prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Nettoresultatet torde bli att finanspolitiken inteneutraliserar utan i stället t. o. m. förstärker den ökade efterfrågan.Penningpolitikens inriktning är svårare att förutse. En sänkning av räntenivånsom följd av fallande oljepriser förefaller sannolik. Lägreoljepriser innebär kraftiga inkomstomfördelningar mellan olika länder ochländerområden. De oljeproducerande ländernas exportintäkter reduceras mycketkraftigt och de måste då anpassa importen därefter. Importnedskärningarnai de oljeproducerande länderna drabbar industri- Prop. 1985/86: 150ländernas export. exporterar dock en mindre andel av den totala Bil. 1.1 exporten () till OPEC-länderna än vad de flesta gör. Deicke OPEC-anslutna oljeproducerande länderna och , som ärtvå av viktigaste exportmarknader, har sannolikt långsammareanpassningsmekanismer till de minskade exportinkomsterna. Öst-västhandeln kommer att beröras negativt avoljeprisfallel. I svarar oljeexporten för hälften av landets inkomster iutländsk valuta och där står knappast någon annan möjlighet att finna än attkraftigt skära ner importen. De oljeproducerande ländernas neddragning avimporten motverkar i viss utsträckning de positiva effekterna på världshandelnmen nettoeffekten på exportmarknadstillväxten blir ändå positiv. 1 tabell 1 redovisas effekterna på tillväxt och inflationi OECD-området saml på världshandelns utveckling om råoljepriset sänks med 5dollar per fat. Nettoeffekten på BNP-tillväxten i OECD-området har uppskattatstill drygt 1/. Denna bedömning, som har gjorts av ,stämmer väl överens med de studier som har gjorts av bland andraOECD-sekretariatet. Den internationella inflationen, räknat somväridsmark-nadsprisutvecklingen för bearbetade varor, dämpas med 0,. Marknadstillväxtenför svensk export av bearbetade varor beräknas öka med 0,. Därvid förutses enökning på 0,i OECD-områdets handel och en dämpning av OPEC- ochstatshandelsländernas import. Tabell 1 Marginaleflekter på vissa nyckeltal för OECD-områdetvid en genomsnittlig råoljeprissänkning på per fat 1986 Marknadstillväxten för svensk export av bearbetade varor Väridsmarknadspriser i nationella valutor -0,6 I det föregående har översiktligt beskrivits effekterna avett oljeprisfall på inkomstbildningen i andra länder och därmed påexportmarknadstillväxten. För del kan man då räkna med en ökning avexportmarknadstillväxten med 0,. Det är emellertid troligt att exporten avbearbetade varor, med det kapacitetsläge som väntas råda 1986, inte stiger likamycket på grund av flaskhalsproblem i vissa expansiva branscher. Effekten påexportvolymen av bearbetade varor har med hänsyn till detta uppskattats fill0,. Oljeprisfallet sänker industrins kostnader dels genomlägre energikostnader, dels genom den lägre allmänna prisnivån i omvärlden.Anpassningen av produktpriserna till de lägre oljepriserna sker emellertidsannolikt med en viss eftersläpning. Om så är fallet kommer en del avprissänkningen på råolja att tillfälligt stanna kvar i företagssektorn i formav högre vinster. Till detta kommer att lägre oljepriser innebär högreaktivitetsnivå och sannolikt även mer positiva framtidsförväntningar. Bådafaktorerna torde verka stimulerande på investeringarna. attkonkurrenskraften inte förbättras då även konkurrentländerna får lägre Prop. 1985/86: 150 kostnader. Exportmarknadstillväxten är dock såpass kraftigatt situationen Bil. l.l för företagen på världsmarknaden blir förbättradjämfört med tidigare. Den ökade aktivitetsnivån i ekonomin beräknas medföra ensysselsättningsökning på , motsvarande drygt 4000 personer. I tabell 2 redovisas effekterna på försöriningsbalansenoch vissa nyckeltal i den svenska ekonomin av en sänkning av det genomsnittligaimportpriset på råolja med per fat. 1 bilagan till kompletteringspropositionenrörande svensk ekonomi 1987-1989 analyseras de samhällsekonomiska konsekvensernapå något om priset på råolja stiger till per fat. Tabell 2 Marginaleffekter på försörjningsbalans m. m. 1986 vid en genomsnittlig råoljeprissänkning på per fat Import av varor och tjänster 1,0 Export av varor och tjänster 0,5 - dec-dec -0,8 - årsgenomsnitt -0.5 Bytesbalans, miljarder kr. Som framgår av tabellen ger sänkta priser på råolja enpositiv effekt på efterfrågan. Detta leder till en högre import.Efterfrågeökningen riktar sig även mot inhemsk produktion. Den ökadeefterfrågan beräknas resultera i en 0,högre BNP. Att BNP-ökningen i Sverigeberäknas bli lägre än i OECD-området beror till stor del på de tidigare nämndaflaskhalsproblemen i några expansiva branscher. Av de olikaförsöriningsbalanskompo-nenterna är det importen som påverkas mest. Såvälexport- som importpriser påverkas av sänkta kostnader. Priserna påvaruexporten beräknas sjunka med ; priserna på varuimporten beräknas blica lägre. I dessa tal inkluderas sänkta priser på råolja ochpetroleumprodukter. Trots att importen volymmässigt ökar mer än exporteninnebär det förbättrade bytesförhållandet att bytesbalansen förstärks avsevärt.Ett oljeprisfall på per fat beräknas förbättra bytesbalansen med 3,2miljarder kr. Inhemska sektorer kan tillgodogöra sig de lägre oljeprisernapå olika sätt. Om man inom företagssektorn låter oljeprisfallet slå igenom på pro duktpriserna kommer hushållen att tillgodogöra sig största delen av olje prissänkningen genom lägre priser. Hushållens reala köpkraft ökar då i motsvarande mån. I den utsträckning hushållen väljer att spara sina ökade 10 realinkomster höjssparkvoten, och detta verkar dämpande på efterfrå- Prop. 1985/86: 150geökningen. Effekten på KPI av en oljeprissänkning är beroende av hastig- Bil.1.1 heten och styrkan hos genomslagskraften av det lägre oljepriset. 1 dessakalkyler beräknas prisstegringstakten under loppet av 1986 sjunka medytterligare 0,. Därvid har hänsyn tagits till dels de direkta effekterna påKPI av sänkta priser på bensin och eldningsolja, dels vissa av de indirektaprisdämpande effekterna via sänkta kostnader i företag som förbrukar olja ochbensin. Enbart sänkningen av priset på bensin och eldningsolja motsvarande delägre världsmarknadspriserna uppskattas sänka KPI med ca 0,via de KPI-viktersom anger hur stor del av hushållens konsumtion som dessa båda produkter svararför. Under1985 var det genomsnittliga importpriset på råolja per fat.Prisfallet , på per fat beräknas, om denna kalkylextrapoleras, höja BNP med 0,, förbättra bytesbalansen med knappt 8 miljarderkr. samt sänka inflationstakten med 1,(KPI årsgenomsnitt). Sedanden preliminära nationalbudgeten har förutsättningarna för den internationellaekonomiska utvecklingen förändrats i vissa viktiga avseenden. Den mestbetydelsefulla förändringen är det hastiga fall i oljepriset som ägt rum desenaste månaderna. Men även när det gäller växelkurser och räntor harutvecklingen gått i en riktning som till övervägande del innebär bättreförutsättningar för en snabbare ekonomisk tillväxt och lägre inflation under1986. Betingelsernaför utvecklingen måste emellertid också bedömas mot bakgrund av attden ekonomiska tillväxten i industriländerna blev långsammare än väntat 1985.Ökningstakten i BNP för sammantagna dämpades från strax under 5%1984 till ca 2 3/1985 och blev därmed omkring en halv procentenhet lägre änvad som väntades i t. ex. den reviderade nationalbudgeten sedan.Flera av de balansbrister som kännetecknat den ekonomiska utvecklingen undersenare år kom därmed att förstärkas. Underskotten i Förenta staternasfederala budget och bytesbalans vidgades ytterligare . Överskottet i denjapanska bytesbalansen fortsatte att stiga. Arbetslösheten planade ut för helaOECD-området, men fortsatte att gå upp för . 1985/86: 150 Bil.1.1 Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa BNP i %' De sju stora länderna 3'/4 3'/2 3'/4 2'/, 2'/l 4'/4 2'/= 2'/: 1'/, 2'/2 3'/4 ' BNP, löpandepriser och växelkurser. 1985/86: 150 Procentuell förändring mellan årsgenomsnitt De sju stora länderna 4,3 2,2 24 7,4 5,0 10,8 4,3 3,5 2.1 2,2 5,8 6,1 9,2 4,0 3'/, 1 '/-. 3'/; 6,3 7,0 6,2 8,0 4,7 5,9 5,7 7,4 2 V, 3 5'/, 3'/; 6,3 3.3 3,0 5,6 4,9 2,3 3,4 3,2 '/, 1 1 3'/, tiska åtgärder vidtogs ioförminskad omfattning. Även världshandelns ökningstakt bromsades upp till ca3% 1985 jämfört med . Detta drabbade särskiltu-ländernas export. Skuldtjänstbe-talningarna kom därmed att ta i anspråk en änstörre andel av u- ländernas exportintäkter. I den prognos för deninternationella utvecklingen som ligger till grund för kalkylerna idenna reviderade nationalbudget förutses BNP för OECD-området totalt öka med 31/. Detta är en upprevidering med 1/sedan den preliminäranationalbudgeten, vilket i huvudsak motsvarar den beräknade effekten av lägreoljepriser. (Se vidare nedan.) Även för har tillväxtprognosenjusterats upp med 1/, till 2 3/. Tillväxten bedöms på de flestahåll bli något mindre investeringsinriktad än . Den förstärktatillväxten medger en viss minskning av arbetslösheten som dock för igenomsnitt fortfarande beräknas ligga . Inflationen förutses igenomsnitt för hela OECD-området bli 3 1/och i vissabetydelsefulla länder t. o. m. Främst är det lägre importprisersom drar ned inflationstakten, men den inhemska kostnadsutvecklingen iindustriländerna bedöms fortsätta att sakta av även 1986. Även vid långsammareökning i de nominella lönerna beräknas dock en reallöneökning om drygt 1 1/2 %komma till stånd, vilket är den största uppgången . Sannolikt innebärdetta en viss försvagning av företagens vinstsituation . De externaobalanserna i industriländerna förvärras något i löpande priser, främst tillföljd av utvecklingen av export- och importpriserna efter inträffadeväxelkursför- Tabell 2:3 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefmilioner 2'/4 6'/, 2'/. Prop.1985/86:150 Bil. ' bedömningar. ' 1 förutses sålundaunderskottet i bytesbalansen stiga till motsvarande ca 3 1/av BNP, medanöverskotten i och beräknas öka till ca 5 1/2resp. Tillväxten i bedöms bli endast obetydligtsnabbare än , eller strax 1986. Förutsättningarna skiljersig åt väsentligt mellan olika länder. Priserna på råvaror exkl. olja förutsesfortsätta att gå ned i reala termer. Den totala världshandeln beräknas få ettvisst uppsving som dock dämpas av en omfattande neddragning av importen i deoljeex-porterande länderna och en återhållsam importtillväxt i övriga u-länder.För bearbetade varor beräknas världshandeln öka med 1986, vilket ären något lägre tillväxttakt än 1985. Utvecklingen på oljemarknaden får en avgörande betydelseför den allmänna ekonomiska tillväxten . Under andra halvåret 1985ökade råoljeutvinningen inom OPEC-området med . Huvuddelen av tillskottethärrörde från . I och med att efterfrågan ökade säsongsmässigtunder hösten och marknadens förväntningar var inriktade på stabila priser,kunde världsmarknadspriset ändå upprätthållas. Det böriade falla först motslutet av fjolåret när det böriade stå klart att OPEC-länderna hade störreintresse av att söka öka sina marknadsandelar Tabell 2:4 Bytesbalanssaido i några än attförsvara det rådande oljepriset. Det prisfall som därefter följt har Prop.1985/86: 150 återfört oljepriset i reala termer till en nivå under den sområdde före den Bil. 1.1 snabba uppgången 1979. OPEC:s strävan att konkurrera ut andra producentländer ochsamtidigt stimulera efterfrågan torde realistiskt räknat kräva en ganska långtid för att förverkligas, i och med att den förutsätter förändringar ikapiialutmst-ningen både på utvinnings- och på förbrukningssidan. Vid vilketpris som jämvikt kan etableras är mycket osäkert,och innan läget på oljemarknaden stabiliserats kan betydande prisfluktuationerkomma att ske. Mot bakgrund av prisutvecklingen på världsmarknaden fram tillbörian av april har det bedömts rimligt att basera kalkylerna i den revideradenationalbudgeten på att priset på råolja för import till i genomsnittunder 1986 kommer att uppgå till /fat. Jämfört med 1985 innebär detta nära nog en halvering avvärldsmarknadspriset på råolja. Det beräknas medföra att den allmännaprisnivån blir ca I procentenhet lägre än om oljepriset varit oförändrat. Desålunda ökade realinkomsterna stimulerar i första hand den privatakonsumtionen, vilket väntas föranleda att såväl produktionen som importen iindustriländerna blir större än eljest. Totalt sett beräknas den genomsnittliga BNP-tillväxten iindustriländerna bli ca 1/större 1986 till följd avoljeprisfallet. Den beräknade tillväxteffekten varierar mellan enskilda ländersom följd av skillnader i energiförsörjning, geografisk fördelning av exportenetc. Även länder som och beräknas kunna dra viss nytta avfallande oljepriser. För industriländerna sammantagna beräknas oljeimportenförbilligas med ca och bytesbalansen förbättras netto med25 ä . Jämfört med 1985 innebär detta attbytesbalansunderskottet halveras. Flertalet länder har valt att släppa framhuvuddelen av den stimulans till ekonomin som oljeprisfallet utgör. Tillväxteni OECD-området var på väg att plana ut och i behov avextra stimulans. Restriktionerna på utbudssidan synes i stort sett vara av begränsadbetydelse för den extra tillväxt som oljeprisfallet beräknas kunna ge upphovtill. Ett särskilt problem kunde vara de senaste årens långsamma tillväxt avkapitalstocken i industrin, inte minst i . Vissa beräkningar av denpotentiella tillväxten tyder dock på att kapacitetsreservenökat i flera stora länder i , såsom ,och . För de oljeexporterande länderna i Mellersta östernmotsvarar inkomstbortfallet till följd av det halverade oljepriset mer än 5%av BNP. En betydande minskning av importen till dessa länder måste därförförutses, vilket reducerar oljeprisfallets stimulanseffekt på världshandelnstillväxt. För övriga länder spelar oljeexporten inte fullt lika stor roll iekonomin, men flera av dessa har i stället en svår finansiell situation iutgångsläget. Situationen i skuldtyngda länder som t. ex. , ochIndonesien torde därför komma att förvärras och utgöra ett potentiellt hot motstabiliteten i det internationella kreditsystemet. Till de mera betydelsefulla förändringar som inträffade iväridsekonomin Prop. 1985/86: 150 hör utvecklingen påväxelkursområdet, i första hand den om- Bil. 1.1 fattande depreciering avdollarn som skedde. De samordnade aktioner mellan de fem störstaindustriländerna som genomfördes spelade en viktig roll för attåstadkomma dessa förändringar. fram till mars 1986deprecierades dollarn med mot både D-marken och yenen. 1 effektivatermer tappade dollarn av sitt värde, medan D-markeneffektivt apprecierades med och yenen med . Vissa uppskattningartyder dock på att dollarn är övervärderad med mellan 10 och 15%.Hur denna återstående anpassning kan komma till stånd och hur snabbt den kanske får stor betydelse för de ekonomisk-politiska reaktionerna i framför alltFörenta staterna. Ett hastigt ras i dollarkursen betyder ökade inflationsriskeri vilket kan framkalla en åtstramning av penningpolitiken. En fortsatt gradvis anpassning av växelkurserna skullegöra det lättare att undvika åtstramningar som kan återverka på den ekonomiskatillväxten. Ett uttalat syfte med samarbetet mellan de fem störstaindustriländerna är att möjliggöra en god ekonomisk tillväxt utanför Förentastaterna, vilket skulle göra det lättare att avhjälpa de amerikanskaobalanserna. I denna del har samarbetet inte lett till några meraomfattande förändringar i finanspolitiken i ochJapan, vilka främst ansetts ha utrymme för sådan stimulans. Den redan tidigareplanerade tyska skattereformen har dock genomförts och tillväxten synes varapå väg att förstärkas. har vidtagit vissa begränsade åtgärder för attförbättra den inhemska efterfrågetillväxten och förbereder enligt uppgiftytterligare åtgärder, men det är ovisst vilken omfattning dessa kan få. Samordningen mellan industriländerna på detpenningpolitiska området har varit mer framgångsrik, och mer eller mindregemensamma reduktioner av räntenivån har kunnat genomföras. Den japanskaräntan måste höjas för att understödja en fortsattyen-apprecie-ring, men sedermera har yen-räntan successivt fallit och denallmänna tendensen bland de internationella valutorna är i riktning mot lägreräntor. De främsta undantagen är pund, lire och kanadensiska dollar. Den kortaräntan i har gått ned och medgivit en gradvis depreciering avdollarn. Penningpolitiken har där givits en flexibel utformning. Ännu 1986beräknas dock det amerikanska bytesbalansunderskottet fortsätta att stiga, ochen ökande del därav måste finansieras genom att attrahera kapital frän andraländer. Huruvida detta kan ske utan att räntemarginalen mot andra länder återvidgas återstår att se. Det är anmärkningsvärt att den långa amerikanska räntanföll med inemot trots det fortfarande storafederala budgetunderskottet; någon krympning av räntemarginalen mot omvärldenskedde dock inte därigenom. Avtagande inflation och inflationsförväntningarunder 1986 talar för att en fortsatt nedgång i ränteläget kan ske, i varje fallutanför . som restriktioner kan göra sig gällande förutformningen av den amerikanska penningpolitiken beräknas stimulanseffektenfrån de senaste årens mycket expansiva finanspolitik nu ebba ut. sering av den federalabudgeten (Gramm-Rudman-Hollings) som Prop. 1985/86: 150 antagits avkongressen har begränsade effekter på budgeten innevarande Bil. 1.1 budgetårmen sätter därefter mycket bestämda gränser för handlingsfriheten ifinanspolitiken. I de större länderna utanför beräknasfinanspolitiken allmänt sett bli något mindre restriktiv 1986 än föregåendeår; förändringen är dock på de flesta håll relativt liten och sker från ettstramt utgångsläge. 1 bådade två största länderna i OECD-området bromsades den ekonomis ka tillväxten upp oväntat kraftigt . Huvudprognosen innebär en fortsatt något dämpad utveckling i såväl som med en tillväxttakt som beräknas ligga nära genomsnit tet för i-länderna totalt. Dengenomsnittliga BNP-tillväxten i uppgick till 2 1/2%1985. Ökningstakten drogs ned särskilt kraftigt av fallande lagerin vesteringar som totalt sett ledde till minskade lagerstockar, såväl i relation till försäljningen som i absoluta tal. Lagerkvoten föll till den lägsta nivån . Den slutliga inhemska efterfrågan ökade snabbare än BNP, men för alla privata efterfrågekomponenter dämpades ökningstakten jämfört med föregående år. Den offentliga konsumtionen var något mer expansiv. Exporten föll successivt i volym under större delen av året och importen fortsatte att stiga, vilket bidrog till att reducera BNP-tillväxten även 1985. Trotsavmattningen förbättrades sysselsättningsläget ytteriigare , mycketberoende på att produktiviteten i näringslivet utvecklades ovanligt svagt.Arbetslösheten kom att understiga . Inflationstakten varlägre än under hela Qolåret med någon tendens till ökning de sistamånaderna. Penningmängden (Ml) ökade med under loppet av 1985, och denkorta räntan sjönk med någon procentenhet. och fram till årets slutföll den effektiva dollarkursen med , men i genomsnitt för hela 1985 låg dollarnseffekfiva värde faktiskt något högre än 1984. Administrationensofficiella prognos för den amerikanska ekonomin innebär att tillväxten i blir drygt 3 1/. Kongressens budgetkontor ligger i sin prognosca 1/lägre. Båda utgår från att en återhämtning kommer att ske ilagerinvesteringarna som följd av de lägre realräntorna, vilket skulle gebetydande tillskott till tillväxten. Även övrig efterfrågan bedöms kunnautvecklas positivt, och ändå baseras dessa prognoser på ett mindre fall ioljepriset än vad som sedermera inträffat. Denofficiella prognosen är likväl i vissa stycken optimistisk. Den pri vata konsumtionen kan komma att stimuleras av de lägre oljepriserna, men hushållens inkomster förutses fortsätta att öka i relativt måttlig takt och sparkvoten befinner sig på en historiskt sett låg nivå. Vad gäller lagerut- 17 2 1985/86. vecklingenhör till bilden att utsikterna till inflationsvinster på lagren Prop. 1985/86:150 minskat markant och att lagerkvoten därför inte behöverBil. Företagens investeringar kan komma att stimuleras avökad lönsamhet och lägre realränta. Näringslivets kapitalstock har ökatrelativt måttligt trots den uppgång som skett i bmttoinvesteringarna. Ettosäkerhetsmoment är dock inriktningen av den framtida företagsbeskattningen.Under loppet av 1986 kan, å andra sidan, de första reala effekterna av denhittills skedda dollardeprecieringen på nettoexporten visa sig och innebära ettminskat "läckage" till utlandet av den inhemska efterfrågan.Sammantaget kan de nämnda faktorerna förväntas ge upphov till en BNP-tillväxt1986 om ca 3 1/. Utformningenav finanspolitiken är i hög grad knuten till den plan föravveckling av det federala budgetunderskottet som kongressen antagit. Även omdenna plan efter slutlig rättslig prövning skulle upphävas eller modifieras,torde målet om balanserad budgetutveckling spela en avgörande roll förfinanspolitikens kommande inriktning. De första mera betydande åtstramningarnaväntas först från det budgetår som börjar , och i genomsnittför innevarande år beräknas budgetens finanspolitiska effekt bli i stort settneutral. Störreosäkerhet vidlåder bedömningen av penningpolitiken . Det är känt attdet föreligger något skilda uppfattningar mellan ochfinansdepartementet om vilka inflationsrisker som är förknippade med enfortsatt depreciering av dollarn. Inte minst mot bakgrund av expansionen avpenningmängden kan det finnas ett intresse hos attstrama åt penningpolitiken. Den depreciering av dollarn som skett ärotillräcklig för att bringa bytesbalansen i jämvikt. Det kan inte uteslutas attskärpningar i den amerikanska penningpolitiken temporärt kan framkallas föratt en fortsatt extern anpassning skall kunna ske i ordnade former. Sådanaskärpningar behöver dock inte leda till en höjd absolut räntenivå utan kan skeinom ramen för en internationell nedjustering av de korta räntorna. Den långaräntan i kan sannolikt fortsätta att falla . I Japanberäknas BNP ha ökat . Förändring i volym,procent (bedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 3'/4 7'/, :':;: 2'/, 0 0 3'/4 1'/, 2'U 5 'U - '/. Anm: Förändring av 1 ende års BNP. lagerinvesteringar och utrikesbalans mäts i har tillväxttakten avtagitmed närmare en procentenhet, vilket främst kan Prop. 1985/86: 150tillskrivas en försvagning av den externa efterfrågan. 1.1 skottet ökade trots detta från 1984 till 49miljarder dollar 1985. Under1986 bedöms BNP kunna öka med 3 1/. Denna fortsatta upp-bromsning av denjapanska tillväxten kan i stor utsträckning hänföras till den kraftigayenapprecieringen, vilken leder till minskad nettoexport. 1 ett första skedeökar emellertid bytesbalansöverskottet och väntas komma upp till närmare 75miljarder dollar . Till detta bidrar oljeprisfallet, som kraftigtreducerar kostnaderna för import. kan oljeprisfalletförväntas ge en stimulans till den japanska ekonomin. Investeringsbenägenhetenbedöms bli beroende bl. a. av i vilken utsträckning de lägre oljepriserna kankompensera för de minskade marginaler som den höga yenkursen orsakat särskiltexportindustrin. Löneutvecklingen väntas bli fortsatt svag med löneökningar påcirka . Den privata konsumtionen kan trots detta komma att öka någotsnabbare 1986 än 1985 på gmnd av den mycket låga inflationen som beräknas blicirka 1986. Sparandet förväntas ligga kvar på nuvarande höga nivå.Arbetslösheten bedöms bli cirka 2 3/. Denjapanska ekonomins tillväxt framöver blir i allt väsentligt beroende av ivilken omfattning den inhemska efterfrågan förmår ersätta bortfallet av externefterfrågan. Den japanska regeringen för i sin strävan att uppnå en balanseradbudget till 1990 en utpräglat restriktiv finanspolitik. På grund av dekontraktiva effekter som den minskade nettoexporten har på ekonomin, haremellertid regeringen tvingats vidta vissa åtgärder för att stimulera deninhemska efterfrågan. Dessa har dock haft relativt begränsad omfattning.Penningpolitiken har sedan börian av 1986 mjukats upp något. Diskontot harsänkts i två omgångar med totalt en procentenhet och är nu . Denna lägre nivåförväntas få en viss sfimulerande effekt på den inhemska efterfrågan.