torv för energiändamål är exempelpå en verksamhet, där de slalliga stöden har haft stor betydelse. fanns ingen torvbränsleutvinning i . Den enda torv som bröts var växt- torv. Torvbrytning har kommit i gång inom ettfemtiotal företag i landel. 1985/86: 102 Över hälften av dessa harutnyttjat det stöd som funnits för oljeersättande åtgärder. harde uppförda anläggningarna kapacitet för att under ett normalår utvinna enbränslemängd om /år. Den teknik som utnyttjas är främst frästorvieknik ochstyckelorvteknik. Dessa tekniker kännetecknas av relativt stora initialainvesleringar och av alt brytningen kommer i gång först efter tre till fyra år.Brytningssäsongen är kort och väderberoendet starkt. Detta innebär altåterbetalningstiden för dessa bränsleutvinningssystem blir lång. Stöd har bl.a. lämnats till två större projekt därny, mindre väderberoende torvbrytningsteknik kommer att prövas. Inom dessaprojekt kommer ny teknik för avvatlning, torkning och pelletering av torvenatl utvecklas. På grund av sill lägre vatteninnehåll kan den på så sättförädlade torven transporteras längre sträckor med bibehållen lönsamhet. Andra inhemska energikällor, som har stimuleratsvia oljeersättnings-och investeringsprogrammen, är trädbränslen. Sedan år 1981har totalt sju olika prototyp- och demonstrationsprojekt fått slöd förproduklion av trädbränslen i framför alll förädlad form (pulver, briketter,pelleller). Projekt som har bedömts ha kommersiella risker har givils stöd(huvudsakligen som lån/lånegarantier) i 14 fall. Dessa projekt har i allmänhethaft relativt dålig lönsamhet. Nya tekniker har dock kunnat demonstreras viastödet. Inom energiforskningsprogrammet pågår etl omfattandeutvecklingsarbete, som kan förväntas leda till att projeki på en högretekniknivå kommer all kunna genomföras. Antalet förbränningsanläggningar avsedda för faslabränslen har ökat kraftigt under de senasle åren, som en följd av bl. a. destatliga oljeersällnings- och investeringsprogrammen. harexempelvis lämnat stöd till 53 torveldade förbränningsanläggningar med ensammanlagd värmeeffekt på 869 MW. fanns fler än 200 kommunala,fastbränsleeldade pannor med en sammanlagd effekt av över 5000 MW i drifl. Även introduktion av värmepumpar har stimulerats. Ikollektiva uppvärmningssystem har ca 460 värmepumpar med en totalvärmeproduktion på ca 3650 GWh/år erhållit stöd via statens energiverk.Dämtöver har bosladsstyrelsen lämnal stöd lill värmepumpar i bosläder medbelydande belopp. Härigenom har en energibesparing på över /år erhållits. En utökad kraftvärmeproduktion är önskvärd. Intressantaär därvid bl. a. mindre kraftvärmeverk, som utnyttjar miljövänligförbränningsteknik. Stöd har lämnats lill elt planeratfastbränsleeldat kraflvärmeverk som är projekterat för 12 MW värme och 4 MWel. Stöd genom oljeersättningsprogrammet har vidarelämnats till en prototyp- och demonslralionsanläggning i somproducerar etanol ur spannmål för användning som drivmedel. Etanolen användssom inblandning i bensin som distribueras av OK inom . Alltsedanoljekrisen har en av huvuduppgifterna för energipolitiken varit atlminska oljeberoendet. En rad åtgärder har vidtagits från slalsmaklernas sidaför atl minska användningen av energi och ersätta olja med andra energislag.Därvid har olika styrmedel av ekonomisk, administrativ och informativ karaktärutnyttjats. Jag har redogiort för de ekonomiska slöd somhar ulgåll via olika stödprogram. Härutöver har en aktiv energiskatlepolilikfrämjat utvecklingen av etl differentierat energisystem och ett minskatoljeberoende. Bl.a. som en följd av de statliga insatserna ochgod tillgång på el har minskningen av oljeberoende gått myckel snabbi.Enligt den analys av utvecklingen av energiförsörjning som statensenergiverk gjort i Energiperspektiv 1970-1995 (statens energiverk 1984: 7) harulvecklingen, särskill , medfört en betydande oljeersällning.Anpassningen lill de ökade priserna på olja och andra bränslen har gått snabbt.Landets totala förbrukning av oljeprodukter har minskat till ungefärhälften av vad den var . Oljans andel av vår energitillförsel uppgår lill . Minskningen är än mer anmärkningsvärd om man ser tillförbrukningen av eldningsoljor, som har minskat till av nivån år 1973.Förbrukningen av eldningsoljor förväntas minska ytterligare , men ien långsammare takt än . Jag kommer att kortfattat redogöra förutvecklingen inom olika sektorer av energisystemet, särskilt vad gälleroljeanvändningen. Som framgår av följande figur harenergianvändningen för uppvärmning effektiviserats starkt för alla typer avbyggnader. Netloenergiförbrukning-en per byggnadsytenhel har minskat med mer än25 % till . Enligt statens energiverks prognos kommer den altminska med ytterligare fram . De faktorer som har bidragittill denna utveckling är dels stalligl stöd och andra åtgärder förenergihushållning, dels den snabba ökningen av oljepriset. Genom en övergångfrån olja för enskild uppvärmning till fiärrvärme och elvärme har eneffektivare energianvändning åstadkommits. Oljansandel av uppvärmningen har härigenom minskal kraftigt. När del gällerfiärrvärme är omställningen till elt mindre oljeberoende syslem särskilltydlig. utgjordes av energiinsatsen i fjärrvärmesyslemenav olja. var denna andel fortfarande drygl men hade sjunkitfill knappl . beräknar att oljeandelen kommer allfortsätta alt sjunka och vara . Oljan har främstersatts med fasta bränslen, elpannor och värmepumpar. Energitillförseln fillfjärrvärmesystemen, uppdelad på olika energislag, framgår av följande tabell. Nettoenergiförbrukningenper m uppvärmd yta 19701983, temperatur- Prop. 1985/86: 102 korrigerad.Källa: statens energiverk kWh/m2 260-t »«_ Småhus _>» Flerbostadshus Lokaler Energitillförseltill fjärrvärmesystemen 19731984. Källa: statens energiverk 18,5 92,0 30,0 91,5 14,9 39,6 2,0 0,2 0,6 8,2 21,8 Fjärrvärmeleveransernahar ökat från ca lill ca . Drivkraften bakom dennautveckling har varil dels kostnadsfördelarna för fiärrvärmeproduktion jämförtmed värmeproduktion i individuella system, dels de miljöförbättringar som harerhållits. har oljeprisstegringarna medfört alt olja blivitalll mindre inlressanl för fjärrvärmeproduktion, varför många fjärrvärme verkhar ersatt olja med andra energislag. Del slatliga stödet har stimulerat lill attpåskynda omställningen inom fjärrvärmeområdel. Stödet har också påverkatulvecklingen mol en mer miljövänlig värmeproduktion. Fjärrvärmen har fått ensådan omfattning atl utbyggnadstakten för Ijärrvärme troligen kommer att minskaunder . När det gäller mindre pannor av lyp blockcentralerär, enligt statens energiverk, lönsamheten av oljeersällning generelll sellsämre än för fiärrvärme. I viss utsträckning har en övergång till el skellinom delta område. Någonmer omfattande övergång till inhemska bränslen har däremot inte Prop.1985/86:102 För ökad oljeersättning och effektivisering kan statligt slöd fillulveckling av ny energiulmstning bli avgörande. Inom industrin minskade användningen avoljeprodukter med i genomsnitt 7,, vilketredovisas i följande figur. Minskningen beror lill slor del på alloljeanvändningen har ersalls med andra energislag eller effektiviserats, menockså på strukturförändringar inom industrin. massa- ochpappersindustrin har olja främsl ersatts av interna bränslen medan förändringari processerna har medfört ökad elanvändning. Oljeanvändningen inom industrinberäknas minska ytterligare fram . För industrin som helhet harelanvändningen ökat. Sålunda ökade industrins specifika elanvändning igenomsnill med knappt I % . Industrinsspeciflka oljeanvändning 1970-1983, prognos 1990 och 1995 (priser).Källa: statens energiverk kWh/kro(w produktionsvärde ""ÄS* "'***'-*----- ~~-=»' ---------- 1----------------- 1------------------ 1---------- 1 aBiB Jim- och sttlindustri Möjligheternaatt spara olja inom transportsektorn genom effektivisering eller substitutionär begränsade inom överskådlig fid. beslutade om en plan förutveckling av alternativa drivmedel (prop. 1982/83: 100 bil. 14, NU 33, rskr280). Frågan om de samhälleliga förutsättningarna för att ersätta olja medalternafiva drivmedel, främst inhemskt producerade motoralkoholer, övervägs förnärvarande av motoralkoholkommitlén (MAK; I 1985: 02). Kommittén skall enligtsina direktiv (Dir. 1985: 14) redovisa sina överväganden lill regeringen senasii december Kommiltén harnyligen fått tilläggsdirektiv (Dir. 1986:1), som inne- Prop. 1985/86: 102bär alt fömtsättningarna för atl uppföra en fullskaleanläggning för produktionav etanol grundad på spannmål skall utredas med förtur. Inom det pågåendeenergiforskningsprogrammet satsas resurser på utveckling dels av nya flytandeeller gasformiga bränslen, dels av nya transportsystem. 2.1.4Sammanfattande bedömning av utvecklingen Somframgår av den redogörelse som jag nu har lämnat har de senaste årensutveckling på energiområdet påtagligt förbättrat fömtsättningarna för såväl vårenergiförsörjning som den ekonomiska utvecklingen i slort. Behovel av direklstatligt stöd lill energiseklorn har därför successivt kunnat minskas. Detlaligger hell i linje med den grundprincip för energipolitiken som jag i andrasammanhang gett uttryck för, nämligen att ny energiteknik som inlroduceras påmarknaden bör vara ekonomiskl bärkraftig eller bedömas kunna bli det inom ensnar framtid. Oljans andel av vår energiförsörjning har minskatfrån det sena 1970-lalels till . har skett bl.a.genom en medveten energiskatlepolilik och med ekonomiskt stöd tillenergihushållning och oljeersällning. Man kan således konstalera altenergipolitiken har varil framgångsrik på elt av sina huvudområden: attkraftigt minska beroendet av olja. Alkjämt är olja del i särklass slörsta enskildaenergislaget i vår energibalans. Ett stort oljeberoende innebär en slorexponering för oförutsedda händelser på den internationella oljemarknaden.Oljeersättningen bör därför fortsätta för all vi skall få elt ännu merdiversifieral och mindre sårbart energisystem. Den oljeersällning som uppnåtts är bl.a.ett resultat av lidigare aorda invesleringar. Till delta kommer ett stort antalinvesteringar som planeras, är beslutade eller under genomförande och somkommer att minska vårt oljeberoende ytterligare. Ulvecklingen av nyaenergiteknologier har gått snabbt och deras ekonomiska fömtsättningar är nuavsevärt båttre än när oljeersättningsstödel först introducerades. Min samladebedömning är att oljeersättningen kommer att fortsätta även utan särskilloljeersättningsstöd. Som tidigare nämnts beslutade i december1983 att ett statligt stöd skulle utgå till oljeersättande åtgärder t. o. /87. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört, förordar jag attoljeersättningsprogrammet bör avslutas . Stöd böremellerfid kunna lämnas även efter utgången av om ansökan har kommitin lill statens energiverk före den . Det i budgetpropositionen 1986(prop. 1985/86:100 bil. 14 s. 154) preliminärt beräknade anslaget fill stöd föroljeersättande åtgärder, m. m. bör således utgå. Även om således oljeersättningspolitiken har varitframgångsrik, är det angeläget atl omställningen av vårt energisystem fortsätter. Det är angelä get bl.a. för att ytteriigare minska energiförsörjningens negafiva inverkan på miljön och för att underlätta kärnkraftsavvecklingen. För att påskynda denna omställning finns övergångsvis behov av ett statligt slöd lill utveck- 10 ling av energiteknik sombefinner sig i stadiet efter FoU men före kommersiellt utnyttjande. Detta ärutgångspunkten för det slöd för ulveckling och introduktion av ny energitekniksomjag kommer atl föreslå i del följande. 2.2 Stödför utveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet 2.2.1Stödets syfte och avgränsning Mittförslag: Ett nytt stödsystem inrättas den . Syftet med stödet börvara att främja utveckling och introdukfion av ny teknik, som kan underlättaövergången till elt effeklivt energisystem i huvudsak gmndat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Stödet bör inriktas på projekt där ny teknik för fillförsel, distribution ocheffekliv användning av energi utvecklas, provas och demonstreras. I sambandmed atl del nya stödet införs, avslutas oljeersättningsprogrammet. Skälen för mitt förslag: En av huvuduppgifterna förenergipolitiken under de närmasle decennierna är alt genomföra omställningen avenergisystemet inför kärnkraftsavvecklingen. Ulvecklingen av ny teknik förtillförsel, distribution och effektiv användning av energi är här av strategiskbetydelse och bör därför ytterligare stimuleras. Statligt stöd lill forskning och utveckling inomenergiområdet ges inom ramen för energiforskningsprogrammet. Detnuvarande programmet omfattar insatser inom hela energisystemet och avser såvälenergitillförseln som användningen av energi. Programmet löper lill den 1 juli1987 och är föremål för översyn.