prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i första styckel gäller när nyafritidshus uppförs. Del skall alltså vid bygglovstillfället vara helt klart atlbyggnaden skall användas för fritidsändamål, Någol krav på bygglov föromvandling av fritidshus till permanentbostäder avser jag inte alt föreslå iPBL. Däremot skall en planmässig reglering kunna göras bäde i delaljplan ochområdesbestämmelser av den fysiska utformningen av bebyggelsen. Genom en sädanreglering blir del möjligt att begränsa bäde yta och volym för fritidshus (se 5kap, 7 8 första styckel 4 och 168 första stycket 3), 1 13 5 i det remitterade förslagetfinns en bestämmelse om att 1-8 85 skall tillämpas i skälig utsträckning ävenpä sådana åtgärder i fråga om byggnader som inte kräver bygglov. Efterpåpekande av lagrådel (yttrandet s. 37) har - av systematiska skäl dennabestämmelse i vad den avser nya byggnader flyttats till förevarande stycke.Motsvarande bestämmelse för ändring av byggnader finns i 10 5 andra styckel 3, I andra stycket finns alltsåbeslämmelser om vilka krav som kan ställas i fråga om uppförande av nyabyggnader som enligt PBL inte skall kräva bygglov eller som enligt beslut rnedstöd av PBL undantas från kravet pä bygglov. 1 utredningsförslaget finns i13kap, 7§ bestämmelser om vilka krav som skall ställas på nya byggnader sominte kräver bygglov. Utredningsförslaget begränsar de egenskapskrav som skallställas till skäliga krav på hållfasthet, brandsäkerhet och på att riskerna förolycksfall förebyggs. Flera remissinstanser anser det önskvärt atlbestämmelserna skall gälla även i fräga om de övriga krav som ställs påbyggnader. Jag delar i huvudsak denna åsikt och den nu föreslagna bestämmelsenomfattar därför samtliga egenskapskrav som slälls på byggnader. Andra stycket innebär att nyabyggnader som inte kräver bygglov skall dessa uppfylla egenskapskraven i skäligutsträckning. Med uttrycket skälig utsträckning avses atl något strikt hävdandeav kraven inte är avsetl utan alt mindre avvikelser skall kunna tolereras.Någon formaliserad konlroll eller tillsyn över sådana arbeten som inte kräverbygglov, kommer liksom inte atl ske. PBL ger dock samma möjligheter somfinns alt 1985/86:1 499 ingripa i efterhand mol åtgärder sorn inte fyller kraven igällande bestäm- 3 kap. 9-10 §§ melser. 10 8 Tillbyggnader, ombyggnader och andra ändringar aven byggnad skall utföras varsamt sä att byggnadens särdrag beaktas och dessbyggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärligavärden tas till vara. Härutöver skall tillses att Ullbyggnadersom kräver bygglov uppfyller kraven i 1-855 och att andra tillbyggnaderuppfyller dessa krav i skälig utsträckning, 2. ombyggnaderutförs så att de delar som byggs om tillförs de i 1-8 58 angivna egenskaperna iden omfattning som följer av föreskrifter meddelade med stöd av denna lag, 3. andra ändringarän tillbyggnad eller ombyggnad utförs så att ändringarna i skälig utsträckninguppfyller kraven i 1-8 88. 1 detaljplan ellerområdesbestämmelser kan kommunen ställa lägre krav än vad som följer av andrastycket 2 under förutsättning alt bebyggelsen inom området fär långsiktigt godtagbaraegenskaper. Vid tillämpning av andra och tredjestyckena skall hänsyn tas till byggnadens förutsättningar. Vid ändring avfritidshus med högst två bostäder gäller inte bestämmelserna i 3, 7 och 8 8S. 1 paragrafen regleras de krav som ställs vid ändring avbyggnader. gällande grundläggandebestämmelser om de krav som skall uppfyllas vid ombyggnad eller annan ändringav byggnader finns i 48 a och 49 88 byggnadsstadgan. Enligt 48a8 första stycketkrävs i princip nybyggnadsstandard, om ombyggnadsåtgärden enligl 75 8byggnadsstadgan är att anse som nybyggnad. Kraven kan emellertid ställas endasti fråga om de delar av byggnaden som berörs av åtgärden och endast i denomfattning som behövs för att dessa delar skall uppfylla skäliga anspråk påsäkerhet, handikappanpassning, god energihushållning, trevnad, god hygien ochgodtagbar avfallshantering. I byggnadens övriga delar skall enligt 48 a 5 andrastycket sådana brister undanröjas som avser hållfasthet, brandsäkerhet ellersanitära förhållanden och som innebär så avsevärda olägenheter att de inteskäligen kan godtas. Om en ändringsåtgärd inte är attanse som nybyggnad, gäller enligt 498 första stycket att bestämmelserna omnybyggnad skall äga motsvarande tillämpning i fräga om de delar av byggnaden somberörs av ändringen. Enligt 49 8 andra styckel kan emellertid byggnadsnämndenmedge undantag från bestämmelserna, om delta inte medför brandfara ellersanitär olägenhet, I den allmänna motiveringen(avsnitt 11,2.1) har jag föreslagit alt den nya syn på ombyggnadsfrågorna somligger till grund för förslagen i det s.k, ROT-programmet (Ds Bo 1983:2, Bättrebostäder) skall komma till uttryck i PBL, 1985/86:1 500 Den nu föreslagna 10 8 preciserar ivilken omfattning som egenskaperna i 3 kap. 10 § 1-8 88 skall tillförasbyggnader i samband med ändringar av olika slag, 1 3 kap, 13 5 finns ett klartuttalat krav på underhåll som saknar direkt motsvarighet i byggnadsstadgan. Delfinns därför inte längre motiv för att vid tillbyggnad eller ändring av en delav en byggnad siälla följdkrav pä andra delar av byggnaden i annal fall än dådessa krav är direkl föranledda av ändringen. Krav kan nämligen med slöd av 3kap. 13 5 alltid ställas alt byggnader skall underhällas så atl derasegenskaper och funktioner hålls i stånd, oberoende av om andra arbetensamtidigt utförs pä byggnaderna. Vidare kommer - såvitt gäller hyreshus -möjligheterna lill föreläggande enligl bostadssaneringslagen att finnas kvaräven . Nägon motsvarighet lill 48 a 5 andra stycket byggnadsstadganhar därför inte tagits in i 105. Paragrafen har på förslag avlagrådet (yttrandet s. 37) disponerats och utformats på etl annat sätt än i detremitterade lagförslaget. Efter ett inledande krav i första siycket pävarsamhet vid alla ändringsarbeten förtecknas i andra stycket punktvis kravenvid tillbyggnader, ombyggnader och andra ändringar. 1 tredje stycket hartagits in en bestämmelse om kommunens rält all med avsteg från huvudregelnbesluta om hur förnyelsen inom etl område skall ske. I fjärde stycket finnsdels en allmän bestämmelse om att hänsyn skall tas till byggnadensförutsättningar vid ändringsarbeten och dels en särskild bestämmelse, somkorresponderar med 9 5 första stycket och som anger vilka krav som inte gällervid ändringar av fritidshus. Den definition av begreppet ombyggnad som finns iandra styckel i det remitterade lagförslaget har pä förslag av lagrådel(yttrandet s. 38) tagits in i en särskild paragraf, nämligen 11 5, 1 detta stycke ställs alltså kravpå varsamhet vid ändringar, ,Alla ändringar, dvs. även åtgärder som intekräver bygglov, skall ske pä ett sådant sätt att byggnadens särdrag beaktas ochdess positiva kvaliteter las till vara. De värden som skall bevaras är inteenbari kulturhistoriska och liknande kvaliteter utan också speciellaboendekvaliieter, t. ex. äldre planlösningar som ofta har positiva värden ifråga om rumssamband och rumsvolymer. Varsamhetskravet innebär exempelvis, närdet gäller bostäder, att väggar och vätenheter bör flyttas endast om det ärabsolut nödvändigt för att nä godtagbara planlösningar. Även inredningsdetaljersom kakelugnar, skåpsnickerier, dörrar och paneler skall behandlas medvarsamhet. 1 kravel pä varsamhet ligger också ett krav på att hänsyn skall tastill möjligheterna för människor atl bo kvar efler en ombyggnad. Jag villemellertid framhålla att varsamhetskravel inte får tas till intäkl för attgenerellt hålla en låg standard när byggnader ändras. Oberoende av åtgärdensomfattning kan varje ändring göras pä etl varsamt eller ovarsamt sätt. Ettvarsamt tillvägagångssätt skall användas vid genomförandet av såvälombyggnader som andra Prop.1985/86:1 501 Det förutsätter atl man skaffar sig kunskaperom de värden som 3 kap. 10 § byggnaden har och all man lar till vara dessavärden så längl det är möjligt med hänsyn till kraven i de följande styckena. 1 punkt 1 anges atl kraven pätillbyggnader som kräver bygglov överlag skall slällas lika högl som viduppförande av nya byggnader. Vidare har -på förslag av lagrådel (yttrandet s,37) - i denna punkl tagils in den del av 13 5 i del remitterade lagförslagetsom avser tillbyggnader, vilka inte kräver lov, I dessa sistnämnda fall skallkraven uppfyllas i skälig utsträckning. Vad som avses härmed framgår avspecialmotiveringen till 9 S andra stycket. Begreppet tillbyggnad täcker bådeen tillbyggnad som ger byggnaden större planyta och en påbyggnad som ökarbyggnadsvolymen, Atl en vind inreds inom befintlig byggnadsvolym utgör däremotinte tillbyggnad. För en tillbyggnad som kräverbygglov skall alltså samma krav gälla som när en ny byggnad uppförs. Däravföljer att vissa krav pä tillbyggnaden kan fä till följd att ändringar mästegöras ocksä i den befintliga byggnaden. En tillbyggnad skall t, ex. varatillgänglig enligt bestämmelserna i 75 och ge sådant skydd mot personskador vidbrand som kan krävas med slöd av 6 5, Delta kan medföra, om l.ex. en byggnadbyggs pä med en våning som innehåller bostäder eller arbetslokaler, attbyggnaden mäste förses med hiss och atl brandskyddsätgärder mäste vidtas i ellbefinUigl trapphus. Kraven pä ändringar i denbefinlliga byggnaden skall därvid inte ställas högre än vad som är nödvändiglför att kraven på tillbyggnaden skall kunna tillgodoses. Det skall alltså intekunna krävas atl brister eller ofullständig-heter i den befinlliga byggnadenskall undanröjas enbart av del skälet alt arbeten utförs förtillbyggnaden. En annan sak är alt , om sådana brister ellerofullständigheter utgör eftersatt underhåll, kan kräva all fastighetsägarenfullgör sin underhållsskyldighet enligt 135. Punkt 2 anger vilka krav enombyggnad utlöser. Den del av byggnaden som byggs om skall tillföras deegenskaper som föreskrivs för nya byggnader i sådan omfattning och på sådantsätt som följer av de föreskrifter som meddelas med stöd av PBL, Därmed avsesde ombyggnadsföreskrifter som enligt vad jag tidigare nämnde (avsnilt 11,2,1)planverket har fäll i uppdrag all utarbeta, 1 del remitterade lagförslaget avserhänvisningen till föreskrifter meddelade med stöd av PBL kraven i 1-6 55 och 88 men däremol inte tillgäng-lighetskravel i 7 8, Detta krav skall enligtlagrådsremissen uppfyllas, om det inte är uppenbart oskäligt. Lagrådet har härframfört en avvikande uppfattning och anfört (yttrandet s. 38): Prop.1985/86:1 502 Hänvisningen till föreskriftermeddelade med slöd av PBL bör utlryckli- 3 kap. 10 § gen avse inte bara kraveni 1-6 och 8 85 utan ocksä tillgänglighelskravet i 7 5. All säsom skett i fjärdestyckel andra punkten meddela en särskild bestämmelse beträffandetillgänglighetskravet ger närmast det felaktiga intrycket atl kravet står i ensärklass och inte skall regleras ytlerligare. Enligl vad som upplysts vidföredragningen skall emellertid också tillgänglighelskravet vid ombyggnad fåsin närmare utformning i de nyssnämnda föreskrifterna. Det synes vidare mindrepåkallat att ge en särskild bestämmelse beträffande tillgänglighelskravet iförevarande avseende, eftersom nägon molsvarande inskränkning inte har ansettserforderlig för de fall dä kommunerna tilläggs rätt att i områdesbestämmelseroch detaljplan besluta om lägre ombyggnadskrav. Även om tillgänglighetskravetvid ombyggnad ofta är det byggnadstekniskt viktigaste och ett krav vars uppfyllandedrar avsevärda kostnader, är det enligt lagrådets mening lämpligare atl angetillgänglighetskravet tillsammans med övriga krav. Jag delar lagrådets uppfattning. Punkt 2 har utformats ienlighet härmed. Jag vill här förulskicka attresonemanget på vissa punkter i det följande avviker från vad jag anförde ilagrådsremissen. Jag vill närmast ange vissaallmänna utgångspunkter för hur ombyggnadsföreskrifterna enligt min mening börutformas. Som jag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 11,2.1)bör dessa föreskrifter uttrycka de allmänna krav som samhället vill hävda ifråga om byggnader för att de var för sig skall kunna fungera på etltillfredsställande sätt för brukarna under den förlängda brukstiden. Ettenskilt bygglovsärende skall alltså granskas av medutgångspunkt från dessa krav. Kraven vid ombyggnad får som jag harsagt aldrig ligga högre än nybyggnadskraven eller lägre än den lägstagodtagbara standard som anges i bostadssaneringslagen. De resurser som kan avdelas förförbättringar inom den befintliga bebyggelsen mäste sättas in på att undanröjasädana brister eller missförhållanden som inte kan accepteras, om en byggnadeller del av den skall användas . De egenskaper som man börsträva efter att nå genom ombyggnad måste tillåtas all ligga olika långt frånde krav på egenskaper som ställs vid nybyggnad. Nivån på kraven i de föreskriftersom gäller ombyggnad måste avvägas med hänsyn lill om kraven är motiverade avhänsyn till hälsa och säkerhet eller om de i huvudsak syftar till att främja engod funktion. 1 vissa hänseenden finns det knappast skäl att formulera kravenvid ombyggnad på ett sätt som avviker från kraven på nya byggnader. Jag tänkerdå närmast pä sådana tekniska krav som är nödvändiga för att garantera säkerhetoch hälsa för dem som vistas i eller kring byggnaderna. Exempel på detta ärkraven på skydd av personer vid brand, kraven på skyddsanordningar på tak samtkraven på bärighet och stabilitet i de konstruktioner som ändras genomombyggnaden. Prop.1985/86:1 503 När det gäller kraven päenergihushållning bör dessa tillgodoses pä ett 3 kap. 10 § sätt som tarhänsyn till byggnadens förutsättningar. Del kan innebära att l.ex. utvändigisolering av fasaden inte skall utföras pä vissa byggnader med hänsyn tillkravet på varsamhet i första siycket, 1 stället bör andra åtgärder vidtas föratt tillgodose kraven, 1 fråga om andra krav som t, ex,storieken på rum och inredningsstandard i bostäder, ljudisolering inombyggnader eller brandkrav som syftar till att skydda egendom bör en särskildombyggnadsnivå kunna anges. Inom den äldre bebyggelsen finnsstora brister i fräga om tillgänglighet. Vid ombyggnad måste kraven påtillgänglighet enligt min mening uppfyllas på ett sådant sätt att människortillförsäkras möjlighet alt bo kvar inom sitt bostadsområde eller sin stadsdeläven om de genom olycka, sjukdom eller ålder drabbas av ett tillfälligt ellervaraktigt handikapp. Enligt 7 5 skall vid nybyggnad i princip alla bosläder, arbetsplatseroch sådana lokaler som allmänheten har tillträde till vara tillgängliga. Som jag har redovisat i detföregående skall på förslag av lagrådet också kraven i fråga om tillgänglighetvid ombyggnad närmare preciseras i föreskrifter pä samma sätt som andraombyggnadskrav. Utgångspunkten bör enligt min mening fortfarande vara attbyggnaden skall förbättras så att den i sin helhet blir tillgänglig för och kananvändas av personer med nedsatt rörelse- och orienieringsförmåga. Med hänsyntill den förändring som lagrådet har föreslagit finns del inte anledning att päsamma sätt som i lagrådsremissen här lägga fast enskildheter i den kommandehanteringen. Jag vill emellertid redovisa hur jag ser på vissa grundläggandefrågor och då särskilt på hur kravet på hiss bör lillämpas. Varje del av en byggnad som byggsom bör alltså vara tillgänglig och kunna användas på i huvudsak samma sätl somen nybyggnad. Även om l,ex. endast en lägenhet i ett trapphus är avsedd allbyggas om skall denna lägenhet göras tillgänglig. Avser ombyggnaden enbostadslägenhet som ligger pä tredje våningsplanet eller högre skall hissnormalt installeras. Saknas hiss i en bostadsbyggnad med tre eller fleravåningar bör i vissa fall även en ombyggnad av lägenheterna på bottenvåningenoch andra våningsplanet utlösa krav på tillgång lill hiss för alla lägenheteri samma trapphus. Delta gäller om de övriga lägenheterna redan har en sådanstandard att de aktuella åtgärderna medför att det i 11 8 intagna rekvisitet omen väsentligt förlängd brukstid uppfylls för hela den del av huset som liggerkring detta trapphus. Vid inredning av en vind tillbostäder i en byggnad med tre eller flera våningar, som saknar hiss, skall hissanordnas i det trapphus från vilka vindslägenheterna har ingång. Kan inie hissanordnas bör utgångspunkten vara att bygglov inte skall lämnas. Ilagrädsremissen anförde jag i detta sammanhang vissa synpunkter på under vilkaförutsättningar som del kunde vara befogat att ändå medge att bostäder inreds,trots att de inte blir tillgängliga med hiss. Jag vill här framhålla atl fråganom lämplighelen av Prop.1985/86:1 504 sädana medgivanden bör övervägas av kommunen i samband medatt 3 kap. 10 bestämmelser som rör förnyelsen av området tas in i delaljplaneller områdesbestämmelser, pä det sätt som anges i tredje stycket. Att de kravsom ställs pä den enskilda byggnaden vid bygglovsprövningen alllid mästeavvägas efter byggnadens föruisättningar återkommer jag till i min kommentarlill fjärde stycket, Ombyggnadsföreskriflerna skallsyfta lill an säkerställa all ombyggnader utförs så all de delar av en byggnadsom byggs om kan brukas för sitt ändamål pä ett godtagbart sätl under denföriängda brukstiden. Det innebär att liksom skall kunnakräva att andra arbeten än de som fastighetsägaren har planerat skall utförasvid ombyggnaden ). Detta gäller i första hand i fråga om den del avbyggnaden som ombyggnaden avser. Del kan emellertid också - som jag harutvecklat i fräga om tillbyggnader - komma atl gälla andra delar av byggnaden,om ändringar i sädana delar är nödvändiga för att den ombyggda delen skall läde egenskaper och funktioner som ombyggnadsföreskrifterna kräver. Avser enfastighetsägare att ändra en eller flera delar av en byggnad pä ett sådant sättatt ändringen bedöms vara en ombyggnad, skall delarna var för sig i sin helheluppfylla dessa föreskrifter. Detta kan innebära att hell nya egenskaper mäsletillföras de delar som ändras och att redan befintliga egenskaper hos dem mästeförbättras. Sådana följdkrav kan dessulommedföra att vissa gemensamma funktioner i byggnaden mäste åtgärdtis. Del kangälla l.ex. byggnadens uppvärmnings- och ventilationssyslem eller dess vatten-och avloppssystem. Sådana funktioner kan inte alltid ändras del för del ulanmåste förbättras i ett sammanhang. I föreskrifterna måste därför klargöras närkrav skall kunna utlösas pä all åtgärder vidlas med avseende på sådanagemensamma funktioner. Kraven bör enligt min mening i första hand utlösas vidsädana tillfällen då del är tekniskt och ekonomiskt lämpligl att vidta deåtgärder som behövs. Bedömningen härav mäsle göras med utgångspunkt fränstandardnivän på övriga delar av byggnaden eller på en avgränsad enhet avdenna. Bygger man exempelvis om merparten av de lägenheter som betjänas avsamma syslem, skall följdkraven normall ställas vid ombyggnaden. Även enombyggnad av en enstaka lägenhet kan emellertid i vissa fall ocksä utlösa ettsådant krav. gäller exempelvis om flertalet lägenheter redan har byggtsom, ulan att sädana förbättringar har genomförts av de gemensamma funktionerna.Vad nu har sagts innebär att ombyggnader inte kan genomföras etappvis pä ellsådant sätt an kraven på ändringar av dessa funktioner kringgås. 1 punkt3 regleras vilka krav som skallslällas vid annan ändring än tillbyggnad och ombyggnad. Bestämmelserna i 1- 885skall därvid tillämpas på ett sådant sätt att krav ställs endast på utförandetav det som tillförs byggnaden genom ändringen och pä funktionen hos dekonstruktioner m. m. som påverkas av ändringen. Vid tillämpningen skall enskälighetsbe- 1985/86:1 505 dömning kunna göras av , baserad pä l.ex.ingreppels 3 kap. 10 S art ellerbyggnadens beskaffenhet. hållagning i en bärande vägg inom enkontors- eller bostadslägenhet finns endast motiv alt ställa krav pä allhältagningen utförs på ett från konslruktionssynpunkt riktigt sätl. så atlväggens bärande funktion kvarstår. Däremot finns inte skäl att i sambandmed hältagningen ställa krav på rummens funktioner eller mätt. Enligt detta stycke skallkommunerna i detaljplan eller områdesbestämmelser kunna besluta atl lägre kravän vad som följer av andra styckel 2 skall fä ställas vid prövning av bygglovsom rör ombyggnad. Förnyelsen av bebyggelsen bör som jag harframhållit genomföras pä etl sådant sätt att den svarar mol behoven hos dem sombor och arbetar inom ell område. Den skälighetsbedömning som görs i varjeenskill ombyggnadsärende bör, i frågor som har betydelse för hur kraven iombyggnadsföreskrifterna skall kunna tillgodoses, i allt väsentligt ersättasmed en vidgad möjlighet för kommunerna att besluta om egna riktlinjer för hurförnyelsen inom ett område skall ske för att bebyggelsen inom detta skall fålångsiktigt godtagbara egenskaper. Med en områdessyn som utgår fränalt bebyggelsen som helhel skall fä långsiktigt godtagbar standard kan del varamöjligl att i vissa avseenden ställa lägre krav på byggnaderna än om de prövasvar för sig. Mitt förslag innebär säledes attkommunerna ges möjlighet att bestämma den standardnivå man vill uppnä förbebyggelsen som helhet inom elt område. Har kommunen anlagitområdesbestämmelser eller delaljplan för förnyelsen inom ett visst område skallde antagna bestämmelserna gälla i stället för ombyggnadsföreskrifterna imolsvarande delar. Det finns naturligtvis inte skälatt ha en områdessyn på alla de frågor som aktualiseras i samband medombyggnad. Det finns emellertid enligl min mening starka motiv för all anläggaen omrädessyn på frågor som rör t, ex, tillgänglighet, energihushållning, denyttre miljön, bevarande och lägenhetssammansältning. Del är inte praktisktmöjligt och inte heller avsetl att kommunen i delaljplan ellerområdesbestämmelser skall besluta om standardnivän för varje enskild byggnad.Avsikten med tredje stycket är atl kommunen - med utgångspunkt i attbebyggelsen som helhet inom området ändå fär långsiktigt godtagbara egenskaper- skall ange i vilka avseenden kraven kan sättas lägre än vad ombyggnadsföreskrifternaanger. Jag vill här göra ett förtydligandei förhällande till vad jag uttalade i lagrädsremissen. Kommunernas rätt attgenom bestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser sänka kraven vidombyggnad är knuten till förutsättningen att bebyggelsen får långsiktigtgodiagbara egenskaper. Kommunerna ges härigenom möjligheter atl planeraförnyelsen så, att de största insatserna görs i de områden som är mesteftersatta. Prop.1985/86:1 506 där det finns ett tillfredsställande utbud av bostäder ochservice som är 3 kap. 10 § anpassat till exempelvis de äldres behov, kanambitionerna vid förnyelsen övergångsvis sättas lägre, om kommunen på annatsätt kan försäkra sig om atl de som har behov därav också kan få tillgång lillfullvärdiga bostäder inom området. När det gäller arbetslokaler finns däremotinte samma valmöjligheter för den enskilde. För den som drabbas av nedsattrörelse-eller orienteringsförmåga kan brister i arbetslokalernas tillgänglighetinnebära att han blir utestängd frän arbetslivet. Förhållandena är likartade ifråga om lokaler för offentlig och annan service, om inte likvärdiga alternativfinns lätt tillgängliga inom området. En bebyggelse där sådana brister kvarstårefler ombyggnad, kan enligt min mening inte anses ha långsiktigt godiagbaraegenskaper. De grundläggande kraven i detta hänseende bör anges i föreskriftertill tredje stycket, liksom vad jag har nämnt om att det inte skallvara möjligt art besluta om en standardnivå som ligger lägre än lägstagodtagbara standard enligt bostadssaneringslagen. Bestämmelserna i tredje stycketförutsätter att den slandardnivå som beslutas medför att bebyggelsen blirgodtagbar från hälsoskyddssynpunkt och erbjuder tillräckligt skydd motolycksfall. Skulle mot förmodan en lägre standardnivå beslutas kanlänsstyrelsen upphäva bestämmelserna härom med stöd av 12 kap. Jag villslutligen erinra om atl kommunen inte genom bestämmelser som meddelas med stödav denna lag kan medge avvikelser från krav som ställs i annan lagsUftning,exempelvis arbetsmiljölagstiftningen.