prop · G90347 · 1985-12-31 00:00:00 — När tekniken används för infor- Prop.1985/86: 47 malionsbearbetning, upphandlings-, boknings- ocrtbeställningsfunktioner har datorn en central och dominerande funktion.Skattskyldighet för denna tjänst bör därför föreligga. Redan av gällandebestämmelser om skatteplikt för automatisk databehandling och utvecklad praxisföljer att denna tjänsl är skattepliktig och att beskattningen träffar deavgifter som eriäggs för tjänsten bortsett från den renodlade teleavgiflen.Självfallet beräknas skallen inte pä de belopp som uppbärs för exempelvisfärdbiljetter, teaterbiljetter och liknande. Dessa belopp kan inte lill någondel anses innefatta vederlag för tillhandahållande av en skattepliktig ADB-ljänst. Närdet däremot gäller användningen av datorer för informationslagring och informationsätervinningblir förhållandena annorlunda. I detta fall kommer den tillhandahållna tjänstenatt bestå av två delar, dels en som avser datorbearbetningen eller likgångentill datorn, dels en som avser själva informationen. Utredningensförslag, som också i stor utsträckning överensstämmer med nuvarandetillämpning, innebär att man betraktar detta som två tjänster. Den ena är enalltid skattepliktig ADB-ljänst och den andra är, beroende på informatörensrörelseförhållanden, en skattefri eller skattepliktig informationstjänst. Jagdelar inte denna uppfattning. De problem som vissa remissinstanser har påtalatgäller just detta förhållande. Uppdelningen är lätt manipulerbar och kananpassas till köparens mervärdeskatteförhållanden. Denna del av förslaget innebärockså alt informafion alltid blir beskattad åtminstone tik viss del om dentillhandahålls via datorer och innebär en konkurtenssnedvridning gentemotinformation som likhandahälls pä annat sätt eller frän annat land. Jaganser i stället atl man bör granska den information som tillhandahälls. Om deni sig själv är skattepliktig enligt ML:s allmänna bestämmelser så bör helatjänsten vara skattepliktig och annars skattefri. Datorns roll i detta fall ärunderordnad och någon uppdelning av vederlaget skall inte göras i dessasituationer. Någon mervärdeskatt skall således inte utgå på det vederlag sombetingas för exempelvis litteratursökning eller liknande on line i databas.Frågan om en utvidgad beskattning i dessa fall bör anstå till dess att möjligheternaatt beskatta tjänsteimporten närmare har utretts. Inte minst i dessa delar ärfarhågorna för en utländsk konkurrens stora. Jagär medveten om att detta ställningstagande innebär att databasföretagen kan fåen blandad verksamhet och alt detta kan innebära vissa svårigheter. Del kanockså i vissa fall uppslå problem med atl fastställa om anslutningsavgifter ochabonnemangsavgifter kommer att läcka skattepliktig eller skattefriinformation. Detta bör dock i praktiken kunna lösas med tillämpning av en huvudsaklighetsprincip.Kommer informationen att i huvudsak bestå av skattefri information böravgifterna inte skattebeläggas. Jaganser att de nu nämnda svårigheterna är mindre än de nackdelar som är förenademed att till viss del alltid beskatta ak dalorproducerad information. Härtillbidrar också att det senare alternativet skulle ge möjligheter att kringgå enbeskattning genom att hänföra ersättningen till den skattefria delen och skapaen konkurtensnackdel för svenska databasvärdar. Denav utredningen föreslagna lagregleringen om skatteplikt för upplå- 28 telse av terminalåtkomsl fill databas är onödigeftersom en sådan skatte- plikt anses följa redan av reglerna om skatteplikt förautomatisk databehandling. Med hänsyn fill nuvarande tillämpning bör dock ianvisningarna till 10 § föreskrivas att som skattepliktig tjänst avseendeautomatisk databehandling inte anses sådant tillhandahållande av informationsom är skattefritt. När detgäller den verksamhet som utövas vid offentliga bibliotek, vetenskapligainstitutioner och därmed jämförliga inrättningar har jag förståelse för attdet behövs en uttrycklig bestämmelse om att den skall räknas som yrkesmässigendast till den del som verksamheten bedrivs i konkurrens mednäringsverksamhet. Detta bör såsom utredningen föreslagit ske genom ett filläggtill punkt 1 av anvisningarna till 2 S. 1 detta sammanhang bör också observerasatt i den mån verksamheten blir skattepliktig så uppstår också frågan om rätttill avdrag för ingående skatt på investeringar. För flertalet gäller attverksamheten bedrivs oberoende av eventuell uppdragsverksamhet. Sådanverksamhet kommer i mån av kapacitet först i andra hand. Det är därför naturiigtatt avdragsrätten begränsas så all den endast omfattar anskaffningar som harett direkt samband med uppdragsverksamheten. Jag är slutligen medveten om att den nu förordadelösningen får ses som ett provisorium som relativt snart kan behöva omprövasmed hänsyn inte minst lill den snabba tekniska utvecklingen. 2.6 Bokföring och skrivtjänster Mittförslag: Bokföring och kamerala tjänster som utförs i samband med bokföringskall vara skattepliktiga. Utredningens förslag: Bokföring, annan kameral tjänst och skrivtjänstsom utförs i redovisnings- eller skrivbyråverksamhet är skattepliktig. Remissinstanserna har med några undantag tillstyrkt ellerlämnat förslaget utan erinringar. Några remissinstanser har dock invänt mot attförslaget begränsar skattskyldigheten till redovisnings- eller skrivbyråer ochnågra har krävt att använda begrepp ytterligare specificeras. Invändningar harockså framförts mot utredningens uppfattning att skatten skall träffa endast skrivtjänstersom utförs hos en skrivbyrå och inte skrivtjänster som utförs hosuppdragsgivaren. Företrädare för bostadsupplåtare har framhållit att förslagetinnebär kostnadsfördyringar och att det i vart fall inte bör gälla bostadssektorn. Skälen för mitt förslag: Den utökade användningen avtekniska hjälpmedel på det administrativa området har, som jag harframhållit, inneburit att den ingående skatten på förvärv för denna verksamhethar fått en allt mer ökande betydelse. Många av köparna av tjänsterna ärskattskyldiga och kommer därför att drabbas av en kumulativ skatteeffekt.Sådana köpare har etl påtagligt intresse av att dessa tjänster beskattas,eftersom en sådan åtgärd undanröjer de kumulativa skatteeffekterna. Inom området har redan med gällande bestämmelser en stordel kunnat 1985/86:47 inrymmas under skatteplikten genom attden del av tjänsten som avser automatisk databehandling har särfakturerats.Vidare är vissa av de tjänster som en skrivbyrå tillhandahåller enligt gällandebestämmelser skattepliktiga, exempelvis kopiering och tryckning. Utskriftersamt ord- och textbehandling är dock oftast skattefria. Detta har lett lillavsevärda till-lämpningsproblem. För vissa tjänster som till viss del avserautomatisk databehandling har det varit svårt att dela upp arvodet i två delar.Genom rättsfall har dessutom bokföring i sin helhet ansetts somen skattefri tjänst trots att uppdraget utförts med hjälp av datorer. Utredningen har mot denna bakgrund ansett det nödvändigtmed ett förtydligande. Utgångspunkten har därvid varit den att nu gällandeskatteplikt utvidgas så att det är tveklöst att vissa typer av tjänster skallvara skattepliktiga. De tjänster som utredningen därvid diskuterar är bokföringoch skrivtjänster. Målsättningen för utredningen har varit den att de somvanligen sysslar med dessa tjänster, redovisningsbyråer och skrivbyråer, skallså långt möjligt bli generellt skattskyldiga. Utredningen har dessutom velatbegränsa skattskyldigheten sä att endast de som har en viss omfattning påverksamheten och som kan åta sig fullständiga uppdrag omfattas. Utredningen harvalt att uttrycka detta genom att ange att skattskyldigheten för bokföring ochskrivtjänst endast gäller om tjänsten utförs i redovisnings- eller skrivbyräverksamhet.Denna begränsning har kritiserats av några remissinstanser. För egen del anser jag inte att den av utredningenföreslagna begränsningen när det gäller bokföringstjänsterna är nödvändig.Bokföringstjänster bör i princip vara skattepliktiga. Var och en somyrkesmässigt utför bokföringstjänster skall, om övriga förutsättningar förskattskyldighet i ML är uppfyllda, vara skattskyldig för denna verksamhet. 1detta sammanhang bör dock beaktas vad jag anfört under avsnitt 2.1 om tjänstersom tillhandahålls "internt" inom banker, försäkringsbolag ochbostadssektorn. Med bokföring bör såsom RSV föreslagit förstås vart ochett av de moment som krävs för att reglerna i bokförings- ochjordbruksbokföringslagen skall uppfyllas. Revision bör dock inte omfattas avbegreppet bokföring och således inte ingå i del skattepliktiga området. Det är somutredningen också framhållit av stort värde om de tjänster som typiskt sett tillhandahålls av en redovisningsbyrå i princip i sin helhet blir skattepliktiga. Därigenom undanröjs inte minst problem med blandad verksamhet och gemensamma anskaffningar. Skattskyldigheten bör därför utvidgas sä att den också innefattar andra kamerala tjänster än bokföring men som utförs i samband med att man fullgör ett bokföringsuppdrag exempelvis inkassering av fordringar, utbetalning av löner, redovisning av skatt och fakturering. Jag anser att bestämmelsen bör utformas så att bokföring och kamerala tjänster som tillhandahålls i samband med bokfö ring också skall vara skattepliktiga. Genom en sådan bestämmelse kommer redovisningsbyråerna att bli i det närmaste generellt skattskyldiga medan de som endast sysslar med begränsade delar av kamerala tjänster, exem pelvis enbart hyresuppbörd, fakturering, inkassering av fordringar eller 30 medlemsavgifter, inte kommer attvara skattskyldiga. krävs alltså att man har åtagit sig ett bokföringsuppdrag. Utredningen har i betänkandet närmare redogjort för detjänster som typiskt sett tillhandahålls av redovisningsbyråer och som skallingå i det skattepliktiga området. Hit hör förutom bokföring även uppläggningav kontoplaner och redovisningssystem, upprättande och simulering av resultat-och likviditetsbudgets, resultat- och ställningsanaiys, redovisning av skatter,utbetalning av löner och leverantörsskulder, fakturering med res-kontrabevakningoch krav, upprättande av period- och årsbokslut, upprättande avårsredovisning, upprättande av deklarationer och arbetsgivare-ochkontrolluppgifter, upprättande av lönsamhets- och investeringskalkyler,ekonomisk fastighetsförvaltning samt upprättande av diverse statistik. Dessatjänster täcks då av begreppet bokföring och kamerala tjänster. Det nu fördaresonemanget innebär att grunden för skattskyldigheten är om enbokföringstjänst tillhandahålls eller inte. Detta innebär för exempelvis finansieringsföretagsom åtar sig att ta hand om kundernas reskontra-bokföring att denna del ärskattepliktig som en skattepliktig bokföringstjänst och att andra kameralatjänster som tillhandahålls i samband med detta uppdrag också blirskattepliktiga. Inkassoföretag tillhandahåller normalt inte någonbokföringstjänst och kommer då inte heller att vara skattskyldiga. Förskrivbyråerna gäller att mänga tjänster som utförs ärskattepliktiga. Förslaget om skatt pä bokföringstjänster innebär för vissaskrivbyråer atl skatteplikten kommer atl utökas. Utanför det skattepliktigaområdet kommer därefter att ligga utskrifter efter manus samt översättningarav affärsbrev och annan korrespondens. Sädana tjänster kan emellertid i storutsträckning tillhandahällas också av sädana personer som inte avses nu bliomfattade av ML. Dessutom tillkommer att begreppen skrivtjänst och skrivbyräverksamhetär oklara och att problem uppkommer om skrivtjänster som utförs hosuppdragsgivaren inte skall beskattas. Denna del av tjänsteområdet bör därförövervägas ytterligare innan lagstiftning sker. Jag förordar att den del av förslaget som gäller bokföringoch kamerala tjänster genomförs nu i modifierad form men att övriga förslag fåravvakta ytterligare utredning. Bestämmelser av nu förordat innehåll bör förasin i 10§ 11. 2.7 IVIarknadsundersökningar m. m. Mitt förslag: En generell skatteplikt införs för marknads-och opinionsundersökningar som utförs åt någon för dennes yrkesmässigaverksamhet. Utredningens förslag: Den utökade skatteplikten begränsastill att omfatta endast marknadsundersökningar. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser harsärskilt kommenterat detta förslag. Några länsstyrelser åberopar den i betänkandetåtergivna skrivelsen frän Föreningen (FSM) och pekar pä desvårigheter som finns att särskilja marknads- och opinionsundersökningar med åtföljandeproblem med en blandad verksamhet. FSM anser att det inte pä ett relevant ochentydigt sätt går att definiera skillnaden mellan nämnda undersökningar. Oftaär dessa enligt FSM sammanvävda i en studie. Föreningen föreslår att bådemarknads- och opinionsundersökningar inryms under skatteplikten. Skälenför mitt förslag: Syftet med utredningens förslag har varit alt undanröja kumulativaskatteeffekter och att försöka fä dem som sysslar med marknadsundersökningar generelltskattskyldiga för atl undvika problem med blandad verksamhet. Dessa företag ärnu skattskyldiga för vissa reklamtjänster och ADB-tjänster. Detta har vållattillämpningsproblem. Denvid remissbehandlingen framförda uppfattning att det inte går att särskiljamarknads- och opinionsundersökningar bör beaktas. Genom att dyr tekniskutrustning, framför allt datorer, används i stor utsträckning inom dennaverksamhet måste målet vara att undanröja kumulativa skatteeffekter. Den endapraktiska metoden för att nä detta mål är att utvidga skatteplikten så att denomfattar både marknads- och opinionsundersökningar. Detta överensstämmer ocksåmed de önskemål som förts fram av branschen. Skatteplikten bör, såsomutredningen också framhåkit, begränsas till att endast gälla de undersökningarsom utförs för uppdragsgivare för av denne bedriven kommersiell verksamhet somavser omsättning av varor och tjänster. ML använder begreppet yrkesmässig i enmängd avseenden. Delta bör gälla även här. Bestämmelserav nu förordat innehåll bör föras in i 10 § 9. 2.8 Rengöring av fastighet Mittförslag: Rengöring av byggnad eller annan anläggning skall uttryckligen angessom skattepliktiga tjänster. Städning, sotning eller fönsterputsning undantasdock. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Med några få undantag har förslaget tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. har framhållit atl förslagetinnebär alt en del skattefria tjänster skulle bli skattepliktiga. Liknandesynpunkter har framförts av . Skälen för mitt förslag: 1likhet med vad som gäller bör städning och rengöring av i bruk tagna bostäderoch andra lokaler inte omfattas av skatteplikt. Rengöring som har samband medny-, till- eller ombyggnad eller reparation eller underhåll av byggnader ochandra anläggningar som utgör fastighet bör däremot falla in underskatteplikten. Den nu gällande lagregleringen har vållat viss tveksamhet. Föratt ingen tvekan skall råda om del skattepliktiga området föreslår utredningenen precisering av lagen. De farhågor om en utökadskatteplikt för gaturenhällning, snöröjning och rengöring av trädgård somframhållits av några remissinstanser torde bero pä ett missförstånd. Den avutredningen föreslagna ändringen innebär endast att det är rengöring av byggnadeller annan anläggning som utgör fastighet som omfattas av skatteplikten. Utanalt ändra innebörden av utredningens förslag förordar jag en något enklarelagtext. Ändringarna bör som utredningen föreslagit göras i 10 § första stycket4 och sjätte styckel av anvisningarna till 10 §. Mittförslag: Tillhandahållande av tekniska konsulttjänster och automatiskdalabehandling åt utländsk uppdragsgivare skall likställas med export.Motsvarande skall också gälla vid upplåtelse av skattepliktiga rättighetertill utländsk användare. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget. Skälenför mitt förslag: För all svenska förelag skall kunna konkurrera pä likavillkor med sina utländska kollegor bör tjänster som omfattas av den utvidgadeskatteplikten kunna betraktas som exporterade närde tillhandahålls åtutländska uppdragsgivare för användning utomlands. De svenska företagen börvidare ha kvar avdragsrätten för ingående mervärdeskatt som belöper pä förvärvför utlandsuppdragen. Detta ställningstagande överensstämmer med vad som redangäller enligt 2 a § för tjänster som exporteras och som är beskattade.Remissinstanserna har också tillstyrkt förslaget. Några remissinstanser hardock framhållit alt bestämningen utländsk bör defineras. I dessa sammanhangbör, såsom RSV föreslår, för fysiska personer bestämmelserna i punkt I avanvisningarna till 53 § kommunalskaltelagen (1928:370) vara vägledande förbedömningen om någon är bosatt här i riket eller är utlänning. För juridiskapersoner kan det hemvistbegrepp som anges i 1 § valutaförordningen (1959: 264)tillämpas. I anvisningarna till 2 a §finns vissa begränsningar angivna som förutsättning för export. Utredningenhar föreslagit alt inskränkningen som gäller för rapport m. m. slopas. Jagär emellertid inte beredd att nu genomföra den ändringen. Frågan om vilkavillkor som fortsättningsvis skall vara kvar bör övervägas samlat i ettsammanhang. De ändringar som jag nu förordar bör tas in i 2 a § punkterna 10-12. Den nu gällande regleringen i 2 a § 10 bör flyttas till en ny 2 a § 13.Vidare bör en följdändring göras i anvisningarna lill 2 a §. 3 1985/86. Prop.1985/86:47 3 Skatteplikten för varor 3.1 Fartyg för yrkesmässigt fiske Mittförslag: Det nu gällande undanlaget från skatteplikt för fartyg som används föryrkesmässigt fiske begränsas lill att enbart gälla skepp. Utredningensförslag: Överenstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av alla remissinstanser utom , som anser att fördelarna med nuvarande system överväger, och , som anser att onödiga och allvarliga likvidiletsproblem kan uppslå då fiskeföretagen blir tvungna alt betala räntor för innestående mervärdeskatt. Skälenför mitt förslag: Det nuvarande undantaget för fartyg som används föryrkesmässigt fiske har lett till stora problem vid tillämpningen. Problemen ärhänförliga till de mindre fartygen båtarna - och består i att antingensäljaren inom landet eller tullmyndigheten vid import skall avgöra om båtenskall användas för yrkesmässigt fiske eller ej. Varken säljaren ellertullmyndigheten torde med någon säkerhet kunna avgöra vad båten skall användas till.Genom slopandet av konlantmetoden och mervärdeskatten pä räntor finns såsomutredningen också framhållit inte längre skäl för att bibehålla ett undantagsom lett till svåra tillämpningsproblem och också åtgärder i skatteundandragandesyfte. I likhet med vad som gäller för andra näringsidkare som är med imervärdeskattesystemet föreligger avdragsrätt för mervärdeskatten päanskaffningar för den yrkesmässiga verksamheten. Frågan om yrkesmässighet ellerej skall också rimligen avgöras av beskatlningsmyndighelen och inte av säljarenav viss vara. Deinvändningar om likvidiletsproblem som framförts torde i de flesta fall varaöverdrivna. Några andra bärande skäl för att fiskare inte skall ha sammamervärdeskatteregler som andra näringsidkare har inte framförts. Jag förordardärför att utredningens förslag genomförs genom en ändring av 8 § 1. Som enföljd av detta bör även anvisningarna till 8 § ändras. 3.2 Sedlar och mynt Mitt förslag: Sedlar ochmynt som är eller har varit gällande betalningsmedel undantas frånskatteplikt. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt. Ingenremissinstans har motsatt sig ett genomförande av förslaget. Skälen för mift förslag:Frimärken är undantagna frän mervärdeskatt. Fackhandelnmed frimärken och den med sedlar och mynt arbetar under så likartadeförhållanden alt några bärande skäl för en åtskillnad i mervärdeskattehänseendeinte längre föreligger. Till bilden hör också de uppenbara svårigheter somfinns att upprätthålla beskattningen. Detta gäller i synnerhet i samband medresandeinförseln. Det nu gällande undantaget för frimärken bör därför utvidgas tillatt gälla också mynt och sedlar som är eller har varit gällandebetalningsmedel. Jag är inte nu beredd att föreskriva andra inskränkningar iskattefriheten. Inte heller är jag beredd att beträffande inneliggande lagerhos mynlhandlare kräva en återföring av tidigare avdrag för fiktiv skatt. Vidprissättningen av inköpet torde handlaren ha beaktat rätt till avdrag förfiktiv skatt föreligger. Med hänsyn härtill vore det oriktigt att nu återkrävadetta avdrag. Ändringen bör genomföras genom ett tillägg till 8 S 13. Jagförordar också en viss språklig modifiering av utredningens förslag. Enföljdändring bör också göras i anvisningarna till 7 S. Mittförslag: Inga ändringar föreslås såvitt gäller orlopediska hjälpmedel. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. och har för att uppnå konkurrensneutralitetmellan verksamhet som utövas av sjukvårdshuvudmännen och utanför deras regiförordat att ortopediska hjälpmedel allfid undantas från skatteplikt. Skälenför mitt förslag: Verksamhet som bedrivs av sjukvårdshuvudmännen i egen regimed egen personal och som avser tillverkning och reparation av hjälpmedel äthandikappade medför ingen skattskyldighet enligt ML. Däremot är alla varor ochtjänster som inköps i princip belastade med mervärdeskatt. Tjänster som säljs fillsjukhusen är således belastade med mervärdeskatt. Landstingens inköpscentralhar i skrivelse till utredningen påpekat att nuvarande regler kan medföra enövergång till egenregiverksamhet av skatteskal. Utredningen har dock bedömtatt konkurrenssituationen inte är sådan att skatten allvariigt kan inverka påutvecklingen av verksamheten. Ett bifall lill framställningen skulle enligtutredningen kräva en klar avgränsninjg av vad skattelättnaden skall omfatta medavseende på såväl varor som tjänster. Utredningen har också ansett att det förundantag krävs mycket starka materiella och skattetekniska skäl. Utredningenhar inte funnit att någon ändring av reglerna är motiverad. Jag delar denna uppfattning. 4 Skattefrihet för varor för bistånd och hjälp utomlands Mitt förslag: Statliga biståndsorgan och riksomfattandehjälporganisationer skall kunna erhålla återbetalning av mervärdeskatt på förvärveller införsel av vara som är avsedd att föras ut ur landet för utomlandsbedriven verksamhet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Ingen remissinstans har ställt sig avvisande tillförslaget. Dock har i och förordat att frågan om kompensation förmervärdeskatten löses i annan ordning. Vidare har föreslagits altåterbetalningen begränsas till riksorganisationer och att kretsen ytterligarepreciseras. Skälen för mitt förslag: Varor som tas i anspråk förutomlands bedriven hjälpverksamhet eller liknande skall inte belastas medsvensk mervärdeskatt. Sä är inte heller fallet om varorna levereras direkttill utlandet eller till en av köparen anlitad speditör för vidare befordrantill utlandet. har RSV med stöd av 76 § medgett befrielse fränmervärdeskatt för vissa leveranser till Svenska Röda Korsels Centralstyrelseskatastrof-förråd. Liknande verksamhet bedrivs emellertid även av andra organisationer.För att få enhetlighet och enkelhet i systemet bör ett system liknande det somgäller för återbetalning av mervärdeskatt till diplomater införas också då detgäller dessa organisationer. I lagstiftningen bör införas en möjlighet förregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att medge återbetalning avskatt på förvärv som görs för utomlands bedriven verksamhet av statligtbiståndsorgan, enskild hjälporganisation och FN-organ. Återbetalningen bör skepä ansökan från organisationen och omfatta införsel och införslar under minsten kalendermånad. Det föreslagna systemet bör handhas av RSV. Verkets beslutfår överklagas hos kammarrätten genom besvär. Genomdetta system kommer säljaren av varorna inte att behöva behandlaförsäljningarna till dessa organisationer på annat sätt än andra inrikesförsäljningar. Erfarenheterna från systemet med återbetalning tik diplomaternaär goda. De organisationer som bör komma ifråga är enbart de som harrikstäckning.