prop · G90362 · 1985-12-31 00:00:00 — SvenskaTaxiförbundel vill tillstyrka förslaget om obligatorisk användning av bilbälteäven för barnpassagerare i baksätet, under förutsättning atl tillämpningen avbestämmelsen vid yrkesmässig trafik för personbefordran anstår i avvaktan på atlsärskilda skyddsanordningar avpassade för barn-och skolskjutsbruk, godkänts av trafiksäkerhetsverkeloch allmänt förekommande finns till salu. Slopandeav undantag taxi, tunga lastbilar RÅanför alt det för exempelvis taxiförare torde kunna medföra vissa praktiska olägenheter.I förslaget saknas uppgifter om huruvida erfarenheterna av den nuvaranderegeln är sådana all del trots dessa olägenheter finns skäl atl införabältestvång för denna kategori. Det är därför svårt all ta ställning lillförslaget i den delen. Bilindustriföreningenavstyrker kravet att befintligt bilbälte skall användas även i tyngrelastbilar. Man är beredd all medverka i en speciellt anpassadinformationsverksamhet för ökad användning av speciellt anpassade bilbälten. framför all den föreslagna lydelsen innebär, förutomskyldighet för baksätespassagerare atl använda bilbälte, att undantaget förförare i yrkesmässig trafik för personbefordran slopas. Därtill medförförslaget skyldighet även för förare av tung lastbil all använda bilbälte omlastbilen på frivillig väg försetts med sådant. Medhänsyn till de erfarenheter man har av arbetsförhållandena för dennayrkeskategori är den bestämda uppfattningen den alt del tidigare undantagetskall bibehållas. Man kan därför inte tillstyrka förslaget i denna del. har vid införandel av obligatorisk användning av bilbältei framsätesplatser tidigare anfört viklen av atl hänsyn tas lill de speciellaförutsättningar som råder för yrkesgruppen taxiförare. 24 ten att snabbt; kunna undkomma tämligen ofta förekommande allvariigt menade angrepp frän passagerare, har varit vägledande urskyddssyn- Prop. 1985/86: 62 punkt. Krav på bällesanvändning har ocksåekonomiska effekter. Båda dessa speciella förutsättningar har enligt taxiförbundellett till det undanlag som finns i 117a § i väglrafikkungörelsen. vill med hänsyn till vad ovananförts tillstyrka förslaget om obligatorisk bilbällesanvändning, utan särskiltundantag, på framsätesplatser, under förutsättning att tillämpningen vad avserförare i yrkesmässig trafik för personbefordran anslår till automatisk bilbältespålagareallmänt förekommande finns ull salu. Taxis intresse av atl befordra sina kunder på ett trafiksäkertoch skadeförebyggande sätt innebär atl instämmer i trafiksäkerhetsverkelsframställning om obligatorisk användning av bilbälte även förbaksätespassagerare. Straffsanktioner m. m. RA anser att det även om det frän säkerhetssynpunkt voreönskvärt atl skyldigheten all säkra små barn i bil var förenad medstraffsanktion talar de praktiska svårigheterna med en sådan reglering för altstraffbestämmelsen omfattar endasl barn av sådan storlek atl de kan användabilens normala säkerhetsutrustning. För mindre barn bör bestämmelsen utformassom en rekommendation. Ansvaret för all minderåriga passagerare använderbilbälte, om sådan skyldighet anses böra föreligga, bör åvila föraren. Alllägga straffansvaret på medföljande värdnadshavare framstår som praktisktolämpligt och kan vålla tillämpningsproblem. ställer sig helt avvisande lill denföreslagna utvidgningen av det straffrättsliga ansvaret för fordonels förare,förälder och annan värdnadshavare för barnet, då barn inte använderbilbälte. En sådan ansvarsbestämmelse skulle komma all avvika från nutillämpade straffrättsliga principer. I stället bör genom väl avvägda menkraftfulla informationsinsatser användningen av bilbälte kunna öka. VTI menar att en attraktiv lösning på sanklioneringen ärden som lillämpas i och som innebär alt de som ertappals med all ejanvända barnslolar fått på sig all visa upp ett kvitto på atl man köpten stol. framför alt en hårdarepåföljd tillsammans med intensifierad polisövervakning skulle med storsannolikhet förbättra efterievnaden. HCK redovisar att rörelsehindrade bilförare kan fädispens enligt denna bestämmelse om denne har svårigheter eller inte alls kansätta på sig bältet. Tyvärr har denna dispensmöjlighet utnyttjats alltförfrikostigt. Dispensmöjligheten bör därför användas restriktivt. Innan man geren dispens bör man först undersöka om del finns allernafiva bälteslyper somvederbörande kan använda eller om t. ex. fastsätlningsanordningen kan modifieras. När det gäller passagerare bör föraren eller ev. vårdareansvara för att den som p. g. a. handikapp inte själv kan sätta på sig säkerhetsbältet fär 25 Prop.1985/86:62 menar atl enligt föreskrifterom restriktioner av bilbältestvängeti framsäte på grund av medicinska skäl bör den del utgå där restriktionengrundar sig på att den åkande ej själv kan la pä sig bältet beroende pårörelsesvårigheter eller bristande kraft. Ansvarig för bältets pålagande bör dåvila på föraren eller annan medföljande person. I övrigt bör samma medicinskaskäl för undantag atl använda bilbälte gälla även för baksätespassagerare. framför all lagregler rörande passagerare i baksätet börutformas analogi med dem för förare och framsälespassagerare, vilka medgerundanlag av medicinska skäl. vill med hänsyn till vad ovan anförts föreslå en sådan utformningav 164 § vägtrafikkungörelsen alt en förare av fordon i yrkesmässig trafik förpersonbefordran är fri från ansvar såvida ej kan visas att han ej gjort vad påhonom rimligen kan ankomma för alt bilbälte skall ha kommit till användning. LO,TCO och /SR har avställ från all yttra sig i ärendet. (m)-och (fp)- ledamöterna har avgivit följande reservation i : Tankegångenom ett generellt krav pä atl använda bilbälte förefaller riklig. Någon lagstiftningbör dock inte komma lill stånd förrän allmänheten i större utsträckningaccepterar detta. Genom större informationsinsatser kommer säkerligen allmänhelensförståelse för nödvändigheten atl använda bilbälte att öka ytterligare. Bilaga 3 Prop.1985/86:62 Trafiksäkerhetsverkel(TSV) får med anledning av regeringsbeslut redovisa följandekonsekvenser av ett eventuellt införande av s. k. rallybällen (fyrpunktsbälten)som godkända bälten för fordon i trafik. Enligthittills kända undersökningar kan man klart påvisa all fyrpunktsbälten sommonteras i fordon i stället för de föreskrivna bältena inte ger samma skydd somett trepunklsbälte i händelse av kollision. Dettaberor på flera orsaker. - Låg bakre fästpunkt föraxelbanden ger upphov till tryck på axelpartiet med risk förryggradskomprimering. - Dålig bandgeometri gör allaxelbanden tenderar att dra upp höflbandet i bukens mjukdelar då kroppenslungas framåt. - Axelbanden belastar revbenensyttre delar i stället för del kraftiga bröstbenet. Dehär synpunkterna gäller främst då fyrpunktsbältena kombineras med vanligasäten. I kombination med vissa typer av speciella rallystolar kan det tänkasatt nackdelarna elimineras av all bällesbanden styrs av urtag i stolen. Föratt utröna om det finns kombinationer av stolar och bälten som ger likvärdigaeller bättre skyddseffekter än Irepunktsbällel har TSV redan i mars 1984startat etl projekt hos statens väg- och Irafikinslitut (VTI) enligt bilagdabeställning. Projektet skall vara slutredovisal . Manbör också ha i åtanke atl rallybället mera är konstruerat för alt i alla situationerhälla kvar användaren i sätet medan trepunklsbället är opli-merat för att geanvändaren största möjliga skydd i händelse av koUision. Sammanfattningsvisvill TSV utgående från nuvarande kunnande pä området - framhålla att ettfritt införande av rallybälten i bilar skulle kunna få ur skadesynpunktnegativa effekter. Efteralt ha fält VTI:s rapport kommer TSV självfallet atl överväga möjligheten atländra nuvarande regler om bilbälten. TSVanser härmed alt uppdraget är slutfört. Besluti detta ärende har fatlats av undertecknad generaldirektör. Vid den slutligahandläggningen har i övrigt närvarit byrådirektör , föredragande och t.f. Prop.1985/86:62 Bilaga 4 Redovisning av uppdraget att närmare överväga frågan omsläp-skyltens utformning, användning och placering m. m. Trafiksäkerhetsverkel(TSV) fick regeringens uppdrag atl, med anledning av beslut om obligatoriskutmärkning -av lastbil med tiUkopplad släpvagn med en särskild skyll, närmareöverväga frågan om skyltens utformning, användning och placering m. m. TSVföreslår atl skylten benämns släp-skyll och alt den skall vara gul med röd bårdoch försedd med texten "släp" i svart. Den skall vara minst 400 mmhög och . Förslag till regler om släpskylt bifogas i bilaga 2 vilka TSVavser att ge ul i . När del gälleromfattningen av användningen av släp-skylten har TSV beaktat trafiksäkerhetsulredningens(TSU) betänkande. I belänkandet har TSU föreslagit all släp-skylt skall varaobligatorisk på lastbil med tiUkopplad tung släpvagn. TSU föreslog vidare -för all förhindra alt skylten missbrukas - att det i föreskrifterna bör angesatt skylten inte får finnas på bil ulan släpvagn. TSVtolkar rSU:s förslag om omfattningen av användningen sä atl tung lastbil med lillkopplad släpvagn vars tolalvikl överstiger skall vara utrustad med släp-skylt.TSV föreslår att omfattningen av användningen av släp-skylt införs ifordonskungörelsens (1972:595) 11 § i enlighet med bifogade förslag i bilaga 1. Vadgäller skyltens placering föreslår TSV atl den skall vara monterad framtill pålastbilens högra sida med texten läsbar bakifrån. Förslag lill regler omsläp-skyltens placering bifogas i bilaga 2 vilka TSV avser alt ge ut i TSV:sförfattningssamling. Vidare bör en ändring avvägtrafikkungörelsens (1972:603) 108 § genomföras, så att släp-skylten interäknas in i fordonsbredden. Förslag lill författningsändring i VTK bifogas ibilaga I. TSV vill dock påpeka all skylten troligen kommeralt räknas in i fordonsbredden utomlands. Anledningen iir alt den inte finnsuppräknad bland de detaljer som inte räknas in i fordonsbredden i annex 1 punkt2 i . TSU har gjort bedömningen atlen släp-skylt har en inte oväsentlig betydelse för säkerheten för cyklande och mopedislerdock ulan alt närmare redovisa olyckstal och förväntad effekt. Man har hellerinte berört del förhållande att en skylt som är sä placerad all den kanförväntas ha tillräckligt god synbarhet med nödvändighet kommer alt utgöra enutskjutande fordonsdel som kan skada oskyddade trafikanter även om man ställersärskilda krav på dess utformning. Motdenna bakgrund synes del tveksamt om fillräckligl undertag för en rimlig kostnad-nytlabedömningföreligger. TSV är berett att närmare undersöka möjligheterna alt ge bättreunderlag för en sådan bedömning om regeringen finner detta motiverat före ettslutligt ställningstagande. Bilaga 4 Prop. 1985/86:62 Underbilaga 1 Förslag till författningsändringar vid införandet avsläp-skylt Ändringi fordonskungörelsen (1972: 595) 11 § Bil skall ha följande utrustning. Släp-skyll Skallfinnas på tung lastbil med lillkopplad släpvagn vars Får inte annat än tillfälligtvis finnas pä fordon ulan lillkoppladsläpvagn. Ändringi väglrafikkungörelsen (1972:603) 108§ Fordonsbredd mäts över de längst utskjutande delarna av fordonet.Backspeglar, körriklningsvisare, sidomarkeringslyktor, släp-skyll,reflexanordningar och snökedjor räknas dock inte in i bredden.Trafiksäkerhetsverket får föreskriva eller för ett särskilt fall, medge atlinte heller andra utrustningsdetaljer skall räknas in i fordonsbredden. Föreskriftermarkeras med kryss till vänster om texten. Allmänna råd saknar sådan markering. Grundregleri fordonskungörelsen (1972:595) 11 § Bil skall ha följande utrustning. Släp-skylt Skallfinnas på tung lastbil med lillkopplad släpvagn vars Får inte annat än tillfälligtvis finnas på fordon ulan lillkoppladsläpvagn. Trafiksäkerhetsverkelföreskriver med stöd av 102 och 104 kungörelsen (1972:595) följande. Släp-skyltskall vara och . Sliip-skyll skall vara gul med rödbård och försedd med texten släp i svart. Släp-skyllskall vara lämpligt utformad från skadeförebyggande synpunkt. Den skall vara säutformad att den inte har skarpa kanter eller hörn. Vidare skall den varatillverkad av material som inte ger skarpa spetsar vid krossning. Exempel påsläp-skylt, se bilaga. Släp-skyltskall vara monterad framtill på lastbilens högra sida m6;d texten läsbarbakifrån. Släp-skyltskall vara monterad högst 2,5 m från fordonets främre begränsning. Skyltenbör dock vara monterad så långt fram som möjligt. Frågor om undanlag fråndessa regler prövas av trafiksäkerhetsverkel. Dessa regler träder ikraft då trafiksäkerhetsverkels Tillämpningsanvisningar förlastbil (blad 25-05-01-01) skall upphöra att gälla. OlofEklund (Fordonsbyrån) Bilaga ull regler omsläp-skylt (1982: ) Prop. 1985/86:62 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avderas yttranden Statensväg- och trafikinslitut ifrågasätter om det är insiktsfullt all driva fråganlängre med hänvisning lill dels den korta avläsningstiden i den stressadesituationen saml den därpå grundade bedömningen av tveksam effekt, dels deberäknade höga införandekoslnaderna. ABSvensk har ingen erinran. BiUndustrijöreningenkonstaterar all föreslagen skyll innebär flera problem och nackdelar medavseende på bilkonslruklionen. a. föreligger risk att en släpskyltförsämrar fordonets aerodynamiska egenskaper. Merkostnaden i samband mednyanskaffning beräknas till ca 10 milj. kr. Föreningen anser vidare trafiksäkerhetsvärdelav en släpskyll vara mycket tveksamt. Cykelfrämjandetanser all den föreslagna släpskylten bör införas. Försvarets motorklubb, Kungl.AutomobU Klubben, . för irafiksäkerheiens främjande och Svenska åkeriförbundetanser att del är motiverat att låta trafiksäkerhetsverkel ytteriigare utredarelationerna mellan de positiva och negativa effekterna av ett obligatoriuminnan slutgiltig ställning las.