prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Restfaktomvänlas ge en KPI-effekt på 1,1986, vilket innefattar ett antagande omoförändrade vinstmarginaler. Effekten på KPI av höjningar av diverse taxor 1986beräknas tUl 0,. Jordbruksområdets bidrag fill den allmänna prisutvecklingenhar uppskattats liU 0,. Därvid har beaktats det jordbruksavtal som slöts idecember 1985. Sammantagetberäknas konsumentpriserna stiga med 4,under loppet av 1986. Detta innebärall KPI meUan årsgenomsnitten 1985 och 1986 beräknas öka , vilketskulle innebära en ökningstakt av samma storieksordning som under 1960-talet.Implicitprisindex för privat konsumtion beräknas öka i något långsammare takt. Även om således konsumentpriserna beräknas öka ilångsammare takt 1985 än 1984 ligger prisutvecklingen i fortfarande påen högre nivå än genomsnittligt i andra länder. Prognosen innebär dockalt infiationen i närmar sig den nivå som har antagits för våra konkurrentländer. Idiagram 6:2 redovisas den reala timlönens (se nedan för definition) ulvecklingunder . Av diagrammet framgår alt reaUönerna före skatt slegkrafligl under 1970-lalel, särskilt under första delen av decenniet. Mellan1970 och ökade limlönen realt sell . därefter,19791983, minskade reaUönen så att nivån 1983 översteg nivån 1970 med endastca . Delta är även internafioneUt sett en mycket kraftig anpassning nedåt avreallönema, en anpassning som nödvändiggjorts dels av en försämradkonkurrenssituation för svenskt näringsliv med åtföljande underskott i bytesbalansenoch stigande räntebetalningar, dels av en sämre intemationell ekonomiskutveckling med kraftigt stigande arbetslöshet och i förhållande till tidigaredecennier låg tUlväxt. har nedgången i reallön bmfits ochden reala fimlönen varit i slort sett oförändrad. förutses, vid denantagna fimlöneökningen på 51/, en viss ökning av den reala timlönen. Beräkningarna av den reala timlönen är baserade påuppgifter från nationalräkenskaperna om genomsnittlig timlön för samtligalöntagare (bedömningar). Timlönen hardeflate-rals med konsumentprisindex. Uppgifterna avser real limlön före skatt.Beräkningar av månads- och årslöner efter skatt för olika typer av löntagareoch löntagarhushåll skiljer sig normall från de redovisade siffroma. 1985/86:100 Bil. Diagram 6:2 Real timlön 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 Källor: , slafistiska centralbyrån ochfinansdepartementet. 6.5 Konsekvenser av olika löneantaganden Prop. Denprognos för den svenska ekonomins reala utveckUng 1986, som redovisas i denpreliminära nationalbudgeten, påverkas inte i någon större utsträckning av enmindre ändring av löneantagandet. Däremot skulle högre löneökningar medföra enhögre inflation . Det framgår av de kalkyler konjunkturinstitutetgjorde i den reviderade nationalbudgeten 1985. Där gjordes beräkningar av densvenska ekonomins ulveckling 1985 vid två olika löneanlaganden, resp 7%.Resultaten av beräkningarna visade bl. a. att den högre löneökningstaktenmedförde följande förändringar. Den privata konsumtionen beräknades bli 0,högre.Samiidigt försämrades exporten med 0,. BNP påverkades inte aUs. Både bytesbalansenoch den offentliga sektorns finansiella sparande förbättrades med 0,5 resp 3,5miljarder kr. Konsumentpriserna steg med 0,för året i genomsnitt. Underloppet av året ökade de emeUertid . Däremot skulle högre löneökningstakter få påtagliganegativa konsekvenser på den ekonomiska ulvecklingen åren efter 1986. a. av de beräkningar som gjordes av långtidsutredning (SOU1984:4) och i Svensk ekonomi 1985-1988 (bUaga tiU den reviderade nationalbudgeten1985). I nämnda bilaga jämförs en utveckling där lönernastiger och priserna med 1985-1988 med alternativdär löneökningarna är per är och inflationen . Resultaten avberäkningama visar på kraftigt fallande BNP och investeringar 1987 och 1988vid de högre pris- och löneökningstakterna. Även sysselsättningen minskar ocharbetslösheten stiger fiU 1988. Vid de lägre pris- och löneök-ningslaklemauppnås däremot en fortsatt BNP-tiUväxl på . Invesieringarna fortsäiter alt öka och arbetslöshetenreduceras. Enligt dessa beräkningar medför högre löneökningslaktunder att arbetslösheten 1988 ökar med 40000-50000personer. 1985/86:100 Bil. 7.1 Hushållens disponibla inkomster Hushållensinkomster ökade med både 1984 och 1985, se tabell 7:1. TiU följd aven fallande inflation blev emellertid den reala ökningen betydligt högre 1985än 1984. Den reala disponibla inkomsten beräknas ha ökat 1985.Osäkerheten är emellertid fortfarande stor om hur myckel hushållens inkomsterökade . Den kraftiga ökningen av privat konsumtion och slalisfik över in-och utlåning lyder på atl inkomstökningen kan ha varit betydligt större. I säfall skuUe den nedgång i hushållens sparkvot, som de nuvarande beräkningarnaimplicerar, vara överdriven. Prognosema baseras bl. a. på deförutsättningar rörande timlöner och priser, som redovisades i kapkel 6.Lönesumman beräknas öka med 6,. Ett ökat antal löntagartimmar väntas ge etlbidrag pä 1,fiU denna förändring. De beräkningar, som redovisas senare, avinkomstöverföringar och direkta skatter, innebär atl hushållens inkomsterdärmed skulle öka 1986. Med en prisökning på ger det underiag fören ökning av real disponibel inkomst med ca I % 1986. Inkomstöverföringarna till hushåUen frän denoffentliga sektorn sjönk något i reala termer meUan 1983 och 1984, se tabell7:2. En starkt bidragande orsak härtill var den tUl följd av devalveringenhösten 1982 begrän- Tabell7:1 Hushällssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande Procentuell förändring från föregående år Tillräknat driftsöverskott, egna hen: Tilläggspost till disponibel inkomst 6,0 6,7 2,5 3,1 4,8 Nettoinbetalningar lill del offentliga Inkomstöverföringar hushåll Direkta skatter, avgifter m. m. Räntor och utdelningar, netto Övriga transfereringar, netto - 21 714 146864 - 5 376 9456 -6.1 12,2 9,8 9,7 8,8 8,9 9,2 17,3 Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvot, nivå i % -0,2 -0,5 Disponibel inkomst Privat konsumtion Implicitprisindex för privat konsumtion (1980=100) Konsumentprisindex (1980=100) Källor:Konjunkturinsfitutet, slafistiska centralbyrån och . Prop.1985/86: 100 Bil. Tabell7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll Studiebidrag m. m. -15,3 -34,8 -23,6 -17,7 -21,8 -25,6 -15,3 Pensioner till f. d. anställda Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor:Konjunkturinsfitutet, , , statisfiskacentralbyrån och . sadeprisuppräkningen av pensionema. Vidare minskade stora delar av de statligatransfereringarna som en konsekvens av dels den restriktiva statligautgiftspolitiken, dels förbättringen av arbetsmarknadsläget. Deoffentliga inkomstöverföringarna beräknas 1985 ha ökat realt med . Barnbidragen höjdes kraftigt frän perbarn till per barn. Även flerbarnstillägget och studiebidragen höjdes.Bland de kommunala transfereringarna är det främst socialbidragen som ökarstarkt 1985. Socialbidragen svarar emellertid bara för av den offentligasektorns inkomstöverföringar fiU hushållen. Transfereringarna frånsociaUörsäkringsseklorn ökar realt sett mest av de offentligatransfereringarna, vilket sammanhänger med atl ATP-utbetalningarna fortfarandestiger i takl med alt det genomsnittliga antalet basbelopp per ATP-pensionärökar. Prognosernaför 1986 bygger pä att basbeloppet, enligt utfallet av konsumentprisindex förnovember 1985, stiger från 1985 lill 1986.Arbetslöshetsersättningen föresläs i budgelproposifionen höjas med . per dag fr. o. m 1 juU 1986. Vidare föreslås att bostadsbidragen ökarden och , genom att inkomst- och hyresgränsernaräknas upp. Genom de föreslagna höjningama kommer de maximala bostadsbidragenför bamfamiljer att höjas , beroende pä antalet barn. De lotalainkomstöverföringarna lill hushällen från 4 1985/86. denoffentliga sektorn beräknas öka realt méd 1986, varvid pensionernaberäknas öka i reala termer. Hushållensinbetalningar av skatter, avgifter m.m. lill det offentliga beräknas ha stigit9,, motsvarande en ökning i reala termer på 2,jämförtmed 1,1984, se tabell 7:3. Den preliminära A-skatten minskades med drygt 6miljarder kr. 1985 jämfört med om 1984 års skatteregler hade tUlämpats.Marginalskatterna sänktes och basenheten för den statliga skatteskalanjusterades upp, vilket delvis motverkades av all förvärvsavdragel slopades.Vidare gällde för löntagare en särskild skaltereduktion på . Den kommunalautdebiteringen höjdes med . Prop.1985/86: 100 Bil. Tabell7:3 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m. -44,3 -48,1 Avgår: Indirekta skatter Avgifter m. m. avgifter m. m. , , , statistiskacentralbyrån och . För1986 beräknas hushållens totala skaller och avgifter öka med 8,en realökning med 3,. Skatteinbetalningarna dras ner av alt schablonavdraget vidinkomstbeskattningen höjs frän . i samband med atldeklarationsförfarandet förenklas. Däremoi räknas inte basenheten upp 1986.Delta motverkas emellertid av den statliga fastighetsskatt som infördes 1985och höjs 1986 och atl den särskilda skattereduktionen enbart gällde 1985. Denkommunala utdebiteringen minskar med . IlabeU 7:4 redovisas en beräkning av realinkomslernas förändring före och eflerskatt med uppdelning på olika inkomstslag. Den reala lönesumman efter skattberäknas ha ökat med 2,1985, varvid etl ökat antal arbetade timmar beräknasha bidragit med 1,. Del innebär att reallönen efter skatt ökade medca 1985. Reallöneutvecklingen efter skatt beräknas bli 1,1986. Bidragetfrån limvolymen föruises bli något mindre varför reallönen skulle ökanågol. Övrigafaktorinkomster, som inkluderar enskilda företagares inkomster samt liUräknadedriflsöverskoll på egnahem, beräknas realt sett minska 1985 och 1986.Inkomstöverföringarna efter skatt ger både 1985 och 1986 ett poshivl bidragtill realinkomstutvecklingen. Pensionerna efler skatt beräknas öka 1985och 1986. 1985/86: 100 Bil.1.1 Inkomster, skatter och avgifter -3,8 -1,6 -2,9 -4,0 -2,5 -7,7 -0,3 -2,1 -0,3 -1,1 -0,8 -0,9 Direkta skatter och avgifter -2,8 -1,9 -2,0 -1,1 Inkomster efter skatter och -3,2 -1,7 -2,1 -0,3 -2,0 -5,4 -3,2 -7,8 -2,0 -6,7 -2,7 -3,0 -2,6 -1,8 -1,9 -2,0 -1,1 Detre försia kvartalen ökade den privata konsumtionen med 2,jämfört medmotsvarande period 1984. Särskilt stora ökningar har noterats föruppvärmingskoslnaderna. På gmnd av den kalla vintern steg utgifterna för olja,elström och flärtvärme mellan första halvåren 1984 och 1985. Vidare harbilförsäljningen ökat kraftigt , särskiU . Nybilsregislreringarnajanuari-juli 1985 låg över molsvarande period 1984. var emellertid nivån densamma som året innan. Statisfiken överdetaljhandelns försäljning visar på en stark uppgång för sällanköpsvaruhandelnunder . 1 delta faU märks inte någon dämpning . Försäljningeninom sällanköpsvaruhandeln låg överförsäljningen , vilket t. o. m. är en högre ökningstaktän . Den säsongrensade konsumtionsprofilen under 1984och 1985 framgår av diagram 7:1. Diagrammet baseras på nationalräkenskaper 1984och de tre första kvartalen 1985. är uppskattat.Försia kvartalet 1985 steg konsumtionsnivän kraftigt, sammanlagt med 2,. Prop.1985/86:100 Bil. 2 3 4 12 3 Källor:Statistiska centralbyrån och . Därefterkan en slabUisering noteras, även om ökningstalen i förhållande tillmolsvarande kvartal föregående är är höga ut. skullekonsumtionsökningen därmed bli 2,, vilket är betydligt mer än enligtbedömningen i den reviderade nationalbudgeten . Enligt nutillgängliga uppgifter har hushållens inkomster inte ökat lika mycket, varfören neddragning av hushållssparandet syns ha skett. Som påpekats ovan äremellertid inkomstberäkningarna ännu osäkra. Hushållensreala disponibla inkomster beräknas, som redan nämnts, öka 1986.Detta väntas leda tiU en ökning av den privata konsumtionen med 1,. Därvidförutsätts att nettosparandet fortsätler att minska något , dockinle i samma utsträckning som . En av orsakerna till denfallande sparkvoten lorde vara dämpningen av inflationen, men även andrafaklorer som dragit ner sparandet 1985 torde kunna vara verksamma också 1986. 8 Investeringar '°p- 1985/86: lOO Enkraftig investeringsexpansion i näringslivet har resulterat i attinveste-ringskvoten i ekonomin, dvs. de totala fasla bmttoinvesteringarna i procentav bmttonationalprodukten, beräknas ha sligU markant 1985. Sedan första hälftenav 1970-talel har annars en tendens mol sjunkande invesle-ringskvot varittydlig. Så har även varit fallet internationellt och del gäller för praktiskttagel samlliga industriländer. Nedgången har därtill varil något kraftigare ide mindre industriländerna än i de slörre. Efter att ha legal på under1970-talels början sjönk invesleringskvoten i successivt liU 18,5%1983-1984 men beräknas ha stigit tiU 19,. Pä sikt bedöms investeringstakten i näringslivetvara av cenlral betydelse för atl den svenska ekonomin skaU kunna återförastUl varaktig balans. I 1984 ärs långtidsutredning bedömdes vägen mot balanskräva en investeringsökning 1983-1990 i näringslivet på och iindustrin på . Den genomsnittliga invesleringsökningen inäringslivet är ca 8,och för industrin drygl 12%.Kapitalul-byggnaden har successivt förstärkts och uppgången 1985 överträffarmed marginal prognoserna i den preliminära och reviderade nationalbudgeten frän1985. Invesleringsboomen 1985 omfattade samfiiga slörresektorer i ekonomin utom de statliga och kommunala myndigheterna.Bostadsinvesteringarna kunde öka för andra året i följd lack vare fortsaltexpansion pä ombyggnadssidan. Ulsiklema är i vissa avseenden alltjämtljusa. Inte minst vänlas den internationeUa ekonomiska tillväxten beståsamlidigl som inflationsförväntningarna dämpas ylleriigare. FörSveriges del finns del emellertid skäl alt vänta en mer återhållsaminvesteringsutveckling . Avsaklande produktionstillväxt, högre pris- ochlönestegringar än i utlandet och del myckel höga realränleläget kan komma atlverka hämmande på näringslivets investeringar. Del finns också faktorer av merfillfäUig art, som drog upp investeringsnivån 1985 och därmed reducerarökningstakten 1986. Dessa huvuddrag sätter sin prägel pä utvecklingoch totalt sett föruises invesieringarna förbli ungefär oförändrade jämfört med1985. Diagram 8:1Bruttoinvesteringar i näringsliv, bostäder och offentlig sektor Miljarder kr, 1980 årspriser 1985/86:100 Bil. "»». 1S70 1S71 1972 1973 1974 1979 197S 1977 1979 1979 11801061 1992 19B3 1994 190S 1908 Anm.:Näringsliv avser privat näringsliv samt statliga företag. Källor:Konjunkturinsfitutet, slafistiska centralbyrån och . Investeringsuppgängeni det svenska näringslivet har den senaste treårsperioden skett på bred front,dvs. den omfattar samtliga huvudområden som anges i tabell 8:1. Som påvisats ikonjunkturinstitutets höstrapport har fillverkningsindustrinsbruttoinvesteringar räckt till för att realkapitalstocken äter kunnat växaefter . Investeringsökningen bedöms för lolala industrinkomma alt bli 1985. I hög grad bärs dock denna höga siffra upp avmycket stora maskin- och byggnadsinvesteringar i massa- och pappersindustrin.Verkstadsindustrins expansion bedöms bli väsendigt lugnare men ocksåulhälli-gare. Verkstäderna är en nyckelbransch för konkurrenskraft ochexportkapacilet. Investeringsvolymen 1985 ligger emellertid alltjämt undertoppåren i mitten av 1970-talel. Konjunkturinsfitutet har i sin senaste rapportbedömt att industrins fasta investeringar förblir oförändrade 1986 i volymräknat. Uppskattningar pä basis av investeringsfunkfioner som använts bl.a. ilångtidsutredningar och forskningssammanhang pekar emellertid på en fortsaltökning om än svagare än 1985. En väsenfiig förklaringsfaktor i nämndafunkfioner är den gångna och den förväntade produktionsutvecklingen. TabeU 8:1 Fasta bruttoinvesteringar efter näringsgren Årlig procentuell förändring, priser Närlingsliv Jord- och skogsbruk Industri Handel m. m. Offentliga affärsverk Övrigt näringsliv 84119 5923 23 233 11416 15915 27632 0,3 5,9 -17,3 3,8 12,6 6,7 3,2 1,4 1,8 8,9 0,9 4,1 -1,5 -8,5 -1,2 0,2 -3,0 Offentliga myndigheter Permanenta bostäder -0,8 -1,2 -1,8 -4,2 2,6 1,0 -2,1 därav: näringsliv enligt definition i försöqnings-balansen i kapitel 1 näringsliv exkl. handelsflotta Källor: ,och . produktionensom inträffade får expansiva invesleringseffekter framöver,något som också kan avläsas i utvecklingen hillills. Vidare är kapacitetsutnyttjandet högt, lönsamhetengod och framtidsförväntningarna såsom de kommer fill uttryck i akfiekursernaoptimistiska, vUkel talar för fortsatta höjningar av investeringsnivån. Denhöga realräntan har inte visal sig vara den hämsko på eninlernationell invesle-ringsuppgång som befarats. Del kan tolkas som atlföretagen haft möjlighet all självfinansiera sina fasta investeringar med hjälpav kraftiga resultatförbättringar uppnådda medelst snabb produktivitetsökning.Beslående höga realräntor lorde dock verka hämmande på investeringsakfivitetengenom alt finansiella placeringar tenderar alt bU mer lönsamma än investeringari producerande verksamhel. Med dessa olika utgångspunkter blir vår bedömningatl industriinvesteringarna ökar något även 1986. Därvid förutses dock enkraftig rekyl för massa- och pappersindustrin men fortsatt stark expansion förverkstadsindustrin. Dominerande delar av den privata tjänstesektorn harunder en följd av år noterat invesleringsökningar. Handeln saml bank-,försäkring- och hotellbranscherna har expanderat både lokalmässigt och påmaskinsidan med belydande insalser på dalaautomatikens område. Även inomsamfärdsel och uppdragsverksamhet har expansionen varil kraftig. Dessa sektorerhar sfimulerals av industrins snabba återhämtning men också av informationsteknologinsframmarsch, konlorsaulomatiseringen samt framväxten av delvis nya marknader somfinans- och konsulttjänster. Uppdragsverksamhelen innefattar stalisfiskl settleasingtjänsler och en fördelning av dessa på övriga sektorer skulle höjaindustrins investeringsnivå med meUan 5 och Tjänstesektorn är genereUt sett sämrestalisfiskl kartlagd i den svenska Diagram 8:2Bruttoinvesteringar i industrin Miljarder kr., 1980 årspriser 1985/86:100 Bil. _i I I I I i i i i i i i i I i I I 1970 1971 1972 1973 1974 1979 197B 1977 1978 1979 19801981 1982 1983 1984 1989 1988 ekonomin.Investeringsbedömningarna vilar därför på en ofullständig gmnd och blir även avdenna anledning osäkra. De enkäter som finns fillgängliga visar på enuppbromsning inom flertalet tjänstesektorer. Sammantaget görs här bedömningenall investeringsvolymen i näringslivet utanför industrin kommer all minska eltpar procent. Invesleringar i handelsflottan svänger kraftigt år ochpåverkas negativt av bl.a. fartygsutförsäljningar. Då samtidigtoff-shoremarknaden är mycket svag ger delta kalkylmässigt en neddragande effektpå näringslivets totala fasta investeringar motsvarande närmare elt parprocentenheter. Exklusive handelsflottan och off-shoreverksamheten bedömsnäringslivets investeringar öka ett par procent även 1986. 8.3Bostadsinvesteringar och offentliga investeringar Densenasle 10-års perioden har investeringarna i nya bostäder halverats medanombyggnadsvolymen mer än fyrdubblats. Från atl ha utgjort avnyinvesteringarna dominerar ombyggnader. Den krympandenybyggnadsproduktionen faller helt pä småhussidan där investe- 1984, löpande priser Årlig procentuell förändring. -17,7 - 1,4 -15,0 -17,8 -10,8 -22,8 -13,8 -32,9 -10,0 ' Häri innefattas om- och tillbyggnad samt åtgärder förbostadsanpassning, boendemiljö och energihushållning. ringsvolymmotsvarar 1/3 av den frän mitten av 1970-taIet. Investeringar i flerbostadshusnådde en bottenpunkt men har ökat om än intesladigvarande. Anlalet nybyggda bosläder fortsatte atl minska 1985snarare mer än i prognoserna. beräknas ca 30 000 lägenheter ha påbörjatsjämfört med ca 33 000 året innan. Småhusbyggandet svarade för nedgången. Underdet senasle årel har antalet outhyrda lägenheter minskal avsevärt inle bara istorssladsområdena. Den tidigare obalansen mellan ulbud och efterfrågan är påväg atl rättas till i stora delar av landel. Fömtsättningarna bör därför varabättre än lidigare för nyproduktionen alt sliga. Några hämmande förhållandenframträdde emellertid . Etl gäller det överkosl-nadsproblem somuppkommit. Av inte heU klarlagda skäl har anbudskostnaderna legat väsentligtöver den nivå som har kunnat godtas för statlig belåning, vilkel harhindrat igångsättningen. Vidare har en överhettning av byggmarknaden uppståtti delar av landel, särskill i Stor-Slockholm, vilken genom brist på vissarbetskrafl har hämmat såväl nyproduktionen som ombyggnadsverksamheten.Prognoserna innebär en fortsall låg ingängsällning av nya lägenhetermen på en något högre nivå än 1985 saml en fortsatt men målfiigare minskning avnybyggnadsinvesleringama i fasla priser. Del bosladsförbätlringsprogram som presenteradeshösten 1983 angav riktlinjema för ett nytl långsiktigt bostadsbyggande medinriktning på modernisering och förbättring av det befinlliga beståndet. Idetta ROT-pro-gram för bosläder har staten åtagit sig att med olikastimulanser, i första hand gynnsamma lånevillkor, bidraga tUl en kraftigt ökadombyggnadsverksamhel samt etl bättre och jämnare utnyttjande av byggsektomskapacitet. Programmet är i huvudsak riktat mot flerfamiljshus.Ombyggnadsin-vesteringama har bl. a. som följd härav på relalivl kort tiduppnått en sädan omfattning atl de tolala bostadsinvesteringarna ökat de tvåsenaste åren. Efter en ökning med mellan 1983 och 1985tyder nu tillgäng liga uppgifter på alt den uppnådda höga nivån i ROT-verksamheten i 57 Tabell 8:3 Offentliga investeringar Prop. 1985/86: 100 1984, löpande priser Årlig procentuell förändring, 1980 års Stadiga myndigheter Statliga affärsverk Primärkommuner Landsting -10,2 -4,1 3,8 -10,5 -2,8 -2,8 -8,6 -0,1 -0,3 'Inklusive kommunala företag, församlingar m. m. Källor: Konjunkturinstitutetoch . huvudsakkommer att bestå . Det är en mer positiv bild än den som framkom ikonjunkturinstitutets höstrapport och kan bl.a. återföras på atl kommunernasplaner för bostadsbyggandet reviderats upp. I den offentliga sektorn utgör myndigheterna dentyngsta delen och här har utvecklingen varit dämpad i förstahand i kommunerna. De statliga affärsverkens samlade investeringar svängerkraftigt mellan åren och har visal sig svåra atl bedöma rätt iprognossammanhang. Planema tyder emellertid på en relativt kraftigökning av investeringsnivån främsl inom och statensvattenfallsverk. Den svaga utvecklingen inom den kommunala sektornunder senare år är förbunden med inriktningen på att begränsakonsumlionsökningen och undvika nya driftskostnader. Kommunernas kraftigaexpansion under 1960-lalet innebär emellerfid alt reparations- ochunderhåUsbe-hoven är stora. Rätt insatta åtgärder har därför ansetts kunnaminska driftskostnaderna men även förhindra en begynnande kapitalförstöring. Isyfte att stimulera fill ökade insalser inom detla fäll saml skapa sysselsättningställdes statliga bidrag liU förfogande . Samlidigl vidgades låneramarnapå kreditmarknaden för denna typ av verksamhel. Meningen är alt kommunernaefler denna starthjälp själva skall söija för att reparationer och underhåUhälls på en hög nivå. Kommunernas samlade invesleringar minskade både1984 och 1985. Planerna lyder emellertid på att nedgången har upphört.För landstingen fömtses t. o. m. en mindre ökning. Engod invesleringskonjunklur i näringslivet har i kombinalion med åtgärdema inomROT-områdel bidragit tiU en väsenfiigt ljusare situation påbyggarbetsmarknaden. Efler med minskad sysselsättning och ökandearbetslöshet har kurvorna vänt. Sedan böijan av 1984 har byggsysselsättningenökat. har arbetslöshetstalen legal under nivånfrån 1984. Förbättringar har skett i slörre delen av landet och även iskogslänen. ROT-verksamhetenär sysselsätlningsintensiv men också inriktad på hanlverkskunnande. Den fidigare inriktningen på nybyggnafion och an- 58 läggningsarbetenhar gett en yrkesmässig sammansättning av byggarbetar-kären som inte äranpassad för de nya verksamhetsformerna. Därtill kommer en regional obalans ibyggakliviteten. Ulvecklingen innebär därför betydande omställningsproblem,vilka naturligtvis är mer hanterbara i en växande marknad än en stagnerande. Utsikterna för byggnadssektorn är relativt godaäven .