prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1984/85:115 Regional ulveckling ochutjämning tillfördes Kimna geofysiska institut medel motsvarande 4 milj.kr.,att disponeras för en utvidgning av insitutelsforskningsverksamhet mot rymdteknologiskl intressanta tillämpningsområden.Institutet harnyligen, på regeringens uppdrag, redovisal en plan för hur en sådan Prop.1985/86: 100 breddning skall åstadkommas. Jag har beräknat medel för pris- och löneutveckling avförevarande anslag (+1241000 kr.). Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till geofysiska institut /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag (jfr prop. 1962: I bil. 10 s. 525, SU 102, rskr. 245), som även är eninstitution vid i , har enligt förordning med stadgarden lill uppgift atl bedriva forskning rörande internationellaekonomiska relationer. Institutets verksamhet finansierasöver i budget (bl. a. en ijänsl som professor), genomdetta anslag samt genom externa medel från forskningsråd och stiftelser m.fl. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Anslag 3069000 +181000 +181000 Anslagsframställning har avgivits av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÅ). Åndringsförslagen innebär i korthet följande. Ändamål Kostnad /87 (tkr.) 1.1 Prisomräkning + 61 1.2 Löneomräkning +120 Summa under 1 +181 Summa under 4 ±0 UHÅ hemsläller alt under ettreservationsanslag fionell ekonomi för /87 anvisas . Jaghänvisar lill vad jag inledningsvis har anfört under Vissa frågor rörandeforskning och forskarutbildning. Motbakgrund av den relativt stora förstärkning av institutets basresurser somtilldelats budgelår föreslår jag endasl pris- ochlöneomräkning av institutets anslag. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till (3069000+ 181000=) . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill InstUutet för internationeU ekonomi för budgelårel1986/87 anvisa eU reservationsanslag av . Prop.1985/86: 100 Bil 10 Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Under anslaget beräknas de statliga bidragen tillverksamheterna vid Internationella meteorologiska institutet i Slockholm, lillVetenskapsakademien saml innevarande budgelår bidrag till motcancer. Internationella meteorologiska institutet iStockholm (prop. 10 s. 697, SU 8, rskr. 8) har enligt sina stadgar,fastställda av Kungl. Maj: t , uppgift all bedrivaforskning i meteorologi och därmed sammanhängande ämnen saml atl främjainternationellt velenskapligt samarbete på meteorologins område. bedrivs inom ämnesområdena dynamisk meteorologi, kemiskmeteorologi och atmosfärens fysik. Bidrag till institutets verksamhet beräknasunder förevarande anslag. Från detla anslag ulgår bidrag lill Vetenskapsakademienscentrala verksamhet och till driften av vissa av dess institutioner (jfr prop.1973: 59, UbU 20, rskr. Frånanslaget utgår även bidrag till verksamheten inom mol cancer förinformation och forskning (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 355, UbU 3, rskr. Beräknad ändring 1986/87 Bidrag lill Internationella meteorologiska institutet i Bidrag till mot cancer Styrelsen forInternationella meteorologiska institutet i Prop.1985/86: 100 Styrelsenhemställer atl medel för budgelårel 1986/87 anvisas lill ett belopp av I 132000kr. vilket innebär en ökning med . Ökningen avser kompensation förpris- och löneutveckling. Vetenskapsakademienhemsläller för budgelårel 1986/87 om etl anslag om . vilkel innebären ökning med I . förslag innebär följande. Kompensation för pris- ochlöneutveckling (+835000 kr. Ökat anslag för internationelltsamarbete saml vissa resursförstärkningar till Vetenskapsakademiensvetenskapliga stafioner. Riksföreningenmol cancer hemsläller om statsbidrag för budgelårel 1986/87 med 3 milj.kr.Bidraget avses användas dels för fortsall slöd lill cancerforskningen, delslill breddad information om cancersjukdomarnas uppkomst, förebyggande, symptomoch behandling. Jaghar under anslagsposten I. Bidrag till Internationella meteorologiskainsfitutet i beräknat . Som bidrag till verksamheten vidVetenskapsakademien under /87 harjag under anslagsposten 2.beräknal . Bidraget till ökar därmed med 299000kr. jämfört med innevarande budgetår. I konsekvens med vad jag har anfört underanslaget D 31. avseende stöd till cancerforskningberäknar jag en minskning under förevarande anslag (-. Med hänvisning till sammanställningen underanslaget hemsläller jag att regeringen föreslår atl till Vissa bidrag till /87 anvisa etl reservalionsanslag av . Bidrag till Prop. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Idecember 1975 ingick forskningsråd i , , , och avtal varigenom storprojektet (EISCAT) startade. EISCAT är etablerat som en svensk stiftelse och harhögkvarter i . En stor radaranläggning med sändare i och med mottagarstationeri Kimna, Sodankylä och ger viktig information om den övre atmosfäreninom norrskenszonen. Den svenska andelen av driftkostnaderna bestrids avnaturvetenskapliga forskningsrådet. Fråndetta anslag utgår bidrag till stiftelsenerlagd tull och mervärdesskatt på till importerad vetenskapligutmstning (prop. 1976/77:25, UbU 9, rskr. Underförevarande anslag harjag beräknat etl jämfört med innevarande budgelår oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till EISCAT Scientific Associationför /87 anvisa eU förslagsanslag av . E. STUDIESTÖD M. M. Prop. 1985/86: 100 Bil 10 Samtliga studiesociala stödformer har iprincip samma syfte, nämligen alt gealla studerande, oberoende av social bakgmnd eller ekonomiska och geografiskaförhållanden, lika möjligheter till studier på den nivå stödet är avselt för.Så länge stöden har funnits har del också förts en debatt om derasstudierekryterande effekt och möjligheterna att genom stödsystemen åstadkommaen jämnare social fördelning i olika utbildningar. Självklart påverkasrekryteringen också av andra faktorer, som har störregenomslagskrafl än studiesociala förhållanden, t. ex. attityder i samhället,förhållanden i utbildningsväsendet, arbetsmarknadens utveckling, liksom avbl.a. har man i flera forskningsrapporteroch utredningar försökt belysa studiestödens roll och utveckling. Särskilt harman studerat stödens studierekryterande effekter. Resultaten är delvisnedslående. Så innehåller t. ex. etl forskningsprojekt under ledning avprofessor vid pedagogiska institutionen vid iGöleborg färska siffror som tyder på att den sociala snedrekryteringen tillhögskolan har förstärkts . Bara av män frånarbetarhem söker sig till högre utbildning. Andelen studerande från högresocialgrupper är speciellt markerad på de långa, traditionellahögskoleutbildningarna såsom läkarlinjen, jurisUinjen och ekonomlinjen.Situationen är något annorlunda för kvinnor, där rekryteringen fill högskolanhar ökat från alla socialgmpper. söker sig emellertid en stor andelav de kvinnliga studerandena till kortare linjer, som är mindre attraktiva påarbetsmarknaden. Problemen med snedrekryteringen i högskolan har istor utsträckning sin grund i förhållanden inom de utbildningar som förberederför högskolestudier. Åven den socialasnedrekryteringen betydande. Barn från lägre socialgrupper söker sig i mycketliten utsträckning till tre-och fyraåriga, teoretiska linjer ochavbrottsfrekvensen bland dessa elever är högre. Överhuvudtaget har den socialasnedfördelningen mellan linjerna i gymnasieskolan ökat och gymnasieskolanfungerar delvis som ett såll-ningsinsimmenl. Avbelydelse i detta sammanhang är självklart barnfamiljernas ekono miska situation. Regeringen har i olika sammanhang fäst uppmärksamhe ten på barnfamiljernas problem och framhållit vikten av atl i kärva tider speciellt uppmärksamma och underlätta deras situafion. Som elt led i dessa strävanden har också studiehjälpen förbättrats. I propositionen om förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor (prop. 1983/84:127, SfU 26, rskr 336), föreslog min företrädare aU del behovsprövade tillägget i studiehjälpen skulle ersättas med ett högre och mer schabloniserat tillägg, del exlra tillägget. I samband med höjningar av barnbidraget har också studiebidraget höjts. Barn som går i gymnasieskolan får i allt högre utsträckning jämställas med barn när det gäller familjer nas möjligheter att få olika typer av familjepolitiskt stöd. Det är ännu för tidigt atl uttala sig om vilken effekt redan vidtagna 352 åtgärderhar haft på rekryteringen till gymnasieskolan. Det står dock klart Prop.1985/86:100 atl det är i de underliggande skolformerna åtgärder i första handmåste Bil 10 säUas in för att förbättra rekryteringen till högskolan. Enjämnare rekrytering fömtsätter inle bara, eller ens huvudsakligen, insalser pådel sludiesociala området. Det gäller också att påverka attityder och attförbättra möjligheterna a« i skolan la emol och sfimulera barn och ungdom frånvitt skilda miljöer, med olika studietradition och med olika inställningar tillstudier, på ett sådant sätt atl de känner sig hemma i skolan och kan presteraresultat som motsvarar deras studiefömtsältningar. Som jag har nämnt har betydande förbättringargenomförts beträffande studiehjälpen. Jag förordar nu en höjning av såväl detexlra tillägget och som av inackorderingstillägget. av en övergång lill månadsutbetalning av studiemedel på gymnasial nivåoch en bättre kontroll vid utbetalningen av studiemedel för högskolestudier.Båda förslagen minskar statens kostnader men innebär också fördelar för denenskilde. Månadsutbetalningen innebär alt sludiemedelsutbetalningarnaperiodiseras på samma sätt som löneutbetalningar och båda åtgärderna innebäratl man kan undvika en stor del av de återkrav som i många fall är socialtsvårhanterliga. Min företrädare har tillkallat enkommitté (studiemedelskommittén; U 1985:09) med uppgift att uireda behovel avförändringar av studiemedelssystemet. I direktiven betonas viklen av attkommittén bedömer styreffekter på rekryteringen till skilda slag av studier bl.a. med hänsyn till ålder och social bakgmnd. Kommittén skall bedriva sittarbeie fömtsällningslösl, men förslagen måsle rymmas inom oförändrade ekonomiskaramar. Vissa områden, som kommittén bör la upp, betonas dock särskilt. - regler för avskrivning - hänsynstagande lill makesekonomi vid återbetalningen - studiemedelssystemetsförhållande till andra system. I avvaktan på studiemedelskommilténs förslag läggerjag inle fram några mer betydande förslag fill förändringar på detta område. I inledningen harjag uppehållit mig vidvuxenutbildningen och bl. a. tagit upp den ulvärdering av 1970-talels vuxenutbildningsreformer (Vuxenut bildning 1970-lalels reformer en ulvärdering, DsU 1985:10) som lagts fram. Denna och andra utredningar speglar vuxenstudiestödens roll för vuxnas möjligheter till överbryggande utbildning och till fort- och vidareutbildning. Det står klart alt vuxenstudieslöden i stort sett har nått sin målgrupp, kortutbildade vuxna. Men man måste konstatera atl del finns en grupp högt prioriterade vuxna med kort utbildning som är mycket svår atl nå med studieinformation och ännu svårare att rekrytera till studier. Jag kommer senare under anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m. m. att redogöra för den försöksverksamhel som har kommit igång på vuxenut bildningsnämnderna och i de fackliga organisafionerna. Försöksverksam heten går ut på att genom bl. a. ett friare resursutnyttjande utveckla nya metoder att nå dem som år svårast att rekrytera. 27,-1985186. Jag vill slutligen erinra om att regeringen i våraslade fram en proposition Prop. 1985/86: 100 om ändrad administrafion avstudiehjälp och vuxenstudiestöd m. m. Bil 10 1984/85: 184, SfU 25, rskr327). Besluten på gmndval av proposifionen innebär att de studiesocialamyndigheterna den lar över hela administrationen av såvälvuxenstudieslöden som studiehjälpen och Umer-sättningarna vid gmndvux ochgrund-sfi. SamUiga studiesociala stöd kommer därmed i fortsättningen altutbetalas via studiestödels informationssystem (STIS). Hanteringen innebär enrationalisering av handläggningen som i sin tur medför väsentliga besparingarför såväl statsverket som kommunerna. Samlidigl arbetar f n. centralastudiestödsnämnden (CSN), , universitets- och högskoleämbetetsaml staUstiska centralbyrån med ett projekt som rör möjligheterna attutnyttja det unika studeranderegister som byggs upp inom STIS för attunderlätta och effektivisera mängden av uppgiflsinhämtande frånutbildningsanordnare på olika nivåer och i olika utbildningar. I samband med den stora översyn CSN har gjort införomläggningen av hanteringen av vuxenstudieslöden och studiehjälpen har nämndenockså föreslagil atl det förlängda barnbidraget skall föras över tillsocialdepartementels huvudtitel. Sakligt sett är bidraget mer atl se som etlfamiljepolitiskt än ett studiesocialt stöd och administrativt går det väl attförena med utbetalningen av barnbidrag. Jag kommer således senare alt föreslåetl överlämnande av hela stödformen till ansvarsområde. m. m. 1984/85Utgift 61916109 1985/86Anslag 67607000 1986/87Förslag 82807000 () är enligtförordningen (1978:500) med instmktion för cenlrala sludiestödsnämnden (ändradsenasi 1984:230) cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocialverksamhet och därmed sammanhängande frågor i den mån sådana ärenden ejankommer på annan myndighet. Nämnden är chefsmyndighet för sex studiemedelsnämnderoch 24 vuxenutbildningsnämnder. CSN: s delegation för utländska studerandehandlägger vissa frågor rörande utländska studerandes principiella rätt tillsvenskl studiestöd. Studiemedelsnämnderna (SMN) handhar ärenden omstudiemedel. För studiemedelsnämnderna gäller en särskild instmktion (1965:745,ändrad senasi 1985:383). Vuxenutbildningsnämnderna (VUN) handhar ärenden omvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Förvuxenutbildningsnämnderna gäller en särskild instmktion (1975:394, ändradsenast 1985:384). , studiemedelsnämnderna och vuxenutbild ningsnämnderna Prop.1985/86: 100 Bil 10 Beräknadändring 1986/87 Medel för administration av ochinformation om ett förbättrat försäkringsskydd + 19668000' + 911000 + 6600000 + 9479000 + 20 300000 + 900000 - 4000000 + 2 600000 + 2 500000 + 6600000 ' Reviderad siffra jämfört med AF. 28800000 kr.av utgifterna underanslaget rör administration av och information om vuxenstudiestöden och täcksav medel från vuxenutbildningsavgiften. Pris- ochlöneomräkning m. m. Förverksamheten vid CSN, SMN och VUN begär CSN medel enligt huvudalternativ förbudgetåren 1986/87 l.o. 1988/89. CSN begär vidare atl besparingskravet, somunder perioden uppgår till . och som redan infriats med ,fritt får fördelas av myndigheten mellan budgetåren och på anslagsposter saml altde besparingar med . som görs ulöver fastställda . fåröverföras fill perioden /89. Anslagenföreslås minskas enligt nedan. 1986/87-1988/89 CSN föreslåratt myndigheten i den mån besparingar görs inom ramen för lokalkoslnadsanslagelfår nyttja denna besparing för de åtgärder som föranlett förändringen. CSN föreslåratl myndigheten får ersätlning för uppflyttning av per- sonal i tjänstelidsklassmed lolall . 1985/86: . CSN föreslår att myndigheten, iden mån DAFA beslutas omvandlas lill aktiebolag från , fårersätlning för den mervärdesskatt som CSN därmed tvingas utge. CSN föreslår att myndighetensom etl led i försöksverksamheten med ireårsanslag utan hinder av vad somannars föreskrivs, inom tillgänglig ekonomisk ram, får löneinplacera tjänsterinom ADB- området. CSN föreslår att elva tjänsterfår inrättas vid myndigheten för uppgifterna att beloppsberäkna och utbetalavuxenstudieslöden. CSN föreslår atl uppräkningenav myndigheter som handhar studiestödet ändras enligi CSN: s förslag. CSN föreslår att frågor omföriängl barnbidrag överförs från myndighetens till allmänna försäkringensansvarsområde. CSN föreslår att myndighetenför administrationen av studiehjälpen /87 tillförs medel för dettamed . under anslaget /87. Vidare föreslår CSN att totalt 29tjänster inrättas för studiehjälps-administrationen. CSN föreslår au CSN:s förslagfill ändringar i studiestödsförordningen fastställs med anledning avriksdagens beslul om all överföra ansvaret för utbetalning av studiehjälp frånkommunerna till studiemedelsnämnderna. CSN föreslår att myndighetenför planeringsperioden för administrationen av timersättning vid gmndvuxtillförs medel under anslaget med . /87 saml atl fyra tjänsterinrättas för denna verksamhet. CSN föreslår att anslagsposten3 "Medel för administration och informalion om elt förbättratförsäkringsskydd" under anslaget upphör i och med 1985/86. CSN har inkommit med ettförslag lill ändringar i studiestödslagen. CSN har vidare hemställt omresurser för genomförandet av projektet med förhöjd rabatt vid återbetalningav studiemedel . CSN har anmält en utredning ommöjlighelerna lill mikrofilmning av arkiv vid CSN. Budgetåret1985/86 avslutar centrala sludiestödsnämnden (CSN) en treårig budgetperiod, somhar haft sin utgångspunkt i ett huvudförslag enligt tilläggsalternaliv.Huvudförslaget omfattar förutom detta anslag även anslaget E 2. Ersätlninglill vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd. Jag kommeräven i fortsättningen att i besparingssammanhang behandla de två anslagentillsammans. Min företrädare anförde i 1985 årsbudgetproposition att hon räknade med att CSN t. o. m. /86 skulle ha genomfört en real minsk ning av de båda anslagen med sammanlagl . CSN redovisar nu en sammanlagd besparing för perioden om . kr.faller på anslaget El.och 5053000 kr.på anslaget E 2. I enlighel med Prop. 1985/86: 100 vad minföreträdare förordade bör CSN få tillgodoräkna sig den uppkomna Bil 10besparingen om I . utöver huvudförslaget i etl flerårsperspekliv. CSN hemställer i sin anslagsframställning om all fåtillämpa huvudförslaget för en ny treårsperiod budgeiåren 1986/87-1988/89. CSNkommer emellertid, enligt direktiv utfärdade av regeringen ,atl ingå i den särskilda försöksverksamheten med treåriga budgetramar. Försöksperiodenskall omfatta budgetåren 1987/88-1989/90. För perioden skall CSN redovisa enbesparing om på de pris- och löneomräknade anslagen för /87. 1 del perspektivet förordar jag nu en etlårsbudgetför de berörda anslagen för /87. Jag kommer senare atl föreslåatl anslagen pris-och löneomräknas saml minskas med den av CSN beräknadebesparingen om . När sedan huvudförslaget för den treårigaförsöksperioden beräknas bör CSN få tillgodoräkna sig tidigare budgetårsbesparingar utöver fastställda huvudförslag. Sammanlagl uppgår dessa till2183000 kr. inkl. en beräknad överbesparing /87 om . Besparingarna under de båda behandlade anslagen äri huvudsak atl hänföra till de rationaliseringar som sammanhänger med atl /87 övertar hela administrationen av såväl studiehjälpen somvuxenstudiestöden. För att den besparing om . under budgetåret1985/86 som ligger på anslaget E 2 skall kunna tillgodogöras statsverketförordar jag i det följande att motsvarande summa överförs från medel somflyter in från vuxenutbildningsavgiften till detta anslag. Jag övergår nu till atl behandlaförvaltningskostnaderna vid CSN, studiemedelsnämnderna ochvuxenutbildningsnämnderna. Enligt beslut med anledning avpropositionen om ändrad administralion av studiehjälp och vuxenstudiestöd m.m.(prop. 1984/85:184, SfU 25, rskr 327) skall de studiesociala myndigheterna den1 överta hela administrationen av studiehjälp och vuxenstudiestöd. Dekommer vidare att ta över administrafionen av timersättning vid grundutbildningför vuxna (gmndvux) och s.k. gmnd-sfi. Vidare kommer jag att föreslå atthandläggningen av det förlängda barnbidraget i sin helhet skall överföras tillriksförsäkringsverkel och medel för såväl bidraget som de administrativakostnaderna utgå över huvudtitel. De ändradeadministrativa rutinerna förutsätter en ändring i 1 kap, 6 § studiestödslagen(1973:349). De förändrade och delvis nya arbetsuppgifter somCSN kommer atl få fömtsätter att myndigheten filiförs administrativa resurseroch får inrätta nya tjänster. Jag vill emellertid samlidigl framhålla aU deförändrade rutinerna som helhet har inneburit betydande besparingar såväl förstatsverket som för kommunerna. För utbetalningen av studiehjälp räknarjag med entotalt ökad kostnad om . Av dessa medel beräknar jag lOOOOOOO kr. under förvalt ningskostnadsanslaget för att täcka ökade lönekostnader .samt driftskost nader i ADB-systemet. Under lokalkoslnadsanslagel harjag räknai med en ökad kostnad om . för utökade lokaler vid CSN samt vid studie medelsnämnderna. Övriga kostnader beslår av portokostnader som redo- 357 visasunder anslaget E 2. Bidrag till vissa myndigheter för deras handlägg- Prop.1985/86: 100 ning av studiesocialt stöd. För den ADB-baserade utbetalningen avvuxenstudiestöd harjag beräknat kostnaderna till sammanlagt 4 840 000 kr.Under förevarande anslag har jag beräknat sammanlagt . för att täckaökade personalkostnader saml driftkoslnader för studiestödetsinformationssystem (STIS). Övriga kostnader är portokostnader som jag senarekommer alt redovisa under anslaget E 2. kommer även utbetalningen avtimersättning vid gmndvux att inordnas i STIS. Jag beräknar kostnaderna fördenna hantering till , vilket belopp innefattar vissapersonalkoslnader saml i övrigt driftkostnader och viss komplettering avutmstning på ADB-sidan. Jag har lidigare under anslaget C 5. Undervisningför invandrare i svenska språket m. m. redogjort för den nya organisafionen avundervisningen i svenska för vuxna invandrare. I den nya organisationen kommerde studerande som läser s. k. grund-sfi att få studiesocialt slöd i form avtimersättning. Jag kommer att närmare redogöra för detta under anslaget E 6.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Även denna timersättning kommer altinordnas i STIS och betalas ut på samma sätt som övrig timersättning. För dessaarbetsuppgifter harjag räknat med en ökad kostnad under detta anslag omsammanlagt I OOOOOO kr. I övrigl harjag gjort löneomräkningar med hänsyntill träffade avtal samt sedvanliga prisomräkningar. Förförvallningskostnadsanslagets del innebär det en ökad medelstilldelning med4200000 kr. Jag har då också minskat anslaget med . för dentelefonväxel som har installerats vid CSN . Lokalkostnadernaberäknar jag till , en ökning med . CSN har föreslagil att man, i den mån man görbesparingar på lokalkoslnadsanslagel, skall få utnyttja dessa besparingar förde åtgärder som har föranlett besparingen. Jag har under hand inhämtat attCSN:s förslag avser en eventuell mikrofilmning av nämndernas arkiv. Jag anseratl CSN: s förslag ligger väl i linje med de strävanden mot ett friare resursutnyttjandeinom givna ramar, som bl. a. den aviserade försöksverksamheten är ettuttryck för, och är beredd att tiUstyrka en annorlunda disposifion avtillgängliga anslagsmedel. CSN har under två budgetår fått engångsanvisningarför administration av och information om ett förbättrat försäkringsskydd. Jagräknar med atl den informaUonen nu skall vara integrerad i myndighetensordinarie verksamhel och beräknar inga extra medel för ändamålet. CSN anvisades vidare under föregående budgetår etlengångsanslag om . för utvecklingsarbete rörande överförandet avstudiehjälpsad-ministrationen från kommunerna lill CSN. Som framgår av vad jagnyss har anfört beräknar jag nu driftmedel för denna verksamhet och beräknaringa ytterligare medel för utvecklingsarbete. Jag kommer att under anslaget E 4. Studiemedel m.m. föreslå en över gång till utbetalning av studiemedel på gymnasial nivå. En sådan utbelalningsmtin innebär betydande besparingar som den kan medföra en bättre service lill många studerande. finermed tätare utbetalningar kommer atl medföra vissa ökade administra- Prop.1985/86:100 liva kostnader, dels engångskostnader bl. a. för systemutvecklingoch viss Bil 10 utmstning, dels för portokostnader. Vissa besparingar bör ocksåkunna göras på personalsidan genom alt antalet återkrav bör minska väsentligt.Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt CSN atlnärmare analysera de administrativa koslnaderna resp. besparingarna. I avvaktanpå denna analys harjag preliminärt beräknal 2500000 kr.i utvecklingskostnaderför /87.