prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Det borde i stället av själva lagen framgådirekt vilka kriterierna skall vara på grad och typ av bristande laglydnad etc.för att näringstillstånd skall vägras. Bestämmelsen bör omformas i enlighet härmed. 2.33 i (LO): Vianser ändå att kommissionen haft ett alldeles för snävt synsätt på oseriösabeteenden från företagares sida. Man framför i och för sig att inte enbartlagbrott ska bedömas vid vandelsprövningen utan t. ex. också upprepatnonchalerande av reklamationsnämndens utslag. Däremot behandlar man inte allsgrova och upprepade kollektivavtalsbroti som inslag i vandelsprövningen. Vimenar alt upprepade och grova kollektivavlalsbrott kan innebära mycket storarisker för de anställdas sociala och ekonomiska trygghet och ocksåför deras liv och hälsa. Vi kan heller inte förslå varför l.ex, underiåtenhetatt betala arbetsgivaravgifter, som ju räknas ul på lönesumman, kan ge grundför avslag på ansökan om näringstillstånd men inte underlåtenhet atl betala utlön eller rätl lön. Detär därför ett bestämt krav från LOs sida atl också grova och upprepadekollektivavtalsbrott ska vara en grund för bedömningen av näringstillstånd. Kommissionenföreslår att tre olika krav ska kunna ställas på de förelag som ska fånäringsliUslånd. De ska inte vara belastade med ekonomiska brott eller ha sloraskatteskulder . De ska ha etl minimum av kunskaper omhur man sköter ett företag. De ska ställa en bankgaranti på . för ev.kommande skatteskulder. Sedan anser kommissionen atl regeringen ska beslutavilket eller vilka av dessa krav som ska ställas i olika branscher. LOanser det tveksamt att skilja de olika kraven åt. Vår erfarenhet talar för altdet inte är möjligt, att som kommissionen gör, peka ut atl de oseriösaförhållandena i en viss bransch beror på bristande kunskaper eller på enomfattande ekonomisk brottslighet bland de berörda företagen. Dessa faktorersamverkar i slort sett alltid och åtminstone de två första kraven bör alllidställas . 2.34 : Prop. Närdel gäller sammanfattningens skrivning av vandelsprövning anser vi all man äralll för utslätande. Företagare som exempelvis varit utsatt för näringsförbudoch gjort sig skyldig till relativt sett lindriga skattebrott,bör betraktas som olämplig att på nyll starta och leda företag. I stort delarvi i övrigt synpunkterna underrubriken. Vandelsprövningföretas inom ramen för yrkestrafiklagen. Erfarenheterna av detta ärgoda även om vissa oseriösa tillståndssökande ändå slinker igenom del ganskagrovmaskiga nät som nuvarande bestämmelser ulgör. En orsak härtill är alt trotsreglernas formellt goda beskaffenhel tenderar dessa atl förlora i betydelseemedan den praktiska tillämpningen på fältet lämnar mycket i övrigt all önska.Tillslåndssökande kan tidigare ha gjort sig kända för brott mot gällandekollektivavtal. I föreliggande belänkande anges icke kollektivavlalsbrott somen belastande omständighet vid vandelsprövning. Förbundets funktionärer haratl bevaka medlemmarnas avlalsenliga rättigheter och brott mot gällandekollektivavtal är så omfattande alt tvisteförhandlingar rörande kollektivavlalsbrollnumera lar hart när hela deras tid i anspråk. Förbundel kräver mot bakgrundhärav all broll mol kollektivavtal skall utgöra skäl för avslag lillnäringstillstånd. Ibetänkandet föresläs s.k. vandelsprövning som en förutsättning för näringstillstånd.Prövningen innebär att personer som begått grövre ekonomiska brott ellerkraftigt misskött sin betalningsskyldighet gentemot samhället inte beviljasnäringstillstånd. finns liknande prövning t.ex. i samband medutskänkningstillstånd till restauranger. Det kan diskuteras -bl.a. utifrånerfarenheterna från sistnämnda område - om förslagel i denna del kommer atlvisa sig verkningsfullt. Avgörande för delta blir dels de tillämpningsnormersom kommer att gälla, dels om åtgärder för att förhindra bulvanförhållandensätts in. I del senare fallet får ställningstagandet lill kommissionensförslag till bulvanlag stor betydelse, Advokatsamfundetdelar självfallel kommissionens uppfattning att företa gare skall vara lämplig alt bedriva näringsverksamhet med avseende på laglydnad och benägenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt skatte- och avgiftsförfaltningar. Anmärkningsvärt är emellertid alt kommissionen i sin motivering bortser från de tyvärr talrika fall av bristande betalning av skaller och avgifter som beror på omständigheter utanför företagarens kontroll. All förelagaren blivk av med sina likvida medel på grund av en mot honom riktad brottslig verksamhei eller att han råkat ul för oväntade kundförlusler bör kunna utgöra godtagbar ursäkt för bristande betalnings förmåga. Inte heller kan en företagare lastas för det fall hans underiåtenhet alt fullgöra sin betalningsskyldighet beror på oförmåga atl klara konkur rensen inom sin bransch. Även en skötsam och duglig företagare kan råka ul för atl göra dåliga affärer. Större skatte- och avgiflsskulder kan därför inte, som kommissionen synes ha tänkt sig, i och för sig utgöra tillräcklig grund för att lämna ansökan om näringstillstånd utan bifall, framför alll ej om prövningsförfarandet även skulle gälla redan etablerade företag. vudvikten vidvandelsprövningen bör därför i högre gradan kommissionen Prop. 1985/86: 126tänkt sig läggas vid förelagarens benägenhet alt fullgöra sin betalningsskyldighetvad avser skatter och avgifter. 2.38 vid Stockholmsuniversitet: 2.2.2.Enligt fakultetsnämndens mening ger den i 3 § föreslagna vandelsprövningenutrymme för godtycklighet. finner det till att börja medotillfredsställande atl någon precisering ej skett av de brott som skallinverka på bedömningen, ulan att avgörande skall ske från fall till fall. Tillgrund för vandelsprövningen i fråga om brott läggs främsl ell yttrande frånpolismyndigheten. Detta skaU inte innehålla "något egentligt utdrag urpoUsregister eller del allmänna kriminalregislrel", utan "ett urvalav uppgifter som den tillfrågade myndigheten bedömt vara av intresse för denlämplighetsprövning som skaU ske" (s. 232). Polisen skall således i varjesärskilt fall bedöma vad som skall meddelas till . Om inte polisenerhåUer synnerligen detaljerade föreskrifter om vad som skall meddelas iyttrandet tiU , blir underlaget för prövning idelta hänseende i hög grad beroende av den bedömning som vederbörande polismängör. Atl detta är otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt behöver intesärskilt framhållas. Ifråga om inverkan av tidigare brottsUghet sägs att brott som ligger tidigare itiden än i regel inte skall inverka. Allvarliga broll skall dock habetydelse för prövningen även om de ligger längre tillbaka i tiden. Frånrättssäkerhetssynpunkt är det angelägel alt striktare regler ges. Om så ejsker, kan reglerna verka som ett permanent näringsförbud för vissa personer.Del finns också belydande risk för olikheter i tillämpningen hos oUkatiUståndsmyndigheter. Del borde finnas en bestämd tidsgräns för inverkan avbrott på näringsliUslånd. Kommissionenföreslår all misstanke om brott i vissa fall skall leda till avslag på ansökanom näringstillstånd (s. 372). Från rättssäkerhetssynpunkt är del integodtagbart att misstanke om brott skall kunna motivera avslag. Det framgår inteens klart om en förundersökning som inte lett till åtal skaU kunna inverka.Ordalagen i betänkandet tyder på all så skulle kunna vara fallel. Inteheller i fråga om de skatte- och avgiftsskulder som skall inverka pämöjligheten atl få näringstillstånd har någon precisering skett. skall uigöra elt riktmärke, men atl länsslyrelsen fåravgöra "från fall tiU fall" hur slora belopp som skall tillmätasbetydelse (s. 374). I3 § p. 1 stadgas att endasl den som visat "benägenhet" all fullgörasina skyldigheler enligt skalle- och avgiflförfattningarna skall anses lämpligatt bedriva näringsverksamhet. Enligt kommissionens motivering skall emellertidredan det förhållandet alt en person har skalleskulder som överstiger ett visstbelopp medföra alt personen inte anses lämplig. Även en person som hafl föravsikt all betala sina skaller men som p. g. a. omständigheter utanför hanskontroll kommit alt sakna möjlighet därtill kan således förvägras rätten alldriva en näring. Därmed försvåras ju även för honom att fullgöra sinbetalningsskyldighet. Ifråga om vandelsprövningen anges vidare i betänkandet (s. 230), alt den som konsekvent vägrar atl rätta sig efter allmänna reklamationsnämn dens beslul inte skall anses lämplig all bedriva näringsverksamhet. Detta betyder att reklamalionsnämndens beslut indirekt sanktioneras. 2.39 FöreningenAuktoriserade Revisorer: . Vandelsprövningkommer enligt Kommissionen inte alt innebära några egentliga ölägenheter förde.seriösa näringsidkarna "ulan prövningen bör i stället vara till fördelför dessa genom att oseriösa personer motas bort". FAR vill fästauppmärksamheten på de oklara definitionerna av kraven. Den föreslagna lagtextensäger "är lämplig alt bedriva verksamhei av angivet slag" medanKommissionen skriver "begått grövre skattebrott eller i störreutsträckning underlåtit att belala skatt och avgifter inte skall anses lämpligatt driva rörelse". Kommissionen menar all enstaka smärre förseelsersjälvfallel inte skall inverka menligt. I all lagsliftning kräverrättssäkerheten atl rekvisiten klart preciseras så atl tillämpningen blir 'objektiv. De svåra konsekvenser som etl vägral näringstiUstånd innebäi-får ickenegligeras. En vandelsprövning bör icke baseras på annal än elt brottsligtförfarande fastställt av domslol. Saneringsbehovelavklaras genom bestämmelser om näringsförbud. Att diskriminera företagare medviss branschtillhörighet på grund av andras missbruk svarar inte mol svenskrättsuppfattning. Föreningenhar inget alt erinra mol den prövning av laglydnad m. m. och utbildning somuppställs i försia och andra punkterna i denna paragraf Föreningen är däremoltveksam lill alt man når de man avser att nå med denna prövning. 3 Utbildning (2 § 1 st. 2) 3.1 Kammarrätten i : Kammarrättenavstyrker kravet enligt punkten 2 på företagsulbildning. Kammarrällen delarvisserligen kommissionens åsikt all bristande bokföringskunskaper m. m. iblandkan vara en förklaring eller leda lill oegentligheter. Del framstår emellertidsom mindre välgrundat atl tvinga en blivande företagare att genomgå kurser idessa hänseenden, när del inte slälls något krav på särskillyrkeskunnande. Kommissionenhar vidare anfört atl grundläggande utbildning i företags-skötsel bör kunnamolverka ekonomisk brollslighel och skatteundandragande. Erfarenheten geremeUertid vid handen all de verkliga ekonomiska brottslingarna är välinförstådda med de regler som gäller och att detta inte avhåller vederbörandefrån all begå ekonomiska brott. Del är därför styrelsens uppfattning all ensatsning på utbildning i företagsskötsel endasl kommer att få begränsadeeffekler. Förslagetom grundläggande utbildning i förelagsskötsel är bra även om dessbetydelse när del gäUer all molverka ekonomisk brottslighet inte får 91 Men efiersomkunskapsnivån hos många företagare i dessa Prop. 1985/86: 126 frågor av fleraskäl bör höjas är del värdefullt om också denna del av förslagel genomförs.Förmodligen blir det heller aldrig aktuellt att inom en viss bransch endast hautbildningskravet som en förutsättning för näringstillstånd. När del gälleruppläggning och genomförande av utbildningen är det viktigt all etablera närasamarbete mellan respektive branschorganisation och berörda myndigheter. Kollegietfinner det naturligtvis värdefullt att näringsidkare i allmänhet skall hagrundläggande utbildning i förelagsskötsel, m. m. men med den av kommissionenföreslagna synnerligen elementära utbildningen vill kollegiet ändockifrågasätta om densamma kan avhjälpa påtalade brister. Visserligen kanoseriöst förelagande - så som del anges i belänkandet -delvis antas bero påbristande kunskaper, men som etl medel att bekämpa ekonomisk brottslighet tordeett krav på utbildning på sätt som föreslagits vara av diskutabelt värde. Bakomden kvalificerade ekonomiska brottsligheten lorde ofta stå väl utbildadepersoner. Detkan förmodas bli svårt atl fastställa vilka krav som skall ställas påutbildningens innehåll och på kursdeltagarnas kunskaper sä all prövningen inteuppfattas som meningslös eller som en konkurrensbegränsande åtgärd. Än svåraretorde det bli att kontrollera att kraven verkligen uppfylls. Vidare skullebranschorganisationerna, som förväntas anordna utbildningen i hög gradbelastas. RRVinstämmer i kravel på grundläggande företagsulbildning om redovisning,skatter, avgifter m. m. Enligt RRVs mening bör utbildningskravet inte begränsastill vissa branscher. Utvärderingen av pågående försök med obligatoriskförelagarutbildning bör dock genomföras innan krav på obligatorisk utbildningvidgas och genomförs i större skala. Denandra förutsättningen för näringstillstånd som kommissionen för fram ärgrundläggande utbildning i förelagsskölsel. Inspektionen vill i princip inteinvända mot förslaget på denna punkt men ifrågasätter om förslagetsgenomförande skulle fä någon egentlig effekt. Den andel av den ekonomiskabrottsligheten som beror pä okunnighet är sannolikt inte slor. RSVdelar kommissionens uppfattning alt del är angeläget att den som startar enrörelse har åtminstone elementära kunskaper om redovisning, skattelagstiftningm. Dessa krav bör dock inte kopplas ihop med frågan om införande avnäringstillstånd, eftersom det är viktigt att sådana kunskaper finns inom allabranscher. RSVifrågasätter dock om bristande kunskaper hos näringsidkare är någon av deviktigare orsakerna till kvalificerat skatteundandragande. Det kan i ställetförhålla sig så atl de allvarligare ekonomiska brotten begås av personer som ärsynneriigen väl bevandrade i skattelagstiftningen, antingen själva eller genomsina ombud. Enlämpligare ordning än atl koppla ihop utbildningsfrågan med krav på 92 näringstillstånd kan varaatt salsa på information lill nystartade förelag i Prop. 1985/86: 126 enlighetmed kommissionens förslag i belänkandet "Vidgat samarbete mellan myndigheterpå skatte- och avgiftsområdet - förbättrad information till företag" (DsJu 1984:4). Åtgärder i denna riktning har också vidtagits genom tillskapandetav blanketten "skatte- och avgiftsanmälan" och broschyren"Skatter & avgifter", vilka har fått etl mycket positivtmottagande på fältet. Ävenom det är önskvärt att företagare har vissa grundläggande kunskaper i förelagsskölsel verkar ell formaliseral krav på viss utbildning alllför stelbent. Detkan t.ex. visa sig svårt all få tillgång lill utbildningen ifråga för envar somönskar det, speciellt om kurserna endast anordnas av branschorganisationer somkan ha inlresse av alt ge företräde ål medlemmar. Obligatoriskakrav på viss utbildning och på personliga kvalifikationer av annat slag somvillkor för marknadstillträde bör enligt NOs mening i första hand förbehållassådana områden där det är befogat från liv- hälsa-säkerhetssynpunkl. Andramedel bör primärt användas för att molverka ekonomiska risker. 3.9 Statens pris- och kartellnämnd: SPKmotsätter sig givetvis inte att företagare utbildas i hur företag bör skötas.Utbildningen bör dock liksom vara frivillig. Konsumentverketställer sig positivt till kommissionens förslag om krav på grundläggandeföretagsulbildning. De grundläggande kunskaper i hur elt företag skall skötassom det här är fråga om bör inte verka hämmande på seriöst nyföretagande. Manskall dock inte hysa för stor tilltro till utbildning som medel alt molverkaekonomisk brottslighet. Detär viktigt att det från samhällets sida fastsläs vad utbildningen skall omfattaoch hur höga krav som skall ställas på företagarna. Det är också viktigt atlalla som berörs får tillgång till utbildningen - annars blir utbildningskravelelt etableringshinder. Verket har många exempel från sin verksamhet på hurnäringsidkare av okunnighet åsidosätter civilrättsliga och näringsrättsligaregler. I den grundläggande utbildningen borde därför också ingå elementa omden konsumenträtlsliga lagstiftningen som reglerar näringsidkarens ansvargentemot konsumenterna. Grundläggandeutbildning i företagsskötsel föreslås som ytterligare ett sätl all sanerabranscherna. Medhänsyn lill atl många företagare av ren okunnighet missköter sin verksamhet instämmer länsslyrelsen i kravet på förelagarutbildning. Vä sentligt i sammanhanget är dock att kraven inte ställs för högt utan begrän sas lill alt avse just grundläggande utbildning såsom baskunskaper i bokfö ring saml kännedom om lagar, inte minst på uppbördsområdet. Effekten får dock inte bli alt nägon avstår från att söka tillstånd p.g.a. orimliga ulbildningskrav. Branschorganisationernabör härvid vara lämpligaste utbildare. 3.12 Länsstyrelseni län: Prop. Närtillståndskrav införs i en bransch skall även redan' existerande företagprövas. anser del inte påkallat alt därvid kräva att företagare,vilka pä ett klanderfritt sätl drivit rörelse under lång lid, skall genomgågrundläggande utbildning. Lagstiftaren bör uttala atl sådana näringsidkarevisat sig ha erforderliga kunskaper, varför utbildning inte krävs. Inomyrkeslrafikområdet finns en obligatorisk utbildning, som synestillgodose kommissionens krav. Utbildningen uppfattas positivt inom branschen.Det är dock tveksamt om den har någon större betydelse för alt förhindraekonomiska oegentiigheter. Eftersom det ofta förekommer att de som ertappalsskyller på bristfällig eller missledande information, anser altdet ändå har elt visst värde atl sprida kravet på utbildning även till andraområden än åkeribranschen. Kommissionenkonstaterar att oseriöst företagande kan ha sin grund i renokunnighet. Bristfälliga kunskaper i bokföring, företagsskötsel m. m. kan göraalt förelagaren redan från början hamnar på fel kurs. Grundläggande utbildningi förelagsskölsel bör därför kunna motverka ekonomisk brollslighel och skatteundandragande. Länsslyrelsendelar denna uppfattning. Det är vanligt att förelag startas av personer sominte har elementära kunskaper i bokföring, redovisning m. m. och som saknarbranschkännedom. Länsslyrelsen anser dock inte atl denna fräga bör kopplas ihopmed en lag om näringslillsländ. I stället bör branschorganisationerna kunna selill atl medlemmarna har tillräckliga kunskaper för atl driva etl företag. Detlorde för övrigt vara en ganska omöjlig uppgift för alt bedömakunskapsnivån i det enskilda fallet. Den som saknar tillräckliga kunskaper pånågot område har goda möjligheter alt få sakkunnig hjälp genom anlitande av enutomstående bokförings- eUer konsultbyrå. avslyrker förslagel omkrav på grundläggande utbildning i förelagsskölsel. Ävenförslagel om viss grundläggande utbildning för näringsidkare torde kunna verkai samma riktning (motverka ekonomisk brottslighet). Länsslyrelsen tillstyrkermed hänsyn till det anförda kommissionens förslag i dessa delar. Förslaget om en grundläggande utbildning i företagsskötsel torde vara detminsl ingripande av de tre förutsättningarna för näringstillstånd. Kommissionenanser alt det är en tilltalande lösning om utbildningen kan ske ibranschorganisationens egen regi, t. ex. såsom den kurs för blivande åkare somSvenska Åkerkörbundet anordnar. Länsstyrelsentillstyrker förslaget i denna del men vill dock påpeka atl statliga organ måste tiUdelas medel och möjlighet atl granska innehållet och kraven i branschorganisationernas utbildning saml i vissa fall även själv göra utbildningsinsatser i de fall organisationerna inte har möjlighet alt svara för en meningsfull utbildning. 3.16 : ' Prop. Idénmed atl kräva att förelagaren genomgått en grundläggande utbildning kan havissa poänger. Sådana krav uppställs ju i många andra sammanhang, och atl ledaell förelag är i mänga avseenden komplicerat. Även om många företagare anlkarrevisorer för uppgifter som rör bokföring och skatteredovisning, är deluppenbarligen en fördel om näringsidkaren själv har vissa grundläggandekunskaper. Kommittén har kunnat konstatera, att flera av de personer som ålagtsnäringsförbud synes ha stupat just på del förhållandel all de inte besuttit ensde mest elementära kunskaper angående administration av elt företag. Manfår dock komma ihåg alt ell krav på utbildning knappast stoppar de personer somstår för den mest allvarliga brottsligheten. Ofta torde dessa ha kunskaper somi och för sig är tillräckliga. Huruvida ell krav på viss utbildning börupprätthållas lorde bero på vart man vill sikta med regleringen. Om avsiktenär all få bort inte bara grovt iUojala näringsidkare från branschen ulan ävensådana vars "olämplighel" beror på bristande kunskaper, kanutbildningskravel vara värt att pröva. Kommittén har för sin del ställt sigavvisande lill en ren lämplighetsprövning när del gäller näringsförbud. I enprövning angående näringsförbud bör det således aldrig kunna fästas någonavgörande vikt vid om personen i fråga har tillräcklig utbildning eller ej.Delta hindrar inte i och för sig att elt sådanl krav uppställs i vissabranscher, men det kan ifrågasättas om inte en reglering av den typdel här är fråga om borde la sikte på illojalitet snarare än pä okunnighet. 3.17 , , och : Organisationernatillmäter utbildning myckel slort värde. Delta visas inte minsl genom denomfattande och differentierade utbildningsverksamhet som bedrivs genomorganisationerna. Somett led i kampen mol den ekonomiska broltslighelen förordar kommissionen eltinförande av krav på viss utbildning i förelagsskötsel. Enligt organisationernasmening måsle dock en sådan utbildning endast ha symbolisk betydelse som ellled i kampen mol den ekonomiska brottsligheten. Det är föga troligt all enperson som befattar sig med ekonomisk brottslig-hel skulle avslå från delenbart därför atl han genomgår en grundläggande företagarkurs. Etl genomförandeav förslaget kan naturligtvis ha effekten all enskilda personer hindras frånatl begå misslag av ren okunnighet, vilket i och för sig är eftersträvansvärt.Det synes dock främmande alt karaktärisera sädana personer som ekonomiskabrottslingar. Ibetänkandet förbises hell alt många företagare genom praktiskt handlande måsteanses ha visat besitta erforderliga kunskaper. Särskilt om det sker med kortvarsel kan del inte anses rimligl att avkräva dessa personer elt bevis omutbildning. De seriösa företagarnas situation är här - liksom på flera andrapunkter i förslaget - otillräckligt beaktad. SHIO-Familjeföretagenhar alltid betonat vikten av god utbildning både av företagare och arbetstagare. Del är emellertid föga troligt alt en person som är inriktad på ekonomisk brottslighet skulle avslå från delta enbart därför att han genomgår en grundläggande företagsutbildning. förande av förslaget kannaturligtvis ha effekten all enskilda personer Prop. 1985/86: 126 hindrasfrån att begå misslag av ren okunnighet, vilket i och för sig äreftersträvansvärt. Del synes dock främmande att karaktärisera sådana personersom ekonomiska brottslingar. EnligtSHIO-Familjeföretagens uppfattning bör utbildning stimuleras på annat sätt. ViviU i sammanhanget omnämna den betydande utbildningsverksamhet som sker iolika branschförbunds regi. SHIO-Familjeföretagen stimulerar medlemsföretagenatt vidareutbUda sig för erhållandet av före-lagardiplom. Ökade satsningarplaneras från organisationens sida i denna riktning. Inomelt stort anlal hantverksyrken finns redan ett färdigutvecklat syslem medkompelensbevis. Mästarbrev kan tilldelas utövare i elt slort antalhantverksyrken som uppfyUer de krav som finns i mästarbrevskungörelsen från1973. Däri stadgas att förtjänta och skickliga hantverksutövare kan ansöka ommästarbrev hos SHIO-Familjeföretagen. För mästarbrev fordras all personer ifråga skall ha arbetat i yrket och förvärvat för en självständigutövare av yrket erforderiig skicklighet och erfarenhet samt inhämtaterforderliga insikter i kalkylation och bokföring. Statsmakternahar ell stort ansvar när det gäller företagarnas utbildning. Del är nödvändiglatt det finns rimliga slalsbidragsregler som stimulerar både företagarnas egenutbildning och branschorganisationernas utbildningsverksamhet. Likaså måsteskolan byggas upp så all eleverna får de nödvändiga baskunskaperna som enföretagare behöver. Föråkerinäringens del råder krav på grundutbildning.