prop · G9035 · 1985-12-31 00:00:00 — Vägverket:Strävandena att i ökad utsträckning tillgodose behovet av service kännetecknarenligt ledning utvecklingen inom verket. Vägverketsöker i högre grad än tidigare att i vägplaneringen uppfylla speciellaönskemål från olika industrier eller transportföretag. Även när det gällerpersontrafiken går utvecklingen mot ökad service och lösningar som tillgodosersärskilda regionala eller lokala behov. Föratt möta servicebehovet och uppfylla statsmakternas krav påeffektivitet och rationalisering håller på att förändra sin organisation.Byggande och drift - saml planeringen av dessa funklioner - kommer i ökadutsträckning atl styras i företagsekonomiska termer. formulerarverksamhetens syften i måltermer för olika nivåer i organisationen. En modernekonomiadministration med starkt ökad ADB-användning är en av förutsättningarnaför det koncerntänkande som verket har börjat tillämpa. Vägverketsledning har framhållit atl länsstyrelserna inte har den tradition eller delkunnande som fordras för att de skall kunna bli en del av den organisation somhåller på att växa fram inom vägplaneringen. Länsstyrelsernas uppgift är attsvara för överblicken i trafikplaneringen. Länsstyrelserna bör få möjlighetknyta ihop olika intressen och göra de avvägningar som fordras. Från dessautgångspunkter anser atl i underförsöksperioden bör pröva nägon form av översiktlig trafikplanering.Planeringen bör vara inriktad på bedömningar av behoven för de olikatrafikslagens utveckling. Dessa överväganden skall kunna koppla tillandra avvägningar av ekonomisk och syssel-sättningspolitisk karaktär samt tillde bedömningar som hänsynen till miljön och hushållningen med mark och vattenfordrar. Vägverketmotsätter sig däremot statskontorels förslag att skall svara förarbetet med den långsiktiga ekonomiska vägplaneringen och därmed övertapersonalen inom utredningsgruppen i planeringskonlor. är det särskilt viktigt att den speciella vägplaneringskompetensenkan hållas samman pä handläggningsplanet. Om personalen skall kunna behålla sittkunnande, måste den enligt få arbeta i sin nuvarande miljö. Enuppdelning av resurserna kommer atl leda till onödiga dubbleringar, vilket ökarde totala kostnaderna. Beslutsbefogenheterna i vägplaneringsfrågor ligger enligt uppfattning redan i slorutsträckning hos länsslyrelsen. fördelningen av ansvar ochuppgifter som har skett under de senaste tio 20 åren tillgodoser fullt ul kraven på regionalt inflytande ihandläggningen av Länsslyrelsens roll som uppdragsgivare ochbeslutsfattare är enligt fullt entydig. anser emellertidatt etl försök med en mindre funkiion för samordning av trafikplaneringen pålänsnivå skulle vara värdefull inte minst för planeringen och driften avvägarna i länet. Skälen förmitt förslag: Även jag anser det mindre lämpligl, bl. a. med hänsyn tillvägverkets ändrade arbetsformer, att överföra delar av vägförvaltningensarbetsuppgifter och därmed en del av planeringskontoreis personal lilllänsstyrelsen. För utvecklingen i länet är det viktigare atl fårmöjligheter att följa och påverka det som sker inom olika kommunikationsområden.Jag bedömer att länsslyrelsen i genom en nyinrättad funktioninom planeringsavdelningen kommer att få underlag för att bättre än förnärvarande bedöma främsi behovet av samordnade lösningar inomkommunikationssektorn. Den nya funktionens uppgift bör vara att belysaförutsättningarna för åigärder av olika slag som kan ta initiativtill när det gäller person- och godstransporter samt andrakommunikationsfrågor. Som enföljd av den föreslagna nya funktionen för samordnade överväganden inomkommunikationsområdet ökar förutsättningarna för att förbättra den totalaeffektiviteten i planeringsarbetet. Verksamheten kommer att påverka inte minstvägverkets planering. De övergripande bedömningarna blir ett stöd för vägverkeli dess långsikliga ekonomiska planering och kommer atl lill en del kunnaförenkla verkets arbete. Jag vill erinra om att jag även i mina överväganden omutvecklingen av länsförvaltningen i har berört frågan om ensärskild funktion för kommunikationsfrågor. Jag avseratt återkomma till regeringen i frågan om finansieringen av försöksverksamheteninom kommunikationsområdet i samband med budgetarbetet inför budgetåret1986/87. I avsniti 2.4 behandlar jag frågan om de förtroendevaldasinflytande bl, a. inom kommunikationsområdet. 2.3.6 Sysselsätlningsskapandeåtgärder av investeringskaraktär (beredskapsarbeten) Mitt förslag: En ökad samverkan skall ske mellanlänsstyrelsen och länsarbetsnämnden. Syftet är att de arbetsmarknadspolitiskamedel som utnyttjas till investeringar i ökad utsträckning skall kunna samordnasmed regionalpolitiska åtgärder. Planeringenav investeringsreserven skall utgä från den grundsyn när det gäller länelsutveckling som de politiska organen fastställer. Handläggningen skall görassmidigare. I ärenden om främst större investeringar skall en gemensamberedning ske i en beredningsgrupp med företrädare pä chefsnivå för ,länsarbetsnämnden och regionala utvecklingsfonden. Beslut i ärenden omberedskapsarbeten som prövas på regional nivä skall även i fortsättningenfattas av länsarbetsnämnden. 1985/86:5 Statskontoretsförslag: Statskontoret utgår från atl beredskapsarbetena skallha som huvudsyfte att avhjälpa arbetslöshet. En ändrad handläggnings- ochbeslutsordning skall emellertid göra det möjligl att i ökad utsträckning styraverksamheten så att det skapas permanenta arbetstillfällen. Statskontorethar redovisat fyra alternativa handläggningsformer och förordar attlänsstyrelsen övertar beredning, beslut och uppföljning i ärenden omberedskapsarbeten från länsarbetsnämnden. Beredningsgruppen för regionaltutvecklingsarbete skall svara för samordning mellan ,länsarbetsnämnden och utvecklingsfonden. Andralösningar syfiar främst till en ökad samordning mellan regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska bedömningar, men utan att fördelningen av ansvar ochpersonalresurser mellan och länsarbetsnämnden förändras.Statskontoret anser del emellertid fullt möjligt alt kombinera de olikaalternativen, l.ex. ett system för omprioritering av medelsanvändningen med enförstärkt planeringsroll för . Arbetsmarknadsstyrelsen:Beredskapsarbetena är enligl ledning ett av deviktigaste arbetsmarknadspolitiska medlen. anser atlverksamheten kommer alt bli betydligt mindre effektiv om verkel inte förfogaröver beredningsresurserna och beslutanderätten. Arbetsmarknadsstyrelsenmotsätter sig mot den bakgrunden förslaget att skall besluta ienskilda ärenden om beredskapsarbeten. Delnuvarande systemet innebär att från regionalpolitisk synpunktrangordnar de olika arbetena i objektreserven, Länsslyrelsen yttrar sig sedan lilllänsarbetsnämnden i de olika ärendena efter hand som de aktualiseras. Dettasyslem lillgodoser enligl i huvudsak de krav påsamordning som bör ställas. kan inom det nuvarande regelverkelsram påverka både ärendena och formerna för beredningen. Enligtarbetsmarknadsstyrelsen har emellertid inte i någonstörre utsträckning utnyttjat dessa möjligheter. Arbetsmarknadsstyrelsenanser att det av statskontoret föreslagna systemet med dubbla myndigheter förplanering och beslut om beredskapsarbeten kan leda till felaktigaprioriteringar mellan olika arbetsmarknadspolitiska medel och även mellanolika typer av beredskapsarbeten. Det kan vidare fördröja handläggningen ochöka arbetslöshetstiderna. påpekar att förslaget kaninnebära en centralisering av beslutanderätten och således motverka decentraliseringssträvandenai det av verket beslutade serviceprogrammet. Arbetsmarknadsstyrelsenanser vidare att arbetsmarknadsmyndigheterna inom ramen för sitt ansvar sålångt möjligt skall beakta bedömning av vilka beredskapsarbetensom är viktiga för länets utveckling. Vid planering och genomförande är detemellertid också betydelsefullt alt samarbetet med kommunerna fungerar bra.Syftet med de förbättringar i handläggningen som bör eftersträvas skall varaatt utveckla samordningen mellan länsslyrelsen, länsarbetsnämnden ochkommunerna. ärberedd att utveckla handläggningsformerna 22 sä att möjlighelerna till samordning ökar. verketelt steg i denna riktning: (1) får tillfälle altaktualisera nya objekt som är vikliga för Prop. 1985/86: 5 länetsutveckling, (2) anger vidupprättandet av objektreserven de 15-20 viktigaste objekten; (3) Länsslyrelsen tar vid behovfram kompletterande beslutsunderlag av regionalpolitisk karaktär. Landshövdingensroll som ordförande i de olika länsorganens styrelser säkerställer enligtarbetsmarknadsstyrelsen en stor del av den eftersträvade samordningen.Landshövdingen medverkar inom länsarbetsnämnden i prioriteringar mellanändamål. Han deltar normall också i beslut om igångsättning avberedskapsarbeten som har investeringskaraktär. Landshövdingens samordnanderoll kan ytlerligare förstärkas genom inrättande av en chefsnämnd medföreträdare för i första hand , länsarbetsnämnden och regionalautvecklingsfonden. Arbetsmarknadsstyrelsenanser det vidare viktigt atl de ärenden som och länsarbetsnämndenskall bereda gemensamt minskar i antal. Den gemensamma beredningen börbegränsas till för länets utveckling viktiga ärenden. Ansvaret för vilken avde båda länsmyndigheterna som skall inhämta synpunkter hos andra instanser börklargöras. Enligt kan etl utvecklat system med fastakontaktpersoner inom och länsarbetsnämnden slutligen också leda förenkling av handläggningen. Skälenför mitt förslag: Handläggningen av ärenden om beredskapsarbeten måste varaenkel och snabb. Valet av rätt objekt och utformningen av detta är viktigt.Enligt min mening finns det goda förutsältningar att inom nuvarande system åstadkommaen bättre samordning mellan bl,a. länsslyrelsen och länsarbetsnämnden. Deförslag som har fört fram är ett steg i denna riktning.Jag fäster särskild vikt vid den positiva attityd till en frånregionalpolitiska synpunkter formad prioritering som förslagen ger uttryck för. Planeringenav beredskapsarbetena måste på samma sätt som andra viktiga samhällsinsatserför länels framtid utgå frän den grundsyn när det gäller utvecklingen som länsslyrelsenutformar, Etl beredningsgrupp under ledning med uppgifi attbereda ärenden av mer omfattande betydelse inom olika verksamhetsområdenkommer att kunna verka för atl beslulen om enskilda insatser i form av t.ex.beredskapsarbeten är i linje med grundsynen. Denna beredningsgrupp bör bestå avföreträdare på chefsnivå för , länsarbetsnämnden och den regionalautvecklingsfonden. Erfarenheten visar attberedskapsarbeten - framför allt gäller det insat ser i gränsområdena mellan regionalpolitik, arbetsmarknadspolitik och industripolitik kan ge goda effekter. Åtgärderna i dessa fall avser ofta andra ändamål eller investeringar av annan omfattning än som det regi onalpolitiska eller industripolitiska stödet normalt kan användas till. Del är viktigt att och länsarbetsnämnden efler hand utvecklar be redskapsarbetenas roll i dessa avseenden. Ofta kan det vara fräga om övergripande åtgärder som tillgodoser olika ändamål. Arbets marknadsstyrelsen är en av de myndigheter som på regeringens uppdrag 23 Prop.1985/86: 5 ägnar särskilduppmärksamhet åt att utveckla sin service. Ett led i delta arbete är verketspågående decentraliseringssträvanden. Jag utgår från att arbetsmarknadsstyrelsengenom att decentralisera beslutanderätten i ytterligare ärenden från central lillregional nivå kommer att stödja önskemålen om ökad flexibilitet i användningenav medlen. Jag vill också erinra om att verket inom ramen för sitt uppdrag harrätt atl hos regeringen begära ändringar i lagar, andra författningar ochregler som onödigtvis binder verksamheten. Mittförslag: i , och kommunernaskall vidareutveckla samarbetet när det gäller förvaltningen avnaturvårdsobjekten i Qällområdet, Statskontoretsförslag: i skall vara huvudman för förvaltningenav naturvårdsobjekt i länet, inkl. Qällederna, Medlen för den fjällenhet somnaturvårdsverket och gemensamt svarar för skall föras över tilllänsstyrelsen. skall vidare överta program-eller beställaransvar gentemot förvaltarna av naturvårdsobjekten. : Verket motsätter sig statskontorets förslag. Förvaltningen avnationalparker, som är en väsentlig del av naturvårdsverksamheten iNorrbottens län, är av riksintresse och skall enligt statsmakternas beslul ochinternationella överenskommelser ligga på den högsta naturvärdsmyndigheten.Det samarbete mellan de statliga myndigheterna och kommunerna som har utvecklatsunder senare år fungerar bra. En uppdelning av driftsansvaret mellannaturvårdsverket och avseende nationalparkerna resp. övriganaturvårdsobjekt i fjällområdet skulle göra del svårt för de båda organen attpå ett rationellt sätl utnyttja resurserna. Skälenför mitt förslag: Samarbetet mellan , naturvärdsverket ochkommunerna i fråga om förvaltningen av naturvårdsobjekten i Qällområdet hargett goda resultat. Det är för tidigt att nu i grunden förändra ansvarsfördelningen.Frågan om förvaltningen av landets nationalparker är av principiell karaktäroch bör övervägas i ett vidare sammanhang än vad försöksverksamheten utgör.Jag anser att de berörda organen försl bör undersöka hur de i praktiken ytlerligarekan utveckla det samarbete som redan äger rum. Som ett led i en utveckling avsamarbetet bör del vara möjligt att decentralisera befogenheter från dencentrala till den regionala och lokala nivån. Milt förstag: Statistiskacentralbyrån (SCB) skall öka sin service till och kommunerna ilänet . Statistiskacentralbyrån: SCB har på uppdrag av regeringen redovisat tre alternativaförslag till förstärkning av statistikfunktionen i länen. (1) SCB placerar två handläggare och ett biträde vidvarje länsstyrelse för service åt länsorgan, kommuner och enskilda istatistikfrågor; (2) För samma funktion svarar en stalistikansvarigtjänsteman inom ; (3) Genom ökad utbildning och utökade kontakter underiätlarSCB för att ge en viss service ål statistikanvändare i länet. Om statsmakterna inteanslår särskilda medel till den regionala statistikfunktionen, förordar SCBalternativ (3). Med de resurser som verket förfogar över finnsdet enligl SCB andra stalistikbehov som det är mer angeläget att tillgodose. Statskontoret:Verket förordar att inom försöksverksam-helens ram får enstatistikfunktion enligt alternativ (1). Skälen för mitt förslag:Länsstyrelsen i har redan en viss kapacitet när det gäller statislikservice.Jag räknar med atl ett utökat samarbete mellan SCB och skall göradet möjligt att tillgodose de ökade behov av en slatistikfunktion på regionalnivå som kan föreligga. Jag är inte beredd att föreslå någon särskildorganisation men jag har erfarit att SCB inom försöksverksamhetens ram avserall medverka med bl. a. utökad kontaktverksamhet och andra åigärder. 2.4 De förtroendevaldas inflytande Mittförslag: skall ha det övergripande ansvaret förlänsstyrelsens samtliga verksamhetsområden i underförsöksperioden. Inomlänsstyrelsen skall finnas funktionsstyrelser sammansatta av förtroendevaldasom beslutar i vissa ärenden som inte gäller övergripande frågor och i ärendenav speciell natur. Sådana funklionsstyrelser, som skall utse,skall finnas för beslut i ärenden som gäller utbildning, lantbruk, rennäring,fiske och bostadsförsörjning. För beredandeuppgifter inom kommunikationsområdet skall inrättas ett råd för trafikfrågorvid . Rådet skall ersätta länsvägnämnden iNorrbottens län. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort sett med mitt förslag. Centrala myndigheter:Företrädare för samtliga berörda centrala myndigheter har starkt understrukit atlförtroendemannainflytandel i länsförvaltningen inte får minska underförsöksperioden. Skälen för mitt förslag:Ett starkt förtroendemannainflytande måsle finnas i den offentliga verksamheten.Detta gäller särskill den regionala statliga förvaltningen. Flera åtgärderunder årens lopp har som framgått syftat till att förstärka de förtroendevaldasinflytande i länen. Att några länsnämnder upphör att varasjälvständiga organ får inte leda till att förtroendemannainflytandel minskar. 1985/86:5 Länsstyrelsensstyrelse blir ansvarig för verksamheten inom den nya De nya uppgifterna är emellertid många och i en del fallnär det gäller detaljerna förhållandevis komplicerade. Jag anser inte att detär möjligt eller lämpligt att lägga behandlingen av ytlerligare ärenden avdetaljkaraktär på styrelse. Länsstyrelsensstyrelse skall vara ell strategiskt organ med ansvar för planering ochverkställighet av en mycket stor del av den statliga verksamheten i länet. Denskall framför allt utforma den grundsyn för utvecklingen i länet som skall varautgångspunkten för de flesta åtgärder i frågor om länets utveckling ochframtid. Till detla hör att följa utvecklingen inom olika sektorer. Som ytterstansvarig för verksamheten bör styrelsen emellertid kunna fatta beslut även ienskilda ärenden av större eller principiell betydelse. Strävandenaatl avlasta styrelse rutinärenden innebär att det i stället börinrättas organ sammansatta av förtroendevalda som beslutar i ärenden som intebör prövas enbart av tjänstemän. Jag föreslår att de nya organen kallasfunktionsstyrelser. Dessa funktionsstyrelser skall ha befogenheter att beslutai huvuddelen av de ärenden som har behandlats av länsskolnämnden,lantbruksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden. Som framgått skallemellertid viktigare frågor kunna avgöras av styrelse.Funktionsstyrelsen kan i sådana fall ses som etl beredningsorgan. Regeringenbör ange den huvudsakliga avgränsningen av de olika funk-lionsstyrelsernasansvarsområden. Det bör emellertid ankomma pä styrelse altnärmare fastställa vilka slag av ärenden som varje funktionsstyrelse skallavgöra. Inom lantbruksnämndens område kommer att fullgöra ävenuppgifter som gäller rennäringen. Det är därför naturiigl att den nuvaranderennäringsdelegationen inom lantbruksnämndens organisation ombildas till enfunktionsstyrelse med samma uppgifter och befogenheter som delegationen förnärvarande har. Samtligaledamöter i funktionsstyrelserna skall enligt mitt förslag ulses av länsslyrelsensstyrelse. Denna utser också ordförande och vice ordförande ifunktionsstyrelserna. Tillledamöter i de behandlade funktionsstyrelserna med anknytning till länssslyrelsensnya ansvarsområden bör utse personer med intresse för ochinsikter i de olika verksamheterna. Närdet gäller funktionsslyrelsen för utbildningsfrågor bör lillgodose kravet på representation för arbetsgivare och arbetstagare. De nuvarande reglerna ses över inom utbildningsdepartemen tet. Även i fråga om rennäringsdelegationen finns särskilda regler om representation som bör gälla ocksä beträffande funktionsstyrelsen för ren- 26 näringsfrågor. Det finns också, somjag tidigareantytt, särskilda besluts- reglersom måsle iakttas dä denna funktionsstyrelses uppgifter och befo- Prop.1985/86: 5 genheter regleras. Härutöver finns inom andra områden viss praxis m.m.när det gäller representation för olika intressen. Sådan praxis bör kunna tjänasom vägledning för länsstyrelserna dä funktionsstyrelserna skall ulses. Jaganser emellertid inte att de chefstjänstemän som är självskrivna ledamöter iresp. länsnämnder - eller andra tjänstemän utanför länsledningen som tjänstgöri länsslyrelsen - normall skall väljas till ledamöter i funktionsstyrelserna. Antaletledamöter bör inte variera alltför mycket mellan de olika styrelserna. Jagföreslår följande antal ledamöter för de behandlade organen: - Funktionsstyrelsen förutbildningsfrågor 7 ledamöter - " " lantbruksfrågor 7 " - " " rennäringsfrågor 7 " - " " fiskefrågor 5" - " " bostadsfrågor 5" Fråganom antalet ledamöter i funktionsslyrelsen för utbildningsfrågor kan behövaprövas på nytt i samband med den översyn av skollagen m. m. som för närvarandepågår inom . Dennuvarande länsvägnämndens uppgifter är att behandla vägplaneringsärenden somsedan prövas av eller - efter behandling - av vägverkel.Länsvägnämnden har inga befogenheter att slutligt avgöra ärenden utan är eltberedningsorgan. Samtliga ledamöter i länsvägnämnden utses av . Deförslag till samordnad länsförvaltning i somjag harredovisat påverkar enligl min mening också länsvägnämndens uppgifter ochställning. Länsstyrelsenkommer enligt mitl förslag att få en ny funktion för att följa och påverkautvecklingen inom olika kommunikationsområden. a. skall vägbyggnadsbehovoch investeringar i olika irafikslag bedömas. Jag ser del som angeläget att dellill den nya funktionen i kan knytas elt antal förtroendevaldamed iniresse för och insikt i dessa frågor. Detta förtroendemannaorgan bördelta i beredningen av olika ärenden som efter hand aktualiseras ilänsstyrelsens utvecklingsarbete inom kommunikationsområdet. Deförtroendevalda får i det här fallet emellertid inga befogenheter alt slutligtpröva ärenden. Det nya organet bör av det skälet inte benämnas funktionsslyrelse.Jag föreslår atl det i stället kallas rådet för trafikfrågor. Rådet bör liksomden nuvarande länsvägnämnden ha sju ledamöter. Jag föreslår att rådet utses avlänsstyrelsen. bör välja ordförande och vice ordförande. Rådetskall enligt mitt förslag fullgöra bl, a. de uppgifter som underförsöksperioden skulle ha ankommit på länsvägnämnden i . Statskontorethar som ett resultat av sina överväganden om en samordnad länsförvaltningbehandlat frågan om landshövdingen obligatoriskt skall vara ordförande i denregionala utvecklingsfondens styrelse. Enligt gällande avtal mellan staten ochlandstingskommunerna ankommer del pä de senare att utse styrelser förutvecklingsfonderna. Jag finner det därför inte motiverat att i det härsammanhanget behandla denna fråga. 2.5 Personal- och ekonomiadministrativa frågor inomlänsstyrelsen Mittförslag: Försöksverksamheten skall organiseras så atl minsta möjligaförändringar i det administrativa systemet behöver göras och så att länsförvaltningen,om så bedöms lämpligt, efler försöksperioden kan återgå till nuvarandeorganisation. Försöket skall bedrivas inom nuvarande resursramar. Skälenför mitt förslag: Den föreslagna försöksverksamheten innebär påfrestningar förberörd personal och organisation. Om det visar sig lämpligt skall det varamöjligt atl efter försöksperioden återgå lill nuvarande organisation. Det ärdärför viktigt att de rent administrativa åtgärderna begränsas till sådana somär nödvändiga för att försöksverksamheten skall kunna bedrivas. Somjag tidigarehar anfört är det betydelsefullt för försöksverksamheten att harmöjlighet alt göra avvägningar mellan olika ansvarsområden. En förutsättningför detta är att - inom ramen för nuvarande resurser och medbeaktande av sitt ansvar att fullgöra de nya arbetsuppgifterna - så fritt sommöjligt får disponera sin personal och övriga resurser. Särskildamedel kan komma all erfordras för informations- och utbildningsinsatser. Jagavser återkomma lill denna fråga i samband med budgetarbetet inför budgetåret1986/87. Mittförslag: En särskild utbildning som förbereder personalen för de nyaarbetsformerna skall genomföras inför försöksperioden. Försöksverksamheten skalli övrigt när det gäller personaladministrativa frågor organiseras så attminsta möjliga administrativa åtgärder fordras. Skälen för mitt förslag:En utgångspunkt för den föreslagna försöksverksamheten är att dess idémässigagrund är väl förankrad hos personalen. och andra berörda organbör därför underlätta för sin personal att förbereda sig för ändrade ochdelvis nya arbetsuppgifter. Jagräknar med att del kommer alt fordras en särskild utbildning av personalen.Under försöksfiden kan även växeltjänslgöring bli aktuell. Ett slort ansvar föratt erforderlig utbildning kommer till stånd åvilar och andraberörda organ i . Enligt min mening bör också länsstyrelsernasorganisationsnämnd () delta i detla arbete. Jag räknar med att , inomramen för det uppdrag till bl. somjag återkommer lill, tar de initiativsom fordras. Detär somjag har framhållit viktigt att försöksverksamheten kan bedrivas utan meromfattande administrativa åtgärder. Det skall även vara möjligt, om det visarsig lämpligl, att efter försöksperioden återgå till nuvarande organisation. Somjagtidigare har anfört bör därför de i försöket ingående nämndernas kanslierinordnas i som särskilda funktioner.