prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Anslaget står till regeringens disposition förtäckande av oförutsedda koslnader under reservationsanslagel E 20.Beredskapslagring och industriella åtgärder i samband med lagringsverksamhelenav olja, molorbensin, m.m. ÖEFföreslår atl anslaget kvarstår oförändrat. Jagförordar atl anslaget kvarstår oförändral. 1985/86: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår "" alt till Särskilda kostnaderför lagring av olja,motorbensin, m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. 1986/87Förslag 10000 Nämndenföreslår oförändrade resurser - lOOOOkr. - för arvoden, expenser m. m. fall i enlighet med 's (lEA)krisfördelningssystem skall fullgöra s. k. tilldelningsskyldighel av olja fårregeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, besluta att ägare ellerinnehavare av olja skall avstå denna fill staten eller annan. Den ersättningsom skall utgå för vad som tas i anspråk bestäms av oljekris-nämnden. ligger f. n. underförsvarsdepartementels verksamhetsområde. Medel för nämnden anvisas under anslagetA 2. Vissa nämnder m.m. inom totalförsvaret. Jag förordar, efter samråd medchefen för försvarsdepartementet, att nämnden förs lillindustridepartementels verksamhelsområde. Detta ligger i linje med attdepartementet redan nu svarar för energiberedskapsfrågorna, inkl. kontakternamed lEA, och alt, somjag har anfört i det föregående (anslagei E 1), ansvaretför funktionen energiförsörjning förs över från överstyrelsenför ekonomiskt försvar till statens energiverk. För ändamålet bör därför eltnytl förslagsanslag föras upp. Jaghemsläller all regeringen föreslår atl till för /87anvisa ett förslagsanslag av . Skyldighetatt vidta beredskapsåtgärder för nalurgaskonsumenter enligt lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet gäller fr.o.m. lagringsårel 1986/87 (prop. 1984/85:172, FöU 13, rskr 390). försörjningsberedskap somhärigenom kommer att finnas från den Prop. 1985/86: 100 1986 kommeratl avse nalurgaskonsumenterna inom del s.k. Sydgaspro- Bil. Lagen är emellertid så generelll ulformad alt den skall kunna lillämpas också viden forlsall utbyggnad av naturgasnäiel. I enlighet med mitt förslag i prop. 1984/85: 172 omförsörjningsberedskap på nalurgasområdet reglerar lagen endasl beredskapen förstorförbrukarna saml för uppvärmning av bostadsområden. Således är mindre ochmedelstor industri, för vilka tekniskt-ekonomiskt rimliga lösningar inteföreligger, undantagna. I propositionen anförde jag emellertid all det ärangelägel alt finna lösningar för samlliganalurgaskonsumenter. Jag anförde också alt del pågick elt utredningsarbele isyfte att utarbeta permanenta lösningar av beredskapslagringsfrågan. Vidarepåpekade jag att frågan om kostnaderna för beredskapen borde övervägasytterligare då dessa, lill följd av atl vissa konsumenter undantogs från beredskapsåtgärder,lill viss del inte slår igenom förrän . Mot bakgrund av mina överväganden i propositionenhar dels frågan om en långsiktig permanent lösning av beredskapslagringen, delskostnadsaspekten utretts vidare inom industridepartemenlel. I anslutninghärtill har inkommit med en rapport som behandlar den långsikligaberedskapen på gasenergiområdel. I rapporten lämnas en ingående redovisning avolika tekniska lösningar med kostnadsberäkningar. Swedegas föreslår vid en samlad bedömning av deolika undersökta alternativen atl arbelel för alt finna en långsikfig lösningav frågan om nalurgaslagring fullföljs med sikle på lagring av nalurgas ibergrum. Swedegas förordar närmasl att vissa praktiska prov utförs för alt fåerforderligt underlag för ett slutligt ställningstagande. Resultatet av dessager enligt Swedegas också möjlighet all precisera kostnaderna för de olikaalternativen. Enligt min mening innebär den utredning somSwedegas har presenterat etl betydelsefullt steg mol en permanent lösning avfrågan hur beredskaps-lagringsåtgärderna för naturgaskonsumenterna kan kommaalt ulformas. Innan ett definitivt beslut om lagringsfrågan kan fallas krävsemellertid ytterligare beredning. Genom etl remissförfarande får därförsakkunniga myndigheter och organisationer närmare bedöma den utredning som harpresenterats. Detta förfarande innefattar - förutom de tekniska utredningsresultaten också kostnadsnivåer och beredskapsnivå. Jag vill här endast erinra om atldel av utredningen bl. a. framgår atl bergrumslagring av gas lorde vara mer ändubbelt så kostsam som motsvarande oljelagring. I avvaktan på en lösning av de långsiktigaberedskapsfrågorna harjag inle funnit anledning att nu föreslå någon ändring igällande beredskapsordning på gasområdet. Vad gäller kostnadsaspekten till följd av att vissanaturgaskonsumenter t. v. undantas från beredskapskraven vill jag peka på att prissättningen på gasen f.n. är sådan att priset på gas sätts med ulgångspunkl i kundens allernativkostnad. De skilda beredskapskraven leder därför inte till någon skillnad i kostnader mellan olika förbmkargmpper. Av detta skäl harjag valt att inte ta upp den av (FöU 1984/85: 13, rskr 390) behandlade frågan om åtgärder för alt ufiämna kostnaderna mellan olika '61 grupper av förbrukareinnan ställning kan tas till en permanent lösning i Prop. 1985/86: 100 frågan om försörjningsberedskap avseende nalurgas. Jaghemställer alt regeringen ger till känna vad jag har anfört omförsörjningsberedskapen avseende naturgas. Genomförande av planen för vattenkraftsutbyggnad Riksdagenhar lagt fasl en plan för ulbyggnad av vattenkraften (prop. 1983/84:160, BoU30, rskr 388) för atl en utbyggnad till /år skall kunna uppnås. Det kommer enligt vad jag anförde ienergipropositionen (prop. 1984/85:120 s. 133) alt ställas stora krav på bl. a.kraflförelagen, myndigheterna, vatlendomslolarna och kommunerna för att delskall bli möjligl att fullfölja vattenkraftsulbyggnaden i enlighet medriksdagens beslut och av kraftföretagen redovisade utbyggnadsplaner. Deöverläggningar som har förts och kommer all föras med kraftföretagen, berördafackliga organisationer etc. har bl.a. till syfte alt följa upp genomförandetav planen. I propositionen redovisade jag också min avsikt atl föreslåregeringen att ge statens energiverk i uppdrag atl följa den fortsatiavattenkraftsulbyggnaden och redovisa till regeringen hur planen genomförs.Riksdagen anförde inga invändningar mol regeringens förslag när det gällergenomförandel av planen för valtenkraftsutbyggnad (NU 30, rskr 362). Statsmakternas riktlinjer för genomförande av gällandeulbyggnadsmål för vattenkraften innebär bl.a. att slor hänsyn skall las tillolika motstående intressen samt berörda kommuners och lokala intressens synpunkter.Av detla skäl kan vissa projeki behöva modifieras vid den slutligautformningen. Ett genomförande av projekten kräver att de prövas och befinnslillåtliga enligt vattenlagen. Om projekten befinns möjliga att genomföra medhänsyn lill prövningen enligt vattenlagen skall de i tiden inplaneras så all deskapar bästa möjliga sysselsättningseffekt i berörda regioner. 1 syfte att kartlägga problem och förutsättningarför att genomföra planen och redovisa konkreta förslag som kan underlätta atlgällande utbyggnadsmål uppnås utarbetade en arbetsgrupp inom regeringskanslietpromemorian (Ds I 1985:5) Genomförande av planen för valtenkraftsutbyggnad.Promemorian har remissbehandlats. Promemorian och en remissammanställning överdenna återfinns i bilaga 14.1. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillarbetsgmppens över väganden och förslag. Elt av arbetsgmppens förslag bör dock underställas för beslut. Arbetsgruppen föreslår nämligen att 11 kap. 8§ vattenlagen (1983:291) kompletteras så att statens energiverk allfid skall underrättas om större projeki som skall prövas (s. k. förberedelseförfaran de). Syftet med den föreslagna kompletteringen är atl ge energiverkel en möjlighet att la del av aktuella utbyggnadsprojekt redan på ell tidigt stadi- 162 umpå samma sätt som , statens planverk m.fl. Prop.1985/86: 100 slalliga myndigheter. Promemorians förslag atl komplettera 11 kap. 8 §vallenlagen med statens energiverk har inle mött några erinringar frånremissinstanserna. Jag förordar därför all förslaget genomförs. Med hänsyn lilldetta föreslår jag all 11 kap. 8 § vallenlagen kompletteras så all statensenergiverk alllid skall underrättas i god lid innan närmare undersökningpåbörjas av sådana förelag som skall prövas av regeringen (s. k. förberedelseförfarande).Upprättat lagförslag återfinns i bilaga 14.2. I enlighet med vad jag nu har anfört har eftersamråd med chefen för inom induslrideparlemenletupprättats förslag lill lag om ändring i vattenlagen (1983:291). Ändringen bör trädai kraft den . Lagrådelshörande av förslaget skulle uppenbarligen sakna betydelse. Jaghemställer atl regeringen föreslår allanla förslag till lag om ändring i vattenlagen (1983: 291). F. Teknisk utveckling m. m. Prop. 1985/86: lOO 14 Regeringens politik för industrielltillväxt och förnyelse innehåller som centralt inslag ålgärder för att stödjaoch höja den tekniska nivån i svensk industri. Åtgärderna kan delas in i tregrupper: Stöd till teknisk infrastruktur vari ingår anslag lill verksamhetervid; - delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI), - stiftelsen allachéverksamhet (STATT), - palent- och registreringsverket(PRV), - statens provningsanstalt (SP), - statens mät- och provråd (MPR), - ingenjörsvelenskapsakademien(IVA), - (). Dessa verksamheter bildar sammantaget en tekniskinfrastruktur, som i sin produktion av tjänster utgör en nationell resurs föralt vidareutveckla den industriella tekniken. Stimulans till teknisk förnyelse genom forskningoch utveckling omfattande verksamheter vid: - styrelsen för tekniskulveckling (STU), - stiftelsen förindustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden), - statens delegation förrymdverksamhet (DFR). Stimulansen beslår bl.a. av ekonomiskl slöd tillprojekt inom etl tekniskt brett spektrum. Enskilda stödprogram är inriktade påprioriterade teknikområden, särskUt intressanta typer av projeki eller ulvaidagrupper av idégivare, initiativtagare och aktörer. För atl uppnå eftersträvadeeffekter måsle insalserna vara långsiktiga och uthålliga. Insatser koncentrerade till nationella programeller stora projeki på särskilt prioriterade teknikområden, till vilka inuläget hör: - detnafionella mikroelektronikprogrammel (NMP). Dessa insatser utmärks av högt ställda och väldefinierade tekniska mål saml av hård styrning inom vid starten tillmätta lids-och resursramar. De innebär för svenska förhållanden betydande salsningar avstatliga medel. Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Slyrelsenför teknisk utveckling (STU) är central förvaltningsmyndighet för statensinitiativ och stöd samt planläggning och rådgivning rörande tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete om sådana uppgifter inle ankommerpå annan statlig myndighet. STU:s insatser för teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete sker i form av stöd till: - Grundläggande och långsiktigkompetens- och kunskapsuppbyggnad, bl.a. i form av ramprogram förkunskapsutveckling. - Samladeleknikutvecklingsprogram av brett intresse för svensk industri, 164bl.a. i form av insatsområden. - Program för kollektivforskning. 1985/86; 100 - Enskilda forsknings-ochutvecklingsprojekt. - Service- och rådgivningsverksamhet. STU leds av en styrelse. Chef för myndigheten är engeneraldirektör. Inom STU finns fem projeklenheler, en planeringsenhel, eninternationell enhet, en serviceenhel och en administrativ enhet. var 271 personer anslällda vid STU.Av dessa var 164 handläggare. VidSTU lillämpas programbudgetering med följande programindelning: Industriellt ochsamhällsinriktal tekniskt utvecklingsarbete. Programmet Industriellt och samhällsinriktalutvecklingsarbete indelas i följande delprogram: la. Ib.Teknikområden, le. STU:s verksamhel underprogrammen 14 finansierasunder innevarande budgetår från reservationsanslaget . Slyrelsen förteknisk ulveckling: Teknisk forskning och utveckling. Stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inomenergiområdet lämnas under särskilda program från anslaget E 12.Energiforskning. Kostnader för STU:s förvaltnings- ochmedelsfördelande verksamhet finansieras under innevarande budgetår frånförslagsanslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader. För finansiering av investeringar i utmstninganvisas medel för innevarande budgelår över reservationsanslaget F 3.Slyrelsen för teknisk ulveckling: Utrustning. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling finansieras dessutom vissrymdverksamhet, informations-försörjningsverksamhet samt statens bidrag tillStiftelsen allachéverksamhet (STATT). STU hardock inget programansvar för dessa verksamheter. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling 1984/85Utgift 520744572' Reservation , 298673792 1985/86Anslag 643952000 1986/87Förslag 672545000 utgifter motsvarande ränteintäkter från . Inkluderas desenare blir utgiften . Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav verksamheten under detta anslag (milj. Ekonomisk översikt av verksamheten under anslaget F 1.Styrelsen rör teknisk utveck- Prop. 1985/86: 100 ling: Teknisk forskning och utveckling dji i Belopp i milj. kr. 1984/85 Utfall' 1985/86 Budget- 1986/87 beräknar Industriellt och samhällsinriktal tekniskt utvecklingsarbete 362,3 (379.3) 238,7 (240,4) 9,2 (11,0) 14,0 (14.2) Ofördelade medel Summa kostnader 15,0 685,9 (706,6) Avgår finansiering utöver anslag och ränteintäkter från Återbetalade projektmedel Ej utnyttjade projektmedel Minskning av reservation (20,7)' Summa F I. ' Verksamhetsvolym, dvs. beviljade anslagsmedel samtutbetalda administrationskostnader. BeloppInom parentes inkluderar balanserade medel från /85. ' Avserbalanserade medel från /85. '' Försöksverksamheten medränteincitamenl upphör /86. Styrelsen för tekniskutveckling m. fl. Riksdagenbeslutade om ett treårigt program för STU:s stöd till tekniskforskning och utveckling under budgeiåren 1984/85-1986/87. STU:s förslag för /87 innebär ettfullföljande av detta treårsprogram. Detinnebär en fortsatt prioritering av: - områdena informationsteknologi,verkstadsteknik och bioteknik, - teknikbaseradeproduktutvecklingsidéer från enskilda uppfinnare, småförelag och ungateknikbaserade företag samt - långsiktig grundläggande kunskapsutveckling. Den omfördelning av resurser motdessa områden som STU föreslår för Bil. 14 /87 leder tillatl andra viktiga insatser måsle få minskade resurser. Det medför bl.a. att STUinle har utrymme för ökade insalser inom del miljötekniska området, för vilketSTU fåll del samlade ansvaret. STU föreslår all anslaget F 3.Styrelsen för teknisk ulveckling: Utrustning upphör saml all resterande medelunder anslaget förs över lill anslaget F I. Slyrelsen för teknisk ulveckling: Teknisk forskningoch ulveckling. 1 anslagsframställningen betonarSTU slarkl behovel av atl den svenska staten på olika sätt måsle öka sinaforsknings- och utvecklingsinsatser (FoU). inte minst inom högskolan. STU pekarsärskilt på behovel av all kraftigt förstärka basresurserna vid universitet ochhögskolor inom det informationsteknologiska området. STU kommer allredovisa elt förslag till ireårsprogram för budgetåren 1987/88-1989/90.Huvudinriktningen i arbetet med en plan redovisas i anslagsframställningen. Speciellt inom områdenainformationsteknologi, bioteknik, miljöteknik, energiforskning samt tekniskulveckling som instrument för regional utveckling avser STU att redovisaförslag som bygger på en samordning av industripolitiskl motiveradeFoU-insalser med andra statliga FoU-insalser. Härvid skall även möjligheter lillsamverkan med svensk industri i genomförande och finansiering utnyttjas. Inom delprogrammet la.Insatsområden genomförs f.n. stora, konkret målinriktade, fleråriga mentidsbegränsade utvecklingsinsatser inom nio områden. Två nya insatsområden harpåbörjats under innevarande år. STU:s förslag för /87 innehållerinte något nytl insatsområde. Statens delegation förrymdverksamhet, som under anslagsposten Rymdverksamhet disponerar 16,4 milj.kr. under innevarande budgetår för nationell rymdverksamhet, föreslår enuppräkning av detla belopp till . för /87. Medlenfinansierar verksamheten på tre av delegationens delprogram; Rymdforskning,Fjärranalys och Induslriulveckling. Delegationen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning (DFI) disponerar under anslagspostenInformationsförsörjningsverksamhet 8,8 milj. kr. för teknisk forskning,utvecklingsarbete och viss serviceverksamhet inom området vetenskaplig ochteknisk information och dokumentation under innevarande budgetår. DFI föreslårall delta belopp höjs till . för /87. Under anslagetDelegalionen för vetenskaplig och teknisk informalionsförsörjningsverksamhetunder utbUdningsdepartementets huvudtitel disponerar DFI under innevarande år8774000 kr. Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) är en organisaiion för teknikbevakning utomlands. STATT leds av en styrelse som beslår av representanter för utrikes- och industridepartemen ten. , STU och näringslivet. F. n. finns fält kontor i , , , , , 167 , , ochLondon. Elt hemmakonior i leder Prop. 1985/86: 100 och samordnarverksamheten. Under innevarande budgetår disponerar Bil. 14 stiftelsen 21,5milj. under anslagsposten Altachéverksamhet. STATT föreslår en ökad ambitionsnivåoch att anslaget höjs till . En oförändrad ambitionsnivå medförenligt STATT en höjning av anslaget till . Tekniskforskning och utveckling (FoU) är av grundläggande betydelse för industriell utvecklingoch förnyelse. En stor del av statens stöd fill sådan verksamhet kanaliserasgenom STU, som härigenom utgör etl vikiigi industripolitiskt instrument i delmedellånga och längre tidsperspektivet. Genom beslul (prop. 1983/84:107,NU 45, rskr 407) har ett treårsprogram och en treårig medelsram för STU lagtsfast. För den verksamhet som finansieras över anslagen . Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och ulveckling samt . Styrelsen förteknisk utveckling: Förvaltningskoslnader har det sammanlagda medelsbehovetberäknats lUI 2145 milj. kr. för treårsperioden /85-1986/87. För budgeiåren1984/85 och 1985/86 har sammanlagl 1 391 milj. kr. anvisats för anslagen Fl ochF2. För /87 har jag beräknat det sammanlagda medelsbehovet till743,0 milj. kr. innebär alt, med hänsyn lill det statsfinansiella läget,verksamhetsvolymen minskas med 11 milj. kr. i förhällande lilltreårsprogrammet. Inom delprogrammet la. Insatsområden harjag /87, utöver medel för fullföljande av redan pågående verksamhet,inte beräknat några medel för alt påbörja nya insatsområden. InsatsområdenaSjukvårdsmiljö saml Grundläggningsteknik i tätort har avslutals planenligt. STU:s medelsramar under /87 medgeratt påbörjade insatsområden fullföljs, men i vissa fall långsammare än vad somvar planerat. Under /87 beräknas verksamhel pågå inom sammanlagtnio insatsområden. Huvuddelen av STU:s finansiella slöd fill tekniskforskning och utveck ling lämnas inom delprogrammel Ib. Teknikområden och program 2. Insalserna inom programmel Kunskapsutveckling har tyngdpunkten på forskning, medan insatserna inom delprogrammet Tek nikområden i huvudsak avser industriellt utvecklingsarbete. I det Ireårs program som har lagt fast för STU, framhålls att en koncentra tion av insatserna mol elt begränsat antal prioriterade områden skall göras. Detla arbete bör fortsätta även nästa budgetår. Jag förordar således en fortsatt ökning av satsningarna inom områdena verkstadsteknik, informa tionsteknologi och bioteknik. Jag förordar vidare att insatserna bibehålls på en hög och i stort sell oförändrad nivå inom områdena malerialleknik - nya malerial, massa- och pappersteknik, träteknik, kemiteknik samt tek nik för hälso- och sjukvård. blir konsekvensen av della att satsningarna inom många icke-prioriterade områden måste begränsas. Inom dessa områden måsle därför ett större ansvar för stöd lill forskning och ulveckling läggas på seklorsorganen inom resp. område. Jag vill i detta sammanhang la upp frågan om delfortsatta stödet lill Prop. 1985/86: 100 ulveckling och utprovning av ny teknikinom miljövårdsområdet. 14 övertog under innevarande budgelår delsamlade ansvaret för det statliga stödet inom det miljötekniska området. STU:sansvar omfattar de delar av miljöskyddsområdet som är av teknisk nalur och ärinriktad mol utveckling av processer, produkter, utrustningar ochreningstekniker fram lill prototyp- och demonstrationsanläggningar. Ansvaretför övriga miljöskyddsåtgärder ligger på andra sektorsorgan, bl.a. statensenergiverk inom bränsleområden men med huvudansvaret på statens naturvårdsverk.Jag kan konstalera att arbetet inför näsla Ireårsprogram har inletls. Enplaneringsgrupp med representanter för STU, , ochstatens råd för byggnadsforskning har tillsalts. I planeringsgruppen ska ävenrepresentanter för statens råd för skogs- och jordbmksforskning ochtransportforskningsberedningen ingå. Gruppens uppgift är all utifrån de olikaorganens förslag utarbeta ell femårigt program för en samlad satsning rörandemiljövården i , "Miljö 90". STU stöder miljövårdsteknisk forskning ochulveckling på flera sätt: dels inom teknikområdet Avfallsvattenbehandling ochåtervinning, dels genom miljövårdstekniska insalser i utvecklingsprojekt inomandra teknikområden. Del senare gäller särskill för områdena Verkstadsteknik,Kemiteknik, Massa- och pappersteknik samt inom STU:s energiforskningsprograminom vilket resurser avsätts för bearbetning av miljöproblem. Mot bakgmnd av de omfattande insatser som STUbidrar med inom det miljövårdslekniska området och med hänsyn till STU:sdisponibla resursram anser jag inte att det finns utrymme för en ökning avSTU:s satsningar på miljövårdslekniskl motiverad forskning och ulveckling /87. Jag har erfarit att STU i sill förslag filltreärsplan för budgetåren 1987/88-1989/90 kommer alt inarbeta de delar avprogramförslaget "Miljö 90" som faller inom STU:s ansvarsområde. Inom program 2. Kunskapsutveckling har åven /87 avdelats 20 milj. kr. för , iagkonstaterar alt etl slort intresse har visats för denna stödform. Ingelteknikområde hade i förväg prioriterats framför något annat, utan antaletansökningar inom resp. område och vetenskapliga kvalitetskriterier har avgjortvilka projektförslag som fiUdelats medel. Jag har även med tilUredsställelse kunnatkonstalera atl den nya stödformen näringsbidrag för innovatörer, som infördesden , har rönt ell mycket stort intresse bland kvalificeradeuppfinnare, innovativa grupper och småföretag. Även för /87 harjag beräknat högsl 5 milj. kr. för detla långsiktiga, ej projektbundna stöd. Den kollektiva forskningen är enutnyttjad modell för före tag alt tillgodose gemensamma behov av forsknings- och utvecklingsin satser. Etl kollektivt forskningprogram baseras på avtal mellan staten (företrädd av STU), en grupp intressenter från industrin och, i de flesta fall, ett forskningsinstitut. Programmet finansieras av STU och intressent- gruppen gemensamt. Chefen för industridepartementet anförde i prop. 1983/84:107 (bil. 9 s. 22) alt, med tanke på den allmänna förstärkning av 169 industrinsfinansiella resurser som har skett och beräknas ske, STU skulle Prop.1985/86: 100 sträva efler alt minska statens finansieringsandel för kollektivforskning till Bil. Till min tillfredsställelse harjag kunnatkonstatera att industrin, i de nya avtal som har ingåtts, har ökat sinfinansieringsandel. Min uppfattning är att huvudregeln även i fortsättningenbör vara atl statens finansierings-andel skall uppgå till . Inom delprogrammet le.Industriservice räknarjag med all verksamhe-len fortsätter på en något ökadambitionsnivå. Verksamheten bör i ökad utsträckning inriktas mot långsiktigaregionala verksamheter utöver de redan tidigare fasl etablerade. Delprogrammet Id.Arbetstagarinitierade projekt syftar till att få i gång tekniskt industrielltulvecklingsarbele grundat på idéer eller iniliafiv från anställda som har andrahuvudarbetsuppgifler än forskning och utveckling. Verksamheten har lett tillgoda resultat och jag har beräknat medel för en fortsatt hög ambitionsnivå. Under program 3.