prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — De krav som ställs vid en ändringskall enligt detla stycke avvägas i förhållande till byggnadensförutsättningar, 1 det remitterade lagförslaget anges också att hänsyn skalltas till byggnadens ändamål. Som lagrådet (yttrandet s, 38) har anmärkt hardock en sådan beslämmelse knappasl någon funktion. Någon hänvisning tilländamålet har därför inte lagils in i styckel. Vad som föreskrivs i stycketinnebär att i det enskilda fallet måste göra de modifieringarav kraven som är nödvändiga med hänsyn till de tekniska, kulturhistoriska ochekonomiska förutsättningarna. Därmed avser jag i första hand sädana tekniska,kulturhistoriska eller ekonomiska hinder som gör det omöjligt att genomföra enviss åtgärd. Det kan l.ex. vara omöjligt all installera en hiss, som hartillräckliga mått för alt kunna användas av rullstolsbundna personer eller attförlägga hissen på sådant sätt att den kan nås direkt från marken utannivåskillnad som fordrar trappor. I sådana fall mäste del vara möjligt altacceptera att kravet på tillgänglighet tillgodoses på ett sätt som är teknisktgenomförbart, även om kraven i alla delar inte kan uppfyllas. Atl hissen intekan nås direkt frän entréplanet eller att den inte kan få tillräckliga mått föratt rymma en rullstol är dock aldrig skäl för alt helt efterge kravet påtillgänglighet. 1985/86:1 : , 507 vill särskilt betona att de ekonomiska faktorer som skallbeakias vid 3 kap. 10-11 §§ bedömningen av vilka krav som skall ställas ärsådana som följer av byggnadens placering och utformning eller tekniskaförutsättningar i övrigt. En dålig förräntning som följer av att fastighetenhar förvärvats till ett för högt pris skall däremot inte kunna vara grund föratt vid prövning av bygglov sänka kraven i nägot avseende. Avslutningsvis vill jag sammanfattaskillnaderna mellan paragrafens tredje och fjärde stycke. Med bestämmelserna itredje siycket avser jag att ge kommunerna en möjlighel alt inom etl områdemedge generellt lägre krav. Förutsättningen är att de lägre kraven befunnitslämpliga med hänsyn lill förhållandena inom områdel och att kraven anges i ettkommunalt beslul i form av områdesbestämmelser eller detaljplan. Fjärde stycketavser mer begränsade avsteg som beslutas av i del enskildabygglovsärendel om det med hänsyn till byggnadens förutsättningar finns skälatt jämka kraven. Även etl i detaljplan eller områdesbestämmelser antagetlägre krav kan jämkas ytterligare av med stöd av bestämmelsernai fjärde stycket. Enligt 98 gäller intebestämmelserna i 3, 7 och 8 88 i fråga om fritidshus med högst två bostäder.Såsom lagrådet har påpekat (yttrandet s, 38) erfordras en motsvarandebestämmelse beträffande ändring av sådana fritidshus. En mening med dennainnebörd har därför lagts in i paragrafens fjärde stycke. Jag återkommer i anslutning till 165 till de krav som vid till- eller ombyggnad skall kunna ställas pä den berördatomten, 115 Med ombyggnad avses åtgärder som fordrar bygglov ochavsevärt förlänger brukstiden för byggnaden eller en del av den. Även sådantinredningsarbete som syftar till en väsentligt ändrad användning av byggnadeneller en del av den utgör ombyggnad. 1 denna paragraf, som motsvarar 108andra stycket i det remitterade lagförslaget, finns en definition av begreppetombyggnad. Till ombyggnad hänförs sädana åtgärder som fordrar bygglov och somdessutom bedöms avsevärt förlänga brukstiden för en byggnad eller del av den.Inredningsarbete som syftar lill en väsentligt ändrad användning av en byggnadeller del av en byggnad och som på grund av 8 kap. 1 8 första stycket 3 alltidkräver bygglov hänförs också till ombyggnad, även om en sådan ändring inte ärförenad med arbeten som avsevärt förlänger byggnadens eller byggnadsdelensbrukstid. Bestämmelsens utformning i sistangivna hänseende har tillkommit på förslag av lagrådet (yttrandet s. 38) föratl det av lagtexten klarare skall framgå att blotta ianspråktagande! av enbyggnad för nytt ändamål - en åtgärd som också kräver bygglov enligt 8 kap. 1 8första stycket 3 - inte utgör ombyggnad. Det fordras alltså inredningsålgärderför atl det skall kunna bli fråga om ombyggnad. Prop.1985/86:1 508 Avsikten med alt definieraombyggnad som en bygglovspliktig ändring 3 kap. II § som avsevärt förlänger brukstiden är atl säkra altbostadsbeståndet pä inte alltför lång sikl Ullförs sädana egenskaper ellerkvaliteter som avses i 1-855. Med en brukstid menas idetta sammanhang den tid varunder en byggnad normalt förväntas kunna användasför sitt ändamål utan andra ingrepp än sådant vanligt underhåll som utförs medåterkommande mellanrum . Bruksliden kan oftast antas svara motden normala avskrivningstiden för de investeringar som ursprungligen har gjortsi byggnaden. För vissa typer av byggnader kan utvecklingen ha lett till attden återstående bruksliden har förkortats genom att andra krav numera ställs avden verksamhet för vilken byggnaden är avsedd, l.ex. Alt ändringen skall leda till enavsevärt förlängd brukstid innebär att byggnaden, eller den del av byggnadensom arbetena avser, därefter kan bedömas komma att användas för sitt ändamålutan ytterligare ändringar under en avsevärl längre lid än som annars sannoliktskulle vara fallet. Bedömningen skall således göras i elt tekniskt-ekonomisktperspektiv och avse de förhållanden som kan förutses vid ombyggnadstillfället. Med del av byggnad avser jag en funktionellt avgränsadenhet som brukas för etl visst ändamål, t. ex. en arbetslokal eller enbostadslägenhet. En sådan funktionellt avgränsad enhet kan utgöras avexempelvis en butikslokal i etl affärshus som innehåller flera butiker. Inom enslörre industribyggnad är del naturiigl atl se en personalservering, enverkstad eller en annan sammanhållen arbetslokal som en sådan funktionellenhet. även om dessa utrymmen tillsammans ingår i samma företagsverksamhet. Omen åtgärd innebär atl en sådan del av en byggnad ändras så att den fåregenskaper och funktioner som medför att den kan brukas för sitt ändamål underen avsevärt förlängd Ud, skall ändringen betraktas som en ombyggnad. Jag villbelysa detta med några exempel. Om en bostadslägenhet, som saknarhygienutrymmen, förses med sådana utrymmen, kan detta bedömas avsevärt förlängaden tid som denna del av byggnaden kan användas som bostad. Ändringen bördärför anses utgöra ombyggnad. Har lägenheten godtagbara hygienutrymmen och ettytterligare sådant anordnas eller det befinlliga utökas, kan ändringen däremotinte bedömas avsevärt förlänga brukstiden. Inom en arbetslokal kan l.ex.sådana ändringar som en i och för sig väsentlig förbättring av ventilationeneller en komplettering av hygienutrymmen ske utan att lokalen får en avsevärlförlängd brukstid, om lokalen har sådan standard att den kanfortsätta alt brukas för sitt ändamål pä ett godtagbart sätt även om dessaändringar inte genomförs. Sådana ändringar utgör dä inte heller ombyggnad. 1 vissa fall medför arbeten, sominte innebär särskill stora ingrepp, att byggnaden eller en del av den fär enavsevärt förlängd brukstid i den mening som jag nämnde. Detta kan inträffaäven om arbetena inte 1985/86:1 , 509 innebär all nya funklioner tillförs, ulan endasi all deftinklioner som redan 3 kap. 11-12 $>> finns i byggnaden förnyas så allde.bällre möierde krav boende kan vänias ställa under en läng lid. Enrenovering av ell kök eller elt badrum, kombinerad med ett byte av rörstammaroch elledningar, leder i mänga fall till atl byggnaden kan fortsätta altbruktis - utan ytterligare ändringar - långt utöver den brukstid som annarskunde förväntas. Det är enligt min mening angelägel alt en sådan ändringhänförs till ombyggnad för atl säkra an byggnaden eller den del av den sombyggs om fär de egenskaper som samhället anser atl byggnader, som skall brukasunder , skall ha. För att en sådan ändring skall kunna hänföraslill ombyggnad mäste emellertid någon av de älgärder som avses genomföras krävabygglov. Av det jag nu har sagt följer atttill ombyggnad inte skall hänföras sådana vanligen inte bygglovspliktigaarbeten som mäste vidtas för underhållet av en byggnad under upprepadetillfällen under dess brukstid. Sådana arbeten skall säledes inte kunna utlösakrav pä andra åtgärder i byggnaden. Exempel pä sådana underhållsarbeten somhär avses är byte av inredning i kök och badrum, ommålning, omläggning av takoch byte av golvbeläggning. Åtgärder som vidtas enbart i syfte att hållabyggnaden i ett gott tekniskt skick eller att främja en rationell drift avbyggnaden bör inte heller i sig föranleda alt åtgärderna hänförs tillombyggnad, även om åtgärderna kräver bygglov. Även en ändring som syftar till attge byggnaden eller en del av denna en väsentligt ändrad användning innebär atländringen hänförs till ombyggnad. Det bör betonas att ändringen i detta fallinte behöver medföra atl brukstiden förlängs. Redan denomständigheten att byggnaden skall ändras pä ett sätt som tillåter att denutnyttjas för en väsentligt annan verksamhet gör del enligt min mening välmotiverat att kräva att den nya verksamheten skall kunna bedrivas under sädanavillkor som anses önskvärda, exempelvis i fråga om arbetsmiljö ochtillgänglighet. 12 8 Byggnader som är särskilt värdefulla frän historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i ensamlad bebyggelse av denna karaktär får inte förvanskas. Paragrafen, som är likalydande med115 i det remitterade förslaget, innehåller föreskrifter om skyddet av byggnadereller bebyggelseområden som representerar större värden från historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. En i huvudsakmotsvarande bestämmelse finns i 38 5 andra styckel byggnadsstadgan. Därföreskrivs även ett förbud mot förvanskning genom bebyggelse i grannskapet, 1125 har inte tagits in någol motsvarande förbud, eftersom krav på byggnadersplacering och utformning med hänsyn bl, a, till kulturvärdena på platsen kanställas redan med stöd av 1 5 detla kapitel. 1985/86:1 510 Bestämmelsen all en byggnad som ingår i ettsärskilt värdefullt bebyg- 3 kap. 12 § gelseområde inte fär förvanskassaknar motsvarighet i gällande rätt. Bestämmelsen kan exempelvis lillämpas ifråga om en by eller ell område i en lätort som har ett särskiltkulturhistoriskt värde som helhet utan att alla enskilda hus, sedda var försig, behöver ha elt sådant värde. Den föreslagna paragrafen bygger på 5 kap, 14 5 iutredningsförslaget. Remissinstanserna tillstyrker att beslämmelserna om bevarandeutvidgas att omfatta även samlade bebyggelseomräden. Flera remissinslanseranser dock att utredningsförslaget - genom kravet på bestämmelser i delaljplaneller markförordnande - innebär en försämring av möjligheterna att i enskildatillsiåndsarenden bevaka bevarandeintressena, I enlighet med vad jag har förordat i den allmännamotiveringen (avsnitt 11,2,2) har 12 8 - till skillnad från 5 kap, 14 5 iutredningsförslaget -utformats sä att skyddet kan hävdas i varje enskilttillslåndsärende. För all 38 8 andra stycket byggnadsstadgan skallvara tillämplig krävs del att byggnadens värde från de i stadgandet angivnasynpunkterna är sä stort, alt dess bevarande kan sägas utgöra ett verkligtallmänt intresse. Tillämpningsområdet för den nu föreslagna 128 bör i stortvara detsamma som för 38 8 andra stycket. Uppfattningen om vad som harbevarandevärde har emellertid successivt förändrats efterbyggnadsstadgans tillkomst 1959, Tillämpningen av 12 5 bör därför utgå frånden vidare syn som finns på vad som är av värde att bevara, ansesdetta gälla inte bara enskilda byggnader av monumental karaktär eller storthistoriskt värde av allmänt intresse utan också byggnader och samladebebyggelsemiljöer som representerar olika tidsepoker eller något typiskt frånskilda sociala miljöer eller som värderas högl av en lokal opinion, 1 lagen om byggnadsminnen föreskrivs att en byggnadsom bevarar egenarten hos gängen tids byggnadsskick eller minnet av historiskbetydelsefull händelse och som med hänsyn därtill är all anse som synnerligenmärklig kan förklaras som byggnadsminne. För att bestämmelserna i 12 8 skallkunna lillämpas behöver inte byggnaderna eller bebyggelsen vara avbyggnadsminnesklass. Ett tillräckligt motiv för alt bevara byggnader eller bebyggelsekan vara att de är representativa för tidigare samhälleliga eller estetiskaideal eller att de ger en god uppfattning om tidigare sociala villkor för enviss samhällsgrupp. Motiv för bevarande kan också vara att bebyggelsen ellerbyggnaden har haft betydelse för den historiska, arkitektur-ochkulturhistoriska eller tekniska utvecklingen. Det ligger i sakens natur att prövningen avskyddsobjektets värde måste göras striktare i sådana fall där ägaren bestrideratt något skyddsvärde finns än vad som behövs om han själv begär ellerfrivilligt accepterar skyddsbestämmelser för byggnader. I förtydligande syftevill jag med anledning av etl uttalande av lagrådel (yttrandet s. 39) tilläggaatt ägarens inställning i bevarandefrågan självfallet inte är avgörande förfrågan om en byggnad har ett skyddsvärde. Däremot kan naturliglvis ulredningenom ett 1985/86:1 511 ifrågasatt skyddsobjekts värde göras mindre omfattande om ägaren 3 kap. 12-13§§ medger alt skyddsbestämmelser meddelas. ' Beträffande planeringen av bevarandefrtigornahänvisar jag till vad jag har anfört i specialmotiveringen till 1 8. 13§ Byggnader skall underhållas så att deras egenskaper i de hänseenden somavses i 3-7 85 i huvudsak bevaras. Anordningar som avser alt tillgodose kraveni 6 och 7 85 skall hållas i stånd. Byggnaders yttre skall hållas i vårdatskick. Underhållet skall anpassas till byggnadens värdefrån historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt Ullomgivningens karaktär. Byggnadersom avses i 12 5 skall underhållas så att dess särart bevaras. Paragrafen, som motsvarar 12 5 i det remitteradelagförslaget, innehåller bestämmelser om de krav som kan ställas i fråga omunderhåll av byggnader. Sådana bestämmelser finns i 50 8byggnadssladgan. Underhålls-bestämmelserna i utredningsförslaget finns i 6kap.4 8. I överensstämmelse med vad jag har föreslagit i denallmänna motiveringen (avsnilt 11.2.3) är underhållskraven i första stycketmer omfattande än de nuvarande. Enligt första stycket skall sålunda byggnadensegenskaper i de avseenden som regleras i 3-7 55 i huvudsak bevaras och deanordningar som avser att tillgodose kraven i 6och 7 58 hållas i stånd.Bestämmelsen innebär således en viss skärpning i förhållande till 508byggnadsstadgan som inte ställer krav på underhåll av l.ex. anordningar förtillgänglighet och skydd mol olycksfall. Jag vill här peka på några ändringar av lagtexten iförhållande till det remitterade förslaget som har tillkommit på initiativ avlagrådel (yttrandet s. 40). 1 det remitterade förslaget anges vissa egenskapersom skall omfattas av underhållskravet. Med 10 8 som förebild, har istället tagits in en hänvisning till de bestämmelser i kapitlet som skalltillämpas. Tidsbestämningen "" har fått utgå urlagtexten, eftersom det ligger i sakens natur atl del är sombyggnaden skall underhållas. Jag återkommer snart till denna fråga. Även ordet"skötas" har utgått såsom överflödigt, eftersom underhållskravet, somjag snart skall närmare belysa, innefattar ett krav på skötsel av vissaanordningar. Slutligen har lagrådet fäst uppmärksamheten på underhällskravetnär det gäller anordningar för tillgänglighet, vilkei har föranlett mig attföreslå en saklig ändring. Enligt det remitterade lagförslaget skallbyggnadens egenskaper i fräga om tillgänglighet i huvudsak bevaras. Med hänsyntill den vikt som i övrigi tillmäts tillgängligheten är det emellertid befogatatl låta denna egenskap omfattas av det strängare krav på underhåll som ilagtexten uttrycks genom orden "hällas i stånd". 1985/86:1 512 Etl eftersatt underhäll innebärsamhällsekonomiskt myckel stora förlus- .? kap. 13 § ter. Konsekvenserna förden enskilda byggnaden blir mänga gånger att den möjliga användningstidenförkortas på ett påtagligt sätt. Därtill kommer all bristande underhäll avbostäder skapar påfrestningar för de boende. De skador som uppstår genombristande underhåll är nästan alllid myckel dyra all avhjälpa i efterhand. Ettregelbundet underhäll innebär därför även fördelar för fastighetsägaren, då detpå sikt medför kostnadsbesparingar. Flera av de krav som föreslåsinförda i PBL kan ställas med stöd av byggnadsstadgan,bosiadssaneringslagen, hälsoskyddslagstiftningen eller brandlagstiftningen.Det gäller t, ex, krav på fuktskydd och skydd mot brand och olycksfall. Detvidgade underhållskrav som införs medför att en kontinuerlig översyn mästeske av bl, a, anordningar för värme, ventilation och energihushållning.Erfarenheten visar att sådana anordningar är i behov av regelbunden skötseloch injustering för all de skall fungera tillfredsställande, Beslämmelserna i 13 S ärtillämpliga pä alla byggnader oberoende av om dessa uppförts före PBL:sikraftträdande eller ej. De gäller även sädana byggnader som inte har omfattatsav byggnadslovsbestämmelserna i byggnadsstadgan. Detta medför att 13 8 blirtillämplig pä bl, a. jordbrukets ekonomibyggnader. Paragrafen innebär inte attkrav kan ställas pä att byggnader som är uppförda före PBL:s ikraftträdandeskall ha samma egenskaper och funktioner som byggnader uppförda efterikraftträdandet. Det kan mänga gånger vara svårt atlange var gränsen går mellan vad som är underhåll och vad som är standardhöjandeåtgärder. Som huvudprincip bör gälla att lill underhåll hänförs sådanaåtgärder som behövs för att byggnadens egenskaper och funklioner skall bevaras.Detta innebär givetvis inte att alla delar i en byggnad ständigt måste hållas iskick som nya. Avsikten är i stället atl byggnadens funktioner i olikahänseenden inte påtagligt skall försämras i förhållande till vad somursprungligen krävdes. Med stöd av bestämmelserna om underhäll skall detdäremol inte kunna krävas åtgärder som innebär att en byggnad tillförs nya egenskaperoch funktioner eller atl dess standard höjs. De enda krav som kan ställas päförbättring av byggnader anges i 17 kap, 20 5 som motsvarar 82 och 82 a 85byggnadsstadgan. Det är byggnadens ägare som har ansvaret för att underhällsskyldighetenfullgörs. Om ägaren eftersätter underhållet, kan med stöd avlOkap, 15 8 förelägga denne all vidla nödvändiga åtgärder. Jag vill i dettasammanhang också erinra om bestämmelserna i 10 kap, 20 8 som saknarmotsvarighet i dagens lagstiftning och i utredningsförslaget, och som gerbyggnadsnämnden möjlighet att under vissa förutsättningar uppdra ål ensakkunnig person att på ägarens bekostnad utreda behovet avunderhällsåtgärder. 1985/86:1 513 När det gäller tillämpningen avförsta stycket måste i det enskilda fallet 3 kap. 13 en skälighetsbedömningkunna göras. Olika omständigheter kan påverka bedömningen av vilka åtgärder somär nödvändiga, t, ex, byggnadens användning, läge och återstående brukstid.Kravet pä underhåll kan sättas lägre för byggnader som i huvudsaklillgodoser endast en enskild fastighetsägares behov än för byggnader ditallmänheten har tillträde eller som användas av en större krets av personer.Underhållsskyldigheten mäste vidare kunna påverkas av den omgivning i vilkenbyggnaden ligger. Man bör sålunda kunna ställa högre krav på underhåll, ombyggnaden ligger i en känslig miljö, t, ex, om den är belägen centralt i enstadskärna, än om den ligger inom elt avskilt industriområde. Ytterligare omständighetersom kan vara av betydelse i sammanhanget är byggnadens ålder och återståendebrukstid. Underhållsåtgärder som skulle framstå som helt naturliga om byggnadenskulle stå kvar och användas kan undvaras, omdel finns grundad anledning att anta att byggnaden snart skall rivas. Om delexempelvis i kommunens bostadsförsörjningsplanering eller på något annat sätthar gjorts helt klart att byggnaden skall rivas eller byggas om inom en snarframtid, torde det inte finnas anledning att kräva annat än atl klartoacceptabla brister undanröjs. När det gäller krav pä underhåll av anordningarför tillgänglighet, för skydd mot olycksfall och brand, för avfallshanteringeller för att hindra att hälsorisker uppstår är det dock i allmänhet intebefogat att göra en skälighetsbedömning vid tillämpningen. Det måste ansesrimligt att begära att sådana anordningar hålls i stånd på sådant sätt alt denavsedda funktionen eller del avsedda skyddet bibehålls så länge byggnaden är ibruk. Ingripanden mot brister i byggnaderkan i vissa fall ske med.stöd av flera författningar som i viss mån täckervarandra. Det förhållandet råder och innebär att en klagande ivissa ärenden kan vända sig till olika kommunala myndigheter och nämnder. Någraegentliga problem behöver emellertid inte uppstå för den enskilde på grundhärav, eftersom myndigheterna och nämnderna självklart bör samråda innaneventuella ingripanden sker. Här föreskrivs att kravet päunderhåll enligl första stycket skall anpassas till byggnadens historiska,kulturhistoriska, miljömässiga och konst-näriiga värde samt lill omgivningenskaraklär. Avvägningen av i vilken grad egenskaperna skall bevaras eller hållasi stånd skall ske vid Ullämpning av första styckel. Bestämmelsen i andrastycket innebär att samma grundläggande krav på hänsyn som kan ställas med stödav I 8, när byggnader uppförs eller ändras, skall kunna ställas även närbyggnader underhålls. Underhållsåtgärder skall alltså utföras så att de värdensom finns i bebyggelsen och dess karaktär bibehålls. Kraven gäller allbebyggelse även om den inte har sådana värden att den omfattas avbestämmelserna i 17 1985186. Prop.1985/86:1 514 Kravet innebär l.ex. atl materialval och färgsättning skall anpassas 3 kap.13 § till byggnadens värde, karaktären pä omgivningen och lokala traditioner.I en by pä landet med faluröda byggnader, skall alltså en byggnad målas om meden färg som inte bryter mot byns karaktär. Som lagrådet påpekar (yttrandet s.40) kan dock detta krav inte hävdas annat än genom ingripande i efterhand medstöd av 10 kap. 12 8 3 och 14 §, såvida inte bygglovsplikl för omfärgning harinförts med stöd av 8kap. 1 anslutning till förevarande stycke har lagrådetvidare anfört följande (yttrandet s. 40): En fråga som inte är närmare belyst i detremitterade förslaget är vilka möjligheter har att ingripa, omen fastighetsägare inte iakttar bestämmelsen i andra stycket, 1 fråga ombyggnader med särskilt bevarandevärde kan fastighetsägaren med stöd av 10 kap,15 8 åläggas att utföra underhållet på sätt som föreskrivs i förevarandestycke. En förutsättning härför är dock att, såsom framgår av paragrafenstredje stycke, särskilda skyddsbestämmelser meddelats i områdesbestämmelsereller i delaljplan. Sådana bestämmelser kan också enligt 8 kap. 6 5 förenas medskyldighet att söka bygglov för underhållsåtgärder beträffande byggnaderna. Ifråga om andra byggnader än dem som avses i 11 8 eller om skyddsbestämmelserinte har meddelats för sådana byggnader kan underlåtenhet atl enligt förstastycket hålla byggnaders yttre i vårdat skick föranleda ingripande med stöd av10kap, 15 8, Sådana förelägganden kan emellertid inte utsträckas lill atl avseäven kravet i andra styckel alt underhällsåtgärder skall utföras så att devärden som finns i bebyggelsen och dess karaktär bibehålls. Bestämmelsen ilOkap, 158 tar nämligen sikte på underlåtenhet att utföra arbete eller annanåtgärd som åligger någon enligt den föreslagna lagen men inte på sättet somarbetet eller åtgärden skall utföras på. Däremot kan , när enunderhållsåtgärd väl har utförts som visat sig inte uppfylla kraven i andrastycket, förelägga fastighetsägaren alt rätta det utförda. Stödet för etlsådant föreläggande finns i lOkap. 12 5 3 och 14 8. Jag kan i allt väsentligl ansluta mig tilllagrådets uttalande men vill framhålla att det av ett föreläggande klart mäsleframgå vilken åtgärd den förelagde skall vidta. Vad lagrådet anför om rättelseav redan utfört arbete lorde därmed i praktiken sällan bli aktuellt. Stycket innehåller en materiell föreskrift om attbyggnader som har särskilt bevarandevärde skall underhällas så att deras särartbevaras. Föreskriften, som har utformats i enlighet med lagrådets förslag(yttrandet s. 41).