prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Biståndet är främsl inriktat på ekonomisk tillväxtoch naUonellt oberoende och utgörs huvudsakligen av slöd tillproduktionsinriktade sektorer såsom gmvdrifl och skogsbmk. Slöd i mindreomfatlning ulgår till energistudier och rationalisering avskatleadminislrafionen. , som har fört en ambitiös ulvecklingspolifik,har p.g.a.kriget tvingats ompröva utvecklingsplanerna för atl kunnaupprätthålla existerande infrastmktur och produklion. Detla innebär behov avökad flexibililet i biståndet, vilkel lillgodoseils genom att importslödinförts i samarbetet under /86. kapacitet atttillgodogöra sig biståndet är god. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Gruvsektorn Skogssektorn Energisektorn Förvaltningsbiståndinkl. skatteuppbördsstudie Importstöd och energi Summa 1985/86: 100 Bil. Insatsenär koncentrerad till två av landels fyra guldgruvor och omfattarmalmprospektering, uppmstning av gmvor, utvidgning av anrikningsverk, samtutmstning och uppbyggande av ell minerallaboratorium. Biståndet bidrar till allsäkra malmreserver för fortsatt brytning och upprällhålla driften vid gruvorna.Genom insatsen för malmprospektering har en slörre malmförekomst kunnatidentifieras. Studier belräffande möjlighelerna atl öppna en ny gruva genomförsunder 1985, liksom en utbyggnad av anrikningsverken. Insatsenavser en kartläggning av skogstillgångar, utarbetande av enskogsplan, rehabilitering av sågverk, ulbildning av skogslekniker ochskogsplantering. Samarbetet har påverkats av landets svåra situation. Planeringoch genomförande har försenats p. g. a. säkerhetsproblem i vissa områden samtbrist på arbetskraft och lokala medel. Inomenergiområdet går svenskt stöd till planering av små och mellanstora kraftverkpå landsbygden, i områden dit det nationella eldislribulionsnälel inle når.Insatsen har utvärderats med positivt resultat, varför en fortsättning inletlsunder /86. Slödel lill skatteadministrationen syftar lill alleffektivisera landets skatteuppbörd, bl. a. med hjälp av databehandling. Eninsats för konsolidering av verksamheten genomförs /86. Importslödethar främsl använts för insatsvaror såsom konstgödsel. 1985/86: 100 Bistånd utanför landramen pji r Förforskningssamarbete med SAREC anslogs /85 5,3 milj.kr. Svenska enskilda organisationer har /85 erhållit statligt stöd med ca 11 milj.kr.för insatser iNicaragua. De slörsta bidragen har gått till Ulbildning för biståndsverksamhet(UBV), Svensk Volon-tärsamverkan (SVS) och Arbetarrörelsens internationellacentrum (AIC). Under /85 ulgick 20 milj. kr. Därav utgjorde leverans av svenskt vete 15milj. och 5 milj.kr.avsattes för stöd till landsbygdsbefolkning som drabbatsav kriget. Insalserna administreras av , (SCC). SRI LÄNKA () 1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 15,6milj. (1984) (1973-1982) (1984) (1983) (1984/85) 16 1985/86. Ekonomisk och social utveckling JPj '" ' Denpolitiska situationen i Sri Länka präglas av den pågående konflikten mellanlamiler och singaleser. För alt försöka dämpa motsättningarna mellan landelsetniska befolkningsgmpper har ell omfattande medlingsförsök letts från indisksida. har våldet i landet ånyo trappats upp och olikaformer av undantagstillstånd och utegångsförbud tillämpas därför inom de avmotsättningar mest berörda distrikten. Relafio-nerna till grannstalen Indienhar varit tämligen spända. Den ekonomiska tillväxtlakten i Sri Länka harstabiliserats efter den avmattning, föranledd av oroligheler och torka ilandet, som skedde 1983. Tillväxten i blev - bl.a. som följdav det höga världsmarknadspriset för landets viktigaste exportartikel, te - ochsamma tillväxttakt väntas kunna bibehållas även , oberoende av desjunkande te-priserna. Till detta bidrar en hög produktionsnivå för ris ochkokos. Säkerhetsläget i landet har dämpat de utländskainvesieringarna. Andelen biståndslån på mjuka villkor har ökat. Som en följdav den ekonomiska tillväxten har såväl utlandsskuldernas somskuldtjänstkvotens procentuella andel av BNP minskat något. Landetsvalutareserv motsvarade drygt fyra månaders import. Del osäkra politiska läget i landet har ävenföranlett en avmattning i den lankesiska investeringsviljan. Servicesektornstillväxt har avstannat - i synnerhet vad avser luristseklorn. Landetsförsvarskostnader har ökat kraftigt. Sri Länkas utvecklingsansträngningar domineras avMahaweliprogram-mel, som omfattar uppförande av tre stora kraftverk samt eltbevattnings-projekt nedströms i Mahawelifloden. Det saudiarabiska åtagandet attmed-finansiera etl delprojekt har dragils tillbaka. /är landets största biståndsgivare,medan de ledande bilaterala biståndsgivarna är , , ochSverige. Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt avtal för perioden1984/85-1985/86 och omfattar totalt 550 milj. kr. Av beloppet går 510 milj.kr.till valtenkraftprojektet , som är en del av Mahaweli-programmet.Medelsramen /85 uppgår lill 270 milj. kr. Vid sidan av det omfattande biståndet till Kotmaleges stöd bl. a. fill landsbygdsutveckling och utbildning. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj.kr. Anslag (jämte anspråktagande av outnyttjade övriga anslag) Ingåendereservation Importstöd, bundet(Kotmale) 1985/86: 100 Bil. utgående reservation 30 25 Reservationenvar vid utgången av 1984/85 30 milj.kr. eller av samma storlek som vid utgångenav /84. Reservationen hänförs hell till projekten vid sidan av Kotmale. Sverigesbistånd till Sri Länka har helt kommit att domineras av stöd lillvatlenkraftsprojeklel Kotmale. Detta kraftverk, som invigdes i augusfi 1985,har f.n.en kapacitet av 135 MW. Det kommer, sedan en tredje turbin harinstallerats, atl få en sammanlagd kapacitet om drygt 200 MW. I och med Kolmale-anläggningen har Sri Länka kunnatta ett steg mol självförsörjning inom elkraftområdel och kommer därigenom attdelvis befrias från den tunga ekonomiska börda som landets oljeimport har medfört.Kraftverket kommer alt säkra energiförsörjningen för bl.a.huvudstadsområdetoch landets ledande industrier. Tack vare dess dammanläggning kommer det iframfiden att finnas möjligheter att underlätta bevattning av nyajordbmksområdenlängs . Härigenom beräknas livsmedelsproduktionen i områdetkunna höjas avsevärt. Del ingångna sexåriga insalsavtaletmellan Sri Länka och om det lolala svenska stödet lill Kotmalefömtsätter att högst 1 395 milj. kr. Merparten av slödel är bundetlill upphandling i . Sri Länka svarar för samfiiga lokala kostnader ochen rad andra koslnader för leveranser som ingår i projektet. Den kommersiella kredit som Sri Länka upptagit iSverige för finansiering av elektriska och mekaniska leveranser till projektetgaranteras med biståndsanslaget som säkerhet. beställde Sri Länka entredje turbin från vars leverans och installation finansieras påkommersiell basis. Kolmale-kraflverkel kunde börja att leverera strömtill del nafionella el-nätel . 1985/86: 100 Bil 5 I syfte atl nå ut med biståndet lill defattigaste, stöder ettdistriktsutvecklingsprogram för Mataradislriktet som ligger i den södra, lättbefolkade delen avlandel. Projektet inriktar sig, efter en revidering år 1984,främst på faltiga gruppers folkliga dellagande i utvecklingen och mol en förstärkning avplaneringskapacitelen. med elt särskill programsedan 1984. Verksamheten är främst inriktad på undervisning och enhälsovårdsinsats för distriktets plantagearbelare. Seklorslödelär inriktat på utbildning av lärare och skoladministratörer. Uppförande av en teknisklärarhögskola har inletts. Del svenska bidraget lill skolan ulgår i form avpersonalbistånd medan Asiatiska finansierar byggnader ochutrustning. Två nya verksamhetsområden har identifierats: stöd lillundervisning i plantagesektorn samt slöd åt missgynnade primärskolor pålandsbygden. /85 erhöll Sri Länka 1 milj. kr. från kaiastrofanslagel förinsalser i Jaffnadistriktet. Bland de enskilda organisationer som har varilverksamma i landel och erhålUt slöd från SIDA finns SCC ochHandikapporganisafionernas bi-ståndssekrelarial. SAREC genomför etl forskningssamarbete med SriLänkas nationella forskningsråd lill en kostnad av 1,5 milj.kr. Verksamhetenavser bl.a. forskning om vatlenbufflar och söt vattensfiske. Prop.1985/86: 100 Bil. \ \f LA \"C '%, offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 20,8 milj. (1983) 210dollar (1984) (1983) (1984/85) Ekonomisk och social utveckling Pj 185/86:100 5 Trots den djupa och långvariga ekonomiskakrisen i , består den politiska stabiliteten. De allmänna valen ioktober 1985 ledde inte till några överraskande förändringar. AU Mwinyi valdestill president efler som kvarstår som partiordförande. Den nya regeringen ställs inför den svåra uppgiftenall försöka få rätsida på den tanzaniska ekonomin. Även om nedgången mattats,slmkluran-passningsålgärder vidtagits och vissa ljuspunkter kan skönjas, bestården strukturella obalansen. Valutasiluationen har ytterligare förvärrats.Exportintäkterna minskade medan importutgifterna steg, vilket gav etthandelsbalansunderskott som betydligt överskrider exportintäkterna. Destegrade importutgifterna har sin förklaring bl. a. i den importliberaliseringsom utgör en väsentlig del av de åtgärder som vidtagits för alt stimuleraekonomin. Företag som exporterar får numera behålla upp till hälften avexportinkomsterna. Det långvariga betalningsbalansunderskottet har, förutom altnästintill lamslå produktionen, lell till en oroande skuldsituation.Skuldtjänsten uppgår f.n.lill av exportinkomsterna och har inteens kunnat infria de mest prioriterade internationella åtagandena. Trots ensuccessiv åtstramning består budgetunderskottet. har vidtagit en radåtgärder för atl vända den nedåtgående ekonomiska trenden. Prioritet ges ål allstimulera exporten och jordbruksproduktionen. IMF med flera biståndsgivare harinte funnit att de vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att åsiadkomma ekonomiskålempphämtning och har därför avvaktat ytterligare åtgärder innan de fattarbeslul om bistånd och krediter. Från lanzanisk sida har dock betonats altåtgärderna är så långtgående som är politiskt möjligl. De vidtagna åigärdernahar haft viss positiv effekt. Inom jordbruket skedde visstillväxt och tillbakagången inom industrisektorn avstannade. Sammantaget gavdetta en ökning av bmtlonalionalprodukten på . Den förbättrade tillgångenpå konsumtionsvaror bl.a. på grund av liberaliseringen av importen, leder tillett ökat incitament för befolkningen alt öka produktionen. Del är dock ovisstom de vidtagna åigärderna kan följas upp och om de är tillräckliga för alt hävaden strukturella ekonomiska obalansen. De tanzaniska utvecklingsansträngningarna har under1980-talet lamslagits av den ekonomiska krisen. De landvinningar och förbättringarför den tanzaniska befolkningen som.åstadkoms under självständighetens håller nu på atl gå förlorade. har brist på utländsk valutaoch alltför knappa egna inkomster för att vidmakthålla de tidigare framstegen. Delsvenska biståndet till regleras av ell två-årigl avtal /86-1986/87, med åriiga ramar på 460 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har tolalt 4,4 milj. kr. utbetalats 1. o. m. budgetåret 238 1984/85. Målsättningen meddei svenska biståndet har varit att medverka Prop. 1985/86: 100 lillslrukturanpassningsålgärder som bidrar lill ekonomisk ålempphäml- Bil. 5ning och tillväxt. Härigenom ges också förutsättningar att uppräuhållakvaliteten inom t. ex. undervisningssektorn samt för rehabilitering, konsolideringoch drift av existerande anläggningar och social service. Denna inriktning haralltmer kommit att genomsyra hela biståndssamarbetet, vars huvudingredienserbeslår av bl. a. finansiering av väl definierad import för täckande av kritiskabehov inom huvudsakligen industri-, jordbruks- ochtransportkommunikationsområdena saml finansiering av rehabiliteringsinsatserinom industri-, undervisning-, vatten- och skogssektorerna. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Reservationen,som är justerad med hänsyn till förskottsbetalningar, förklaras till stor delav förseningar inom siödet lill pappers- och massafabriken i . Rehabiliteringsinsatserhar fåU elt ökat utrymme och omfattar f. n. cementindustri, produktion avjordbruksredskap samt tryckeriindusiri. Provdriften inom den av bl. a. Sverigefinansierade pappers- och massafabriken i igångsaUes . Inomsmåindustriprogrammel har 29 företag med totalt över 700 anställda, etableratsmed slöd från svenska syslerföretag. Bidraget fill serviceinstitutioner förindustrin samt till , , har trappats ned. Slöd ges ocksåtill handelsfrämjande insalser. Denekonomiska krisen har lett lill en försämring av utbildningskvaliteten. Del svenska biståndet inom undervisningssektorn syfiar till att motarbeta denna försämring, genom bl. a. produklion av läroböcker och undervis- 239 ningsmaterial samlutbildning av lärare. Praktisk utbildning inom 13 olika Prop. 1985/86: 100 yrken stöds genom densvensk-finansierade skolan för yrkesutbildning i Bil. Detsvenska biståndet utnyttjas för att i de tre sjöregionerna vid Victoria-sjönsäkerslälla atl installerade vattenförsörjningsanläggningar fungerar. I dellaprogram beaklas särskilt sanilets- och hälsovårdsaspeklema. Det reguljära biståndssamarbetet inomhälsovårdsområdel avslutas när de överenskomna hälsocentralerna färdigställts. Svenskl bistånd används lill återuppbyggande av denkooperativa rörelsen. Samarbele bedrivs också för atl förbättra försörjningenav brännved och effektivt utnyttjande och skötsel av skogsplaneringar. Biståndetlill utveckling av förvaltningen går främsl tUl åtgärder för atl effektiviseraministerier och myndigheter som har övergripande ansvar för planering ochresursfördelning. Sverigeoch har överenskommit att en betydande del av biståndssamarbetettills vidare skall utgöras av import av varor för bestämda ändamål, som kansäkerslälla prioriterad produktion och underlätta en ekonomisk ålerhämlning.Importstödets andel av utbetalningarna har uppgått tredjedel. Användningen av dessa biståndsmedel är huvudsakligen koncentreradliU jordbmkssektorn, bl. a. import av handelsgödsel, transportsektorn, bl. a.impori för sammansättning och reparation av lastbilar samt tillindustrisektorn, främst import som ulgör elt nödvändigt komplement till övrigtsvenskt bistånd. Av della stöd är 100 milj. kr. bundel fill upphandling iSverige. Svenskaenskilda organisationer är engagerade i ett trettiotal projekt inom bl. a. hälsovårds-,undervisnings- och landsbygdsområdena i . är 22volontärer från SVS verksamma i . GenomSAREC stöds centrala forskningsråd. Inom SADCC-samarbetet planeras tre projekt:mikrovågslänk mellan och , rehabilitering av Dar es Salaams hamnoch uppmstning av TAZ . har inlett två projeki i Tanzania.Ulbylesköp har initierats genom försorg. X. :--''\ V-.. ;' . \---------- %. V'"' > tCaoBang' ,-'--< *--- v/ y \ \%>;' 1 .fUngSon V -ÖSd Bai Baflg -. "°?ö iUDinh f..,i /jJThanh Hoa *.--, / A) Tonkin- 'OsS, i(r 6uA;fen -*fV. ''* '«'"f' \ \\i \ \y. \ ')l vy*"« 1 \ \W 1 \i ', \ \ 1 l\ \ \ \ f / 1 ''W f-*' 'y W A ) 1 \\. 1 ) XLl\ % -1-., / T/i \ V CX Tr'"'''""" i; ""i/(T-pJ »>v>Os!==-Vläf> r/)/ef S,.m- / ~J *'"' i/Z/ren - 1985/86:100 Bil.5 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 60 milj. (1984) offentligt nettobistånd/person - Totalt (exkl. östländer) (1984/85) Ekonomiskoch social utveckling : 985/86:100 5 Liksom övriga år under den senasle5-årsplanen, blev etl tämligen gott år ekonomiskl sett för meden tillväxt om . Regeringen har fortsatt sin politik med å ena sidan ökatutrymme för marknadsinriktade insalser och å andra sidan ålgärder som syftarlill att förhindra alt enskilda personer otillbörligt utnyttjar den friareekonomin. Principen är all skapa tillväxt som skall komma alla tillgodo. Tonvikten i ekonomin kommer även fortsättningsvisatt ligga på jordbmksproduklion och produktion av konsumtionsvaror. Jordbruketi sysselsätter av befolkningen och står för av BNP. Inorr bedrivs produktionen nästan helt i kooperativer, medan bara hälften avbönderna i södern är kooperativt organiserade. Jordbruket är mycket känsligtför väderieksförhåUanden (översvämningar, kyla, torka elc.) Därtill kommerstora lagrings- och transportproblem. Förutom ris odlas bl.a. exportgrödor somgummi och kaffe. Är 1984 var spannmålsproduktionen åter rekordhög: nära 18milj. Inom den lätta industrin ökade produkfionen med ca7%, huvudsakligen tack vare god tillväxt i södra . Däremoi var ökningenmer dämpad inom den tunga industrin som mer än den lätta industrin lider avbrist på råvaror, reservdelar och energi. Kraftproduktionen i norr harförbättrats avsevärt, men eldislribulionsnälel är ännu begränsat. I söder ärden industriella tillväxten mest markant och skulle kunna öka ytterligare omkraftförsörjningen förbättrades. har en tämligen begränsad utrikeshandel,särskilt med västländer. Värdet av importen är slörre än exporten.Bytesbalansen försämrades bl.a. till följd av minskad kolexportoch ökad import av konstgödsel och ris. Landels tillgång på konvertibel valutamotsvarar endast 10 dagars import. har en i förhållande till sin folkmängdliten utlandsskuld. Medelsbristen har dock lett till att inte kunnatbetala tiUbaka sina lån till bl. a. IMF, som därför insläUl vidare långivning. Den vietnamesiska valulan är främsl knuten lillvalutorna i socialisllän-derna, men i praktiken också lill doUarn. Hösten 1985genomfördes en liofaldig devalvering, vilken bl. a. torde bidra till merrealisfiska kostnadsberäkningar avseende lokala utgifier i relation lillimporten. Dessutom infördes en ny pris- och lönepolitik, där lönernahöjdes avsevärt, som systemet med subventioner lill statsanställdaupphörde. Den fortsatta vietnamesiska militära närvaron isåväl och , liksom vid gränsen mot , innebär en påfrestningpå ekonomin. Belräffande Kampuchea-frågan fanns bland olika partertecken till vilja atl börja en dialog. Biståndethar alltsedan blev en självständig stat spelat en viktig rolli landets ekonomi. av biståndet erhålls från Comecon-län- 242 I övrigl är FNoch vikliga givare, liksom och Prop. 1985/86: 100 . "" Del svenska utvecklingssamarbetet med Vietnamregleras av eU tvåårigt avtal /86-1986/87 och omfaUar 300 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes /71 har tolaltca . utbetalats t. o. m. /85. Huvuddelen av biståndet gäller fortsall slöd lillskogsinduslriprojeklet i Vinh Phu (Bai ), sjuk- och hälsovård,energisamarbete, importslöd och en konsultfond. Biståndet syfiar främsl fillekonomisk fillväxt. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1984/85 1985/86 och kringliggande aktiviteter Sjuk- och hälsovård Importstöd Konsultfond Energistöd Utgående reservation 133 46 Reservationenhar minskat från 185 milj.kr. 1984/85 lill 133 milj.kr. 1985/86. Ar1985/86 förväntas reservafionen sjunka ytterligare. Svensktstöd för pappersproduktion i koncentreras liksom tidigare på i norr. Därutöver ges slöd för bl. a. leveranser av reservdelaroch insatsvaror till två pappersbmk i södern, Cogido och Cogivina, vilka nulillsammans producerar ungefär lika mycket papper som kombinatel i VinhPhu. Stödet till Cogido och Cogivina uppgår lill 80 milj. kr. undertreårsperioden /86-1987/88. Pappersbruket i Vinh Phu producerar sedan 1983såväl papper som massa. Fortsatt stöd utgår under ett driflsslödsavtal somlöper . Totalt ulgår 380 milj. kr. för personal,utrustning, vissa insatsvarör, underhåll m. m. i syfte atl hållaråvamtillförsel och produktion i processindustrin och skogen på en så hög ochjämn nivå som möjligl. Del övergripande målet, förutom högtkapacitetsutnyttjande, är all skapa fömtsättningar för kontinueriig drift ivietnamesisk regi. Projeklel beräknas ge arbeie ål 20 000 människor ifabriksanläggningarna och i skogsbmket. Driflsstödsavtaletsyftar till att skapa långsiklighet och goda planerings- 243 Avtalet innehåller dock ett antal "kontroll- Prop.1985/86: 100 stationer" där en bedömning av förutsättningarna för fortsattslöd till Bil. 5 projektet görs. Ytteriigare medelsanvisning för projektetsskogsdel förutsätter att skogsarbetarnas villkor förbättras väsentligt och allprojektet ges en effektiv organisaiion. En granskning av förutsättningarnaför fortsatt slöd lill fabriksanläggningen görs i millen av femårsperioden, dåmerparten av produktionen och underhållet bör ha lagits över helt avvietnameserna. Under den senare delen av femårsperioden förutses del svenskastödet koncentreras lill projektledning och utbildning. Inom ramen för Vinh Phu-projektelges även stöd till ett bostadsområde för vietnamesisk arbetskraft med familjer,vägförbättringar, råvarulran-sporter och lokal framställning av alun. Det svenska stödet på hälsoområdet koncentrerades länge påbarnsjukhuset i , vilket är både centralt remissjukhus och nationelltulbildnings-och forskningscentrum för barnsjukdomar. Dessulom ges stöd åt ettallmänsjukhus i , vilket skall ge vård och behandling åt befolkningen iden omgivande kolgmve- och induslriregionen. Vid sjukhusen behandlas ca40 000 patienter. Det fortsaita hälsobiståndet inkluderar etl begränsatdriftsstöd till de två sjukhusen, med tonvikt på utbildning avsjukhuspersonalen. Huvuddelen av hälsoslödel ligger i övrigl på preventiva ochkurativa insatser på mer lokal nivå, med en förstärkning av primärhälsovårdenpå landsbygden i norr, användning och tillverkning av läkemedel och slöd medicinsk-leknisk verkstad. I södra delen av har samarbete inom energiområdetinletts. Svenskt stöd har utgått till modernisering av etl oljeeldalvärmekraflverk nära Ho . /86-1986/87 har 35 milj.kr. avsatts för kraftverket. Bristen på konvertibla valutor och slort behov avinsatsvarör inom jordbmk och industri gör importslödet lill en viktig form avbistånd i . Importslödet uppgår under budgetåren 1985/86-1986/87 lill120 milj.kr., varav 30 milj.kr. är bundna till upphandling i Sverige.Importstödet har främst använts för import av råvaror för läkemedels- ochtexfilproduklion, import av papper och pappersmassa saml halvfabrikat förproduklion av insektsbekämpningsmedel. Prop.1985/86:100 Konsultfond -o-.i c a. för att finansiera resor och stipendier för vietnameser somdeltar i kurser i , liksom för finansiering av studier rörandeekonomiska fömtsättningar för projeki som ligger utanför delbiståndsfinansierade samarbelel, t. ex. kommersiell verksamhel som avser främjaVietnams export och handelsutbyte. Vietnamhar /85 erhållit 3 milj.kr.i katastrolbistånd. Forskningssamarbetegenom SAREC pågår , främst genom insfitu-tionssamarbete inommikrobiologi, geoteknik och risforskning. inleddes även SAREC-slödtill en kvinnoforskningsgmpp, liksom samarbete med Canh Tho-universitet isödern. ges bidrag fill en studie avseende ellvattenkraftverk i cenlrala . 1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare offentligt nettobistånd/person 6, 5 milj. (1984/85) , ... Prop. Ekonomiskoch social utveckling gj Zambiasekonomiska situation är allvariig. För tredje årel i följd har BNP sjunkit.Bristen på ufiändsk valuta gör atl importen skurits ned med igenomsnitt . Del finns tecken på atl den nuvarande importnivånligger under det minimum som krävs för att ekonomin och särskill gmvindustrinskall kunna fungera. Bristen på importerade reservdelar och råvaror orsakadeunder 1984 en nedgång i produktionsvolymen av koppar - vilket ytterligarehotar ekonomins återhämtning. Skuldtjänsten uppgår till avexportintäkterna. Räntor och amorteringar ulgör en slor belastning i dennuvarande situafionen. Landet har tvingats till hårda åtstramningar och enkraftig devalvering för aU få tillgång till kortfristiga lån genom IMF. Regeringen vidtog fr. o. m. budgeiålgärder för atl öka produktionskapaciteten och lönsamheten i gmvindustrin.Andra åtgärder syftade till alt di versifiera ekonomin fiU förmån för jordbmkoch annan industri än gruvindustri saml alt öka effekfivitelen i såväloffentlig som privat verksamhel. Ett tecken som lyder på atl reformpolitiken kan bliframgångsrik om den fullföljs är atl jordbmksproduktionen, trots torka i delarav landel, ökat med . Sedan utvecklingssamarbetet inleddes /66 har t.o.m. budgelårel 1984/85 ca 1,3miljarder kr. utbetalats i bistånd liU .