prop · G903121 · 1985-12-31 00:00:00 — Delta kan ske genom undersökningar och forskningsinsatserdär bmkarnas behov och intressen tUlvara-tas systematiskt. I detta sammanhangfinns del skäl att erinra om Konsumentverkels ontfattande problemuppfångning.Verkel delar kommitténs uppfattning att det är viktigt med nytänkande och nyametoder för att identifiera och beakta vad som är viktigt för konsumenterna.Därvid kan samarbetet med de kommunala konsumenlverksamhetema vara av storbetydelse, men också samarbetet med organisationer som representerarkonsumentintressena eller särskilda konsumenlgmppers iniressen. Konsumentverkethar ell nära samarbete med en rad organisationer, t.ex. hyresgäst-,villaägare-, pensionärs-, handikapp- och motororganisationer. Närdel gäller branschforskningsinslitulels arbete är erfarenhetatt det krävs ekonomiskt stöd för att deras arbete ska inriktas påkonsumentfrågor. Detla har kunnat ske endast i ringa utsträckning. Isamband med alt STU och bUdades övervägdes vilken myndighei somskuUe vara huvudman för den konsumenttekniska forskningen. Enigheten om att STUlämpligen kunde ta på sig detta ansvar sammanhängde i hög grad med tron alt mandärigenom säkersläUde atl den nödvändiga forskningen kunde drivas inom ickealltför snäva ramar. STUs engagemang för konsumenttekniska frågor har tyvärrminskat tUl nästan ingenting bortsett från de resurser som lämnas till denkonsumenttekniska dockuttrycka som sin uppfattning atl det inte kan accepteras att konsumenttekniskaFOU-projekt lågprioriteras inom STU. Kommitténunderstryker särskUt atl de handikappades problem måsle beaktas. Verkel harhitliUs försökt arbeta för en produktutveckling som leder till att produkternafungerar väl för så stor del av konsumenterna som möjligt. Vid arbetet medvanliga vardagsvaror har ambitionen varit att de skaU vara så utformade attpersoner med olika slags lättare handikapp, liksom äldre, skaU kunna användadem. De ska inte behöva anskaffa specialprodukter för att kunna klara sig. Konsumentverketdelar kommitléns uppfattning alt provningsmeloder är nödvändiga för att det skaU vara möjligt för verket att stäUa generella krav på säkerhets- och funktionsegenskaper hos en produkt. De är också 224 nödvändigaför all företagen skaU kunna utveckla produkter som uppfyller Prop.1985/86:121 konsumenternas behov. Kommitténbehandlar frågan om bmkarmedverkan och hur framför allt producenterna skaU fåbättre information om konsumenternas behov. Statskontoret vill peka på atl konsumenlemasbehov knappast kan - eller bör - definieras på ett entydigt sätt. Via en välfungerande lokal konsumentrådgivning kan konsumenlema bli kunniga ochkritiska, dvs. producentpåverkan kommer atl ske via marknaden. Vissa gmpperkan ha svårt att påverka producenterna, grupper som handikappade. Dessa har åandra sidan intresseorganisationer av olika slag som kan företräda dem. Statskontoretavstyrker alt resurser satsas på metodutveckling och andra insatser inomkonsumentverket. STUanser atl användarkrav ulgör ell viktigt inslag i industrins produktutveckling. Industrinsinsatser för att tillgodose konsumenternas krav är betydande. STU har inomnågra avgränsade områden bl. a. yrkeskläder och långvårdsmiljö bedrivit enkompletterande verksamhet, som kommer att vara avslutad lill bå 1986/87. Lagstiftningoch myndighelsorganisation på produktsäkerhelsområdel är som förut har antyttssplittrade och svåröverskådliga. PÅK utgår från all KOV/KO kommer alt spela enceniral - och sannolikt ökad - roll i det produklsäkerhetsarbele somhar anknytning tUl konsumentskyddet och de konsumentpolitiska frågorna. I dettaarbete ingår redan nu bl. a. alt samarbete med ett stort anlal andra myndigheteroch institutioner som är verksamma på områdel samt all överlägga med förelagoch organisationer om riktlinjer som berör säkerheten och om egenåtgärder frånföretagens och organisationemas sida för atl åstadkomma ökad säkerhel. Däriingår också frågor om ingripanden i enskilda faU, då farliga varor uppträder påmarknaden. Denlagsliftning som PÅK överväger - innefattande föreskrtfter om vamingsinformation och säljförbud belräffande farliga varor och tjänster och om åläggande för näringsidkare atl vidta särskilda åtgärder beträffande sådana nyltigheter - kommer om de genomförs all ge KOV/KO nya uppgifter som nära ansluter till dem verkel redan har. KOV kommer vidare bl.a. att fä ökade uppgifter för att fånga upp och analysera problem rörande olycksfallsulvecklingen i hemmen och skolan och . Det gäUer exempelvis atl få den olycksfallsslalislik som skall anordnas genom försorg utformad på sådant sätl särskilt att få den så produktorienterad - all den verkligen kan användas som underlag 225 förproduktsäkerhetsarbetet och sedan även effektivt utnyttjas för detla Prop.1985/86:121 ändamål. Det gäUer för verket också att i ökad omfattning utnyttjade kommunala konsumentvägledama i produktsäkerhelsarbetet. Över huvud lagetfinns det enligt PÅK: s mening anledning räkna med atl KOV/KO kommer all fåökade uppgifter som initiativtagare, samordnare och centralt språkrör påproduktsäkerhelsområdel. Deproduktförsämringar som anges i konsumentpoliliska kommitléns betänkande ärväl kända från de kommunala konsumenlbyråernas dagliga verksamhei och den listasom gjorts kan göras väsentligt mycket längre. Sjunkande Uvslängder påhushållskapitalvaror, kläder, skor m. m. tiUsammans med andra typer av felköppga. a. brister i produktinformationen innebär all alll fler hushåU pålängre sikt knäcks ekonomiskt och blir en belastning för socialvården. Molbakgmnd av denna utveckling blir behoven av bmkar/konsumenla-spekler påhushåUskapilalvaror i form av uppgifter om livslängder, ftinktioner,prestanda, verkningsgrader, miljöpåverkan, serviceanvisningar, tiUverkamasförpliktelser m. m. av största vikt. Om förelagen skaU kunna anses motsvarakonsumenlemas behov måsle en väsentligt myckel bredare produktinformation somtillgodoser bmkaraspeklerna anses vara en av de väsentligaste frågoma att lösaför det framtida näringslivet. Konsumentenfår ibland spela en oacceptabel roll som försökskanin. Företag släpper utundermåliga/farliga varor och konsumenten kan först i efterhand konstatera atldel man betalat för l.o.m. kan visa sig farligt. Atl säkerhetstänkande kan varaföretagsekonomiskt lönsamt visar svensk bilindustri som sålt bilar i bl.a. på gmnd av säkerheten. Ävenbranschorganisationerna bör arbeta för större bmkarinflytande bl. a. genomkonsumentråd. Konsumentråden kan förutom all belysa konsumentbehov, diskuterabranschens etik, service, garantins innehåU och marknadsföringen. Näringslivettjänar på alt lyssna på konsumenten. På många håll är kanalerna dåliga. Konsumenternaskrav på bra produkter som liUgodoser själva behovet och är anpassade tillhushållens resurser har inte tillgodosetts tillräckligt. Bättre anpassning tiUbmkarnas önskemål behövs. TCOdelar vidare uppfattningen alt del vore angeläget med ökad bmkar- Konsumenternas erfarenheter av varor och tjänster tas alltförsällan tUlvara; när det görs sker det ofta 226 på elt ganska slumpmässigtoch systematiskt sätl. CentralorganisationenSACO/SR Prop. Omstörre krav skall ställas på brukarorienterad produktutformning måste ifortsättningen avsevärt större resurser ställas till förfogande.Det kräver stor erfarenhet och kunskap om mer än för närvarandeskall framsläUa underlag för en vidgad diskussion om kvalitetsutveckling inomolika produktområden. Det fömtsätter också metodulvecklingsinsatser saml ökademöjligheter för all agera på olika områden. PROvill också starkt understryka vikten av produktutformning och service utifrånde äldres och konsumenternas behov. Detta är en väsentlig fråga alt beakta förall förebygga etl för tidigt inslilutionsboende och isläUel möjliggöra ettkvarboende i den invanda miljön . Ökade kunskaper är ennödvändighet för all kunna anpassa utvecklingen till de äldres ochhandikappades behov och inte enbart tiU de starka konsumentgmpperna. Ett sådantarbete ligger klart inom ramen för en ökad samverkan mellan samhälletskonsumenlorgan och berörda organisationer, där projekt och andra gemensammaarrangemang leder lill ökade kunskaper. Utvecklingenav nya produkter styrs i stor utsträckning av ungdomliga, köpstarka gmppersintressen. Stora brister kan konstateras, då del gäller äldre människors behovoch önskningar. Kläder, möbler, förpackningar, TV-program kan var exempel pådetla. Etl normall åldrande medför funktionsnedsättningar, som för individenkan innebära problem i det dagliga livet som konsument. Forskingoch utvecklingsarbete måsle la fram bättre kunskap om dessa frågor och förmedladem lill producenterna. I den mån marknadskrafterna ej själva kan styra enutveckling mot mera bmkarinriklad produktion, måsle de for konsumentpolitikenansvariga söka påverka producenter och marknadsförare. nuvarande konsumtionssamhället är hanlverkshjälp eller service av olikaslag svår eller omöjlig atl få. För en pensionär kan etl svårare fel påelspisen eUer bilen bU nära nog kalastrofak. Bara alt få en expert somkonstaterar felet är kostsamt. Och reparationskostnader och serviceavgifter påsådana - för det självständiga boendet nödvändiga kapitalvaror -är allmäntmycket höga. Den som är rörelsehindrad eller på annat sätt har begränsadförmåga att klara en "gör-del-själv"-lösning kan hamna i svårasituationer. Delär av största betydelse atl de varor, som utbjuds i handeln, håUer god kvalité. Förelagen bör också se lill alt produkterna ät reparerbara och alt tiUräcklig information på elt klart och enkelt språk bifogas om monte- 227 n'ng,reparationsservice, reservdelar, skötselråd. För alla de ensamboende Prop.1985/86: 121 gamla i mycket hög ålder, som kommer att finnas framöver, är deltaav slor vikt. För glesbygdens pensionärer - för vilka bilinnehav ofta är ennödvändig fömtsättning - måsle erforderlig service finnas. Äldremänniskor är kanske i större utsträckning än andra beroende av klara ochentydiga uppgifter vid inköp av varor. Alllför sofistikerade tekniska syslem idet kommersiella livet skapar osäkerhet och otrygghet. Man vill t.ex. självkunna avläsa prisuppgifter och kontrollera dem. I trafiken viU man halättillgängliga, säkra och enkla färdmedel och trafiksystem. Man vill hatydliga och enhetliga prisuppgifter av konventioneUl slag - inte gärnadatoriserade betalningsrutiner och tekniskt komplicerade, automatiserademetoder vid hantering av köp och betalningar. Pensionärerär stora konsumenter av läkemedel. En effektiv information om läkemedel ochderas användning är av största betydelse. Likaså brister del mycket i forskningkring och information om mat och matvanor bland de äldre. Företagensproduktutveckling kan också betraktas som brukarorienterad. Den avser ju altutveckla produkter som konsumenten behöver och därför också köper. Den utgårdock inte helt fömtsättningslösl från konsumentens behov, krav och önskemål,utan är givelvis också baserad på en säljare/köpare-relalion och rimligalönsamhetskrav. Erfarenheterna från verksamheten vid konsumentlekniskainstitutionen i visar att deras brukarorienterade FoU-verksamhet lettfram tUl produkter, l.ex. på texlilsidan, som fyllt elt verkligt behov hoskonsumenterna och som sannolikt ej skulle ha kommk fram inom textilföretagensegen FoU-verksam-hel. De har också kunnal omsättas i en lönsam industrielltillverkning. Vår uppfattning är därför atl denna typ av FoU-verksamhel ärintressant för både samhälle och industri, som ett komplement till företagensegen FoU, och all den bör bedrivas i god kontakt med industrin. Uiredningenförefaller lägga alllför slor vikt vid enskilda produkters näringsvärde ochaUtför liten vikt vid livsmedlens smaklighel och vid konsumenternas önskemåloch behov av omväxling och smakupplevelser. Under fömlsältning all man äter enkost som är tillräcklig och är aUsidigt sammansatt, är del inget fel att kostapå sig sådana smakupplevelser som glass, chips och tårta till kaffet, ellerrent av ett glas vin, utan att delta behöver föranleda pekpinnar om felaktigskräpkost och dåligt omdöme. Del räkneexempel som ges om bl.a. olikapotalisprodukler förefaller slarvigt, och någon referens lill källa lämnas ej.Det är t. ex. direkl fel atl påslå alt potatismos från kommersiellt mospulverskulle vara näringsmässigl sämre än vanlig kokt potatis. Dåligt dokumenteradepåståenden av detta slag kan på etl olyckligt sätl påverka läsarens intryck avutredningens allmänna saklighet. När del gäller de ökade koslnader somkonsumtionen av industriella potatisprodukter sägs representera, kan man medUka slort fog ifrågasätta hushåUens inköp av färg-TV, video och trendkläder. Styrningav verksamheten sker genom samt dess forskningsråd ochinformationsråd och det löpande arbetet sker med hjälp av projektgrupper,arbetsgmpper och referensgmpper för olika arbetsuppgifter. Packforsk eftersträvaraUlid en så bred sammansättning som möjligt av olika arbetsgrupper ochvälkomnar därför inkiativ och förslag till produktutveckUng med utgångspunktfrån bmkarsynpunkter. Vitror också konsumentintressena kommer bäst tiU sin rätt i de fora där verkelredan idag är representerat; nämligen Packforsks Forskningsråd och dessInformalionsråd, mera än i dess styrelse. Ulanall la ställning tUl samtliga frågor som berörs i detla avsnitt kan vi i stortansluta oss till den beskrivning som görs av konsumentens svårigheter altöverblicka marknadsutbud och bedöma produkters bmksvärde ochkvalitetsegenskaper i övrigi. Det är mot den bakgmnden som Möbelinsli-tutetallt från sin tiUkomsl har arbetat med bmkarorienterad forskning kring möbleroch möblers användning och, knutet tiU denna forskning, utvecklatvamdeklaralionssyslemel och kvalitetsmärkningen MÖBELFAKTA. Det kan möjligenhävdas atl informationsdelen av MÖBELFAKTA inte fält önskad genomslagskrafl.Del är då angelägel alt framhålla, att MÖBELFAKTA haft, har och kanske ifortsättningen kommer att ha sin allra största betydelse ur bmkarsynpunkl däriatl systemet fungerar som produktförbältringsinstmment. Vadangår kommitténs förslag atl konsumeniverkei bör vara representerat iMöbeUnstitutels styrelse finns del inga formella hinder för delta i institutetsstadgar, fastställda av Kungl. Maj: t . tiUkomsl har minst en person med direkt anknytning lUlkonsumentverket varit ledamot av sttflelsens styrelse. Konsumentintressena ärsåledes väl företrädda redan på etl tidigt stadium när riktiinjerna förMöbelinslkutels verksamhet dras upp och därefter även i institutets styrelsesom har överinseendet över genomförande och verkställighet. 5.4 Forskning vid universitet och högskolor Forskningvid universilel och högskolor ger inom de flesta samhäUssek torer värdefulla bidrag lill utveckling och förändring. Inom konsumentom rådet är sådana forskningsinsatser mycket begränsade eller saknas hell. Som exempel kan man peka på den mycket stora produktion som sker inom de enskilda hushållen och aldrig registreras i nationalräkenskaperna. Uppskattningsvis lorde denna kunna motsvara ca en Qärdedel av bmttona- tionalprodukten. Någon nämnvärd forskning om denna från hushållseko- 229 nomisksynpunkt viktiga verksamhet finns inte, varken om arbetsmeto- Prop.1985/86: 121 derna, arbetsförhållandena eller hjälpmedlen. Deekonomiska förutsättningarna för konsumenlforskningen är sämre än under60- och 70-lalen. disponerade icke obetydliga medel somdelvis kunde användas för atl stödja för konsumenterna viktigt forsknings- ochutvecklingsarbete inom t. ex. del samhäUsvelenskapliga, juridiska och tekniskaområdel. disponerade tidigare också elt forskningsanslag somdock var mindre än det rådet hade. Del var ändå möjligt att följa forskningen,all la olika initiativ samt att intressera forskare atl samarbeta med verket.För närvarande har verket små möjligheter att medverka i eller stödjaforskning, utredningar och undersökningar. arbetar verket inom ellområde där del saknas kunskaper och underlag av gmndläggande slag, sådanl somnormalt kommer fram genom forskning vid universitet och högskolor. Kommitténföreslår ett tillskott av resurser för framtagande av forskningsprogram,bidrag liU förstudier, dokumentation, information om forskning och publiceringav forskningsresukal. Verket skall enligt förslaget ha en konlaktskapandefunktion mellan forskare som forskar inom konsumenlområdel. Delta kan skegenom seminarier och konferenser och genom alt stödja debatt iforskningsfrågor. Medel för den egentiiga forskningen får sedan sökas hosforskningsråden och ur fonder av olika slag. uppfattning är kommitténs förslag om resurs-liUskott och dessanvändning angelägna. Verkel vill dock peka på all det inte är lätt atl finnafinansiärer tiU konsumentforskning. Ett av skälen är att konsumenlprojektenofta uppfattas som alllför vardagsnära för alt kunna konkurrera med merteoretiskt inriktade projekt. Detla medför alt del också är angelägel atl verkaför atl konsumentforskningens anseende höjs. Del kan ske genom all man ställermetodologiskt och utförandemässigl höga krav på projekten, men också genomförbättrad information om forskningens syfte och resultat. Verket kan inteacceptera inställningen alt det är mindre fint alt forska om människornasverkliga och mer vardagliga problem än om annal. Etlsärskilt problem gäUer den konsumenttekniska forskningen. Kommittén har visatall del är angeläget atl konsumentaspekterna beaktas av forskare inom mångaolika specialområden. Inte minsl gäller delta det tekniska området. Det finnsfå stödpunkter för en konsumenlsyn inom tekniska högskolor och universitetenstekniska linjer. Inom boendeområdei är del främsl vid de båda institutionernaför byggnadsfunklionslära som konsumenlaspekterna beaktas. I övrigi finns delendast en konsumenlteknisk proffessur vid . Denkonsumenttekniska forskningen vid har hiltUls i huvudsak finansieratsav STU. Den vidare finansieringen synes f n. inte vara tryggad. Enligt Konsumentverketsuppfattning är det angelägel alt man inte förlorar denna unika stödpunkt förkonsumentteknisk forskning. Till finansieringsfrågan återkommer vi iresursavsnittet. UHÄdelar uppfattningen i betänkandet att del krävs insatser vid universitet ochhögskolor i form av nya ekonomiska resurser till stöd för utbyggnad avkonsumenlforskningen. I högskolan finns en bas för sådan forskning inte barainom de tekniska, samhäUsvelenskapliga och juridiska fakulte-tema utan äveninom de humanistiska, t. ex. i ämnen som historia, fUosofi, språk, litteraturoch etnologi. I betänkandet föreslås all () som seklorsorganpå det konsumentpolitiska områdel engagerar sig i forskningsfrågor. UHÄ viUinte invända mot förslagel, men vill betona atl om den i betänkandet förordadeökningen av konsumentforskning skaU kunna förverkligas krävs att högskolantiltförs ytterligare medel samt all dessa garanteras . Fråganom den konsumentlekniska forskningen vid ()kommer alt tas upp i samband med UHÄ: s anslagsframställning för budgetåret1987/88. Enligt UHÄ: s bedömning kan CTH i dagens pressade resursläge ej rymmaverksamhelen inom ramen för fakultetsanslaget när extemfinansieringen upphör.En fortsättning på den konsumentlekniska forskningen vid CTH frän och /88 mäste därför finansieras med antingen exlema medel undertiUräckligt lång lid eller elt reellt resurstillskott på fakultelsanslagel. Delfrämsta ansvaret för forskningen åvilar enligt vår bedömning universitet ochhögskolor. KOV bör fungera som problemuppfängare och som sådan peka påangelägna forskningsområden. Vi delar kommitténs uppfattning alt KOV kanfungera som samordnare mellan olika forskare och forskande institutioner. vidare diskussionen om den befintliga och framtida konsumentforskningenpekar kommittén på angelägna forskningsområden och orter där enforskningsorganisation kan tänkas byggas upp. i delta sammanhang. ViviU här erinra om att det även i torde finnas goda möjligheter all fåtill stånd ett liknande forskningssamarbete. Det forskningsområde som här kankomma atl utvecklas är del som kommittén menar skall avse produktion ihushåUen. Delta forskningsområde ligger väl lUl för del samarbete som redanfinns mellan olika institutioner och verksamheter i , institutionen förBEHT, . De kontakter som redan nu finns gäller främsl hantering avlivsmedel och malberedning. kan detta samarbete vidgas och bU enväsentUg del inom den konsumentpoliliska forskningen. Stockholmsuniversitet, samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden Prop.1985/86:121 inte noterat är att del inom undervisningen i ämnesområdetdislribulionsekonomi och marknadsföring inom högskolan finns en ganska ny menändå påtaglig tendens i Uksom i många andra länder bort från enrenodlad inriktning på enskilda företags marknadsföringsproblem mot försök allbeskriva och förslå hur de distributions- och marknadssystem, i vilkaföretagen och konsumenlema ingår, faktiskt fungerar. Denna utveckling ökarinslaget av konsumentekonomiskt relevanta kunskaper i forskningen såväl somundervisningen inom fördjupningsaltemati-vet marknadsföring i ekonomilinjen ochämnet dislribulionsekonomi och marknadsföring i dess helhel. Viinstämmer hell med utredningens bedömning att del är eller bör vara enlångsiktig uppgift att få till stånd kontinuerlig forskning på området. För attkonsumentforskning skaU få kontinuitet och möjligheter att utvecklas krävs, somutredningen påpekar, bl.a. ekonomiska resurser, kompetenta forskare, stimulansför forskningen och ell avnämarintresse. Alla dessa komponenter måsle utvecklasoch tillgodoses. Iförslagel som lämnades av UKÄ-gmppen om förstärkning avbasorganisationen för konsumenlforskning vid samhällsvetenskaplig fakultetsökte man också tillgodose dessa olika komponenter. Förslagel kom dock endastoch i begränsad omfattning alt genomföras i fråga om inrättande av tjänster.Några särskilda resurser för konsumentforskning avsattes inte från deforskningsstödjande organens sida och Konsumentverkels anslag för alt stödjaoch initiera forskning togs bort, som tidigare konstaterats. Deforskare som arbetar med konsumentpoliliskt relevant forskning utgör inte etthomogent och slagkraftigt forskarsamhälle utan återfinns inom olika sektorer avforskning. De fåtal konsumenlforskartjänster som finns är också spriddageografiskt och ämnesmässigl. Som följd härav konstaterar utredningen atlkonlaklpunktema mellan olika forskare är för få för ell meningsfulltvetenskapligt erfarenhetsutbyte kring konsumentfrågorna. Vi instämmer helt iutredningens uppfattning. Möjligheten att identifiera var kunskap finns ochvar den saknas, att utbyta idéer och få sina forskningsarbeten diskuterade medintresserade och vetenskapligt kompetenta på konsumenlområdel är tämligenbegränsade . Viinstämmer därför med utredningen om all fömlom all ekonomiska resurser måslelill, främst genom de traditionella forskningsstödjande organen, måste en meraorganiserad kontakt mellan forskare eftersträvas. Ett forskarsamhälle uppstårdock inte av sig självt. De ad hoc möjligheter som finns inom ramenför disciplinspecifika konferenser leder sällan lill mer kontinuerligt utbyteoch kan aldrig ersätta systematiska och återkommande kontakter överämnesgränser. Uiredningenanser alt KOV, som seklorsorgan på det konsumentpoli tiska området måste få möjlighet att engagera sig i forskningsfrågor. Vi delar inte utredningens syn på denna punkt. Vi ifrågasätter om Konsu- 232 mentverketidag har eller kan skaffa den kompetensen för att Prop. 1985/86:121klara forskningsstimulerande verksamhet, även med den föreslagna resursförstärkningenpå . Vi tvivlar inte på nödvändigheten av etl tillskott i dennastorlek eller ännu större, men vi är mycket tveksamma till KOV som seklorsorgankan klara denna uppgift. En öronmärkl resursförstärkning bör istället tilldelasForskningsnämnden, som bättre kan klara forskningsstimulerande verksamhet ochredan idag besitter den professioneUa kompelens som krävs. Föralt stimulera debatten och främja kontakter på det nationella och intemationeUaplanet föreslår utredningen vidare atl KOV kunde anordna konferenser ochseminarier kring forskningsleman av konsumenlpolitiskl intresse. Vi kan inteheller dela KPK: s synpunkl om KOV: s roU på delta område.