prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — ställstill förfogande för intensifierad rådgivning om användning av växtnäring ochkemiska bekämpningsmedel i jord-'iruket samt för rådgivning om alternativaodlingsformer. Detla belopp skall avräknas mol influtna miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel i enlighel med vad jag har anfört i prop.1985/86:74 om jordbruksforskning, m. m. Med hänvisning till vad jag anförtunder punkten B I bör inkomstposten Medel för energirådgivning om 1,9milj. kr.tas bort fr. o. m. nästa budgetår, 1 mån av behov fär medel förenergirådgivning fortsättningsvis avdelas inom ramen för ordinarie medel underanslaget. Vidare förordar jag att lOmilj. kr.utöver vad lantbruksstyrelsen föreslagil av kostnaderna för den statligarådgivningen till jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuell avgiftsfinansiering.Avgifterna bör tas upp som en inkomst under anslaget. Totalt beräknar jag dessainkomster lill 32 milj. kr. för /87. Ökade aktiva insalser förrådgivning inom ramen för befintliga tolala resurser hos lantbruksnämndernabör eftersträvas genom besparingar i nämndernas administration. Som ett led i försöksverksamhetenmed samordnad länsförvaltning i kommer i detla länlantbruksnämndens verksamhet att fullgöras av länsslyrelsen den 1juli 1986-den 30 juni 1989. De medel som avsätts till lantbruksnämnden iNorrbotiens län skall tillföras . Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemsläller jag att regeringen föreslår att till Lantbruksnämnderna /87 anvisa ett förslagsanslag av . B 3.Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Prop. 1984/85 Utgift 5 793069 1985/86 Anslag 90000000 1986/87 Förslag 40000000 Från anslaget utbetalas bidrag tillyttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stödtill jordbrukets rationalisering (ändrad senast 1985:641). Därutöver användsanslaget för vissa speciella ändamål. För /86 har dessulomanvisats 40 milj. kr. för atl rekonstruera särskilt skuldiyngdajordbruksföretag (SFS 1985:673). Bidragsram för jordbrukets rationalisering Budgetär bidrag m. m. 1984/85 50000000 '39923000 1985/86 40000000 1986/87 (förslag) 30000000 för särskilda planåtgärder och resultatanalyser. Anslaget bör föras upp med 90milj. och därav bör fåtas i anspråk medel för speciella ändamål i samma utsträckning som förinnevarande budgelår. Vid beräkningen av medelsbehovelunder anslaget har beaktats bl. a. de överskott som tillförs anslaget i sambandmed försäljningen av jordfondsfasligheter och alt beviljade, ej utbetaldabidragsbelopp per uppgår till 90milj. Vidare har beaktatsdel medelsbehov som erfordras för atl under /87 bestridastatsbidrag till ålgärder mot översvämningar i . Slruklurförhållandena i främslskogsmark är i vissa delar av landet mycket olillfredsstållande. Behovet avstrukturförbättringar är slorl och väldokumenterat och berör förutomKopparbergs län också flera andra län. Betydande insalser har gjorts för attförbättra strukturen inom dessa områden. Statliga bidrag till verksamhetensker via anslag för yttre rationalisering, särskilda medel lill länsstyrelsernaför informations- och rådgivningsinsatser gentemot markägarna samt den s. k.städningssubventionen i lantmäteritaxan. Därutöver sker personalinsatser frånbåde lantbruksverkets och lanlmäteriets sida. Del är angeläget alt pågåendeverksamhel kan fortsätta i minsl nuvarande omfattning och all de statligaresurserna är väl avpassade för den framlida verksamheten. Lanlbruksstyrelsenoch lantmäteriverket avser alt gemensamt studera dessa frågor och i en senareanslagsframställning redovisa resursbehoven. Bidragsramen för yttrerationalisering uppgick under /85 till 9milj. Anspråken på medel har klarl överstigit 23 ramen.För /86 disponerar lanlbruksstyrelsen en ram om Prop.1985/86: 100 12milj. Del stora behovel av ramutrymme är främst beroendeav de mycket omfattande omarronderingsprojeklen av i huvudsak skogsmark sompågår främsl i . Lantbruksverkel har i dessa projeki iklätt sigstora åtaganden för atl de skall kunna genomföras. Skall verkel kunna uppfyllasina gjorda åtaganden och därigenom medverka lill elt bra resullal avomarronderingarna krävs även en ram om minst 12 milj. kr. För bidrag till yttre ralionalisering behövs /87 12 milj. kr. Bidragsramen för inre rationalisering har på fyraår halverats från 55 milj. kr. /82 lill 28milj. budgetåret1985/86. Del har samlidigl skett en kraftig nedgång i uppförandet av nyadjurstallar vilket lidigare medfört slor medelsförbrukning. har emellertidramen kommit ned till en sådan nivå all den börjar vara otillräcklig för övrigaåtgärder på området vilka dels är kompletterande ellerralionaliseringsförbätlrande byggnadsåtgärder avseende lagring, hantering ochberedning av foder, dels ätgärder inom vattenhushållningen. Därutöverförekommer miljövårdande och energibesparande åtgärder. Lantbruksnämnderna haruppgett behovet av medel för innevarande budgetår till 45 milj. kr. varavVästerbottens län 11 milj. kr. Det storamedelsbehovet i nämnda län beror på de stora investeringar för markavvattningsom pågår i dessa län. Regeringen uppdrog i skrivelse den 27juni 1985 åtlantbruksstyrelsen att före lämna förslag beträffande delregionala rationaliseringsslödet. I uppdraget ingick också att redovisakostnaderna för de åtgärder som föreslås. Lanlbruksstyrelsenhar lill regeringen lämnal förslag avseende åtgärder för högtskuldtyngda jordbruksföretag och del regionala rationaliseringsstödet. Styrelsenhar i sin rapport även lagl fram förslag rörande etableringsstödet ochräntestödel, vilka båda stödformer finansieras inom ramen förjordbruksprisregleringen. Lanlbruksstyrelsen föreslår all slöd lill högtskuldiyngda jordbruksföretag skall utgå enligt i stort sett samma grunder somför innevarande budgetår, dvs. i form av lån som är ränte- och amorteringsfriaunder . Beträffande det regionala rationaliseringsstödet föreslårlanlbruksstyrelsen en ökning av siödet till inre ralionalisering. I rådande statsfinansiella läge är jag inte bereddatt inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbrukspolitiskaåtgärder avsälla ytterligare medel till det regionala rationaliseringsslödet. Mot bakgrund av den förväntade investeringsbenägenheteni jordbruket bör bidraget till inre rationalisering kunna minskas med lOmilj. Enligt min mening bör inom återstående ram för inre ralionali sering prioriteras stödet till invesleringar i markavvaltningsförelag i Norr bottens och . Del bör få ankomma på regeringen all besluta om villkoren för stödet. Bidragsramen för yttre rationalisering föresläs attliksom för /86 vara 12milj. Liksom f.n. bör det ankomma påregeringen alt besluta om jämkning mellan bidragsramarna. De särskilda åtgärder som sattes in för att klarade högst skuldsatta jordbruksföretagens problem beräknades kosta högst 40milj.kr. En utvärdering av de gjorda insalserna bör nu göras. Därefter fårställning tas till frågans fortsatta hantering. Beträffande styrelsens förslag i övrigt kommer jagsenare att föreslå regeringen att dessa överlämnas till statens jordbruksnämndför atl övervägas vid kommande jordbruksprisöveriäggningar. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under budgelårel 1986/87 statsbidragbeviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagl högst , 2. lill Bidrag tiU jordbrukets rationalisering, m.m. för /87 anvisa etl förslagsanslag av . 1985/86: 100 Bil. Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1984/85 Ulgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Jordfonden används för atl bestridalantbruksnämndernas koslnader för fastighetsförvärv i samband med åtgärder föryttre rationalisering på lantbrukets område. Jordfondenfär dessutom i enlighel med vad chefen för anfört iprop. 1972:1 (bil. 11 s. 158) användas för invesleringar på de fastigheter somav staten upplåts lill sambruksföreningar. Jordfondensbokföringsmässiga värde uppgick till 367188000 kr.Lanlbruksstyrelsen disponerar dessutom en rörlig kredit hos riksgäldskonloreiinlill 25milj.kr. t.o.m. den 30juni 1986. Lantbruksstyrelsenser del som angeläget atl aktiva insalser för all förbättrafastighetsförhållandena i jord- och skogsbruket kan sättas in i minst sammaomfattning som . Huvuddelen av de insatser som görs inomlantbruksverket på detla område sker genom eller som en följd avjordförvärvsprövningen. Jordfonden används för atl bestrida kostnaderna förden inlösenskyldighet som följer av jordförvärvslagens tillämpning. Härutöveranvänds jordfonden för all bedriva en aktiv inköps- och försäljningsverksamhet.Syftet med dessa insatser från lanlbniksverkets sida är inle att driva enverksamhet av mäklarkaraktär utan att åstadkomma en från såväl enskild somsamhällelig ulgångspunkl angelägen strukturrationalisering som eljest inteskulle komma lill stånd. Inköp och försäljning sker i princip på sammaprisnivå. För att åstadkomma ett godtagbart resultat måste docklantbruksnämnderna behålla har vanligtvis prisnivån Prop.1985/86: 100 höjts, varför vissa överskott uppslår. Storleken av dessaöverskott vari- Bil. 11 erar dock mycket mellan åren beroende på vilka projektsom kunnat avslutas. Jordfonden har inte tillförts några nya likvida medelsedan budgelårel 1980/81, då 25 milj. kr. 1 stället har jordfondenkompletterats med rörliga räntebärande krediter hos riksgäldskonlorei. Dessakrediter nådde sill högsta värde, 275milj. kr., budgelårel 1981/82. Sedan haren successiv nedtrappning skett. 1 och med utgången av budgelårel 1985/86 skallsamlliga krediter vara helt avvecklade. Genom atl stora delar av den mark som f. n. säljsul innehafts under ligger det bokförda värdet underförsäljningsvärdet. Endast de delar av försäljningsmedlen som motsvarar detbokförda värdet får återanvändas i fonden. Resten redovisas lill statskassansom överskott. Lantbruksnämndernas möjligheter att bedrivafastighetsverksamhet urholkas härigenom successivt om inte fonden förstärks medlikvida medel. För atl minska de negativa effekterna av urholkningoch kreditindragning har styrelsen vidtagit vissa åtgärder. En lyp av ålgärdergår ut på alt i ökad utsträckning förmedla lämpliga förvärv ulan atl jordfondenbelastas. Andra ätgärder syfiar lill att öka omsättningen på fonden. Åtgärderav den typ som nämnts har dock sin begränsning. Ofta är det nämligen nödvändigtalt nämnderna bygger upp en markreserv inom ett område för att åstadkomma eltgott långsiktigt resultat. Det är givetvis vikiigi alt den likvidi-letsreserv,som måste hållas för bl.a. inlösenfallen, kan hållas sä låg som möjligl. Deenskilda nämnderna kan bäst bedöma sannolikheten för inlösen, hurförsäljningslikviderna beräknas inflyta m.fl. faklorer av belydelse förlikviditetsutvecklingen i fonden. På försök har därför under /85en delegering av visst ansvar för fonden gjorts lill de olika nämnderna. Varje nämnd har ansvar för en fast ram. Influtnamedel som motsvarar det bokföringsmässiga värdet av försåld egendom fåråterutnytljas av nämnden. Erfarenheten visar att det nya systemet främjat enökad omsättning, en snabbare inbetalning av utestående fordringar m. m. Dethar också visat sig ändamålsenligt att de sammanlagda utdelade ramarna tillnämnderna är större än fonden. Genom ell sådant förfarande kanlikvidiletsre-serven minimeras utan att fonden normall överutnytijas. Samlliganämnder utnyttjar nämligen inte hela sin ram. En viss risk för etttemporärt mindre överutnyttjande kan dock finnas, om t.ex. inlösenfrekvensenblir större än beräknal eller om försäljningslikviden inte inflyter somberäknat. Styrelsen kommer att följa det nya systemets funktionssätt för attåstadkomma successiva förbättringar. Normalt ger fastighetsmarknaden utrymme för en vidaslörre jordfonds-verksamhet än vad medlen medger. Med hänsyn till det statsfinansiellaläget och i avvaktan på erfarenheter av vissa åtgärder som vidtagits inomverkel i syfte att effektivisera jordfondsverksamhelen avstår styrelsen nu frånatl begära likvidiietslillskoll till jordfonden. Lantbruksnämndernas inköps- och försäljningsverksamhet,som sker med anlitande av jordfonden, är av belydelse för jordbruketsrationalisering. Fonden uppgår f. n. till närmare 370milj. kr.Lantbruksstyrelsen disponerar dessulom en rörlig kredil hos riksgäldskonloreiinlill 25 milj. kr. t. o. m. den 30juni 1986 för jordfondsändamål. Den rörliga krediten på 25 milj.kr. är outnyttjad och bör som planerat upphöraden 30juni 1986. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att lill Markförvärv förjordbrukets rationaUsering för /87 anvisa elt reservalionsanslagav I . Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti 1984/85 Utgift 45485685 1985/86 Anslag 20000000 1986/87 Förslag 20000000 Från anslaget bestrids utgifier föratt täcka förlusler på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttreoch inre rationalisering, förvärv och drifl av jordbruk, maskinhållning inomjordbruket, trädgårdsnäringens ralionalisering m. m. och rennäringensrationalisering. Av den förlust som redovisats /85 hänförsig 38,9 milj.kr. till jordbruksförelag och 4,4 milj. kr. Enligt lanlbruksstyrelsen kan betydande förlusler förväntasäven . Emellertid har under anslaget Bidrag lilljordbrukets rationalisering, m. m. anslagils 40 milj. kr. för rekonstruktion avsärskilt skuldtyngda jordbruksförelag. Delta torde medföra atl förlusternablir lägre än under /85. Anslaget bör uppgå till 20milj. Kreditgarantiramar, milj. kr. Prop.1985/86: 100 Bil. 452,0 222,: Trädgårdsnäringensrationalisering m. m. Inköp av avels-och ridhästar m. m Summa milj. kr. 0,5 0,1 - - - 520,0 262,0 457,0 276,4 303,0 I -6. Investeringsbenägenhelen harkraftigt avtagit beroende på försämrad lönsamhet och högt ränteläge samt deöverskottsproblem som föreligger på animaliesidan. Därutöver har lagen (1983:147) om förbud mol nybyggnad av djurstallar påverkalnybyggnadsverksamheten. Även om del är angeläget frånrationaliseringssynpunkt med en fortgående förnyelse avekonomibyggnadsbeståndel kommer verksamheten åtminstone under det närmasle åretatt vara fortsatt låg. Aktiviteten på torrläggningsområdel har däremot ökat,bl. a. i de nordligaste länen. Behovet av driflslån, bl. a. förkredilsanering, är slort och uppgår nu till näslan hälften av totalt beviljadelånegarantier. En bidragande orsak härtill är kapitalbehovet vid dejordbruksförelag på obestånd som rekonstruerats genom ackord och eftergift. Av det anförda framgår alt behovelav lånegarantier till jordbrukets ralionalisering för budgelårel 1985/86 och1986/87 torde ligga minst i nivå med vad som beviljats 1984/85. Styrelsenbudgeterar därför en lånegarantiram om 250 milj. kr. för ändamålet för varderabudgelår. Kreditgaranliramen förträdgårdsnäringens ralionalisering m.m. avser garanti för ralionaliseringslån,förvärvslån och driflslån till trädgärdsföretag, maskinlån, lån lillsamverkansförelag saml till inrättande av lagerhus och auklionslokaler förIrädgårdsprodukter. Garantiramen fastställdes /85 till 55 milj. kr. Av detta har ca 44 milj.kr. utnyttjats.Detla är en ökning jämfört med /84 då garanlilån beviljades med36milj. Investeringsnivån inomväxthusodling har varit hög . Investeringarna har främsl avsettnybyggnation av växthus och åtgärder för all spara energi och utnyttja annanenergi än olja. Efterfrågan på kreditgarantier har varil hög. Styrelsenbedömer att behovet av garantiram för trädgårdsnäringens Prop. 1985/86: 100 ralionalisering för /87 blir 50milj. Regeringen har i ett antal beslul godkäntlanlbruksstyrelsens redovisning av avtal med samebyarna i landel om samebyarsöverlagande av flertalet renskötselanläggningar, vilka i huvudsak uppförts medallmänna medel och främst då bidrag från AMS. Uppgörelsen innebär allsamebyarna med vissa undanlag själva skall slå som huvudmän för sinaanläggningar. Vid utförande av objekt som beredskapsarbete kommerde bidragsgrunder som anges för statligt resp. enskilt beredskapsarbete atltillämpas. Enligt lanlbruksstyrelsens beräkningar kommersamebyarna i en accelererande takt att ansöka om lånegarantier och bidragenligt rennäringskungörelsen. Lantbruksstyrelsen föreslär atl statligkreditgaranti för län lill rennäringens rationalisering lämnas med 3 milj. kr. Sammanfattningsvis föreslår styrelsen en ram /87 pä totalt 250milj. för kreditgaranti till jordbruketsrationalisering, 50 milj. kr. lill trädgårdsnäringens rationalisering och 3milj. lill rennäringens rationalisering. beräknar styrelsen att amorteringar görsmed ca 150milj. på lån för vilka kreditgaranti tidigare ställts. Dessamedel skapar utrymme för ny kreditgivning. Förluster lill följd av infriade garantier ger ejutrymme för nya lånegarantier. Dessa förlusler beräknas lill 20milj. kr.1985/86. Ienlighet med beslul (prop. 1984/85:100 bil. 11, JoU25, rskr 186) harför statliga garantier till jordbrukets rationalisering m. m. beviljats en ramav 4000 milj. kr. T. o. m. /85 har åtaganden för 3 760milj. Enligt min bedömning bör en oförändradengagemangsram vara tillfyllest för statlig kreditgaranti. Jag vill erinra omall föriuster i verksamheten med garantier fr. o. m. /86 kommerall avräknas mol engagemangsramen. Principen för system med slalligakreditgarantier bör vara all verksamheten skall vara självfinansierande. Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti för /87 anvisa elt förslagsanslag av . B 6.Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. Prop. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget utbetalas bidrag tillträdgårdsnäringens ralionalisering och till energibesparande ålgärder inomträdgårdsförelag enligt förordningen (1979:427) om statligt stöd tillträdgårdsnäringens rationalisering (ändrad senast 1983:210). Därutöver användsanslaget för bidrag till Svenska fruktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandeloch Svenska blomsterfrämjan-det. Behovel av bidrag till rationaliseringsålgärder inomträdgårdsnäringen kvarstår oförändral. har efterfrågan på bidrag förinförande av ny teknik varil begränsad. Styrelsen har dock noterat ett ökatintresse för detta bidrag . Likaså kan en ökad efterfråganpå regionala bidrag noteras. Styrelsen beräknar att detta bidragsbehov kommeratt uppgå till ca 3 milj. kr. Trädgårdsnäringens oljeberoende ärfortfarande slorl. I många företag finns också behov av att ersätta gamlaväxthus med nya. Nya lekniska lösningar utvecklas och det finns elt stortintresse för energibesparande investeringar. Bidragsramen för /85räckte inte för alt läcka efterfrågan pä slöd. Ansökningar har inte kunnatbehandlas pä grund av brist på medel. Lanlbruksstyrelsen förutser atl anvisademedel för innevarande budgelår inle kommer att motsvara efterfrågan. /87 bedömer styrelsen alt efterfrågan också blir stor. Trotsdella anser sig styrelsen inte med hänsyn till den anbefallda återhållsamhetenkunna föreslå någon uppräkning ulan föreslår att bidragsramen fastställs tilloförändrat belopp, dvs. Jag förordar att en oförändrad bidragsram på sammanlagl 7milj. anvisas för nästa budgelår för ändamål rörande rationalisering ochenergibesparande ätgärder inom trädgärdsnäringen. Anslaget bör föras upp med 7milj. Jag hemställer att regeringen föreslär atl 1. medge att underbudgelårel 1986/87 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringens ralionaliseringm. m. med sammanlagl högst , 2. till Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. för /87 anvisa eltförslagsanslag av . Främjande av trädgårdsnäringen Prop. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Frän anslaget utbetalas bidrag till vissa förträdgärdsnäringen allmännyttiga ändamål. /85 har bidrag beviljats med 0,9milj. Efterfrågan på bidrag under /85 varfyra gånger så stor som tillgängen på medel. Lanlbruksstyrelsen var därförtvungen atl krafligl prioritera bland projekten. Del är av slort värde attmedel finns lill projekt som varken kan tas upp av försöksverksamheten ellerrådgivningen. Lantbruksstyrelsen föreslår oförändral anslag. Anslagetbör i likhet med vad lanlbruksstyrelsen förordal föras upp med oförändralbelopp. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Främjande av trädgårdsnäringen /87 anvisa elt reservationsanslag av . Stöd till innehavare av fjällägenheter m. m. 1984/85Ulgift 1499083 Reservation 577545 198.5/86Anslag 1300000 1986/87Förslag 1300000 Anslaget används i huvudsak för bidrag tillinvesteringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, tillunderhåll och upprustning av lägenheter, lill avvecklingsbidrag ochavträdesersättning åt innehavare av fjällägenhel, till gäslgiveribestyr samltill inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Lantbruksstyrelsenbedömer behovet för /87 tiii 1,3 milj. kr., dvs. oförändratanslag i förhållande lill för budgelårel 1985/86 anvisat belopp. Vid beräkningen av anslagsbeloppel har hänsyntagits till såväl beräkna de utgifter för inlösen av byggnader på bestående fjällägenheter som de inkomster om ca200000kr. på arrendeavgifter m. m. som redovisas under anslaget. Anslaget bör i likhet med vad lantbruksstyrelsen förordatföras upp med "" '' oförändral belopp. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Stöd till innehavare avftällägenheter m. m. för /87 anvisa etl reservationsanslag av 1300000kr. Främjande av husdjursaveln m. m. 1984/85 Utgift 750009 Reservation 287589 1985/86 Anslag 510000 1986/87 Förslag 260000 Från anslaget utgår bidrag tillSvenska Häslavelsförbundel och andra avelsföreningar och liknandeorganisationer saml ersättning till statens represenlanler i Stiftelsen och Hästsportcentrum. Medlen har tidigare tagils i anspråk dels som bidrag tillavelsorganisationer för nötkreatur, svin, får, Qäderfä och kaniner samt tjurar, dels som stöd till hästaveln. Enligt1984 års riksdagsbeslut skulle den tidigare anslagsposten Stöd till hästavelndisponeras för övergång till ny huvudmannaorganisation för hästavelsarbetel. Ensådan har formellt konstituerats under namnet Svenska Häslavelsförbundel(SH). Efler bidrag enligt tidigare riksdagsbeslut tillhingsl-uppfödningsanslalten Wången samt bidrag enligt tidigare åtaganden är denutgående reservationen , som avses utgå till SH. Av 1985/86 ärsanslag avser styrelsen alt utge ett i stort sett halverat bidrag mot tidigarelill avelsorganisationer för nötkreatur, svin, får, fjäderfä och kaniner m.m.,eller ca . Efter reservation för ersättningar till statensrepresentanter i Stiftelsen och Hästsportcentrum samt förtidigare åtaganden beräknas ca . ulgå lill SH. Lantbruksstyrelsen anser atl ettfortsatt stöd till SH är nödvändigt för att bl.a. säkerställa en avelsvärderingav hingstar enligt förordningen (1985: 343) om kontroll av husdjur m. m.Lantbruksstyrelsen anser vidare att för vissa andra avelsorganisationer krävsetl fortsatt slöd samt att särskilda medel är nödvändiga förlanlbruksstyrelsens utvecklingsarbete på husdjursavelns område. Enligt beslut (prop. 1983/84: 100 bil. II, JoU25, rskr209) skall anslaget till främjande av husdjursaveln successivt avvecklas. Enligt min mening bör anslaget upphöra budgelårel 1987/88. För /87 bör anslaget föras upp med . Det bör ankomma pä lantbrukssty- 32 relsen alt inom denna ram,med beaktande av nämnda riksdagsbeslut, Prop. 1985/86: 100 disponera medlen på sätt som styrelsen finner lämpligl. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan omdisposition av fonden för främjande av exporten av avelsdjur. Riktlinjerna för användningen avhästexporlberedningens vinstmedel innebår bl. a. alt medel har avsatts till enfond för främjande av export av avelsdjur (prop. 1951: 162, JoU 28, rskr24). Iförarbetena till propositionen betonas att medlen skall användas på sådant sättatt jordbruket som helhet fär nytta av dem. I skrivelse till regeringen att ifrågavarande fond återförs lillgagn för hästaveln, lantbruket och samhället i sin helhet. Jag föreslår atl fonden, som vid utgången /85 hade elt bokfört värde av eget kapital av ,avvecklas och atl medlen disponeras för utvecklingsarbete rörande avel medhusdjur. Det bör ankomma på lanlbruksstyrelsen att avveckla fonden och fördelafondmedlen i enlighet härmed. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. medge atl fonden för främjande av exporten avavelsdjur av vecklas och att medlen får användas i enlighet med vad jag har angett i det föregående,