prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — 17 §Om upprustningsåläggande enligt 28 bostadssaneringslagen (1973:531) har meddelals och åläggandet inte har förfallit, får rivningslov inte lämnas för den byggnad som avses med åläggandet. Rivningslov får inte heller lämnas för sådanabyggnader som avses i 3 kap. 12 8 och som omfattas av skyddsbestämmelser i endelaljplan eller i områdesbestämmelser. Paragrafen, som motsvarar 13 kap. 41 8 iutredningsförslaget och - med en mindre justering - 8 kap. 168 i detremitterade lagförslaget, föreskriver förbud alt meddela rivningslov i vissafall. Paragrafen riktar sig alltså närmast lillbyggnadsnämnden, och dess syfte är att inskärpa vikten av att nämnden inte gårifrån den bedömning av byggnadens bevarande värde som en gång har gjorts i etttidigare ärende. Prop.1985/86:1 725 Förstastycket 8 kap. 17-18 §§ Beslämmelserna i första styckel motsvarar 56 8 4mom. andra styckel byggnadsstadgan. Av andra stycket följer att, om skyddsbestämmelserhar meddelats i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, rivning inte kanbeslutas, med mindre planen eller bestämmelserna först ändras eller upphävs.Rivningsförbud följer ju direkt av skyddsbestämmelserna. Jag vill här ocksä erinra om det rivningsförbud somföljer av en byggnadsminnesförklaring enligt lagen (1960:690) ombyggnadsminnen. 188 Ansökningar om marklov skall bifallas om den sökta åtgärden inte 1. stridermot detaljplan eller områdesbestämmelser, 2. förhindrar eller försvårar detberörda områdets användning för bebyggelse, 3. medför olägenheter föranvändningen av sådana försvarsanläggningar eller andra anläggningar som avsesi 98 tredje stycket, 4. i annat fall medför störningarför omgivningen. Marklov får lämnas till åtgärder som innebär mindreavvikelser från detaljplan eller områdesbestämmelser, om avvikelserna ärförenliga med syftet med planen eller bestämmelserna. Paragrafen, som tar upp prövningsgrunderna förmarklov, motsvarar 13 kap. 48 8 i utredningsförslaget. Motsvarande bestämmelseri gällande rätt är 17 och 4085 byggnadslagen samt 54 8 1 mom. sista siycketbyggnadsstadgan. Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt13.2.5) gett en bakgrund till den föreslagna bestämmelsen. Den närmareutformningen av paragrafen har skett i nära anslutning till lagrådets förslag(yttrandet s.90). a. har andra stycket med bestämmelser om mindreavvikelser från delaljplan eller områdesbestämmelser tillagts på lagrådetsförslag. De beslämmelser i det remitterade lagförslaget som handlade om marklovsprövninginom friluftsområden har utgått på skäl som jag har anfört (avsnitt5.4.3). Skyldigheten atl söka marklov regleras 19 5. Förstastycket i nämnda paragraf behandlar åtgärder inom detaljplanelagt område somändrar höjdläget för en tomt eller mark för allmän plats. Om det i planenfinns bestämmelser om sådana höjdlägen, prövas ansökningar om marklov mot denplanbestämmelsen. Det blir då punkl 1 i förevarande paragraf som tillämpas.Anges inga höjdlägen i planen, sker marklovsprövningen i stället enligt någonav de övriga punkterna, i de flesta fall punkt 4. Samma prövningsgrundertillämpas, om kommunen enligt 9 5 andra stycket har beslutat införamarklovsplikt för trädfällning eller skogsplantering inom etl område meddetaljplan. Om planen inte innehåller någon bestämmelse av förbudskaraktär, somkan ligga till grund för marklovsprövningen enligt Prop.1985/86:1 726 punkt I i förevarande paragraf, lär prövningen i ställetgöras mol bakgrund < kap. 1819 §§ av antingen punkt 2 eller punkt 4, Av 8 kap, 9 5 tredje stycketframgår atl kommunen i två fall genom områdesbestämmelser kan införamarklovsplikt, nämligen inom blivande bebyggelseomräden och i vissa skydds-eller säkerhetsområden. Av 5 kap, 16 5 6 följer att kommunen genom områdesbestämmelserockså har möjlighet alt utfärda materiella bestämmelser om hurmarklovsprövningen bör utfalla, dvs, vilka åtgärder som är tillåtna och vilkasom är förbjudna. Har sådana bestämmelser utfärdats, får enligt punkt 1 iförevarande paragraf marklov vägras, om den sökta åtgärden strider motområdesbestämmelserna. Det finns emellertid ingel krav på att kommunen genomområdesbestämmelser måste ange hur prövningen av marklovsansökningar skallske. Det kan sålunda mycket väl tänkas alt kommunen anser det tillräckligt attmarklovsplikt införs och att det därefter från fall till fall får avgöras vilkaansökningar om marklov som kan bifallas och vilka som måsle vägras. Ett sådantförfaringssätt kan användas i alla de situationer som beskrivs i 95 tredjeslyckei. De prövningsgrunder i förevarande paragraf som då blir aktuella ärpunkt 2 beträffande åtgärder i blivande bebyggelseområden saml punkt 3belräffande åtgärder inom skydds- eller säkerhetsområden. Enligt 14 kap. 8 5 har markägaren ivissa fall rätt till ersättning om marklov vägras. 19 § prövar ansökningar om bygglov,rivningslov Ansökningar om lov skall göras hosnämnden. Ansökningarna skall vara skriftliga. Beträffande enkla åtgärder fåransökan dock göras muntligen. Bestämmelser om prövning av byggloveller marklov utan ansökan finns i 10kap. 19 5 andra stycket. Bestämmelsen motsvarar 55 5 1 mom.första stycket byggnadsstadgan och 13kap. 10§ i utredningsförslaget. På lagrådels förslag (yttrandets.92) har i första styckel uttryckligen att det är somprövar ansökningar om lov. Huvudregeln är att ansökning;ar ombygglov, rivningslov och marklov skall göras skriftligt. Under förutsättningatt det är fräga om enklare åtgärder kan ansökningen också göras muntligt.Utredningen har inte föreslagit nägon begränsning i fråga om möjligheten attgöra muntliga ansökningar. På förslag av vissa remissinstanser har emellertid,i likhet Prop.1985/86:1 727 med vad som gäller , möjligheterna att göra muntligaansökningar 8 kap. 1920 §§ begränsats till enklare åtgärdei. Så kan varafallet när det inte krävs ritningar i egentlig mening. Att i lagen närmareprecisera dessa åtgärder är dock inte möjligt. Det mäste ankomma påbyggnadsnämnden att avgöra när en muntlig ansökan kan användas. Om en ansökanhar gjorts muntligt och den enligt mening inte kan avgörasutan handlingar, bör sökanden hänvisas att komplettera ansökningen. Detinnebär alltså att den enskilde inte får någon ovillkorlig rätt atl göra sinansökan muntligt. Eftersom det ligger ocksä i intresse ochskyldighet att åstadkomma förenklingar, kan man emellertid enligt min mening pågoda grunder utgä från atl nämnderna så långt det är möjligt kommer atttillämpa förfarandet med muntliga ansökningar. På vissa håll handläggs i dagmuntliga ansökningar på så sätt att den tjänsteman som tar emot ansökningenantecknar på en särskild blankett vilken åtgärd ansökningen avser, var åtgärdenskall utföras och annat som är av betydelse. Som lagrådel har påpekat(yttrandet s,92) bör det också antecknas när ett ärende om bygglov anhängiggörsvid , eftersom detta kan ha betydelse för rätt till ersättningenligt 14kap, 5 5, Stadsarkitekten, som i flertalet kommuner har rätt attbevilja bygglov för enklare åtgärder, prövar därefter den ansökta åtgärden,undertecknar blanketten och sänder den lill sökanden som bevis pä att dennefått byggnadslov. En kopia av blanketten arkiveras sedan hos nämnden. Om de uppgifter som sökanden lämnarmuntligt behöver undersökas närmare, kan nödvändig kontroll göras i nämndensarkiv, hos någon annan nämnd eller vid besök på platsen. Råder nägon oklarhet ifråga om den sökta åtgärden, bör givetvis samråd ske med sökanden. Det är naturligtvis inte nödvändigtalt ansökan antecknas på en särskild blankett. Det måste dock av en handlingframgå dels vilken åtgärd det är fråga om och var den skall vidlas, dels att bygglovbeviljas och datum för beslutet. Det är viktigt att sökanden får en bekräftelsepå att ansökningen finns registrerad hos nämnden. Bekräftelsen kan ha formen avelt lämnat bygglov, en begäran om kompletterande handlingar och liknande ellerhelt enkelt en underrättelse om atl nämnden har mottagit ansökningen och vaddenna enligt nämndens uppfattning avser. 1 10 kap. 19 5 andra stycket finnsbestämmelser om att i vissa fall kan pröva frågan om byggloveller marklov utan ansökan, när åtgärden har vidtagits utan lov. En hänvisninglill detta stadgande har gjorts i tredje styckel. 20 8 När ansökan görs, skall de ritningar,beskrivningar och uppgifter i övrigt lämnas in som behövs för prövningen. Är ansökningshandlingarna ofullständiga, fårbyggnadsnämnden förelag- Prop.1985/86:1 728 ga sökanden atl avhjälpa bristerna inom . Följsinte föreläggan- 8 kap. 20 § del, får ärendet avgöras i befintligt skickeller ansökningen avvisas. Följs inte ett föreläggande enligt11 8 andra stycket, får ärendet avgöras i befintligt skick. Förelägganden som avses i andra ochtredje styckena skall innehålla en upplysning om verkan av att föreläggandetinte följs. Första stycket motsvarar 55 8 1mom, andra styckel byggnadsstadgan och 13 kap, 11 8 första stycket iutredningsförslaget, I 55 5 byggnadsstadgan finns ganska detaljeradeföreskrifter om vilka slag av handlingar som skall fogas till ansökningen ellersom senare kan tillföras ärendet. I förevarande paragraf har, i enlighet medutredningens förslag, tagits in mer allmänt hållna bestämmelser som anger attansökan skall åtföljas av de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigtsom behövs för att den sökta åtgärden skall kunna prövas. Det innebär bl. a.att alll efter åtgärdens art kan bestämma atl vissa handlingar,l.ex. nybyggnadskarta, kan undvaras. I fråga om ansökningar som avserny- och lillbyggnader krävs i regel en situationsplan över tomlen. Denna börnormalt vara grundad på en nybyggnadskarta. Detta är vikUgl för att bl. a.va-anläggningar, kraftledningar, fornlämningar, servitut och nyltjanderätlerskall kunna redovisas. Del är också nödvändigt för att ge besked om vilkasakägare, l.ex. grannar, som berörs av ålgärden, eftersom dessa enligt 22 8 ivissa fall skall lämnas tillfälle att yttra sig över ansökningen. Nybyggnadskarta bör dock kunnaundvaras i många fall, l.ex. vid tillbyggnader långt från tomtgräns, viduppförande av komplementbyggnader osv. Det är i så fall somavgör i vilka fall nybyggnadskarta inte behöver ges in. Det bör observeras attnämnden därvid enligt 11 kap, 1 5 andra stycket skall ta lill varamöjligheterna atl förenkla för den enskilde. Nybyggnadskartor upprättas avbyggnadsnämnden, I de fall nämnden anser all en nybyggnadskarta är nödvändig ärnämnden enligt 11 kap. 2 5 andra stycket skyldig att tillhandahålla sädankarta. I specialmotiveringen till 29 8återkommer jag något frågan om vilka handlingar som behöver ges in lillbyggnadsnämnden. Enligt andra stycket, som motsvarar55 5 2 mom, byggnadsstadgan och 13 kap. 115 andra stycket i utredningsförslagetkan förelägga sökanden att avhjälpa brister i ansökningen. Utredningen har föreslagit attbyggnadsnämnden får avgöra ärendet i befintligt skick, om sökanden intekompletterar sin ansökan inom den föreskrivna tiden. En ansökan kan emellertidvara så ofullständig att den över huvud taget inte går att pröva i sak. Därförhar, som flera remissin- 1985/86:1 729 stanserockså har föreslagit, i andra stycket tagits in en möjlighet för 8 kap.20-21 §§ byggnadsnämden all avvisa ansökningen. Del bör påpekas atl enligl 8 5förvaltningslagen (1971: 290) under vissa förutsättningar är skyldig attvägleda sökanden om ansökningshandlingarna är ofullständiga och om vägledningbehövs för att sökanden skall kunna ta till vara sin rätt. Enligt 11 8 andra siycket kan byggnadsnämndenförelägga en bygglovssökande att ansöka om förrättning förfastighetsindelning. Följden av att föreläggandet inte följs bör som lagrådethar anfört (yttrandet s. 86) regleras i förevarande stycke. 1 föreläggandet skall sökanden upplysas om vilkaföljder det kan få om föreläggandet inte följs. 218 Även om en åtgärd med byggnader, andra anläggningar, anordningar eller markinte kräver lov enligt 1 -9 88, skall , om det begärs, prövafrågan om lov till åtgärden. Bestämmelserna i denna lag om lov skall tillämpas iärenden enligt första stycket. Paragrafen ger möjlighet att påkallabyggnadsnämndens prövning av sådana åtgärder som inte kräver lov. Enmotsvarighet till paragrafen finns i 548 4mom. byggnadssladgan och 13kap, 128 iutredningsförslaget. Bakgrunden till stadgandet är bl, a, att även ickebygglovspliktiga åtgärder enligt 3kap, 95 andra stycket, 105 andra stycket 1och 3 samt 14 och 18 58 skall uppfylla egenskapskraven i 3 kap. i skäligutsträckning, samt alt de inte får utföras i strid mot detaljplan ellerområdesbestämmelser (5 kap. 36 5 första stycket). Eftersom byggnadsnämndensedan kan ingripa enligt lOkap. 12 och 14 SS om kraven inte har iakttagils itillräcklig utsträckning, kan del finnas ett intresse hos fastighetsägaren attfå åtgärden prövad. I specialmotiveringen i lagrådsremissen (s. 593)anförde jag att ett ärende enligt 215, som l.ex, rör byggande, skall handläggassom ett vanligt bygglovsärende och att bifall till ansökningen skall meddelas iform av bygglov, Detla har föranlett följande uttalande av lagrådet (yttrandets,920: Avsikten torde vara att i ärenden enligt dennaparagraf säväl materiella som processuella regler om bygglov - eller iförekommande fall marklov och rivningslov - skall gälla. Lagrådet föreslårdärför etl tillägg till lagtexten enligt vilket bestämmelserna om lov i PBLskall tillämpas i dessa ärenden. Bifall till en ansökan som avser det falletatl en byggande vill utföra en icke lovpliktig åtgärd i strid molplanbestämmelser kommer därför - bortsett från möjligheten av lov till tillfälligåtgärd - inte alt 1985/86:1 730 kunnaförenas med villkor om lidsbegränsning av lovet. Lagrådet vill 8 kap.2122 §§ anmärka att detta är enändring i förhällande till gällande rätt eftersom en dispens enligt 67 5byggnadsstadgan kan tidsbegränsas (se s, 500), Av del föreslagnatillägget följer också att de regler om statlig konlroll m,m. och omöverklagande i 13kap. som avser lov kommer att gälla ärenden enligt nuförevarande 21 5. Ett bifall eller avslag i ärende enligt 21 5 inverkar ej påfrågan om huruvida åtgärden är bygglovspliktig. Detla har betydelse om delblir aktuellt att tillämpa sanktioner enligl Jag kan ansluta mig till vad lagrådet har anfört.Andra styckel har utformats i enlighet med lagrådets förslag. 22§ Innan lov lämnas, skall genom underrättelse bereda kändasakägare och de kända bostadsrätlshavare, hyresgäster och boende som berörssamt sådan känd organisation eller förening som anges i 5 kap. 25 5 förstastycket 2 tillfälle att yttra sig över ansökningen, om åtgärden 1, innebären avvikelse från detaljplan eller områdesbestämmelser eller 2. skall utföras i ett område som inte omfattasav delaljplan och åtgärden inte är en kompletteringsåtgärd och inte heller är reglerad i områdesbe stämmelser, 1 det fall som avses i 5 kap, 25 5 tredje stycketförsta meningen får underrättelse ske genom kungörelse i ortstidning. Ärenden om lov får inte avgöras utan alt sökandenundertättats om det som tillförts ärendet genom andra än honom själv ochtillfälle beretts honom att yttra sig över det. får dock avgöraett ärende utan att så skett, om det är uppenbart onödigt atl sökanden yttrarsig. Paragrafen, som har utformats i enlighet medlagrådets förslag, innehåller bestämmelser om kommunicering av ansökningar omlov. Den motsvarar närmast 13 kap, 13 5 i utredningens förslag. Någon direklmotsvarighet finns inte i byggnadsstadgan. Grannar skall emellertid enligl 67 83 mom, erhålla tillfälle att yttra sig över ansökningar om undanlag från nybyggnadsförbud. Enligt byggnadsstadgan finns alltså inte någondirekt skyldighet att underrätta grannar och andra sakägare om ansökningar ombyggnadslov. Lagrådethar anfört bl, a, följande i denna fråga (yttrandet s, 93): Förvaltningslagen (1971:290) är emellertidtillämplig på handläggning av sådana ärenden, där beslutenöverklagas genom förvaltningsbesvär, I nämnda lag finns bestämmelser, 15 5, omundertältd-seskyldighel, som innebär att nämnden i viss utsträckning har altkommunicera ansökningar om byggnadslov med t, ex, ägare av grannfasUgheler. 1 I 5 andra styckel förvaltningslagen finns enbestämmelse om lagens förhållande till avvikande regler i andra lagar ellerförfattningar som beslutats av eller regeringen. Bestämmelsen slårfast att sådana avvikande regler gäller framför det som är föreskrivet iförvaltningslagen. Av specialmoliveringen till förevarande paragraf får ansesframgå att avsikten är att exklusivt reglera frågan om nämndens kommunikationsplikti lov- 1985/86:1 731 ärenden.De bestämmelser som finns i 15 5 förvaltningslagen skall således 8 kap. 22§ inte gälla vid sidan om bestämmelserna i förevarande paragraf Jag ansluter mig lill denna ståndpunkt, som alltsåklariägger att 22 5 "tar över" 15 5 förvaltningslagen. Som jag har föreslagit upptar det nuföreliggande förslaget. Pä grund härav har - i överensstämmelse med lagrådetsförslag - genom en uppräkning i första styckel vilka som vid sidan avde kända sakägarna skall beredas tillfälle atl yttra sig över ansökningar omlov. I förhållande till utredningens förslag har bl. a.den ändringen gjorts att underrättelseskyldigheten inskränks till kändapersoner eller organisationer. Skälet till ändringen är att det förbyggnadsnämnden kan vara i det närmaste omöjligt att la reda på vaijeräuighetsinnehavare som berörs av elt visst ärende. Som känd bör emellertidnormalt räknas den vars rättighet är inskriven i fastighetsboken. Som lagrådelhar påpekat (yttrandet s.94) kan det emellertid inträffa alt inte heller dessarättsinnehavare kan påträffas. Enligt det remitterade lagförslaget gäller somhuvudregel att underrättelsen skall sändas som rekommenderat brev eller påannat säll som kan styrkas men att underrättelse till de boende inom vissfastighet kan ske genom anslag inom fastigheten. I överensstämmelse medlagrådets förslag (yttrandet s. 64 och 94) har kravet pä rekommenderat brevslopats, och dessutom har genom en hänvisning till 5 kap. 25 5 tredje stycketförsta meningen införts möjlighet att lämna underrättelse genom kungörelse iortstidning. Angående förutsättningarna för sådant kungörande hänvisar jag till5 kap. 25 5 och specialmotiveringen till den paragrafen. Kungörelsen börinnehålla en kortfattad upplysning om den sökta åtgärden och en uppgift om varansökningshandlingarna finns tillgängliga. Vidare bör naturliglvis anges näroch till vem eventuella yttranden skall lämnas in. Det nu föreliggande förslaget innebär att det ärbyggnadsnämnden som genom underrättelse skall bereda sakägare tillfälle attyttra sig. 1 det remitterade lagförslaget föreskrivs - i syfte att underiättahandläggningen -att nämnden kan bestämma att sökanden skall skötaunderrättelsen. Lagrådet (yttrandet s.94) anser att motiven för att vältraöver ansvarei för kommuniceringen på sökanden är dåligt underbyggda, 1lagrådets förslag har bestämmelsen därför fått utgå. Bl, a, med hänsyn lill attdet nu öppnas möjlighet att lämna underrättelse genom kungörelse i ortstidningkan jag ansluta mig till lagrådels förslag. Den nämnda bestämmelsen hardärför fått utgå. När det härefter gäller frågan i vilka fall somsakägare och andra intressenter skall underrättas är följande att säga. Prop.1985/86:1 732 Utredningen har föreslagit attsakägare skall lämnas tillfälle att yttra sig 8 kap. 22 § över alla ansökningarom lov och all skall ansvara för delta. Utredningen harmotiverat sitt förslag bl, a, med att det för alla parter mäste vara en fördelatt eventuella synpunkter och erinringar från grannar blir kända, innanbyggnadsnämnden fattar sitt beslul och inie först genom att grannarnaöverklagar beslutet. Flera remissinstanser kritiserarförslaget och menar alt förfarandet är alltför tids- och resurskrävande,särskilt i de fall när den ansökta åtgärden är medgiven i en detaljplan. Jag delar den grundinställning somligger bakom utredningens förslag och anser allt sakägarna i princiip skallunderrättas om och få tillfälle att yttra sig över ansökningar om lov.Samtidigt måste emellertid förslaget utformas så att inte handläggning:en avärenden om lov blir alltför tungrodd och resurskrävande, I likhet med en delremissinstanser anser jag sålunda atl underrättelse bör kunna undvaras omålgärden stämmer överens med en detaljplan eller med områdesbestämmelser, Idessa fall har sakägarna och andra intressenter haft tillfälle att tillvaratasina intressen vid planens eller bestämmelsernas tillkomst. Någonunderrättelseskyldighet bör inte heller föreligga i fråga omkompletteringsåtgärder som skall företas i områden utan detaljplan. Sådanaåtgärder har normalt så begränsad omgivningspåverkan att grannar och andrasakägare inte berörs. Mot bakgrund av vad jag nu haranfört har i 22 8 första stycket tagits in bestämmelser som anger i vilka fallundertättelse skall ske. Enligt punkl 1 skall sakägare och andra intressenterberedas tillfälle att yttra sig beträffande ansökningar som innebär mindreavvikelse frän en detaljplan eller områdesbestämmelser. Förutsättningarna föratt medge sådana avvikelser anges i 115 femte stycket och 12 5 fjärde stycket.Punkt 2 handlar om åtgärder utanför omräden med detaljplan. I dessa fall skalltillfälle till ytlrande lämnas, såvida inte ansökningen avser kompletteringsåtgärderenligt 13 5 eller åtgärder som - i de avseenden som berör sakägare och övrigaintressenter är reglerade i områdesbestämmelser. Så kan vara fallet l.ex. ielt fritidshusomräde, där byggnadernas storlek, utformning och läge harfastlagts i bestämmelserna. Det är ingenting som hindrar atlsökanden inhämtar yttrande från grannar och andra sakägare redan innan ansökangörs och bifogar yttrandena till ansökningen. Detta är ett förtärande som oftatillämpas och som kan bidra till att ärendet får en kortarehandläggningstid. 1 iredje stycket har paragrafen pålagrådets förslag (yttrandet s.93) kompletterats med en bestämmelse om attärenden normalt inte får avgöras med mindre kommunikationsskyldighelengentemot sökanden har blivit fullgjord. Bestämmelsen är föranledd av attparagrafen är avsedd att uttömmande reglera kommunikationsskyldighelen ilovärenden. 1985/86:1 733 238 Begärs tillstånd att expropriera den byggnad eller mark som en 8 kap. 23 §ansökan om lov avser eller påbörjas arbete för att anla. ändra eller upphävadetaljplan, områdesbestämmelser eller fastighetsplan som berör byggnaden ellermarken, får besluta om anstånd med avgörandet om lov till dessalt ärendet om expropriationslillståndet avgjorts eller planarbetet avslutats.Om kommunen inte avgjort planärendet från det atl ansökningen omlov kom in till , skall dock ansökningen avgöras utan dröjsmål. Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 13kap. 37, 38och 44 85 i utredningsförslaget samt 8kap. 13 5 och 17 5 andra stycket i detremitterade lagförslaget behandlar tidsfristerna för avgörande av ärenden omlov. Det finns ingen direkt motsvarighet till dessa bestämmelser i gällanderätt. 1 viss män kan de dock jämföras med de möjligheter som finns attutfärda nybyggnadsförbud. En avgörande skillnad är dock alt tiden enligl mittförslag inte kan förlängas utöver vad som anges i bestämmelserna. Till en början vill jag framhålla att i paragrafenhar sammanförts regler om anstånd med avgörandet av alla slag av lov, dvs. Detta är en lagteknisk lösning, som lagrådet har förespråkat(yttrandet s. 87 O och som jag anser utgör en förbättring. Enligt det remitterade förslaget är huvudregeln attärenden om bygglov och rivningslov skall avgöras möjligt och senastinom ell år. Att i lovärenden sätta upp en allmän tidsfrist på ett är äremellertid inte lämpligt, anser lagrådet, som här anför bl, a, följande(yttrandet s, 88): En sådan regel kan nämligen tas till intäkt för atlanmärkning om bristande snabbhet inte kan riktas mol , ifallavgörandet sker . Det är emellertid tveksamt om PBL över huvud tagetbör uppta någon generell regel om snabbb handläggning. Ärenden skall alltidavgöras så skyndsamt som är möjligt.