prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — I följande tabell redovisasprisutvecklingen i olika led förjordbruksprodukter. Tabell 1 Prisutvecklingen för jordbruksprodukter enligt olika index, procentuell förändring jämfört med föregående år (årsgenomsnitt) Per år i genom- Söm framgårav tabellen har priserna ökat mest i konsumentledet medan prisutvecklingenvarit lägst i producentledet. Vid jämförelser avprisutvecklingen i olika led bör beaktasatt ändringar i mervärdeskatt och livsmedelssubventioner inverkar. Även inhemska avsättningsförhållanden harhaft betydelse. konsumtionen,ökad produktion och fallande priser på Prop. 1985/86:166 världsmarknaden och därmedökade exportkostnader har- bidragittill den förhållandevis .låga ökningstakteni producentpriserna. Räknat under () steg denallmänna prisnivån i konsumentledet . De jordbruksprisreglerade livsmedlen ökade i konsumentledet. I det led där prisregleringen verkar (prisregleringsledet) steg priserna . Priserna på jordbrukets produktionsmedel ökade medan . Påden internationella marknaden sjönk livsmedelspriserna (mättenligt det sk världsmarknadsprisindex VM-index) . Tillöverläggningarna har ocksåpresenterats uppgifter som överslagsmässigt belyser hur de ökadekonsumentutgifterna för jordbruksprisreglerade livsmedel under perioden1980 - 1985 fördelar sig på olika led.Uppgifterna avser den prismässiga ökningen och effekter av ändradekvantiteter ingår därför ej. Beräkningarna redovisas itabell 2. Överslagsmässigt beräknadprismässig ökning av konsumenternas utgifter för jordbruksprisreglerade livsmedel 1980 - 1985, milj kr Miljkr Prishöjningar föranledda av jordbruks prisregleringen 8 850 Ändrade livsmedelssubventioner 1 150 Suima- ökade konsumentutgifter 22 900 3.2.3 Inkomstutvecklingen i jordbruket Prop. Somframhållits i avsnitt 2.2 gällersom ett delmål för jordbrukspolitiken att jordbrukarna fåren med jämförbara grupper likvärdigstandard. Inkomstmålet avser i första hand hel tidssyssel satta vid rationellt drivna jordbruksföretag. Vidinkomstjämförelser bör vidare hänsyntas till att jordbruket skall bära kostnaderna fören produktion utöver den samhällsekonomisktmotiverade. Iflera utredningar, bl a i LMK. har det framhållitsatt det aldrig exakt kan fastställas huruvida inkomstmåletuppfyllts eller ej. Det blir därför endast fråga om Översiktligaoch fortlöpande avstämningar dels gentemotandra yrkesgrupper, dels mellan olika brukarkategorier. Dessa bedömningarkan endast ske i efterhand när material föreligger. De bördå avse en följd av årsom bör ses i ett sammanhang. Tillgrund för sina bedömningar avjordbrukarnas inkomster har parterna haft tillgångtill olika material. Detta har utarbetats inom lantbruksekonomiska samarbetsnämndensinkomstgrupp. I materialet belyses inkomsterna enligt tre olika inkomstbegrepp.Företagsekonomiska kalkyler användsför att belysa lönsamhet. Vid bedömningenav inkomstutvecklingen används också de skattemässigtdeklarerade inkomsterna. En tredje ansats som utnyttjas ärundersökningar av levnadsstandarden förolika grupper. I dessa sammanhang utnyttjas en sk jämförelseinkomstvilken avses belysa hushållens konsumtionsmöjligheter.För de två förstnämnda materialen har uppgifter funnits tillgängligat o m medan jämförelseinkomsterenligt det synsätt som använts i samband medlevnadsstandardjämförelser funnits tillgängligtt o m . För detta material harvissa uppgifter dock framskrivits till att avse också1984 och 1985. Enligt de olikamaterial som redovisats varierar inkomsterna, Prop. bl a beroende påskilda beräkningsprinciper. skiljersig också mellan olika produktionsgrenar, storleksgrupperoch brukarkategorier (äldre resp nyetablerade). Även regionala olikheter föreligger.Inom dessa olika grupper återfinns jordbrukare med såvälgoda som dåliga inkomster. grundav de stora variationerna är det svårt att dra några entydigaslutsatser om inkomstläget i jordbruket. inkomstfrågornai de nu avslutade överläggningarna hänskjutits tillhösten 1986 avser nämndenatt återkomma till denna fråga. pågår f n ett arbete med att utveckla s k modelljordbruksberäkningar. En..särskild arbetsgrupphar bildats för ändamålet. I arbetsgruppen ingårföreträdare för bl a parterna. JN utgårfrån att dessa företrädarefortlöpande informerar resp part om arbetet. Dessa beräkningarbör kunna tillföra kunskap utövervad det rikhaltiga material om jordbrukarnas inkomster som föreliggerkan ge. Det finns dock skäl att påtala att sådana beräkningarinte på ett avgörande sätt koraner att lösade problem som är förknippade med inkomstberäkningarna.Själva utvecklingsarbetet kommer också att ta . Därutöver tar insamlingen av det statistiska materialettid. För arbetet i sin helhet har betydande medel avsatts.Det är angeläget att material frånmodell jordbruksberäkningarna redovisas inför överläggningarnaså snart detta kan ske. 3.2.4 Marknadssituationen och regleringsekonomin Under1985 var produktionen av nötkött i stort sett oförändradjämfört med medan konsumtionen ökadenågot. Balanssituationen kunde därigenomförbättras något. Konsumtionsökningenkan delvis förklaras av de konsumtionsstimulerande åtgärdersom vidtagits i form av prisaktiviteter och rabattering till skolmåltider. Även inom fläskområdetvar produktionsbalansen i stort sett oförändrad.Såväl produktion som konsumtion ökadenågot. För1986 förutses för såvälnötkött som'fläsk en viss minskningProp. 1985/86:166 av överskottet, främst beroende pånedgång i produktionen. En viss konsumtionsökningför nötkött väntas också inträffaunder 1986. Även inom mejeriområdethar en förbättring av produktionsbalansen ägtrum. En nedgång i produktionen ärden mest bidragande orsaken till förändringen. förutsesen fortsatt minskning av mjölkproduktionen vilket medfören ytterligare förbättring av situationen. Världsmarknadsprisernaför flera viktiga vegetabilier har /86sjunkit kraftigt. Störst betydelse har prisfallet på spannmåleftersom regelmässigt har ett betydande överskottsom måste exporteras. De sänktapriserna på spannmål har lett till att intäkternafrån exporten av spannmålhar minskat med 400 - /år jämfört med läget förett par år sedan. En annan vegetabiliesektor därvärldsmarknadspriserna fallit mycket och snabbt äroljeväxtsidan. Världsmarknadsprisernapå de viktigare vegetabiliska oljorna har underloppet av fallit . Förstärkelse har också världsmarknadsprisernavarit sjunkande. På matpotatisområdet präglas1985/86 av överskott beroende på högaskördar i . Somtidigare framförts har den bristande balansen mellan produktionoch konsumtion inneburit en vä':entligförsämring av regleringsekonomin. Utöverde ökade överskottskvantiteterna har, framförallt , de sjunkande priserna på världsmarknadenbidragit till denna utveckling. Exportkostnaderna m m inom köttvaruområdethar exempelvis ökat från ca till ca mellan åren1977/78 till 1985/86. Till en del beror ökningen från1977/78 på att redovisningen av exportkostnaderna påverkatsav ändrade livsmedelssubventioner. Inom mejeri områdethar kostnaderna för exporten ökatfrån ca till ca . Trots den någotförbättrade balanssituationen förutsesinte Prop. någonstörre positiv förändringinom vare sig mejeri- eller köttvaruregleringenunder 1986/87. Detta beror främst på utvecklingen av deinternationella priserna. vegetabilieområdet,särskilt spannmål, innebärlåga världsmarknadspriserbetydande kostnader i regleringen. 3.3 Sammanfattande slutsatser och utgångspunkter för överläggningarna Sammanfattningsvishar JN och delegationerna för överläggningarna utgått frånföljande: delsde jordbrukspolitiska riktlinjerna och regeringens direktiv för överläggningarna delsföljande allmänna utgångspunkter. Denutveckling som redovisats tidigare med sjunkande köpkraftoch minskad konsumtion i förening med en ökad produktion harlett till stora överskott i som måsteavsättas till f n mycket lågapriser på världsmarknaden. Oetta har medförtatt jordbruket hamnat i en besvärlig ekonomisk situation. Det finns heller ingatecken som tyder på att världsmarknadennämnvärt kommer att förbättrasunder . I gårnu samhällsekonomin in i en period med lägreinflationstakt och vissa utsikter till förbättringav konsumenternas köpkraft synes möjlig. En allmänförbättring av den svenska samhällsekonominger möjligheter till ökadavsättning av jordbruksprodukter. Inom jordbruket har påbörjatsen produktionsanpassning. JNoch delegationerna är överens om att det ligger i såvälproducenternas som konsumenternas intresse att balans uppnåsmellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter och att den nödvändigaomställningsprocessen sker under socialt acceptablaformer. Vidare är JN och parterna ense om att det föralla grupper i samhället är av stor betydelse att prisökningarnakan dämpas och räntan hållespå en låg nivå. Parterna har tidigarevarit eniga om vissa åtgärder för Prop. 1985/86: 166 anpassning inomanimalieområdet, där kostnaderna för överproduktionenär ekonomiskt mycket betungande. Inomanimalieområdet pågår en produktionsanpassning, bl a som en följdav de åtgärder som vidtagits i produktionsbegränsandesyfte. Detta bör leda till en förbättradbalanssituation. /87 väntas emellertid exportkostnaderna inte minska i någonavgörande utsträckning eftersom deinternationella priserna f n ligger på en mycket lågnivå. Inommjölkproduktionen prövasunder 1985/86 - 1987/88 ett tvåprissystem. F n ges därutöveren särskild avvecklingsersättningtill mjölkproducenter . Inomnötköttproduktionen har bl a införtsen särskild ersättning föratt underlätta för producenter att upphöramed sin produktion. Dessutom har slaktpremier utgått.I syfte att hålla tillbaka bl a fläsk-och äggproduktionen finns bestämmelserom investeringsbegränsningar. Förspannmålen har de fallande världsmarknadsprisernamedfört mycket stora kostnader i regleringen. Denminskade animalieproduktionen innebär dessutom att överskottenav spannmål ökar. JNoch delegationerna har diskuterat olika åtgärdersom syftar till att begränsa spannmålsproduktionen samtolika alternativ för att finansiera spannmålsöverskottet.En åtgärd som kan ge resultat påkort sikt är införande av en sk jordbank. Utformningen av ett sådantsystem diskuteras f n inom såväl de statliga organen som LRF. Blandåtgärder som kan få effekt förstpå lite kan nämnasalternativ användning av åkermarken, exempelvisför energiproduktion, odling av proteinfoder elleranvändning av spannmålför andra tekniska ändamålsamt tillämpning av alternativa odlingsformer. Entredje väg för att långsiktigt begränsa spannmålsproduktionenär en överföring av åker tillskogsproduktion. 4 Prisregleringensallmänna utformning /87 Prop.1985/86:166 Parternahar enats om följande förslag till utformningav prisregleringen för /87.Konstruktionen bygger på de riktlinjer som angetts i statsmakternas beslut(prop 1984/85:166. JoU 33. rskr 393). Enligt riksdagsbeslutet skall ordningenmed obundna överläggningar bibehållas, såväli fråga om kostnadskompensation till jordbruket och vissförädlingsindustri som beträffandejordbrukarnas inkomstföljsamhet. Även marknadsförhållandensamt förhållandena i jordbruket och samhällsekonomini övrigt skall beaktas. Det ärockså angeläget att begränsa jordbruketsstarka beroende av importerade produktionsmedel föratt därigenom minska sårbarhetenvid en avspärrning. Nutillgängligt statistiskt material visar påen kraftigt sjunkande inflationstakt. Med hänsyntill den kända ekonomiska utvecklingen, osäkerhetbeträffande utfallet av pågåendelöneförhandlingar samt att andra frågorsom berör jordbruket ännu inte harklarlagts har JN och delegationerna enats om att huvudförhandlingarnaför /87 bör ägarum . De prisändringarsom dessa överläggningar kan föranleda börträda i kraft . Detta innebäratt regleringsåret indelas i tvåperioder ~ resp . 4.2 Perioden 1/7 - 16/11 1986 Denkända utvecklingen av det statistiska materialet rörandekostnadsutvecklingen inom jordbruket och förädlingsindustrinsedan oktober 1985 visar endast obetydliga förändringar.Löneförhandlingarna påarbetsmarknaden har heller ännu inte slutförts. Detta talar föratt man skjuter på eventuella prisjusteringar. Också urallmän synpunkt är det önskvärtatt hålla tillbaka prishöjningarna. Hotdenna bakgrund har JN och delegationerna enats om att hållaProp. 1985/86: 166 prisregleringspriserna i princip oförändradet o m . Medde utfästelser som handelns organisationer gjort beträffandesin prissättning innebär detta att prisnivånpå jordbruksregierade livsmedel kan hållasi stort sett oförändrad fram till mitten av november månaddå resultatet av prisförhandlingarnaunder föreligger. SPK kommergenom sin prisövervakning att följautvecklingen. Parternahar utgått ifrån att de definitiva priser som gällerför spannmål och oljeväxterunder /86 bör gällasom preliminära priser /87. Hänsynbör dock tas till ändradinlösendag (se avsnitt 9.2.1). Det preliminärapriset på havre bör dock sänkasmed per kg. De definitiva priserna fastställsav regleringsföreningarna under hösten1986 enligt gällande principer, dvs främstmed beaktande av skördens storlek, de internationella priserna och avsättningsmöjligheternai övrigt samt respektive föreningsekonomi. Nugällande mittpriser föranimalier bör med de ändringar som föreslåsi avsnitt 9.6 hållas oförändrade t o m . Minskadebudgetmedel tillmjölksektorn - - innebärett inkomstbortfall med motsvarande belopp fördenna sektor. Inkomstminskningen bör liksom vid tidigare subventionsborttagande fåkompenseras på marknaden genom prishöjningar.Ökade kostnader fördjurens hälso- och sjukvård om börfå tas ut via kollektiva medel. Jordbruket börkompenseras härför genom prishöjningar vilka fårtas ut på marknaden. Prishöjningarna- som sammanlagt motsvarar - bör dock ske förstden . börjordbruket kompenseras även för det intäktsbortfall som dennasenareläggning i förhållandetill medför eftersom tillförselnav budgetmedel upphör . 5 1985/86. Föratt möjliggöra en oförändradbetalningsförmåga inom Prop. 19*5/86:166 mejeri sektorn underperioden - bör följandeåtgärder genomföras: Nämndenkommer att inom sina bemyndiganden ställa vissaregleringsmedel till förfogande för detta ändamål. har att medge Svensk Kötthandelatt ta upp lån med sammanlagt högst300 milj kr för att underlättaproduktionsanpassningen, föreslås kunna få utnyttjas ocksåinom mejerisektorn intill ett totalt belopp om högst75 milj kr av den totala krediten. Detta lånebelopp bör återbetalassenast med samma villkor som i övrigtgäller för lånet till Svensk Kötthandel. Nämndenbör dessutom få användaej disponerade medel för låginkomstsatsning m m föratt möjliggöra vissa höjningar av avräkningsprisernapå mjölk och nötkött. (Se vidare avsnitt 8.) 4.3 Utgångspunkter för överläggningarnainför 4.3.1 Kostnadskompensation till jordbruket JNoch delegationerna har enats om att kostnadskompensationen till :-r*dbruket den17 bör grundas på utvecklingen avPM-index . Vidöverläggningarna bör ändringari införsel avgiftsmedel frånimport av fodermedel under /86 beaktas på sedvanligtsätt. 4.3.2 Jordbrukarnasinkomstersättning Prop. 1985/86: 166 Inkomstersättningen till jordbrukarna /87 föreslåsske utifrån bl a utfallet av löneförhandlingar och med hänsyn tillinkomstmål samt andra riktlinjer angivna i riksdagsbesluten och 1985. Vid pri sjusteringen bör jordbruket härutöver kompenserasmed ett engångsbelopp som motsvarar senareläggningen av inkomstkompensationenfr o m . JNoch delegationerna har enats om att studera möjligheternaatt förändra systemet förhur kostnadsökningarna i förädlingsindustrinbör kompenseras. En utgångspunktär därvid att förädlingsindustrinskall behandlas separat. Det kan därutöver finnas andra frågeställningarsom bör utredas. Ett förslagom separat behandling av förädlingsindustrin äri linje med de principbeslut som tagits av statsmakterna (LM( och prop1984/85:166). Tillgrund för överläggningarna om kompensation till förädlingsindustrinper bör enligt parterna läggasutvecklingen enligt mejeri- och slakteri i ndex - september1986 granskat av SPK. Närden faktiska kostnadsutvecklingen enligt bokföringsmaterialför 1986 föreligger (1987) börparterna åter kunna få ta upp ersättningentill förädlingsindustrin till prövning. Vidprisöverläggningarna inför den 17 november1986 bör redovisas hur prishöjningarnafördelar sig mellan jordbruket och förädlingsindustrin. 4.3.4' Produktivitetsutvecklingen Prop. 1985/86: 166 Vidöverläggningarna inför den 17 november1986 bör beaktas produktivitetsutvecklingen förhelt år såväl inom jordbruket som förädlingsindustrin. JNoch delegationerna är i princip överens om att enutvidgning av basen för uttagande av förmalningsavgiftbör ske fr o m . En förutsättningför detta är dock, dels atterforderligt lagstöd erhålles. dels att en sådanutvidgning kan göras utan att det leder till mer betydande nu oförutseddaproblem för berörda branscher. 5 Ätgärder för att förbättra produktionsbalansen Somredovisats i avsnitt 3 har utvecklingen inom jordbrukssektorn lett tillbetydande produktionsöverskott som fått avsättasutomlands till mycket låga priser. Lönsamheten ijordbruket har härigenom försämrats.Statsmakterna anser att en produktionsanpassning ärnödvändig. Omställningsprocessen börenligt beslut ske med hänsyn till den enskildes ekonomiska och socialatrygghet. Dessa förhallanden har varit en utgångspunktför parternas diskussioner. JNoch delegationerna har varit eniga om att förordavissa selektiva åtgärder för produktionsanpassning, sådanaåtgärder bör vara tidsbegränsadeeftersom de - om de permanentas - har en tendens att medförakomplicerade detaljregleringar vilka verkareffektivitetshämmande. JNoch delegationerna vill liksom vid tidigare tillfälleunderstryka vikten av att man vid produktionsanpassningen sökerfrämja en god kvalitetsutveckling. Inommjölkområdet prövas /86 - 1987/88 ett Prop.1985/86: 166 tvåprissystem.Den avvecklingsersättning till mjölkproducenter mellan 60 och 65 årsom gäller bör förlängas så att möjlighet till anslutning kommeratt finnas även . Någraytterligare åtgärder är enligt parterna f n ince aktuella Inomnötköttsområdet har speciella åtgärder,såsom t ex avvecklingsersättning,insatts för att underlätta anpassningen. Evkan ytterligare sådana åtgärder vara aktuella liksom att konsumtionenstimuleras, t ex genom prisaktiviteter .och rabatteringar. Den ökademarknadsanpassningen i prissättningen samt informationsverksamheten inom köttområdetbör .-ckså kunna bidra till att produktionsbalansen förbättras. Föratt underlätta den pågåendeproduktionsanpassningen inom fläskproduktionen föreslåsatt gällande bestämmelser ominvesteringsbegränsning förlängsatt gälla . Även inom äggområdetfinns balansproblem. Dessa har uppstått som en följdav produktionsökningar. Med hänsyn till rådandeöverkapacitet inom branschen vill JN ochdelegationerna även här föreslå en förlängning med ytterligare ett årav gällande i nvesteri ngsbegränsning. Detär därvid viktigt med en restriktiv användningav möjligheten till dispens frånreglerna om investeringsbegränsning. Det finns ävenanledning att se över systemet för påföljdvid överträdelser av dessa begränsningar. JNoch delegationerna har vidare diskuterat följande åtgärdersom syftar till att begränsa spannmålsproduktionen: Påkort sikt, upp till Prop. Jordbank eller motsvarande på längresikt Ökad odling av proteingrödor Även alternativa odlingsformer med störreekologiska hänsyn och minskat kemikalieberoende börkunna övervägas. Hurett jordbankssystem skall utformas diskuteras f n inom såvälde statliga organen som LRF. Det är angeläget att ut-edningarna påområdet genomförs skyndsamt. Detär enligt JN och delegationerna vidare angelägetatt den försöksverksamhet och det utvecklingsarbete som pågårnär det gäller alternativ användningav , exempelvis förenergiproduktion, odling av proteinfoder och användningav spannmål för andra tekniska ändamålsamt tillämpning av alternativa odlingsformer ges högprioritet. Föratt långsiktigt begränsa spannmålsproduktionengenom en överföring av åker tillskogsproduktion torde det bli nödvändigt med någon form av ekonomiskstimulans. Även denna fråga måstedock utredas närmare. Detär vidare angeläget attlagstiftningen på markområdet och tillämpningenav den inte försvårar genomförandet av lämpligaanpassningsåtgärder. Sammanfattningsvisanser JN och delegationerna det viktigt att intensifiera ett praktiskt inriktatforsknings- och utvecklingsarbete som bl a syftar till att finna metoder föralternativ användning av överskottsarealen. JN och delegationernahar dock nu enats om att avvakta till Prop. 1985/86: 166 höstensöverläggningar med att ta ställningtill om ytterligare medel inom prisregleringensram bör avsättas för detta ändamål. Dåkan man få en samlad syn påde övriga anslag som avsatts för Vidare föreligger då också riksdagsbeslutom användningen av de medel som utgörstatens bidragtill överskottsarealens kostnader. 5.1 Social- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Enanpassning av jordbruksproduktionen får effekter .försysselsättningen vid berördaföretag. Enligt JN och delegationerna börman därför pröva om olika åtgärderav bl a social-, arbetsmarknads- och regionalpolitisk karaktärkan vidtas för att underlätta lantbrukarnasomställning och därmed förbättraförutsättningarna för en önskadproduktionsanpassning. Exempel på frågor som då kan tas upp ärbl a reglerna för förtids- och del tidspension liksom utbudet av ochformerna för arbetsmarknadsutbildningen. Detär också angeläget att utvecklingen av andra verksamheter inomramen för det kombinerade företagetstimuleras så att företagens arbetskraft kan kanaliseras till dessa.Detta kan till viss del ske genom arbetsmarknadsutbildning. JNoch delegationerna anser att dessa mycket komplicerade frågorbör utredas inom en arbetsgrupp med företrädareför arbetsmarknadsverket JN, KD, LBS och LRF. 6 Ränte- och etableringsstödm m Jordbruksnämndenskall enligt uppdraget överväga en fortsatt tillämpningav det särskilda ränte- ochetableringsstödet. Denav lantbruksstyrelsen framlagda rapporten med förslagrörande bl a ränte- ochetableringsstödet har överlämnatstill nämnden. äroförhindrad att inom den ram somtilldelas Prop. 1985/86:166 jordbruket föreslå andra åtgärder som kan främjaen jämnare inkomstfördelning mellan olika jordbrukare. Vid de nu avslutade överläggningarna har endast berörts det temporäraräntestödet och etableringsstödet. Isyfte att mildra skuldsatta jordbrukares problem till följdav en kraftigt höjd räntenivå infördes ett temporärträntestöd. Enligt nu gällande beslut utgårsådant stöd tom innevarande regleringsår.Räntestödet har utgått med, halvabeloppet som bidrag. Andra halvan är ett lån som skall betalas tillbaka med börjanunder /87. Dessutom tillkommer räntafr o m 1986/87 på den utestående delen. Lantbruksstyrelsenföreslår i sin rapport att tidpunkten förbetalning av ränta och amortering av räntestödslånenflyttas . Är 1990 bör en ny bedömninggöras av jordbrukarnas möjligheteratt betala tillbaka lånen. Lantbruksstyrelsen ärtveksam till om de jordbrukare som erhållit räntestödi nuvarande läge har möjlighet att börjaamortera och betala ränta på lånedelen. En del av dessa jordbrukare skulle dåkunna försättas i konkurs. Omdet likväl antas att regleringen skulle tillförasamorteringar och ränta i enlighet med gällanderegler skulle /87 till 1989/90 tillförasca i amorteringar och ca i ränteintäkter. Detmåste emellertid i enlighet med lantbruksstyrelsensuppfattning vara ytterst osäkert hur mycket som i verkligheten skulle tillförasregleringen om nuvarande regler skulle ges tillämpning. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har föreslagitatt Prop. 1985/86:166 amortering och räntebeläggningav de två första åreni räntestödslån senareläggs ytterligare ett,år. Deöverläggande parterna har i enlighet med LRFs förslagenats om att skjuta på tidpunkten, då amortering och erläggandeav ränta för lånedelen bör påbörjas,till /88. Föratt underlätta för lantbrukare utan stort eget kapital att etablerasig infördes fr o m ett särskiltetableringsstöd. Underinnevarande regleringsår utgår av regleringsmedel inom den till jordbrukettilldelade ramen . Dessa medel täcker kostnaderna förstöd till de jordbruksföretagsom anslutits till systemet tom 1984/85.