prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — - har fått iuppdrag atl inleda ett notifieringsförfaran-de enligt gällande procedurer iGATT och EFTA dels avseende förbud mot försäljning även av andra nytillverkadefordon än personbilar och motorcyklar med asbesthaltiga bromsbelägg, delsavseende förbud mot försäljning av alla nytillverkade fordon med asbesthaltigakopplingsbelägg. Förbuden avses träda i kraft , dock senasi den 1 juli1988. - Ur fonden förarbetsmiljöförbättringar skall till arbetarskyddsstyrelsen betalas ut högst 4,5milj. för inköp av ett kvalificerat mikroskop, avsettatt användas för analys av mycket små och tunna fibrer. skopelskall kunna användas för analys av prover i arbetsmiljön, i den Prop.1985/86: 100 yttre miljön, i , i livsmedel m. m. - Arbetarskyddsstyrelsen har fålli uppdrag atl i samråd med produktkontrollnämnden skyndsamt utreda förekomstav asbesthaltiga frikiionsbe-lägg i andra lekniska anordningar än fordon ochatt belysa konsekvenserna av en skärpt reglering när det gäller användning avsådana belägg. - Arbetarskyddsstyrelsen har fåtti uppdrag att speciellt bevaka ersättningsmaterial för asbest så atl inte nyarisker uppkommer. - har fått iuppdrag atl utarbeta allmänna råd för kommunernas handläggning av sådanaasbestfrågor som faller inom ramen för kommunernas tillsyn enligthälsoskyddslagen. Övriga förslag från kommissionen avserhuvudsakligen åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas av berördamyndigheter m.fl. Det gäller t. ex. vissa ändringar i arbetarskyddsstyrelsenskungörelse (omtryckl AFS 1984:6) om asbest som ses över avstyrelsen. Kommissionen har vidare överiämnatetl förslag till handlingsprogram rörande ålgärder mot asbest i den yttremiljön, i valten-ledningsrör, vid hantering på tippar m. m. Förslaget beredsför närvarande i . Uppföljningen av kommissionens arbete beräknas varaavslutad . Nyteknik m. m. Arbelsmarknadsdepartementelanordnade en hearing om bildskärmsarbete med etl antalinbjudna forskare. Bakgrunden var den då intensiva debatten ombildskärmsarbetets eventuella fosterskadande effekter. Elt referat från dennahearing - Forskningen om fosterskador vid bildskärmsarbete - har senarepublicerats. Jag har vidare haft överläggningar med arbetsmarknadens parterangående deras planer på alt genom rekommendationer eller avtal ge kvinnor somarbelar vid bildskärm rätl lill omplacering i samband med graviditet. Fortsallaöverläggningar med parterna i denna fräga planeras att genomföras . Regeringen har givit arbetarskyddsstyrelsen iuppdrag alt i samråd med statens strålskyddsinstilul och statens mät- ochprovråd utreda behovet av, förutsättningarna för och konsekvenserna av attinföra provning -frivillig eller officiell - av datorutrustning frånarbetsmiljösynpunkt. Utredningsarbetet skall bedrivas med utgångspunkt ibefintligt material rörande identifierade arbetsmiljörisker. Uppdraget skallredovisas lill regeringen senasi den . Inom ramen för datadelegationens verksamhet harunder genomförts en studie i syfte att belysa ulveckling ochinförande av nya bildskärmsteknologier i och i utlandet.Arbetsmarknadsdepartementet har ekonomiskt bidragit till studien. Resultatethar redovisats för regeringen . Samspelet mellan data- och teleteknik germöjligheter till s.k. elektro niskt distansarbete. Det finns många arbetsorganisatoriska och arbelsrätts liga aspekter förknippade med en sådan utveckling. För att närmare belysa 27 hithörande frågoranordnade tillsammans Prop. 1985/86: 100 medarbetslivscentrum etl seminarium om distansarbete på Bil. 12temat framtidsvision eller tillbakagång. Syftet med seminariet var att redovisaoch diskutera utvecklingstendenser på området i , i och i någraandra västeuropeiska länder. Seminariet skulle också stimulera lill fortsattdebatt om hur sysselsättning, arbetsorganisation, fackligt arbete m.m. kankomma att påverkas av en snabb utveckling på detta område. Etl antal forskaresamt företrädare för fackföreningsrörelsen och näringslivet deltog iseminariet. Regeringen kommer även i fortsättningen att uppmärksamt följautvecklingen på detla område. Detsamma gäller utvecklingen av andra former avarbetsorganisation, t. ex. franchising, underleve- rantörer utan anställdaosv. Regeringen har ställt sammanlagt 10,3 milj. kr. urfonden för arbetsmiljö-förbättringar till arbetarskyddsstyrelsens förfogandeför utveckling av styrelsens ADB-verksamhet. Styrelsen har inkommit med enredogörelse för hur utbetalade medel har använts. Redogörelsenomfattar också en redovisning av kostnaderna för all ADB-verksamhet inomarbetarskyddsverkel. Underhösten 1985 har regeringen uppdragit åt styrelsen för arbetarskyddsfonden allfördela 5 milj. kr. till löntagarorganisationerna för forskningsinitierandeverksamhel. Sådant stöd utgick försia gången /80 i enlighet medriksdagens beslut (UbU 1978/79:44, rskr 190) med anledning av regeringensproposition (1978/79:119) om vissa frågor rörande forskning ochforskamtbildning. Medlen skall användas för alt utarbeta forskningsprogram,kunskapsöversikter, remisser inom områden som rör vetenskapliga frågor elc.Medlen kan sålunda användas inom vitt skilda områden och är inte knutna lillarbetarskyddsfondens traditionella programområden. finns enforskningsdelegafion inrättad vid arbetarskyddsstyrelsen. Delegationen, som ärett rådgivande och beredande organ, har till uppgift att främja samordning ochutveckling inom arbetsmiljöforskningen. Delegalionen har inkommit med enverksamhetsberättelse för /85. genomförde arbetarskyddsstyrelsen medbidrag från en utvärdering av den samladeforskningen vid styrelsens forskningsavdelning. Syftet med utvärderingen varatt ge upplysning om dels forskningens kvalitet och produktivitet vid eninterna-fionell jämförelse, dels forskningens relevans från vetenskaplig ochsamhällelig synpunkt. Utvärderingen syftade också lill att ge underlag förställningstaganden lill forskningsverksamhetens framtida inriktning ochorganisation. Forskningen vid arbetarskyddsstyrelsen ärorganiserad ämnesområdes vis. Den bedrivs vid forskningsavdelningen i och vid avdelningens filial i . Vid utvärderingen, som omfattade så gott som hela avdel ningens samlade forskning , delades verksamhe- ten upp på följande sjuområden: medicin, dermalologi, fysiologi, loxiko- Prop. 1985/86: 100 logi,socialpsykologi, kemi samt ventilation och värme. För granskning Bil. 12 ochbedömning av forskningen inom dessa ämnesområden utsågs en grupp om tvåsakkunniga per område. Utgångspunkten för val av sakkunniga var atl gruppernaskulle bestå av kvalificerade forskare med en i förhållande tillarbetarskyddsstyrelsen oberoende ställning. Tolv av de Qorton sakkunnigahämtades från övriga nordiska länder. Utvärderingen genomfördes dels genomgranskning av forskningsrapporter, artiklar, abstracts etc, dels genomsammanträffanden på arbetarskyddsstyrelsen mellan de sakkunniga ochföreträdare för respektive ämnesområde. Varje utvärderingsgrupp gjordedärefter en gemensam bedömning av forskningen inom ämnesområdet, vilken isamtliga fall har varit enhällig. Arbetarskyddsstyrelsen har inkommit med enredovisning av resultatet av de sakkunnigas värdering. Jag vill sammanfattningsvis framhålla attarbetsmiljöforskningen vid arbetarskyddsstyrelsen till övervägande del har fåttgoda omdömen av de sakkunniga, i vissa fall utomordentligt goda. I desakkunnigas redogörelser finns emellertid också vissa kritiska synpunkterliksom konstmkfiva förslag avseende bl. a. val av forskningsinriktning inomvissa områden, publicering av forskningsresultat, forskningssamarbete m.fl.frågor. De sakkunnigas värdering har publicerats i en rapport med titelnVärdering av arbelsmiljöforskning: Framstående utomstående forskare"sätter betyg" på arbelsmiljöforskningen vid arbetarskyddsstyrelsen. Arbetarskyddsfonden som inrättades har filluppgift atl genom bidrag stödja sådan forskning och utveckling samt utbildningoch information, som kan motverka uppkomsten av arbetsskador och annan avarbetsmiljön betingad ohälsa eller förbällra arbetsmiljön och därigenom främjahälsa och säkerhet i arbetslivet. Arbetarskyddsfonden har avlämnat enverksamhetsberättelse för /85 samt en verksamhetsplan för åren1985/86-1987/88. Av verksamhetsplanen framgår atl drygl hälften av arbetarskyddsfondensmedel lill forskning och ulveckling planeras atl fördelas på huvudområdenakemiska arbetsmiljöproblem saml psykiska och sociala aspekter i arbetslivet,arbetsorganisation och medbestämmande. Inom del senare området kommer bl. a. dearbetsorganisatoriska frågorna i samband med datoriseringen atl få ökat slöd.Vidare är forskning om psykisk belastning och ohälsa ett högprioriteral område. Chefenför har tidigare denna dag föresla gil att ansvaret för tillsynen enligt vägarbetstidslagstiftningen den förs över från arbetarskyddsverkel fill trafiksäkerhelsverkel. När arbetarskyddsverkel fick till uppgift att utöva tillsyn enligt vägar betstidslagstiftningen motiverades detla av att ullsynen skulle äga rum på företagen som ett led i yrkesinspektionens allmänna verksamhel och inte greras i denna. Tanken var att den huvudsakliga kontrollen av bestämmel semas efterlevnad skulle göras sedan färden avslutats och i anslutning fill yrkesinspektionens tillsyn enligt arbelarskyddslagstiflningen. Iprakfiken har vägarbelslidskontrollen inte integrerats i den allmänna Prop.1985/86: 100 inspektionsverksamheten. I stället har den bedrivits av särskildavägtrafi- Bil. Deras arbete har i huvudsak inskränkts körtidskontroll med stöd av uppgifter på färdskrivardiagram. Sammanlagtarbetar 14 väg-trafikinspeklörer vid sju yrkesinspektionsdistrikt. Derastillsynsområde omfattar även övriga tolv distrikt. Bestämmelserna i vägarbetstidslagstiftningen syftarfrämst fill atl öka trafiksäkerheten genom att förhindra att förare kör fordonnär de är uttröttade. Tillsynen har därför nära samband med dettrafiksäkerhetsarbete som bedrivs av trafiksäkerhetsverket och polisen. Mot denna bakgmnd anser även jag det motiverat atltillsynen enligt vägarbetstidslagstiftningen förs över från arbetarskyddsverketfill trafiksäkerhelsverkel. Jag kommer därför senare, i samband medbehandlingen av anslaget C 1. Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning, att föreslåen reducering av anslaget motsvarande kostnadema för vägarbelstidstillsynen. Inomramen för arbetsmarknadspolitiken har olika stödformer utvecklats för atterbjuda handikappade rehabilitering, tillgång till arbelshjälpmedel och annatslöd som behövs för att en funkfionsnedsätlning inte skall bli ell hinder förförvärvsEu-bete. Det är angeläget att såväl de särskilda stöden förarbetshandikappade som övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder för sysselsättning,utbildning m. m. används för att underlätta för sökande med arbelshandikapp attfå arbete. Särskilt viktigt är att unga människors arbetsförmåga ocharbetsvilja kan tas till vara. Från samhällsekonomisk synpunkt är detta ettväsenUigt bättre alternativ än att betala ul ersättning frånsocialförsäkringssystemet. Än mer betydelsefullt är värdet för den enskilde avatl ha elt arbete. Såväl antalet som andelen förtidspensioneradeungdomar i åldrarna har sjunkit under en följd av år. visarriksförsäkringsverkets statistik över utbetalade förtidspensioner ochsjukbidrag en ökning för alla övriga åldersgmpper. Av de sökande medarbelshandikapp hos arbetsförmedlingen har flertalet yrkes- och arbetslivserfarenhet.Dessa förhållanden visar atl fortsatta kraftfulla insatser är nödvändiga föratl hindra utslagning från arbetslivet av anställda, som drabbas av funklionsnedsättningar. Lagen om anställningsskydd har slor betydelse förhandikappades möj ligheter att behålla ett arbete. Genom de beslut som har fatlat (prop. 1984/85:89, SoU 13, rskr 172) om företagshälsovård och arbetsan passning har ytterligcu-e ett viktigt steg tagits för att hejda utslagningen. Genom ett tillägg i arbetsmiljölagen åläggs skyddskommittéerna atl verka för alt en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabilite ringsverksamhet bedrivs på arbetsplatserna. Dessutom skall elt villkor för bidrag till företagshälsovård vara, att denna har kompetens och resurser för anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet. beslut bör kunna leda till att anställda, som får ett funktionshinder, i ökad omfatlning skall kunna få sådant stöd på arbetsplatsen att de kan fortsätta förvärvsår- 30 Genom omprioritering och besparingar har utrymmeskapats lill förmån Prop. 1985/86: 100 för handikappområdet för reformer somökar möjhghetema för personer Bil. 12 med svårare funklionsnedsättningar attfå och utföra ett arbete. I det följande föreslås bl. a. en fortsatt ochutvidgad försöksverksamhet för atl ge unga handikappade, som uppbärförtidspension eller sjukbidrag, arbete, utbildning eller praktik, som kan ledatill varakfigt arbete. Det har visat sig atl även personer med betydandefunklionsnedsättningar kan fungera väl i ett arbete med hjälp av nyadatorbaserade hjälpmedel. Det är angeläget att de möjligheter som ny teknik kange tas fill vara. Arbetshjälpmedel åt handikappade föreslåsdärför tillföras 10 milj. kr. för en intensifierad satsning på avanceradehjälpmedel. Vidare läggs förslag om en reformering av bidragettill arbetsbiträde åt synskadad eller annan svårt handikappad person. Bidragetföreslås utgå med . , vilket innebär en fördubblingjämfört med nuvarande bidragsnivå. En fortsalt utbyggnad föreslås av lönebidrag tillarbetsgivare, som anställer dem, som har nedsatt arbetsförmåga och inte kan fåanställning utan sådant bidrag. Vidare föresläs ändrad utformning avnäringshjälp fill handikappade för att börja verksamhel som egna företagaresamt vissa förändringar av bidragen fill arbetshjälpmedel åt handikappade. För /87 föreslåsSamhällsföretagsgmppen tilldelas etl driftbidrag motsvarande avlönekostnaden för de anvisade anställda, eller 2697 milj. kr. Som bidrag tillfasfighetsfonden och som ett ägartillskott för investeringar föreslås 350resp. 5 milj. kr. Antalet bidragsberälligade arbetstimmar föreslås blioförändrat 30 milj. under /87. Det skyddade arbetet hos offentliga arbetsgivareföreslås få oförändrad omfatlning under budgetåret, till en kostnad av 346milj. (A 1982:03) avlämnade sitt slutbetänkande (Ds A 1984:12) Vägar till arbete förhandikappade . Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena återfinns som bilaga 12:1. Kommittén har särskilt uppmärksammat frågor som rörövergången mellan skola och arbetsliv för handikappade ungdomar. har tidigare denna dag i samband med behandlingen av vissa anslagunder åttonde huvudtiteln tagit upp frågor rörande elever med handikapp. Därvidhar han behandlat förslag från handikappkommittén, bl.a. om praktiskarbetslivsorientering (prao) och om uppföljningsansvar för handikappade eleveri och gymnasieskolan. För egen del återkommer jag till frågan ombiträdeshjälp och arbetshjälpmedel i samband med prao, praktik och andraarbetslivskontakter vid min behandling av anslaget C4. Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning. Som statsrådet har anfört kanhandikappade ungdomar, som inle kommer in direkt i gymnasieskolan, genom syo-konsulenternas för sorg komma i kontakt med och ta del av arbetsförmedlingens tjänster. Handikappkommitténhar föreslagit att handikappade ungdomar, som läm- Prop. 1985/86: 100 nargmndskolan, obligatoriskt skall skrivas in vid arbetsförmedlingen. 12likhet med AMS m.fl. anserjag dock att den unges kontakt med arbetsförmedlingenskall bygga på hans eller hennes egna önskemål. Jag är således inle beredd attförorda ett obligatorium. Jag vill emellertid särskilt understryka vikten avatl skolan ger dessa ungdomar informafion om atl arbetsförmedlingen kan geservice och slöd i olika former, t. ex. genom platsförmedlande insatser ochden yrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsmarknadsinstituten samt genomatt bekosta arbetsplatsanpassningar och arbetsbiträde, i förekommande fallbidrag till handikappfordon m. m. Jag har i de här behandlade frågorna samråttmed statsrådet . Insatserna för atl ordna arbete åt ungdomar, bl. a.genom arbete i ungdomslag, har inneburit att ungdomsarbetslösheten harminskat. Andelen ungdomar med handikapp i ungdomslagen har varitrelativt liten, trots att en högre åldersgräns - i stället för 20 -gäller för psykiskt utvecklingsstörda ungdomar. Som jag har nämntutvärderas ungdomslagen . I samband därmed kommer också dehandikappade ungdomarnas deltagande att studeras. Jag räknar med att dessautvärderingar kommer atl ge ett bättre underlag för alt bedöma om ungdomslageni ökad utsträckning kan användas för all ge handikappade ungdomararbetslivserfarenheter. Jag vill dock redan nu understryka vikten av att handikappadeungdomar får del av de ålgärder som finns generellt för ungdomar. Handikappkommiilénhar lagl fram förslag om vissa ändringar i lagen (1974:13) om vissaanställningsfrämjande ätgärder (främjandelagen). a. har kommittén föreslagitatt ansvaret för verkställigheten av främjandelagen och de uppgifter somåligger länsarbetsnämnderna i vissa fall bör kunna föras över tilldistriktsarbetsnämnderna (). Som en följd härav borde, enligthandikappkommiilén, länsarbetsnämndema ta över del ansvar som åvilar AMS. Kommitténs förslag har avstyrkts av AMS, LO, TCOoch SAF med hänvisning till pågående översyner av och avlänsarbetsnämndernas uppgifter. AMS framhåller dessulom alt överläggningar medarbetsgivare enligt främjandelagen redan nu genomförs av arbetsförmedlingarnaefter generella eller speciella förordnanden av länsarbetsnämndema. Inte hellernär det gäller överföringen av befogenheter från AMS till länsarbetsnämndernafinns skäl anta att en formell lagändring skulle medföra några störreförändringar i nämndernas arbete. Mot bakgmnd av vad som anförts är jag inteberedd att förorda en sådan ändring av främjandelagen som handikappkommitténhar föreslagit. Jag vill däremot understryka vikten av att främjandelagenanvänds för att i ökad omfattning ge arbeie åt handikappade och äldre. Kommittén har också behandlat frågor rörande ettrehabiliteringsstöd för unga handikappade, ökad utslussning från Samhällsföretag m.m. Jag kommer i det följande att återkomma till dessa frågor i samband med att jag 32 behandlaranslagen till Yrkesinriktad rehabilitering och Bidrag till Stiftel- Prop.1985/86: 100 sen Samhällsföretag. Arbetsförmedlingensoch medverkan'i anpassningsverksamheten Ipropositionen (1984/85:89) om företagshälsovård och arbetsanpassning förordadejag att arbetsförmedlingen och skulle filiför-säkras en rättalt delta i överläggningar med partsorgan, som bedriver arbetsanpassnings- ochrehabilileringsverksamhet, även om parterna på arbetsplatsen inte särskilt hadebegärt deras medverkan. framhöll (SoU 1984/85: 13) att en sådanrätt atl delta i överläggningar på en privat arbetsplats fömtsätter stöd i lag,men tillstyrkte i övrigt propositionens förslag om inriktningen avarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamheten för arbetshandikappadeanställda och arbetssökande. Regeringen har därefter beslutat om en ändring iarbetsmiljöförordningen (1977:1166). Ändringen innebär att skyddskommittéeller dess organ för arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet kan kommaöverens med försäkringskassa eller arbetsförmedling om att överlägga i arbetsanpassnings-och rehabiliteringsfrågor. Det är således en markering av möjligheten attetablera samverkan på frivillig basis i dessa ärenden. Jag har övervägl om arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan genom lag skall ges en rätl atl överlägga med partsorgan påarbetsplatsen, men funnit all skäl inte finns alt nu införa ytterligarelagreglering på området. Redan nu kan arbetsförmedlingen begära överläggningarmed arbetsgivare med stöd i främjandelagen. Jag bedömer atl del i flertaletfall är i såväl arbetsgivares som fackliga företrädares intresse att överläggamed om lämpliga rehabiliteringsålgärder för atl förkorta ensjukskrivningsperiod för en anställd och all överläggningar i sådana frågorkan komma fill stånd på frivillig väg. De nya reglerna (6 kap. 9 §) iarbetsmiljölagen (1977:1160) om arbetsanpassnings- ochrehabilileringsverksamhet träder i kraft . börjarnya regler (SFS 1985:326) om bidrag till företagshälsovård att gälla. Ettvillkor för bidrag blir att företagshälsovården har kompetens och erforderligaresurser för anpassnings- och rehabiliteringsarbete. Jag bedömer att dessaförändringar kommer all leda till ökade insatser och ett starkare engagemang påarbetsplatserna för anpassnings- och rehabiliteringsfrågoma. Fömtsättningamaför berörda myndigheter att samverka med arbetsplatserna i dessa frågor börsåledes komma att förbättras. Försäkringskassorna har också möjlighet attbegära hos arbetsmarknadsverket att verket lar upp överläggningar medarbetsgivare enligt främjandelagen, om en anställd riskerar alt förlora sittarbete. Också detta lalar för att en ytterligare lagreglering av myndighetemasrätt till överläggningar med organ på arbetsplatserna inte bör införas innan vifått erfarenhet av hur samverkan i anpassnings- och rehabiliteringsfrågomakommer att fungera utifrån dessa ändrade fömtsättningar. 3 1985/86. Arbetstider m. m. Årsarbetstidenper person i befolkningen är ett mått som återspeglar arbetskraftsdeltagande,arbetslöshet, veckoarbetstid samt semester och annan frånvaro. I följandediagram visas hur årsarbetstiden har förändrats . 1985/86: 100 Bil. 16-19 25-29 35-39 45-49 55-59 65-69 \ \ \ \ 16-19 25-29 35-39 45-49 55-59 65-69 Skillnaderna i årsarbetstid mellan män och kvinnorhar minskat successivt men kvinnorna har fortfarande betydligtkortare förvärvsarbetstid än männen. När det gäller den åldersmässiga fördelningen ärutvecklingen den motsatta. Arbetskraftsdeltagandet har koncentrerats. Iåldersgmpperna har årsarbetstiden bibehållits i det närmasteoförändrad . För de yngsta och de äldre harårsarbetstiden däremot minskal . För 16- 19-åringarna gått ned med en tredjedel; för 6064-åringarna med en fjärdedel. Även om det har skett en utjämning av arbetstidenmellan könen har kvinnorna fortfarande i genomsnitt kortarearbetstid än männen . I gengäld utför kvinnorna merän männen av arbetet med hem och barn. Kvinnorna arbetar dessutom ihögre utsträckning än män på oregelbundna eller obekväma arbetstider. I skriftserienDELFA Rapport har delegationen (A 1974:09) för arbetstidsfrågor (DELFA) söktstimulera debatten om arbetstid - hemarbete - jämställdhet. Denna och andrapublikationer från delegalionen har rönt stort intresse såväl i massmedia somi form av underlag för exempelvis fackliga diskussioner. Vi vet att önskemål om arbetstidsförkortningar haren bred förankring bland de förvärvsarbetande. Enligt en undersökning år 1984ville av de heltidsanställda ha kortare arbetstid. Det gällde då delsanslällda som var beredda att acceptera motsvarande löneminskning och dels desom väljer atl ta ut kortare arbetsfid framför högre lön. Arbetstidsfrågorna är föremål fördebatt och överväganden inom en rad fackliga organisationer. Det gäller såvälinom LO, TCO och /SR centralt som inom en rad medlemsförbund. LO har exempelvisi årets avtalsrörelse krävt en sänkning av veckoarbets- Några organisationer utreder och diskuterar Prop.1985/86: 100 hur man skall kunna öka utrymmet för individuella önskemål omledighet Bil. En kommilté (A 1985:04) med uppdrag att övervägaen, utjämning av skillnaderna i semesterförmåner mellan olika arbetstagargmpperhar lillsatts. Kommittén skall framför allt kartläggasemeslerförmånernas variationer och graden av inflytande över dessa mellanolika arbetslagar-grupper på den svenska arbetsmarknaden, överväga kravet på enutjämning av semesterförmånerna genom lagstiftning samt finna lösningar somgör del möjligt för alla att åtnjuta sin ledighet på det sätt som 1977 årssemesterreform syftade till. Vidare skall kommittén pröva om det går attsammanföra olika slag av befintliga ledighetsregler till ett mer generelltsystem. Som chefen för lidigare dennadag har anfört pågår arbetet inom pensionsberedningen (S 1984:03). Iberedningens uppdrag ingår vissa frågor om den röriiga pensionsåldern.