prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Verketgör den bedömningen atl förräntningskravet skulle ha uppfyllts tillca ulan arbetsmarknadskonflikten . För innevarande budgetår räknar verket med eninleverans lill staten på 98 milj. kr. vilkel motsvarar avförräntningskravet. sätter som mål för sitt ekonomiska resultatför /87 atl klara statens förräntningskrav till . FörIreårsplanen i övrigl har verkel som mål all uppnå full förräntning ochdärutöver kunna redovisa elt överskott på minst ICO milj.kr. Dennaöverförräntning utgör en påbörjad återbetalning till staten av den ackumuleradeunderförräntningen från fidigare budgetär. I Ireårsplanen redovisar luftfartsverket sin avsiktall i och med /87 hell ha kompenserat kommunema ej erhållen ränta på sina investeringsbidrag. Beträffatide prissättningen anger luftfartsverketsom mål, alt prisföränd ringarna av verkets trafikavgifter efter del balans uppnåtts mellan kostna- 116 der och intäkter, /88, skall ligga Prop. 1985/86: 100 underden beräknade förändringen av konsumentprisindex. Verket sätter Bil. 8vidare som mål all förbättra produktiviteten med i genomsnitt underkommande treårsperiod. framhåller alt de vidgadefinansieringsmöjligheterna i fortsättningen ger solidilelsbegreppel en slörrebelydelse. Nyll främmande kapital kan inle las upp i snabbare takl än allverksamheten kan bära uppkommande kapitalkostnader. har soliditeten legal på . Luftfartsverketsafter som mål att soliditeten i genomsnillinle bör understiga . Verkelhar i sin investeringsplan för treårsperioden /87-1988/89 räknat med attflygtransportsektorn kan bära en kostnadspåverkan av nya investeringar på högstca 15 milj.kr. , vilket motsvarar en årlig investeringsvolym på ca 200milj. i prisläge den . En investeringsvolym av den omfattningenkan enligt verket rymmas inom de generella avgiftshöjningar som verkelplanerar /86 och 1986/87. Om flygförelagen önskar invesleringar sominte ryms inom denna kostnadsram, krävs enligt verket särskilda avtal omkostnadstäckning för sådana investeringsobjekt. investeringar indelas itreårsplanen på infrastrukturella och kommersiella. Till gmppeninfrastrukturella investeringar hänförs sådana som är en nödvändigförutsättning för atl flygverksamhet av avsett slag skall kunna bedrivas.Typiska sådana är investeringar i banor, byggnader, plattformar,belysningsanläggningar och trafikledningssystem. Åven investeringar i sådanaicke fasla anläggningar som fältfordon, brandbilar och kommunikationsutmstninghör lill den infrastmkturella gmppen. I gruppen kommersiella invesleringar ingårinvesteringar i olika verksamheter som det med hänsyn till luftfartsverkelsmarknads-, resurs- och kompelensmässiga fömtsättningar är naturligt atl verketbedriver som komplement till den direkl irafikinriktade verksamheten. Syftetmed dessa investeringar är alt förbättra lönsamheten i en kommersiell tjänst,introducera en ny sådan tjänst eller rationalisera administrativa processer.Exempel på kommersiella investeringar är investeringar i lokaler för kommersiellaakfivileler, parkeringsanläggningar, ramptjänslfordon och adminislraliv ADB. beräknade investeringsutgifler förtreårsperioden fördelal på infrastrukturella resp. kommersiella framgår avföljande sammanställning. De angivna investeringsutgiflerna för budgeiåren1987/88-1988/89 är därvid närmast ell uttryck för den allmänna inriklningen avinvesteringarna. utgift (milj. kr. Fordon, maskiner, utrustning Kommersiella investeringar >I0 Mkr Summa i beräknat genomförandepris 1985/86: 100 Bil. Investeringari infrastmkturen utgör den dominerande utgiftsposten i treårsplanen. Verketframhåller beträffande flygplatstjänsien alt investeringsverksamheten hillillsförutom ersättningsinvesteringar, varit inriktat på behövliga kapacitets- ochslandardhöjande ätgärder. /87-1988/89 kommer enligtverkel önskad nivå atl uppnås genom nu pågående och planerade ny-, om- ochtillbyggnader av stationsområden. Ylleriigare projekt kan emellertidaktualiseras . Som exempel på sådana åtgärder nämner verkelanpassning av stationsbyggnaderna på och flygplatser till denkraftiga ökningen av inrikestrafiken. Vidare nämner verket förprojektering aven ulbyggnad av inrikesdelen av stationsbyggnaden på flygplals.Verkel aviserar också frågor som behandlas inom ramen fördisposilionsplanearbelet vid Arianda flygplats. Det gäller t. ex. ban- ochlerminalkapacitel. Av den totalt beräknade investeringsulgiflen förbudgelårel 1986/87 på 222,9 milj. kr. avser nära hälften pågående objeki. För /87 beräknas invesieringarna förobjeklgruppen flygplatser till ca 160 milj.kr., varav ca 70 milj.kr.gäller nyaobjekt. Ariandaberäknas utgiften för nya objekt lill ca 30 milj. kr. Bland planerade Prop.1985/86: 100 större investeringar påArlanda redovisar verket breddning av taxibana Bil. 8 och snabbavfarler för att ökakapaciteten på bana 08/26, energisparålgärder och ombyggnad avtrafikledningslornel. På beräknas utgiften för planerade nyaobjekt fill ca 12 milj.kr. Del gäller bl.a. parkeringsulrymmen, utbyggnad avstalionsplattan och garage för fältfordon. På /flygplatsplaneras under nästa budgetår en ombyggnad av södra plattan för allmänflyg ochen förstärkning av banan för all möjliggöra DC-9-trafik. För investeringar i fordon,maskiner och utrustning beräknas utgiften lill ca 40 milj. kr. Utgiften för investeringar i flygtrafiktjänst en routeberäknas till ca 11milj. Nya objeki gäller bl. a. utbyte av primär- och sekundärradar. Den del av investeringsulgiflen somskall finansieras med anslagsmedel beräknar verkel till 123,0 milj.kr. Medhänsyn tagen till ingående behållning beräknar verkel anslagsbehovet till108,3 milj.kr. Invesieringarna i övrigl finansieras enligt gällande riktlinjermed lån från riksgäldskonlorei, bidrag från kommuner och intressenter samt medrörelsemedel. () och Scandinavian Airiines Syslem (SAS)har yttrat sig över luftfartsverkets treårsplan. konstaterar allluftfartsverkets omorganisation positivt påverkal samarbelel mellan verkel ochbolaget. framhåller atl planerade åtgärder ytteriigare kommer all förbättraluftfartsverkets service lill nytta för flygbolagen och dess kunder. pekar på alt en positivutveckling av flygel, med hög flygsäkerhet, punktlighet och allmänt högelTektivitel och service fömtsäfter alt Arianda successivt anpassas till deökade kapacitelskraven. Ban- och lerminalkapacileten behöver byggas ut i taklmed Irafikens tillväxt. En utökning av lerminalkapacileten för inrikeslrafikenmåsle enligt påböas under innevarande år. Del är också enligt LINnödvändigt alt frågan om den tredje banan avgörs under del närmaste halvåret.LIN förordar vidare om-och tillbyggnad av stationsbyggnader på , Ängelholmsoch flygplatser under näsla budgelår och vidare pä Ronnebyflygplats . SAS anser när del gäller verkelsuppgifter, mål och inriklning i slort all mål bör uttryckas i mätbara termer.SAS framhåller att kommersiella satsningar måste ses som en kompletterandeverksamhel och göras i samråd med flygföretagen. Beträffande verketsinvesteringar pekar SAS på behovet av en utökning av hangarplaltformen påLandvetter. SAS uttalar ocksä alt planen saknar sådana högaktuella frägor somtrafikstruktur (pri-mär/sekundärnät), flygplalsfråga ochbelastningssituationen på olika flygplatser. har omorganiserats i syfte attuppnå en ökad af färs- och marknadsorientering. Genom statsmakternas beslul 119 fick verkel dessutombättre möjligheter alt tidsmässigt anpassa sina inves- Prop. 1985/86: 100leringar till marknadens behov. Olika invesleringsåtgärder kan inom ra- Bil. 8 men för Ireårsplanen flyttas mellan budgeiåren för alt snabbi möta uppkommandeinvesteringsbehov. Verkel har dessutom genom beslutet fått vidgade möjligheteralt finansiera sina investeringar utanför statsbudgeten. har flygresandet ökatmarkant. ökade t. ex. inrikestrafiken med mätt i antalpassagerare. Omfattande standardförbättringar och kapaciletsutbyggnader harsamtidigt skett inom flygplalssyslemet. Den snabba expansionen ställer krav påsnabb anpassning från verkels sida för att möta ökningen i efterfrågan. redovisar i treårsplanen övergripandemål och strategier för sift marknadsmässiga agerande. Inriktningen av dessastrategier och mål är alt på olika sätt stärka flygels konkurrenskraft. Enviktig förutsättning för delta är, som verket framhåller, den kapacitet ochservice som luftfartsverket kan erbjuda flygbolagen och resenärerna. Kundernas krav på bra service och rimliga avgiftermåste avvägas mol ägarens, statens, likaberättigade krav på ekonomiskavkastning. betonar i sin treärsplan sambandet mellankapacitels-ulnylljande och ekonomiskt resullal och framhåller angelägenheten avalt kapaciteten blir väl utnyttjad. Den efterfrågan på kapaciletsutbyggnaderoch standardförbättringar som luftfartsverket möter från olika kunder ochintressenter måsle därför enligt min mening avvägas med hänsyn lill kundernasmarknadsförutsättningar och verkels lönsamhetsmål. En noggrann avvägning av kraven på nya åtaganden ärsärskilt viktig med hänsyn lill luftfartsverkets fortsatta resultatutveckling.De omfattande investeringar som gjordes påverkarfortfarande luftfartsverkets resultat. Enligt den revideraderesullatuljämningsplan som luftfartsverket arbetar efter och som utgår frånvissa anlaganden om prisutveckling, kostnads-, ränte- och trafikutvecklingskall staten få full förräntning fr. o. m. /88. I dellasammanhang kan också nämnas all återbetalning av tidigare års bristandeförräntning av kommunala investeringsbidrag påbörjades under budgetåret1984/85. Återbetalningen kommer atl vara helt avslutad vid utgången /87. Jag vill i anslulning lill frågan omresultatutvecklingen nämna alt luftfartsverket i en särskild skrivelse begärtalt få skriva bort vissa anläggningstillgångar genom nedsättning avstatskapitalet. Det totala beloppel uppgår till ca 120 milj.kr. varav 48 milj.kr.gäller , 35 milj. kr. investeringar i telemateriel vid olikaflygplatser och 11,5 milj. kr. Verkel moliverarnedskrivningen på med all det utrikes passagerarantalet uppgår till50 % av prognoslicerad volym. framhållerverket att aktuell trafik inte kräver den banlängd som planerades och byggdes.Teleinvesteringarna är enligt verket följdinvesteringar på grund avsysselsättningssalsningar. Belräffande hänvisar verket fillutflyttningen av den lunga inrikestrafiken lill Arianda. Jag anser atl verkets resultatansvar rentprincipiellt också bör omfatta sådana invesleringar som i efterhand kan bedömas som mindre lönsamma av verkel. Jag vill också erinra om att staten i fråga om bl. a. tidigarelägg ning av investeringar gjort vissa reduceringar av det förräntningspliktiga 120 statskapitalet.Jag är följaktligen inle beredd aft biträda luftfartsverkets Prop. 1985/86:100 förslag om nedsättning av statskapitalet. Jag vill i delta sammanhang också ta upp delförslag som luftfartsverket har redovisal angående resultaluljämning mellanolika flygplatser. I enlighel med uttalanden luftfartspoliliskaproposition (prop. 1981/ 82:98, , rskr 339) fick luftfartsverket i juni1982 eft uppdrag all utarbeta riktlinjer för ett system med resultatutjämningsom förutom statliga flygplatser också skulle kunna omfatta flygplatser underannal huvudmannaskap. I uppdraget ingick ocksä att avgränsa vilka kostnadersom skulle kunna vara bidragsgmndande. Verket redovisade sitt förslag i en rapport benämndRESULT . Förslaget avser all åsiadkomma en resultaluljämningmellan "överskoltsflygplalser" och "underskottsflygplalser"inom ett interregionalt flygplalssystem. Etl resullatuljämningssyslem gällerredan för de statliga flygplalserna. Med RESULT-förslagel skulle emellerfidäven vissa kommunala flygplatser kunna ingå i denna resullaluljämning. Deflygplatser förutom de slalliga som enligt luftfartsverket bör ingå iresultatutjäm-ningssyslemel är Boriänge, , , ,och . Verkels val av flygplatser ulgår från en bedömning avflygplatsens roll i flygplatssystemet och dess bidrag lill den samladeflygtransporl-sektorns lönsamhet, dvs. Med hänvisning till all flygplalshållning förallmänflyg åligger regionala, lokala och enskilda intressenter bör enligtverket inle heller resuhaluljäm-ningssystemel omfatta underskoll förallmänflyg. Underskott som är hänförliga till räntekostnader för befintligkapacitet och för sådan verksamhel som inle är Irafikinriktad bör också enligtverkel exkluderas. Som en begränsande faktor för bidragsmöjligheterna angerverket den egna lönsamheten. Om verkets intäkter inle fullt ut läcker delotala kostnader inklusive ränta på statligt kapital så bör också bidraget tillde kommunala flygplalserna reduceras i samma mån. För finansiering av systemetförordar verkel dels allmänflygavgifter från kommuner med slalligaflygplatser, dels en höjning av inrikesflygels avgifter. I enlighet med det luftfartspolitiska beslulelulgick ell provisoriskt bidrag från luftfartsverket lill ochVäxjö flygplatser från den enligt ett särskilt avtal. Avtalet harförnyats i avvaktan på slatsmakternas ställningstagande till RESULT.Koslnaderna för bidraget till dessa flygplatser beräknas för innevarandebudgetårfill ca 5,7 milj. kr. Den lolala kostnaden för resultalutjämningen medde angivna flygplatserna beräknar verket till ca 12 milj. kr. i 1984 årspriser. Luftfartsverkels förslag har remissbehandlats.Yttranden har avgivits av chefen för flygvapnet, (),statskontoret, samtliga länsstyrelser. Aktiebolaget (),Kungliga Svenska . Vissa remissinstanser har bifogat yttranden från olikakommuner, organisationer och företag. Hämlöver har andra yttranden inkommit. RRV och statskontoret redovisar vissa principiellainvändningar mot förslaget. RRV anser bl.a. alt den föreslagna omfatlningen av RESULT innebär alt risken för en stalsfinansiell belastning är stor, med hänsyn till 121 deresultatförsämringar som redan på kort sikt måsle uppstå inom bl.a. Prop.1985/86: 100 luftfartsverket. Statskontoret pekar i sill yttrande på att detstatliga bidra- Bil. 8 get ger elt incitament för kommuner att byggaflygplatser. Det finns enligt statskontoret stora risker atlflygplatsinvesleringar kommer all göras som är samhällsekonomiskt olönsamma. Enytterligare effekt är enligt statskontoret alt elt bidrag från staten gör detbilligare för kommunerna att hålla låga flygplalsavgifter. ABA har inte någoninvändning mol förslaget fömtsall all staten lyfter av allmänflygunderskoltenpå de statliga flygplalserna och fillkommande flygplatser, lolall ca 49 milj.kr., från statens förräntningskrav på luftfartsverket. Övriga remissinstanser, länsstyrelser, kommuner m.m. är genomgående positiva lill all ett permanent resullaluljämningssysteminförs. Kritik riktas emellertid mot bidragsmodellen, som anses kompliceradoch oöverskådlig. Flera av dessa remissinstanser anser också all flerflygplatser borde ingå i systemet och all även räntekostnaderna för befinlligainvesteringar borde vara bidragsgmndande. Remissinstanserna har också starkabetänkligheter mot den föreslagna avgiftsbeläggningen av allmänflygel vid deslalliga flygplalserna. Jag kan för egen del inle dela den positiva syn påresultatutjämningssys-temel som främsl länsstyrelser och kommuner ger uttryckför. Min avvikande inställning gmndas inle bara på ekonomiska hänsynstagandenulan även på rent principiella. Del är enligt min mening principiellt olämpligtall luftfartsverkets resultatansvar skall omfatta sådan verksamhet som liggerutanför verkels eget ansvarsområde och påverkansmöjligheter. Som slalskonioreiockså påpekar ligger i det förslag som luftfartsverket redovisat risker för allbidragssystemet i sig genererar ytterligare underskott. Jag anser det ocksåfrån ekonomiska utgångspunkter olämpligt all utöka luftfartsverkelsresultatansvar mol bakgrund av kostnaderna för de omfattande invesleringar somgjorts på det statliga flygplatsområdet. En ytterligare avgiftshöjning förinrikesflyget som följer av RESULT-förslagel skall dessulom ses i delperspektivet atl inrikesflyget f.n. inte läcker sina koslnader. Jag vill ocksåi det här sammanhanget erinra om de åtaganden staten gjort gentemot () ifråga om framtida avgiftshöjningarenligt del s. k. SILA-protokollet. Enligt statsmakternas beslul är driften avde flygplatser som huvudsakligen beljänar allmänflyg inte en statlig uppgiftulan en angelägenhet för landsting, kommuner eller enskilda intressenter. Delär också kommunerna, ofta i samarbete med industriförelag och andra lokalaintressenter, som bl.a. genom ekonomiskt slöd stimulerat en ulveckling avregelbunden Irafik med lätta flygplan. Den trafik som genereras inom allmänflygetgmndas sålunda huvudsakligen på trafikbehov och andra förhållanden av regionaleller lokal karaktär. Det är därför naturiigt atl också det ekonomiska ansvaretför denna lyp av flygplatser åvilar regionala och lokala intressenter även omde har viss reguljär linjetrafik. Med hänsyn lagen lill den f. n. goda finansiellasituationen inom kom munsektorn, saknas också enligt min mening kommunalekonomiska skäl för all från statens sida bidra lill underskoltsläckning vid flygplatser som förvallas av landsting eller kommuner. Därtill kommer atl del redan finns 122 elt allmänt bidragssystem,skalleuljämningssystemet, som syfiar lill att Prop. 1985/86: 100 utjämna skillnader ikommunernas och landslingens ekonomiska fömtsatt- Bil. Jag är mot denna bakgmnd inte beredd att tillstyrkadel förslag lill resultaluljämning som luftfartsverket redovisat. I konsekvensmed delta förordar jag alt bidragen lill och flygplatseravvecklas när gällande avtal upphör dvs. vid utgången av budgelårel 1985/86. Jag övergår nu lill alt behandla frågor rörande denövergripande styrningen av verkel. De resullalmål som framgår av verkels planför resultaluljämning mellan åren bör vara etl grundläggande krav för denkommande treårsperioden. Jag anser också med hänsyn till SILA-protokollet attverkets föreslagna mål för prissättningen bör läggas fast. Jag noterar ocksåatl verket redovisat förslag fill mål för service och soliditet. När det gällerservicemålen skulle enligt min mening en alltför detaljerad styrning frånregeringens sida kunna verka begränsande på verkets möjligheter alt på ellmarknadsmässigt sätt gemensaml med olika kunder lägga fasl en lämpligservicenivå. Jag anser emellertid att luftfartsverket skall eftersträva attsuccessivt utveckla sådana servicemål som gör del möjligt för verket, desskunder och statsmakterna att också kunna bedöma konsekvenserna, inle minst deekonomiska, av skilda ambitionsnivåer. Frågan om lämplig soliditet bör lills vidarebedömas mot bakgrund av nuvarande finansieringsformer för verkelsinvesteringar. Anslagsmedel ingår som en betydande del av finansieringen.Eftersom statsmakterna enligt nuvarande principer åriigen lar ställning lillinvesteringsvolym och finansieringssätt anserjag del inle nödvändigt attstatsmakterna lägger fast elt specifikt soliditelsmål för en treårsperiod. Detmål som verkel anger bör däremoi kunna tjäna som ett lämpligt riktvärde för deninterna verksamhetsplaneringen. Jag anser följaktligen atl de redovisade målenför ekonomiskt resultat och för prissättningen i första hand bör vara styrandeunder treårsperioden. Med denna styrning anser jag all verket,när man uppnått kravet på full förräntning, bör kunna få ett vidgat ansvar närdel gäller alt besluta om invesleringar. Enligt gällande principer får verketsjälvt beslula om bl.a.infraslmkturinvesteringar med en invesleringsutgifl påhögsl I milj.kr. Jag anser för egen del alt denna gräns bör kunna höjaskombinerat med att olika mål successivt preciseras. Enligt min mening är ensådan utveckling närmast en konsekvens av kravet på marknadsmässigt agerande.För atl kunna initiera ålgärder och stimulera lill ökade flyglransporter isamverkan med flygföretag, kommuner, näringslivsorganisalioner m.m.bör i eltsenare skede också verkets handlingsutrymme vidgas. Med de nära relationer somfinns i olika avseenden mellan verket och bl. a. flygföretag är det enligt minmening motiverat att produktionsinriktning och invesleringsfrågor men ävenekonomiska konsekvenser diskuleras och övervägs i nära samverkan med berördaintressenter. måste också inbegripa kommersiella aktiviteter. Jag anser sammanfattningsvis all denverksamhetsinriktning som verkel redovisar i sin treärsplan bör läggas lill grund för den fortsatta verksamhe ten. Närdel gäller verkels redovisade investeringsplan för treårsperioden Prop.1985/86: 100 ansluter den väl lill den tidigare plan som statsmakterna togställning till Bil. Som framgått av min redovisning avflygbolagens remissyttranden för fram krav på ytterligare investeringar påett antal flygplatser. begär också relativt omgående ställningstagandentill omfattande kapacitelsinvesleringar på . Även SAS berör indirektkapacitetsfrågor i sill yttrande. När del gäller främst : s krav på väsentligtutökad kapacitel vill jag samlidigl erinra om de restriktioner somluftfartsverket ålagt sig vid utformningen av treårsplanen. Verkel gör denbedömningen all flygtransportsektorn kan bära en kostnadspåverkan av nyainvesteringar på högsl ca 15 milj. kr. , vilket enligt verkel motsvararen åriig investeringsvolym på ca 200 milj. kr. i fasla priser. Krav på enforcerad kapacitetsulbyggnad som går ulöver verkets treårsplan och som intebygger på särskilda avtal om kostnadstäckning gör del samiidigt svårt atl uppnåde mål för avkastning och prissättning jag tidigare anslutit mig till. Slorhänsyn bör enligt min mening las till den resullatuljämningsplan somluftfartsverket arbetar efter och till innebörden i det åtagande som gällerenligt SILA-protokollet beträffande framlida avgiftshöjningar. Del framgår samlidigl av verkets investeringsplanalt luftfartsverket f. n. studerar behovet av kapacitetsutbyggnad vid ochÅngelholms flygplatser. anmäler vidare att verket påbörjat enförprojektering för ulbyggnad av inrikesdelen av stationsbyggnaden på Landvetter.Verkel erinrar vidare om disposilionsplanearbelet på sominnefattar bl. a. frågan om en tredje landningsbana på och enytterligare terminalbyggnad för inrikestrafiken. Jag har underhand ocksåinformerats om tankegångar på en viss begränsad tillbyggnad av befintliginrikesterminal för att klara den ökande Irafiken. Utan atl föregripa luftfartsverketsbedömningar i dessa frågor vill jag emellertid återigen erinra om vad jaganfört om verkets resultalmål och prissättning. När det gäller den föreslagna investeringsvolymenoch invesieringarna för budgelårel 1986/87 godtar jag verkels förslag på ca 223milj. Av den beräknade investeringsulgiflen avser cirka hälften pågåendeobjeki. Jag har heller inget alt erinra mol de av luftfartsverket beräknadeinvesleringsutgifterna för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Med hänsyn fill densnabba utvecklingen inom flygtransportsektorn bör enligt min mening den nuredovisade treårsplanen för de båda senare budgeiåren i försia hand ses som enfinansiell ram. Fördelningen och den beräknade finansieringen avinvesieringarna för nästa budgelår, som överensslämmer med verkels, framgårenligt följande. Fordon, maskiner. Prop.1985/86:100 Bil. Närdel gäller finansieringen av invesieringarna följer den de principer somredovisades i statsmakternas beslut om luftfartsverkels investeringar m. m.våren 1985. Fömtom anslagsmedel och upplåning i riksgäldskonlorei har verketmöjlighet alt finansiera invesleringar med bidrag eller lån från t. ex.kommuner och kunder. Av investeringarna under /87 beräknar jagalt 123 milj.kr. finansieras med anslagsmedel. Jag återkommer särskilt tillanslagsfrågan i min föredragning. Av investeringsulgiflen i övrigl beräknar jagatt ca 70 milj. kr. behöver finansieras genom upplåning i riksgäldskonlorei.Med nuvarande finansieringssystem anserjag atl verket även bör kunna klara sinlikviditetsförsörining genom kortfristig upplåning från samma konto iriksgäldskonlorei. För det ändamålet har verkel tidigare disponerat en rörligkredil på 40 milj.kr. Jag räknar därför med atlluftfartsverket för nästa budgelår behöver ta upp lån om högsl 110 milj. kr. iriksgäldskonlorei varav ca 70 milj. kr. för invesleringar och högst 40milj.kr.avser en ram för kortfristig upplåning av likvidilelsförsöijningsskäl.