prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Sysselsättnmgsskapandeåtgärder ., ,_ Platsförmedlingoch andra omslällningsfrämjande ålgärder kommer även vid en långsammaretillväxt all prioriteras i arbetsmarknadspolitiken. Det är samlidigl nödvändiglatt hålla en hög beredskap för sysselsättningsskapande åtgärder som ger arbetefrämst åt grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Rekryteringsstödet infördes den närtecknen på en konjunkturuppgång säkerställts. För alt kartläggarekryteringsstödets effekter och inriklning har AMS gjort enutvärdering i mindre skala. Jag återkommer strax lill denna. För egen del gör jag bedömningen attrekryteringsstödet infördes . Del tillkom i eltexpansionsskede i den svenska ekonomin och del bidrog, på elt betydligt bättresätt än tidigare stöd av liknande karaktär, till att uppnå avsedda syften omtidigareläggning och att påverka rekryteringen. Den förändring av riktlinjernasom gjordes med koncentration på uppgiften att styrarekryteringen till vissa grupper har lett lill alt antalet beslut om nya stödhar minskat. Totalt hade 13000 personer arbete genom rekryteringsstödet ioktober 1985 mot 27000 årel före. Inför perspektivet av en konjunkluravmallningkommer rekryteringsstödet att vara mindre verksamt. Mot denna bakgrund bör desysselsättningsskapande insatserna utnyttjas för att skapa möjligheter förframför allt långtidsarbetslösa att få arbetslivserfarenhet eller förnyadkontakt med arbetslivet, och därigenom öka utsikterna för ett permanent arbete.Jag kommer därför föreslå att rekryteringsstödet för tillfället bör avvecklasfr. o. m. den . I stället bör enskilda beredskapsarbeten utnyttjasför all med inriklning på näringslivet söka skapa etl verksamt medel motlångtidsarbetslöshet. Svårigheterna att komma till rätta med långtidsarbetslöshetenberor på atl dess orsaker varierar från individ till individ. Det gäller därföralt med aktiva förmedlings- och utbildningsinsatser i möjligaste mån förebyggaalt långtidsarbetslöshet uppkommer. DenI utökades tiden i ungdomslag med i genomsnitt per veckaför handledda arbetssökaraktiviteter. Antalet personer i ungdomslag har underden senaste delen av varit betydligt lägre än under Qolåret. För allutvärdera dessa jobbsökaraktiviteter och för att komplettera bilden avungdomslagens effekter har jag uppdragit åt AMS och atl varför sig till den lämna en redovisning av arbetsförmedlingens arbetemed ungdomar i ungdomslag. har också beviljats bidragtill en uppföljningsstudie av ungdomslagen. Jag har i det föregående konstaterat attarbetslösheten i åldersgmppen har minskat i betydligt mindre utsträckning än bland tonåringar na. Befolkningen i åldrarna kommer dessutom att öka fram . AMS har därför också getts i uppdrag att redovisa bakgmndsdata och insatser för denna ålderskategori. Pågrundval av della malerial, del översynsarbele som görs kring den Prop.1985/86: 100 yrkesinriktade gymnasieutbildningen och med aktiv medverkan frånar- Bil. 12 betsmarknadens parter bör del finnas möjligheter attytteriigare förbättra de samlade insatserna för ungdomsgruppen. 3 Den arbetsmarknadspolitiska forskningen Forskningeninom arbetsmarknadspolitikens område bedrivs främst inom arbetsmarknadsverketssektorforskningsorgan delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA).Utgångspunkten för delegationens verksamhet har de senasle åren varit detforskningsprogram som utarbetades . Forskningen har bedrivitsföreträdesvis inom högskolan och finansierats helt eller delvis avarbetsmarknadsdepartementet. Den av delegationen initierade ochsammanhållna forskningen har haft tre huvudinriktningar. Ett förstaforskningsområde har varil studier kring arbetsmarknadens funktionssätt och deförhållanden på arbetsmarknaden som de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaavser att påverka. Delegationens andra forskningsområde har varitstudier av effekterna av arbetsmarknadspolitiken. Sålunda harutvärderingsstudier gjorts av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I sambandmed dessa studier har också de teoretiska och melodologiska problem som aktualiserasvid utvärdering av arbetsmarknadspolitiken belysts. Som etl tredje forskningsområde kan urskiljasforsknings- och utvecklingsarbete som mer direkt tar sikte på självaplanerings- och genomförandeprocessen i de verkställande organen. Hit hörprojekt med syfte att utveckla utvärderingsmetoder och planeringsmodeller somanknyter fill de arbetsmarknadspolitiska avvägnings- och styrproblemen såsom deframträder inom ramen för rådande organisations- och budgeteringssystem. Hithör också studier kring hur genomförandel av arbetsmarknadspolitiska åtgärdersker. Resultaten av delegationens verksamhet har bl.a.presenterats i betänkandet (SOU 1984: 31) Arbetsmarknadspolitik underomprövning. En sammanställning av remissvaren på betänkandet har lämnats i EFA:s rapport nr 13 Seminarium kring arbetsmarknadspolitisk forskning. Ett nytlarbetsmarknadspolitiskt forskningsprogram har därefter utarbetats av delegationen.Detla har publicerats i rapport nr 14 arbetsmarknadspolitisktforskningsprogram. I förslaget till forskningsprogram pekardelegationen på att belydande forskningsuppgifter återstår. Utvecklingen påarbetsmarknaden, med bl. a. växande långtidsarbetslöshet och tendenser tillminskad anpassningsförmåga, medför ett stort behov av forskning om arbetsmarknadensfunktionssätt. Även de förändringar som sker inom arbetsmarknadspolitiken iform av tillkomsten av nya ätgärder, förändringar av beslutsformer och en ökadsamverkan med kommunerna ställer krav på omfattande utvärderingsinsatser,enligt delegationen. Allmänt sett finner jag atl förslaget tillarbetsmarknadspolifiskt forsk ningsprogram är en lämplig ulgångspunkl för delegationens fortsatta arbe te. Jag anser det angeläget att stödja och skapa fömtsättningar för arbetet 19 med all genomföra ochutveckla forskning kring arbetsmarknaden, arbels- Prop. 1985/86: 100marknadspolitiken och dess effekter i enlighet med de av delegationen Bil.12 utformade riktlinjerna. Jag delar emellertid delegationens oro när delgäller erforderliga forskningsinsatser inom del arbetsmarknadspolitiskaområdet. Genomförandet kommer all kräva betydande forskarresurser. Jag kommerframöver att ägna uppmärksamhet ål denna fråga. Vidnordiska rådels session i lade finans- och arbetsmarknadsministrarnafram en nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. Inom handlingsplanens ram kommer fr.o.m. ellantal projeki inom bl.a. arbetsmarknads-och utbildningsområdet att starta i denordiska länderna. 1 etl projeki kommer del att prövas nya samarbetsformermellan arbetsmarknadens parter, ulbildningsmyndigheler ocharbetsmarknadsmyndigheter i syfte atl förbällra arbelsplaceringen efler enslutförd yrkesutbildning. Elt annal projeki kommer alt pröva nya former för attbekämpa ungdomsarbetslösheten och slutligen i ett tredje projekt kommer atlprövas nya ålgärder för att förhindra långtidsarbetslöshet. Projekten skallpågå och finansieras dels via nordiska medel, dels nationellt. Jaghar därför under anslaget B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder beräknat 0,5milj. för den nafionella finansieringen under /87. Jag sermycket positivt på dessa möjligheter som kommer att kunna bidra till atl nyaformer skapas för all komma till rätta med olika problem på arbetsmarknaden. 1985/86: 100 Regeringensarbetsmiljöpolilik syftar till alt irygga människors rätt till en i allaavseenden god arbetsmiljö. Risker för ohälsa och olycksfall måsle så långtmöjligt undanröjas. Arbetsmiljön måste utformas så att möjligheterna tillengagemang, arbetsglädje och personlig utveckling i arbetet främjas. Del råder bred politisk enighet om de krav påarbetsmiljöns beskaffenhet, som kommer till uttryck i arbetsmiljölagen. Lagensintentioner får konkret innehåll dels genom de avtal som arbetsmarknadensparter träffar på arbelsmiljöområdet, dels genom de närmare föreskrifter somarbetarskyddsstyrelsen utfärdar med slöd av lagen. Tillsynen av arbetsmiljönoch av efterlevnaden av reglerna på området är primärt en uppgift för arbetarskyddsverkel.Samtidigt är parternas insatser, inte minst på det lokala planet, av avgörandebetydelse för atl arbetsmiljön skall kunna förbättras. En gmndläggandeförutsättning för att målet en god arbetsmiljö ål alla skall kunna uppnås äralt arbetet med att förverkliga intentionerna i arbetsmiljölagen fullföljs.Dämtöver krävs att samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare iarbelsmiljöarbelet fortlöpande utvecklas. En kraftfull satsning på forskning om hur skador iarbetslivet uppkommer och hur de kan förebyggas är vidare avgörande för attsunda och säkra arbetsmiljöer skall kunna åstadkommas. Det är också enförutsättning för all samhållets tillsyn skall kunna utvecklas och beakta nyakonstaterade samband mellan arbetsmiljö och ohälsa. Regeringens mål är att nyanvändning av asbest heltskall förbjudas . Särskild uppmärksamhet behöver ägnasallvarliga olycksrisker, förebyggande av belastningsskador och skador tillföljd av den ökade användningen av kemikalier. Även konsekvenser av ny teknikpå arbetstagarnas hälsa, arbetstillfredsställelse och på deras möjligheter attsjälva påverka sin arbetssituation kommer att behöva uppmärksammas ytterligare. Om vi skall nå målel arbeie ål alla måstehandikappade ges möjlighet lill full delaktighet i arbetslivel. Arbetslinjen isvensk arbetsmarknadspolitik innebår bl.a. att handikappade, i stället för atlerhålla kontantstöd, skall kunna försörja sig genom eget arbete. Eftersomarbetsinkomsten i de flesta fall överstiger exempelvis förtidspension, blirarbetet del främsta medlet för alt jämna ut skillnader i standard mellanhandikappade och befolkningen i övrigl. För den enskilde ger arbetet inle baraen försörjning ulan också sociala kontakter, självförtroende och ökademöjligheter att aktivt della i samhällslivet. Jag kommer i det följande att redovisa pågående ochplanerat förändrings- och ulvecklingsarbele inom arbetslivsområdel. Regeringenssträvanden atl hålla tillbaka utgiftsökningarna och minska underskottet i statensbudget innebär att åven arbetarskyddsverkel måsle 21 Genom omfördelning- Prop. 1985/86: 100ar inom verksamhetsområdet har emellertid den procentuella besparingen Bil. 12kunnat begränsas i förhållande till huvudförslaget. I del följande kommer jagdärför att föreslå att anslaget C I. Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning skallminskas realt . De medel som därigenomtillförs arbetarskyddsverket utöver huvudförslaget är i första hand avsedda förden regionala tillsynsverksamheten. föreslås vidaretillföras vissa medel som kompensation för övertagandet av den kommunalatillsynens arbetsuppgifter . För all kunna införa en samordnad lösning förinformationssystemet om arbetsskador () och ett samordnatarbetsställeregisler för arbetarskyddsverkel () föreslås dessutom attvissa medel tilldelas verkel för investeringar i /. Till följd avsamordningssträvandena kring biblioteks- och dokumentationstjänsterna vidarbetarskyddsstyrelsen, arbetslivscentmm och föreslåsatt vissa medel förs över från till arbetarskyddsstyrelsen.Dessutom kommer jag att föreslå en viss nedskärning av anslaget till följd avalt tillsynen enligt vägarbetstidslagstiftningen fr. o. m. näsla budgetår försöver från yrkesinspektionen till trafiksäkerhets verket. För att reservationsanslagetC 2. Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur skall kunnaräknas upp i takt med kostnadsutvecklingen , kommerjag atl föreslå en viss uppräkning av detta anslag och atl medel för detla försöver från fonden för arbetsmiljöförbåttringar till statsbudgetensinkomsttitel. 1 budgetproposition lade jag fram förslagtill en ny konstruktion för arbetarskyddsfondens bidragsgivning tillarbetarskyddsstyrelsen. Förslaget, som antogs av , innebär allbidraget fr.o.m. /86 utgör en fast procentuell andel av fondensårliga intäkter av arbetarskyddsavgiften. Del innebär också att medlen ifortsättningen anvisas av arbetarskyddsfondens styrelse och inle genom årligabeslul av regeringen. Syftet med den nya konstruktionen är alt underlättastatsmakternas insyn i omfattningen och fördelningen av de samlade medel somarbetarskyddsstyrelsen förfogar över. I socialutskottets belänkande (SoU 1984/85:16) omanslag till arbetsmiljö m. m. erinrade utskottet om att bidraget frånarbetarskyddsfonden inte får användas för andra ändamål än sådana som anges i4kap. 8 § lagen (1981:691) om socialavgifter. Utskottet förutsatte attregeringen vid utformandet av närmare föreskrifter för medelsanvändningenövervägde om del nya systemet bör föranleda ändring av ifrågavarandelagbestämmelse och i så fall återkom till i den frågan. Med stöd av beslut har regeringenbeslutat (1985:330) om ändring i förordningen (1971:803) med instruktion för styrelsen för arbetar skyddsfonden. Vidare har regeringen genom beslut föreskrivit att 7,av fondens intäkter av arbetarskyddsavgifter åriigen skall ställas till arbetar skyddsstyrelsens förfogande. Såväl i den ändrade inslrukfionen som i de föreskrifter regeringen har meddelat anges att medlen i huvudsak skall användas för sådan forsknings- och utvecklingsverksamhet inom arbetar- 22 skyddsområdet som bedrivsvid arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdel- Prop. 1985/86: 100 ning. Enligtmin mening ligger den föreskrivna medelsanvändningen helt i Bil. 12 linjemed de tidigare nämnda bestämmelserna i lagen om socialavgifter. Den nyakonstruktionen för arbetarskyddsfondens bidragsgivning till arbetarskyddsstyrelsenbehöver därför, som jag ser det, inte föranleda någon ändring i lagen omsocialavgifter. Riksdagenantog regeringens proposifion (1984/85:89) om företagshälsovård ocharbetsanpassning (SoU 1984/85:13, rskr 172). beslut omfattar bl. a.riktlinjer för företagshälsovårdens inriktning och utbyggnad, nya bidragsreglerför företagshälsovården samt regler för att underlätta anpassnings- ochrehabiliieringsverksamheten på arbetsplatserna. De nya reglerna träder i kraflden . har under hösten 1985tillsammans med , , arbetarskyddsstyrelsen saml LO, PTKoch SAF anordnat sex regionala informafionsmöten. Vid dessa möten harföretagshälsovårdsenheter, lokala parter och myndigheter m.fl. informerats omde förändringar som följer av beslut. Arbetsmarknadsdepartementethar också givit ut en informationsskrift om de nya reglerna omföretagshälsovård och arbetsanpassning. Skriften har distribuerats till företagshälsovårdsenheter,arbetsmarknadens parter, samlliga skyddsombud m. fl. Riksdagenhar godkänt regeringens proposifion (1985/86:40) om samladtillsyn av arbetsmiljön (SoU 1985/86:6). Beslutet innebär att tillsynen av arbetsmiljönvid vissa mindre arbetsställen förs över från kommunernalill yrkesinspektionen. Enligt den förhandlingsöverenskommelse som har träffalsmellan staten och kommunerna och som regeringen tidigare denna dag har godkäntskall ca 20 milj. kr. föras över från kommunerna lillstaten som kompensation för statens vidgade åtaganden. Genom överenskommelsenförbinder sig staten vidare att erbjuda arbetstagare, som år anställda hoskommunerna och som är upptagna i en särskild förteckning som har fogals lillförhandlingsprotokollet, anställning hos yrkesinspektionen fr. o. m. den Ijanuari 1987. Statens åtagande i denna del förutsätler atl särskilda avtalträffas mellan staten och berörda kommuner före den . Tekniskprovning, kemikaliekontroll m. m. Regeringenhar i proposition (1985/86:27) om lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m. m. lagl fram förslag till ny provningslagsfift- ning som skall ersätta lagen (1974:896) om riksprovplatser m. m. och lagen (1975:494) om beslutanderätt för riksprovplats som inte är myndighet. Förslaget gäller organisationen av den kontroll i form av teknisk provning eller besiktning som är tvingande för enskilda. Det omfattar bl.a. den 23 provning och besiktningsom föreskrivs på arbetsmiljöområdet. Syftet med Prop. den nyakontrollorganisationen är att den skall ligga till gmnd för effektiva- Bil.12 re och mer flexiblakontrollsystem. Obligatorisk kontroll, som ersätter begreppet officiell provning,skall kunna utföras även av auktoriserad Som närmare berörts under nionde huvudtiteln harriksdagen antagit en lag (1985:426) om kemiska produkter, som skall ersättalagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor, samt beslutat inrätta en nymyndighet för kemikaliekontroll, kemikalieinspektionen. Lagen träder i krafloch kemikalieinspektionen påbörjar sin verksamhet . har utarbetat förslag till organisaiion m. m. för den nyamyndigheten. Regeringen har vidare med stöd av bemyndiganden i lagen om kemiskaprodukter utfärdat förordningar med föreskrifter till den nya lagen. Blanddessa författningar ingår den förordning om anmälningsskyldighet belräffandeasbest i ventilationsanläggningar som anges under avsnittet om ålgärder motasbest. Därvid har bl.a. föreskrivits om tillsynsansvarets fördelning mellanberörda myndigheter. skall utövatillsyn över efterlevnaden av den föreslagna lagsfiftningen inom arbetsmiljöområdet. tillkallade jag en särskild utredare () med uppdrag att se över bestämmelserna om sekretess och tystnadspliktpå arbelsmiljöområdet. Enligt direkfiven (Dir. 1985: 32) skall utredarenframför alll klarlägga de centrala fackliga organisationemas ställning vidtillämpningen av nuvarande sekretessbestämmelser på arbetsmiljöområdet samtderas möjligheter att få tillgång till information om risker i arbetsmiljön.Utredaren skall därvid bl. a. belysa det behov som kan finnas för skyddsombudoch ledamöter i skyddskommitté atl föra informalion vidare till cenlral fackligorganisation. Den särskilde utredaren skall ha avslutat sitt arbete under år1987. Regeringen har i proposition (1985/86:23) omändring i m.m. (företagsbol) föreslagil all en ny ekonomisksanktion införs, benämnd företagsbot. Sanktionen, som föreslås bli konstrueradsom en särskild rättsverkan av brott, skall kunna åläggas en näringsidkare,oberoende av om denne är fysisk eller juridisk person, för brott i verksamhetensom innebär ett grovt åsidosättande av särskilda skyldigheter som åvilar näringsidkareneller annars är av allvarligt slag. Bland författningar som skall avsesinnebära sådana särskilda skyldigheter nämns i propositionen arbetsmiljölagen ocharbetstidslagen. Bolen skall bestämmas direkt i pengar fill . ochhögst 3 milj. kr. finns en delegation förhybrid-DNA-frågor vid arbetarskyddsstyrelsen. Delegationen som är rådgivandeskall främja säkerheten vid användning av hybrid-DNA-tekniken och spridakunskap om utvecklingen på området. Delegationen har avlämnat en verksamhetsberättelseför tiden den - . Betänkandet (Ds A 1984:5) Behövshybrid-DNA-kontrollen? som avlämnades bereds inomregeringskansliet. 1985/86:100 Frågor om asbest p-i ,- Riksdagenhar genom skrivelse givit regeringen till känna (SoU1983/84:29, rskr 350) vad socialutskottet anfört om,asbest i bromsbelägg ochandra friktionsbelägg samt om medicinsk kontroll vid arbeie med asbest.Utskottet ansåg bl.a. all del kunde övervägas att införa ett generellt förbudmol alt sälja nytillverkade fordon med asbesthaltiga bromsbelägg och atl dennafråga skyndsamt borde utredas. I fråga om medicinsk kontroll ansåg utskottet attden anknytning till minst halva arbetstiden för vissa sysselsatta som angivitssom fömtsättning för rätten lill läkarkontroll enligt 26 § 2 iarbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1981:23, senast omtryckt 1984:6) omasbest var olycklig. Enligt utskottets mening borde utgångspunkten i ställetvara att alla som i sitt arbete utsätts för inandning av asbest bör erbjudasläkamndersökning. När det gäller arbete av här aktuellt slag byte av bromsbackaretc. -fanns enligt utskottels mening inle skäl att behålla det i 26 §asbestkungörelsen angivna villkoret om minsl halva arbetstiden. Med anledning av skrivelse uppdrogregeringen ål arbetarskyddsstyrelsen att i samråd med trafiksäkerhetsverketoch produktkontrollnämnden närmare utreda förutsättningarna för och konsekvensernaav atl nu införa ett generellt förbud mot att sälja nytillverkade fordon medasbesthaltiga bromsbelägg. Vidare fick styrelsen i uppdrag att i samråd medsocialstyrelsen närmare utreda fömtsättningarna för och konsekvenserna av attinföra en skyldighet för arbetsgivare att, utan villkor rörande viss lidsarbete med asbest, ombesörja läkamndersökning av alla dem som sysselsätts iarbeie med byte eller renovering av bromsbackar och kopplingslameller medasbesthaltiga frikfionselement. Arbetarskyddsstyrelsen redovisade uppdraget omasbest i bromsbelägg . Styrelsen anförde därvid att de tekniskaproblemen med asbestfria bromsbelägg till personbilar och motorcyklar föreföllatt vara lösta eller kunna lösas inom och att fr.o. 1987 årsmodeller skulle endast nio bilmärken med asbesthaltiga belägg återstå.Styrelsens bedömning var atl ett förbud mot försäljning av nytillverkade personbilaroch motorcyklar med asbesthaltiga bromsbelägg skulle kunna införas tidigastden samt atl ett förbud mot försäljning av sådana belägg tillfordon till vilka det finns godtagbara asbestfria belägg att tillgå vore etteffekfivt komplement till asbestkungörelsen._ För tunga fordon ansåg styrelsenatt de tekniska problemen med asbestfria bromsbelägg var större och atl delinte var möjligt atl bedöma när elt förbud mot försäljning av sådana fordon medasbesthaltiga bromsbelägg skulle kunna införas. I arbetarskyddsstyrelsens yttrande den 31 januari1985 med anledning av uppdraget om medicinsk kontroll fann styrelsen skäl att respektera den oro som en asbestexponerad person kan känna för sitt hälsotillstånd och att oron i vissa fall kan vara av den grad att det kan anses medicinskt befogat att, som elt led i sjukdomsutredningen, genomföra en lungundersökning. Anställda borde i dessa fall erbjudas läkamndersökning. Styrelsen ansåg vidare att om en hälsoundersökning i stor skala skulle komma att anordnas borde man överväga att åtempprepa det i slutet av 1970-taIet genomförda 25 hälsoundersökningsprogrammetav personer som tidigare i sin anställning Prop. 1985/86: 100 har exponerats för asbest. Regeringen beslutade atl uppdra åtkommerskollegium atl vidta notifieringsåtgärder, enligt gällande procedurer iGATT och EFTA, om förbud alt sälja nytillverkade personbilar och motorcyklarförsedda med asbesthaltiga bromsbelägg. Förbudet skulle avse modeller somtypgodkänns efter . Vidare beslutade regeringen om medel förhälsoundersökningar av personer som i sin tidigare anställning har exponeratsför asbest samt om medel för information m. m. i samband med dessaundersökningar. har sedermera fått i uppdrag alt i samråd medarbetarskyddsstyrelsen organisera och leda hälsoundersökningarna. Regeringenhar i uppdraget betonat vikten av att rökningens hälsorisker särskilt belysesi samband med undersökningarna. Efter begäran från myndigheterna har regeringenäven beviljat medel ur fonden för arbetsmiljöförbåttringar för alt upprätta ettregister över resultaten från de hälsokontroller som genomförs. Regeringen beslutade vid samma tillfälle dessutomall tillsätta en asbest-kommission inom under min ledning.Kommissionens uppdrag var att skyndsamt utarbeta förslag till åtgärder motasbest. överlämnade den 29 augusti 1985ett förslag till handlingsprogram med åtgärder mot asbest främst inomarbelsmiljöområdet. Kommissionens förslag omfattar 28 punkter. Regeringen har faltal följandebeslut med anledning av kommissionens förslag. - En förordning omanmälningsskyldighet belräffande asbest i ventilationsanläggningar harutfärdats för att få lill stånd en kartläggning av asbestförekomst iventilationsanläggningar med mekanisk Ulluftsventi-lation. - har fått iuppdrag atl skyndsamt utarbeta regler för asbest i skeppsljänst. - har fåtti uppdrag att se över bestämmelserna om byte av säkerhetsdetalj i fordon.Översynen skall ske under beaktande av trafiksäkerhetsaspekter och syfta tillatt entydigt definiera villkoren så att asbestfria frikfionsmaterial skallkunna monteras i fordon utan att den enskilde fordonsägaren skall behövaregistreringsbesiktiga fordonet. - skallstudera utvecklingen av asbestfria friktionsbelägg så att urtrafiksäkerhelssynpunkl oacceptabla risker inte uppstår.