prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Föratl vårt på allmän värnplikt grundade försvar skall vara trovärdigt såväl inomsom utom landet fordras att de värnpliktiga är motiverade för sin utbildning.Detta förutsätter att de värnpliktiga och deras anhöriga kan erbjudas en rimliglevnadsstandard. Delta främjar enligt min mening såväl utbildningsresultalelsom försvarsviljan i stort. Del mål för värnpliktsförmånernas utveckling somregeringen angav i prop. 1982/83:115 står fasl och min strävan är atl, inomramen för de ekonomiska resurser som kan avsättas härför, fortlöpande förbättrade värnpliktigas förmåner. Jag föreslår att värnpliktiga under grundutbildningfår höjd dagersättning med . Dagersättningen blir därmed . Efler 230,300 och utgår som tidigare tillägg till dagersättningenmed 15, 30 resp. . Vidare föreslår jag att utryckningsbidraget höjs med500 kr. Den behovsprövade familjepenningens maximibeloppbör höjas med . för hustru och . för barn till2 150 resp. . Enligt nuvarande utformning av familjebidragslagen,kan bostadsbidrag till en ensamstående värnpliktig för större lägenhet än ettrum och kök endast lämnas om det föreligger särskilda skäl. Detta kan leda tillorimliga konsekvenser för den värnpliktige. Jag förordar därför atl envärnpliktig som bor i egen bostad vid värnpliktstjänstgöringens början skallkunna medges bostadsbidrag med elt belopp som maximall motsvarar normal hyraför två rum och kök, om inte särskilda skäl föreligger. Efler förslag i prop.1982/83:155 infördes ett tillägg till bostadsbidraget. Detla tillägg är förnärvarande . och utbetalas lill den som är berättigad tillbostadsbidrag men inle uppbär familjepenning. Tillägget är tänkt som enersätlning för till följd av bostadsinnehavet nödvändiga kringkostnader t. ex.kostnader för hushållet, telefonabonnemang och hemförsäkring. För den som ocksåuppbär familjepenning avsågs sådana kringkostnader bli täckta genomfamiljepenningen. Del finns emellertid ensamstående värnpliktiga som har rätllill familjepenning på grund av barn som inte bor lillsammans med denvärnpliktige eller frånskild maka. I sådana fall kommer i regelfamiljepenningen inte alt bidra lill täckning av nämnda kringkostnader.Jag förordar därför att värnpliktiga även i denna kategori bör få tillägg tillbostadsbidraget om de uppbär sådant. Uppbär den värnpliktige familjepenningäven enligt en annan grund än den som har angetts bör han dock som förnärvarande inte ha rätt till tillägg till bostadsbidraget. Det nuvarande maximibeloppet för näringsbidragelssloriek om . per dag, tillgodoser flertalet rörelseidkares bidragsbehov.För ett fåtal kategorier kan dock begränsning medföra en avsevärd ekonomiskbelaslning. För denna lilla grupp näringsidkare har ulvecklingen medfört attbeloppet uppenbarligen inte täcker kostnaderna. Jag förordar i enlighel härmedatt maximibeloppet höjs . Förordadeförbättringar av familjepenning, bostadsbidrag, tillägg till delta och näringsbidragkräver ändring i familjebidragslagen (1978:520). 1985/86: 100 Förslagtill lag om ändring i familjebidragslagen har upprättats inom för- Bil. 6svarsdeparlementel och bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga6.3. Men hänsyn till alt lagstiftningsfrågan är tekniskt enkel torde lagrådetshörande i ärendet sakna betydelse. De förbättringar av värnpliktsförmånerna som jagförordar kostar ca 46 milj. kr. och bör gälla fr.o.m. med den 1 juli 1986.Belräffande utryckningsbidragel förordar jag dock alt del högre beloppet får tillämpasfr. o. m. . Detla kostar ca 16 milj. kr. under innevarandebudgetår och bör täckas genom omfördelning inom utgiftsramen för del militäraförsvaret. I tillämpliga delar bör förbättringarna också gällaandra som uppbär ersätlning enligt samma grunder som de värnpliktiga. Överbefälhavaren anser att en översyn av detnuvarande värnpliklsför-månssystemet bör komma lill stånd. I särskild skrivelsehar han dessutom föreslagit en översyn av vissa frågor av social, kulturell ochfritidsmässig natur. Förslagen bereds inom . Jag övergår nu till all någol behandla frågan om devärnpliktigas fria resor. Enligt värnpliktsförmånsförordningen har envärnpliktig under grundutbildning rätt lill en fri resa . Denna resaskall ställas till hemorten eller till annan ort i landet som kan nås medallmänna kommunikationsmedel. Om den värnpliktige har mer än hem,tjänstgör på Golland eller får anslå mer än 10 limmar för en resa med tåg fårreguljärt flyg utnyttjas för två hemresor , för del fall myndigheteninle genom t.ex. charteröverenskommelser eller genom utnyttjande av egnaresurser kan anvisa annat färdmedel. En värnpliktig som tjänstgör inom det länhan är bosatt kan byta sina fria resor mot ell regionall busskort, ellermotsvarande färdhandling. Härutöver har de värnpliktiga medstöd av avtal som slutils mellan lokallrafikförelagen och överbefälhavarenfritt kunnat utnyttja dessa företags tåg- och busslrafik, såväl i anslutninglill fri resa som . Mol bakgrund av att kostnaderna för devärnpliktigas resor från /81, då de uppgick till ca 193 milj.kr. stigit med 126 milj. kr. till ca 319 milj. kr. för /84uppdrog överbefälhavaren åt altföreslå åtgärder som reducerar kostnaderna för bl. a. värnpliktsresor. har i seplember1985 överlämnat sina förslag i ärendet till överbefälhavaren. Enligt vad jaghar inhämtat innebär förslagen bl.a. att man övergår till lokalt kostnadsansvarför resorna, alt man i ökad utsträckning utnyttjar anvisade färdmedel i form avflyg, tåg och bål, alt man överför resor på korta och medellånga avstånd fråntåg till buss och på medellånga och längre avstånd från flyg till tåg, att mani huvudsak nyttjar bål lill och från och tåg mellan och Umeåsamt alt värnpliktiga från som tjänstgör i medges attflyga . beräknar atl besparingarna vidett genomförande av förslagen skulle komma all uppgå lill 42 milj. kr. /86 och till 67 milj. kr. för kommande budgetår. Jagdelar överbefälhavarens oro beträffande kostnadsutvecklingen för 49 4 1985186. ! värnpliktsresor ochsympatiserar med hans strävanden att nedbringa dessa Prop. 1985/86: 100kostnader. Denna strävan fär emellertid inte gå ut över de värnpliktigas Bil. 6 rätt att komma hem under tjänstefria veckoslut, Mot bakgrund uv denallmänna ekonomiska situationen för försvaret anser jag dock att värnpliktsresornabör kunna rationaliseras och förbilligas även om bekvämligheten för devärnpliktiga i vissa fall kan komma att minska något. Sådana förändringar bör dock genomföras i samverkanmed de värnpliktigas representanter i resp. förbandsnämnd och så långt sommöjligt anpassas till de förhållanden som råder på förbandsorten varvid ocksåmöjligheterna att variera utbildningens veckoinpassning bör uppmärksammas. Jagavser föreslå regeringen att genom ändring i värnpliktsförmånsförordningenskapa ytterligare möjlighet att lokalt anpassa resandet. De nuvarandebestämmelserna om när ledighetsresorna får företas med reguljärt flyg bördärvid ersättas med mera generella föreskrifter som ger elt ökat utrymme förlokala initiativ. Med en långsiktig planering av resandet och utbildningsverksamhetenbör enligt min mening därvid kunna uppnås att såväl strävan efter billigaretransportlösningar som de värnpliktigas behov av rimlig bekvämlighet ochsnabbhet i resandet kan tillgodoses. Den föreslagna övergången till lokaltkostnadsansvar för värnpliktsresorna skapar enligt min mening godaförutsättningar för detta. Strävan bör vidare vara alt genomföra de förändringarsom kan bli aktuella när förbanden har få inneliggandevärnpliktiga. Det ankommer på berörda myndigheter att medbeaktande av vad jag nu har anfört fatta beslut med anledning avrationaliseringsinstitutets förslag. Jag har i det föregående redovisal atl värnpliktigamed stöd av träffade avtal med lokaltrafikföretagen kan utnyttjadessa företags trafiklinjer ulan kostnad för den enskilde. Kostnaden för dennaförmån, som, vad gäller resande , har utgått utöver vad som anges ivärnpliktsförmånsförordningen har stigit med ochuppgår till ca 46 milj. kr. för innevarande budgetår. Med hänsyn till debegränsade resurser som kan avsättas till värnpliktsförmåner måste allvarligtövervägas om så omfattande belopp även fortsättningsvis skall avdelas för dettaspeciella ändamål. Defrivilliga försvarsorganisationerna bidrar lill försvarets fredsbevarandeförmåga. Verksamheten stärker vårt totalförsvar och ger uttryck för folketsförsvarsvilja. Den frivilliga försvarsverksamheten främjar upprätthållandet aven god kontakt mellan försvarel och samhällel i övrigt. Intresset förfrivilligorganisationerna är alltjämt slorl. Det är enligt min uppfattning viktigt att verksamhetenunderstöds och uppmuntras främst avseende de organisationer som rekryterar och utbildar personal för placering i totalförsvarets krigsorganisation. Härvidlag har den kommitté som haft lill uppgift alt uireda förmåner m. m. vid frivillig försvarsverksamhet haft en viktig funktion. Kommittén har avlämnat betänkandet (SOU 1985:35) Ersättningar och förmåner inom frivilligförsvaret. Betänkandet har remissbehandlats. a. atllagfäst rätt till ledighet skall införas för all utbildning och tjänslgö- Prop.1985/86: 100 ring som krävs för all den enskilde skall kunna uppnå och behållakompe- Bil. 6 tens för en krigsbefaltning inom totalförsvaret. Kommitlénförordar även elt rättvisare och enklare system för ersättning lill dem somdeltar i frivilligförsvarel. Förslaget innebär en väsenlligl vidgad tillämpningav dagpenningsystemet som generell ersättning lill frivillig personal ifredslid. Vidare föreslås alt systemet med ersättning i form av s. k.befatlningspen-ning skall införas avseende befäl inom frivilligförsvaret,främst hemvärnet, som i fredslid har beredskaps- och planläggningsansvar. Jagavser att i annat sammanhang föreslå regeringen all förelägga förslagi frågan. Jag har i denna fråga haft samråd med cheferna för social-, jordbruks-och arbetsmarknadsdepartementen. Elt genomförande av kommitténs förslagpåverkar olika anslag rörande frivillig försvarsverksamhet bl. a. anslaget . Frivilliga försvarsorganisationer inom försvarsdepartementels område. Jaghar vid min behandling av anslaget tagit hänsyn lill detta. 5.3.3.8 Den ekonomiska planeringen I föregående års budgetproposition anmälde min företrädareatt han ansåg att överplaneringen i överbefälhavarens programplan för perioden1985/86-1989/90 var myckel slor, främsl för armén och marinen. Därtill hadeöverbefälhavaren i sin planering förutsatt en ramhöjning om 305 milj.kr.fr.o.m. Med anledning härav anförde min företrädareföljande i ijolårets budgetproposition: "Eftersom del underiag somredovisas i överbefälhavarens programplan beträffande den av honom förutsattaökningen av ramen fr.o.m. budgelårel 1987/88 inle är av sådan natur atl jaganser mig kunna la ställning till det aktuella beloppet, måsle jag förnärvarande utgå från atl verksamheten tills vidare bedrivs så atl den ävenefter /87 kan genomföras i en nominelll oförändrad ram.Materielbeställningar får exempelvis inte läggas ut i en sådan omfattning ochmed så långsiktiga bindningar all binds till att göra ett rampåslag isamband med nästa försvarsbeslut. Jag anser det sålunda viktigt attplaneringen och verksamheten genomförs så alt inför detta beslut haren tillfredsställande grad av handlingsfrihet". Mot denna bakgrund beslötregeringen att av endast begära ca hälften av debeställningsbemyndiganden som överbefälhavaren begärt. I syfte att skapa enökad säkerhet i planeringen samt en tillfredsställande grad av handlingsfrihetinför försvarsbeslut angav regeringen i sina anvisningar tillöverbefälhavaren att överplaneringen skulle minskas i nästaprogramplan och alt planeringen i ett alternativ skulle genomföras i en ävenefter /87 oförändrad nominell ram inkl. erforderliga reserver. Beträffande överplaneringensomfattning i överbefälhavarens nuvaran de programplan avseende perioden /87-1990/91 kan jag nu konstatera ci atl överplaneringenminskat med ca 700 milj. kr. För inne- Prop. 1985/86: 100varande och nästföljande budgetår är emellertid överplaneringen fortfaran- Bil.6 de hög. Jag anser därför att nya materielbeställningar inte kan ske fullt iden takt som överbefälhavaren planerat, dels i sin nuvarande programplan, dels isitt kompletterande underiag beträffande beställningsbemyndigandena förinnevarande budgetår. Detla har i sin tur lett till all regeringen i åretstilläggsbudget (prop. 1985/86:25, bil. 1) förordat all beställningsbemyndigandenabegränsas något i förhållande till vad myndigheterna begärt. En motsvarande begränsning förordas också /87. Jag vill emellertid understryka atl dessa begränsningarinte på något säll rubbar den fyrpartiöverenskommelse som träffadesangående del militära försvaret. Sammanfattningsvis bedömer jag sålunda attsäkerheten i överbefälhavarens programplanering i väsentliga avseendenförbättrats och att med de ålgärder på bemyndigandesidan som tidigareredovisats en tillfredsställande ekonomisk handlingsfrihet nu föreligger inför1987 års försvarsbeslut. Givelvis måste även fortsättningsvis stora kravställas på en god styrning av verksamheten. Beträffandeöverbefälhavarens tilläggsäskanden utöver ram anser jag alt dessa frågor börbehandlas i samband med försvarsbeslut. I överensstämmelse med fidigare riksdagsbeslut(prop. 1984/85:100, bil. 6, s. 75, FöU 9, rskr 258) förordar jag en uppräkningav basbeloppet enligt försvarsprisindex kompletterad med hänsyn till växelkursförändringaroch viss prisutveckling utomlands. Detta innebär en ökning av basbeloppet med7,1985. Utgående härifrån beräknar jag för budgetåret1986/87 efter vissa smärre justeringar basbeloppet till ca 22412 milj.kr. (pris-, löne- och växelkursläge ). I enlighet med gällande metod för ramberäkningarna(prop. 1974:1, bil. 6 s. 60, FöU 19, rskr 190) och med hänvisning lill vad jaghar anfört i del föregående beräknar jag utgiftsramen för det militäraförsvaret för /87 enligt vad som i del följande framgår till22411482000 kr. i pris-, löne- och växelkursläget . Basbelopp (prisläge ) Överföring av medel för tvåpersonår från till statens försvarshistoriska museer a) för en tjänsttill myndighet inom område (SIDA) b)för femtjänster till civilbefälhavarnas kanslier samt c) för del av tjänstvid totalförsvarets chefsnämnd Basbelopp (prisläge ) Överföring av medel till anslaget K4 för anskaffning av fordon till den svenska FN-styrkan på Utgif :sram (prisläge ) Beräknad priskompensation februari1985 - medelpris-läget 1986/87 -I- 265 000 -t-1505 607 000 -f 2 000 000 000 24411482000 Prop.1985/86: 100 Bil. I anslutning lill ramberäkningen vill jag anföra följande: Medel för sysselsättningsskapande ålgärder under nuvarandetionde huvudtiteln har under en följd av år i vissa fall ställts lillförfogande för all betala byggnadsarbeten, materiel m. m. för försvarsmakten.Efter samråd med chefen för förutsätter jag attmedel får disponeras under /87 för sysselsättningsskapandeåtgärder i form av byggnadsarbeten utöver utgiftsramen till etl belopp av 50milj. Genom riksdagsbeslut (prop. 1983/84:112 s. 49,FöU 20, rskr 348) bestämdes att försvarsprisindex skulle tillämpas medbeaktande av växelkursförändringar m. m. För budgetåren 1984/85 och 1985/bemyndigat regeringen atl justera utgiftsramen i enlighet härmed.Jag förordar att regeringen begär motsvarande bemyndigande även för budgetåret1986/87 varvid justeringen förutsälls ske med beaktande av deväxelkursförändringar m. m. som inträffar efter . Jag förordar dessulom atl regeringeni likhel med föregående år begär bemyndiganden av - att justera debeställningsbemyndiganden som har lämnats med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex med beaktande av växelkursförändringar m. m. efterfebruari 1985, - all justerautgiftsramen för det militära försvaret för /87 på grund avöver- eller underutnyttjande av ramen för budgelårel 1985/86, - alt av konjunkturskäl medgeöverskridande av utgiftsramen för det Prop. 1985/86: 100 militära försvarelsamt Bil. - att medge överskridande avutgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnadebeställningsbemyndiganden om beredskapsbudgeten för lo-talförsvaret sätts ikraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Bemyndigandet omfattar ocksåberedskapsätgärder i andra situationer än direkl krigsfara eller krig. Häravses sådana åtgärder som alt värnpliktiga av beredskapsskäl kallas in tillkrigsförbandsövning eller beredskapsövning eller att andra särskilda åtgärdermåste vidtas av samma skäl. Stabiliteten i försvarsplaneringen är i betydandeutsträckning beroende avde planerings- och budgeteringsruliner som tillämpas. Möjligheten alt enligtförsvarsbeslutet överföra outnyttjade medel från ett budgelår till nästa i enomfattning som svarar mot högst av utgiftsramen har härvidbetydelse. Jag hemsläller alt regeringen dels föreslårriksdagen alt 1. anta förslaget till lag omändring i värnpliklslagen (1941:967), 2. anla förslaget lill lag omändring i lagen (1983:1080) om försök med uppdelning av krigsförbandsövningarinom armén, 3. anta förslaget till lag omändring i familjebidragslagen (1978:520), 4. godkänna vad jag i övrigl harförordal om förmåner ål värnpliktiga, 5. godkänna vad jag har förordalom försvarsmaktens reservstater, 6. fastställa utgiftsramen för detmilitära försvaret för /87 till . i prislägetfebruari 1985, 7. bemyndiga regeringen altjustera utgiftsramen för det militära försvaret för budgelårel 1986/87 medhänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex med beaktande avväxelkursförändringar m.m. efler , 8. bemyndiga regeringen attjustera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingenenligt neltoprisindex med beaktande av växelkursförändringar m. m. eflerfebruari 1985, 9. bemyndiga regeringen atljustera utgiftsramen för det militära försvaret för /87 på grundav över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för /86, 10. bemyndiga regeringen att under budgetåret1986/87 medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om del behövs av konjunklur- eller beredskapsskäl, dels bereder tillfälle alt ta del av vadjag i övrigl har anfört om det militära försvaret. 1985/86: 100 Ienlighet med beslul (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18,rskr 374) om riktlinjer för ulveckling och anskaffning av JAS-systemel skallregeringen i anslutning till budgetpropositionen orientera riksdagenom läget inom . Grunden för JAS-projeklels värdering ärriksdagsbeslutet om riktlinjer för fram (prop.1982/83:119, FöU 9, rskr 271). I proposifionen om del militära försvaretsfortsatia ulveckling, m.m. (prop. 1984/85:100 bil.6, FöU 7, rskr 131)redovisades läget inom . Överbefälhavaren har därefter medunderlag från chefen för flygvapnet och försvarels materielverk lämnal rapportlill regeringen om lägel inom för liden fram lill den 1 juli1985. 6.2 Teknisk värdering av projektet Iöverbefälhavarens rapport redovisar försvarels materielverk den tekniska ochekonomiska värderingen av projektet. Av rapporten framgår alt flygplanelsflygtekniska prestanda i alll väsenlligl bedöms kunna uppnås. Den vid denföregående redovisningen anmälda tidsförskjutningen finns emellertid kvar. Flygplanets utseende har förändrats marginelltunder årel. Fortsalla vindtunnelprov har bekräftat tidigare goda resultat.Kvarstående olösta frågor är av normal omfattning i denna fas av utvecklingen.Produklion av de försia provflygplanen har påbörjats. Flygplanet är fortfarandenågol för tungt, men särskilda insalser för all minska vikten har påbörjats. Arbetet med motorn (RM 12) fortsätter i slort enligtplan. Den slulliga konstruktionen av efterbrännkammaren har dock försenalsnågol. Detla bedöms inte på ell avgörande säll komma att påverka planeradeprovflygningar och serieleveranser. Fyra motorer provkörs . I tidigare redovisningar bedömdestidsförskjutningen inte komma att påverka lidpunkten för serieleverans. Avårets redovisning framgår att det försia provflygplanets försia flygning kommeratl senareläggas. Förseningen torde enligt ' (IG JAS)uppfattning f.n. uppgå lill ca , men beräknas kunna återtagas genomall utprovningen påbörjas tidigare med de återstående fyra bedömer alt IG JAS har underskattat kvarvarandeproblem och att risk föreligger att förseningarna på grund av problem med bl.a. styrsystemet och det tidsmässigt pressade provprogrammel kan komma alt blistörte. Tidpunkten för serieleverans bedöms dock enligt försvarets materielverkkunna ske enligt fidigare planering. Flygplanets digitala styrsystem representerar ettslort ulvecklingssteg. Inom styrsystemet finns dock fortfarande tekniskaproblem som kan leda fill ytterligare förseningar. I överbefälhavarens rapport framhålls vidare atlmyndigheterna har vissa svårigheter alt fullfölja avtalets samtliga åtaganden i fråga om beväp ningen främst på grund av att vapenalternaliv fortfarande studeras. heterna all utveckla ochanskaffa vissa robotar inom landel sluderas för Prop. 1985/86:100 närvarandeav överbefälhavaren och övriga berörda myndigheter på rege- Bil. Jag konstaterar att i allt väsentligtutvecklas enligt planerna. Förseningar och tekniska problem är för närvarandeenligt samtliga myndigheter inte särskilt oroande i detta skede av projektet.Jag förutsätter dock att berörda myndigheter och industrier vidtar de åtgärdersom krävs för alt nå den i grundbeslulet avsedda tekniska nivån och denavtalade tiden för leverans av operativt användbara flygplan. Jag kommer altfortsatt noga följa projektets utveckling i dessa avseenden. För flygplanels vapenprogram pågår utredningar föratt bl. a. skapa handlingsfrihet för val av beväpningssystem. Del är, enligtmin mening nödvändigt alt ett bra underlag föreligger årsförsvarsbeslut. 6.3 De ekonomiska förutsättningarna för projektet Ienlighet med beslut (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr 271)är planeringsramen för projektet fram 24,9miljarder kr. följer samma regler för priskompensationsom all annan materiel inom försvarsmakten. Enligt beslut undervåren 1984 om det militära försvarels fortsatia utveckling m.m. (prop.1983/84:112, FöU 20, rskr 348) ökades den militära utgiftsramen med 600milj.kr. beslöts alt elt nyttpriskompensalionssyslem skulle tillämpas för atl bl. a. kompensera försvarelför den kraftiga förändring av vissa växelkurser, särskilt kursen på dollar,som har skett försvarsbeslut. Detla beslut minskar denekonomiska osäkerheten i . JAS-projeklels planeringsram för perioden tillår 2000 var riksdagsbeslut i prislägel 25,7 miljarderkr. riksdagsbeslut innebar för atl planeringsramenskulle sänkas med 800 milj. kr. Den i rapporten nedanredovisade kostnadsberäkningen utgår från den högre planeringsramen från år1982. Av överbefälhavarens rapport framgår altplaneringsramen för exkl. prisreserver enligt gällandeberäkningsmetoder uppgår till . i prisläget februari 1985.Överbefälhavaren anför vidare atl planeringen för i likhet medövrig planering utgår från en dollarkurs om . Kostnaderna för JAS-projektetberäknas av FMV uppgå till . Överbefälhavaren har fått i uppgift att redovisaförslag till åtgärder för att anpassa fill den lägre planeringsramen. I rapporten anför överbefälhavaren härvid att ambitionsminskningar inte bör tas ut i form av en minskning av JAS-systemels grundläggande prestanda. De ålgärder som i stället kan övervägas är en minskning av serieleveranstakl, senare läggning eller nedläggning av skolflygplanel SK 39, eller förändringar i anskaffningen av vapen, motmedel, spaningsutrustningar och simulatorer. Överbefälhavaren finner att inget av de undersökta alternativen för närva rande kan genomföras utan bestående negativa konsekvenser. Överbefäl havaren konstaterar vidare att den ekonomiska säkerheten i projektet har 56 ökat under året.Överbefälhavaren anser därför att en ambitionsminskning Prop. 1985/86: 100för att anpassa till den ekonomiska ramen riks- Bil. 6 dagsbeslut inle bör göras förrän projektet framskridit så långt attbehovel av avdelade reserver ytterligare klarlagts. En sådan situation bedömsinträffa i början av 1990-lalet när serieleveranserna har påbörjats.