prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Verket har redovisatuppdraget i rapporten för effektivare energianvändning - Förslagtill framlida inriktning av energiutbildning och energirådgivning tillindustrin. Enligtrapporten har omställningen av energiutbildningen, från att ha etablerats medstöd av stafiiga bidrag till all bli en reguljär verksamhel, redan inletts.Omställningen innebär enligt rapporten: - atl denförelags/organisationsinterna utbildningen fortsäiter i något mindre omfattningmen i former som stämmer väl överens med de allmänna intentionerna frånstatsmakterna, - all del kommersiella utbudetockså fortsäiter, och kommer alt efterfrågas också när ulbildningen fullt utmåste avgUtsfinansieras, även om det också här kommer atl ske en vissvolymminskning och en successiv koncenlrafion till vissa ämnen, - all den statliga och kommunalavuxenutbildningen, med stöd av och vissa lokalaskolmyndigheter, finner former för att tillgodose behovet av kursinsatser påområden där elt mer allmänt kursutbud kan efterfrågas, l.ex. - att berörda energimyndigheter -statens energiverk lillsammans med seklormyndigheter-medvetet inriktar sig på atl underlätta en erfaren- Prop. 1985/86: 100 hetsåterföringoch ge allmänna stödinsatser av informationskaraktär. bl.a. för atl stödja rekryteringen till olika kurser. Vad gäller den statliga och kommunalavuxenutbildningen framhåller energiverkel bl.a. alt det - för att kunnafortsätta och utvidga energiutbildningen - är angeläget atl en person arbelar med planerings- och samordningsuppgifter inomvuxenutbildningens egen organisation. I detla sammanhang pekas också påbehovel av lärarfortbildning. sammanfattande gmndsyn är attinriktningen bör vara att uttrycka en efterfrågan på utbildning som har singrund i de enskilda fastighetsförvaltningarnas och andra berördaföretags/organisationers analyser av sina utbUdningsbehov som ell led iansträngningarna atl skapa god effeklivitel i sin energianvändning. De måstedärvid ange kraven på utbildning genom all analysera arbelsuppgtfler ochmöjliga förändringar i dessa för tillgänglig personal. Det finns enomfattande "utbildningsmarknad", med elt slort antal kursarrangörerav olika slag, som med största sannolikhet kan möta efterfrågan. ser del som en viktig uppgift att under hela omställningsskedel nogafölja vad som sker och ha en beredskap atl påtala förhållanden som inle ärtillfredsställande. har vidare enligt direktiven prövatfrågan om särskilda behörighetsbevis för eller auktorisation av driftpersonalkan vara en väg att underlätta rekrytering eller höja aktiviteten iverksamheten. Verkel anser atl dagens kursutbud väl fyller de kunskapskrav somkan ställas på gruppen "driflpersonal". Utfärdande avbehörighetsbevis skulle dels kräva en specificering av behörighetskrav, delserfordra en administrativ hantering som kan bli omfattande. Redan ganskaöversiktliga försök all precisera behörighetskrav visar att detta medför riskerför godtycklighet och atl det blir svårl alt jämföra ohka verksamheter. avstyrker mol denna bakgrund attfrågan om särskild behörighet för energihushållningsarbele förs vidare. Omslällningsarbetel vad gäller denenergirådgivningsverksamhet som är riktad mot i första hand små och medelstoraföretag innebär enligt bl. a. alt utvecklingsfondernaskall kunna informera företagsledningarna om vUkaenergieffektiviseringsmöjligheter som mer generellt finns i olika typer avföretag. Vid individuella kontakter kan vidare energikostnaderna identifierasoch deras betydelse för rörelseresultatet analyseras. Kontakt skall också kunnaförmedlas med olika privata konsultföretag. Utvecklingsfonderna bör sökasamarbete med förelag som kan erbjuda energitjänster av lämpligt slag.Utvecklingsfondernas kompetens och kapacitel i dessa frågor skulle då kunnaförslärkas på ett sätt som svarar mot kraven på annan finansiering änstatsbidrag. I utvecklingsfondernas allmänna rådgivningsarbetebör man också ta upp energisparmöjligheterna och utnyttja gjorda erfarenheter för atl stimu lera företag att undersöka den ekonomiska rimligheten i konkreta energi sparåtgärder. Del är angelägel all fonderna uppmärksammar denna möjlig het, all statens industriverk även i fortsättningen stödjer elt sådant arbete och all lämpliga arbetsformer för detla utvecklas som bidrag ännu utgår. Däremot bör den nuvarande verksamheten med ren konsult- 116 verksamhet i form av fleradagars genomgångar ay enskilda företags ener- Prop. 1985/86:100 gianvändning inle bekostas från statsbidraget. I riksdagsbeslutet framhölls all såvälulbildningen som rådgivningen skulle integreras i del allmännautbildningsväsendet och i utvecklingsfondernas aUmänna företagsservice.Budgellekniskt innebär det atl verksamheten delvis kommer all återfinnas underandra anslagsposter, men där inle särredovisas. Detla bör beaklas vidberäkningen av medel fill vuxenutbildningen, så atl kurser med ett förstärktinslag av energUeknik ryms bland de lekniska utbildningslinjerna. Vidare börstödet till utvecklingsfondernas allmänna service lill företag beräknas så alldet medger lämpliga insatser för energihushållning. Minskningen av anslaget förutbildning och rådgivning m.m. för att spara energi bör utnyttjas för attfinansiera dessa andra förstärkningar inom statsbudgeten. Storleken av dessaförstärkningar måsle bedömas av resp. industriverket. konstaterar i sin anslagsframställning all för /87är del - med hänsyn till riktlinjerna i prop. 1984/85: 120 -nödvändigt attskapa fömtsättningar för att ta till vara vunna erfarenheter och delvis, med enannan ambitionsnivå, fortsätta rådgivningsverksamheten i främst mindre ochmedelstora företag. planerar en serie insatser i syfte atlsäkerställa ett fortsalt energibesparingsarbete i små och medelstora förelagutan fortsatt siafiigl slöd. Mol bakgrund av den ram för verksamheten som harangetts i prop. 1984/85:120 uppskattar industriverket medelsbehovet förrådgivningsverksamheten lill 4 milj.kr. under /87. har enligt min mening i sin rapport visat atl möjligheterna är godaatl med minskade direkta slalliga bidrag även i fortsättningen bedrivaenergiinriktad utbildning för olika kategorier yrkesverksamma. Med en vissförändring av den energirådgivning som sker via utvecklingsfonderna bör delockså vara möjligt att integrera energihushållningsaspekterna som en del ifondernas allmänna rådgivningsverksamhet. Detta kräver enligt energiverkels uppfattning som jag också delar att bl. a. energiverkel kan ge allmänna stödinsatserav informationskaraktär. I enlighel med mina beräkningar i proposifionen omrikfiinjer för energipolitiken (prop. 1984/85:120 s. 261-262) beräknar jagsammanlagl . för slöd lill utbildning och rådgivning inomenergiområdet under /87. Medlen bör fördelas i huvudsak enligtvad jag har angett i sammanställningen. Utgifterna under anslaget för nästa budgetår bör isin helhet tas upp på statsbudgeten. 1985/86: 100 Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Utbildning och rådgivning m.m. för attspara energi för /87 anvisa ell reservationsanslag av 11330000kr. Främjande av landsbygdens elektrifiering 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget betalas utgifter för stöd enligt förordningen(1959:369) om statligt stöd ål landsbygdens elförsörjning (omtryckt 1977:348,ändrad 1983:546). Stöd kan beviljas till nyanläggning, bl.a. för elektrifieringav äldre helårsbebodda fastigheter i glesbygd, och lill uppruslning av elektriskadistributionsnät på landsbygden, inbegripel anläggningar för lokala elverksåsom vattenkraftverk och dieselaggregat vid avsides belägna fastigheter. Stödkan beslå av bidrag och lånegarantier. Beslul om slöd fattas av statensenergiverk. Från anslaget betalas också kostnader för arvodenlill ledamöter i rådet för eldistributionsfrågor, liksom ersättning för resorm. m. för rådets ledamöter samt övrig expertis i elkraftsfrägor. Även andraulredningskostnader i samband med verksamhet på området betalasfrån anslaget. fastställde riktlinjer förstmkturomvandlingen på eldistributionsområdet (prop. 1975/76:100 bU. 15 s.150-176, NU 45, rskr 263). Riktlinjerna innebär bl. a. att rationaliseringen aveldistributionen bör bedrivas så all de enskilda elkonsumenterna tillförsäkrasgynnsamma distributionsförhållanden. godtog nya riktlinjer för denfortsaita stödverksamheten (prop. 1978/79:115 bil. I s. 245-250, NU 60 s.53-60, rskr 429). Dessa riktlinjer innebär bl. a. att även nyetableringar påäldre fastigheter undanlagsvis skall omfattas av bidragssystemet och allstafiiga bidrag tUl uppmstning av nedsUlna och oräntabla elnät i vissaspeciella fall skall kunna lämnas även i fortsättningen. Så skaU kunna ske iglesbygdsområden som saknar inslag av tätare bebyggelse och där huvudsakligenmindre, ekonomiskt svaga dislribufionsföretag är verksamma. Bidrag avses kunnalämnas till svaga lokala och kommunala förelag som tagU över eller står ibegrepp att ta över andra svaga företag. beslutade (prop. 1979/80:100bil. 17 s. 223-224, NU 36 s. 7-9, rskr 248) om stödverksamhetens omfattning fören tioårsperiod. Stöd skulle lämnas för uppmstning med 2 milj. kr. per årunder (t. o. m. /85) och för nyanläggningar med 2,5 milj.kr. (t. o. m. /90). Sedan anmält etl fortsatt behov avmedel för att kunna fullfölja redan påbörjade uppmslningar beslöt på 118 regeringensförslag (prop. 1984/85:120 s. 262-264, NU 30 s. 86-88, rskr Prop.1985/86:100 362) att medelsramen 2,5 milj. kr./år för nyanläggningar skulle fåanvändas Bil. 14 även för upprustningsändamäl. föreslär att det, i enlighet med gällande tioårsplan, för budgetåret1986/87 anvisas 2,5 milj. kr. för nyanläggningar och återståendeupprustningsändamäl. Ienlighel med lidigare nämnda beslul alt stöd förnyanläggningar bör lämnas med 2,5 milj. kr./år /86-1989/90och beslut all denna medelsram fortsättningsvis fåranvändas även för all fullfölja redan påbörjade uppmslningar av distributionsnätm.m., beräknar jag anslaget för näsla budgelår till 2,5 milj.kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslår all till Främjande av landsbygdens elektrifieringför budgelårel 1986/87 anvisa ell reservationsanslag av 2500000kr. Ersättning för försenad idrifttagning av kämreaktorer 1984/85Utgift 604082843 1985/86Anslag 685000000 1986/87Förslag 180000000 Från delta anslag utbetalar statens energiverk,enligt regler som godkänts av , ersätlning fill Forsmarks KraftgruppAB och för försenad idrifttagning av kärnreaktorernaForsmark 1 och resp. och (prop. 1980/81:25bil. 9, NU 23, rskr 112) saml (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 33,rskr 280). Ersättningen som avser ersätlning för förlustergenom minskad elpro duktion som uppstått som en följd av all idrifllagningen av kärnreakto rerna försenats - har utbetalats /80. Den minskade elproduktionen beräknas i efterhand som skillnaden mellan den energi som hade varit möjlig atl producera utan försening och den energi som har producerats med försening. För reaktorerna , , och har denna skillnad upphört under /85. För reaktorn kommer skillnaden all bestå t.o.m. /88. Ersättningen för budgelårel 1986/87 beräknas av sta tens energiverk i anslagsframställningen preliminärt till 180 mUj.kr. verkliga ulfallet berorbl.a. på utvecklingen av priserna för olja och kol, Prop. 1985/86: 100vattenmagasinens fyllnadsgrad och elbehovet. Del senare påverkas bl.a. Bil.14 av hur hård vintern blir. Ulfallet för /85 blev drygt 604 milj.kr. mot i statsbudgeten anvisade 290 milj. kr. Orsaken till denna storaskillnad var det kraftigt ökade utnyttjandet av dyrare kraft i kraftsystemetsom föjd av att dels 1985 var ovanligt kall, dels vårfloden 1985var försenad. I anslaget för /86 om 685 milj.kr.ingår förutom ersätlningen för förlorad elproduktion även en avtalsenligersättning av annat slag, nämligen ersätlning för ökade anläggningskostnaderför . Denna ersätlning ingår i anslaget för budgelårel 1985/86 med550 milj. kr. Delta är etl engångsbelopp, vilkel är baserat på uppskattningar.Det definitiva beloppet fastställs efter att de förhandlingar som pågår haravslutats. Jaghemställer all regeringen föreslår all fill Ersättning för försenad idrifttagning avkämreaktorer för /87 anvisa ett förslagsanslag om . 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bestrids koslnader för deltagande iinternationellt samarbele på kärnenergiområdet såsom reguljäramedlemsavgift i (lAEA) samt bidraget lillIAEA:s Technical Assistance and , kostnader för deltagande iIAEA:s dokumentationssystem , kostnader i samband med deltagande i detnordiska kontaktorganet för atomenergifrågor (NKA) dock inte projektkostnader,kostnader i samband med internationellt kärnenergisamarbete samt kostnader fördelegationen (I 1982:08) för IAEA-frågor. Jag beräknar medelsbehovel för näsla budgelår underdetta anslag till . Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till Visst internationeUt energisamarbete för /87 anvisa ett förslagsanslag av 15028000kr. Prop.1985/86:100 Bil. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag () skall enligt sininstruktion (1974:427, ändrad senast 1985:882) som centralförvaltningsmyndighet bl.a följa utvecklingen på kärnenergiområdel särskiltbeträffande säkerhetsfrågor, utreda frägor om och ta initiativ lill åtgärderför atl höja säkerheten hos kärntekniska anläggningar, pröva frågor omtillstånd och utöva tillsyn enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhelsaml handha sådana uppgifter med avseende på kontroll av kärnämne ochkärnteknisk utrustning som bl.a. följer av internationella åtaganden.Inspektionen skall vidare la initiativ till sådan forskning och ulveckling somrör säkerheten hos kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar,säkerheten vid transporter och säkerheten hos metoder för hantering ochförvaring av kärnavfall samt bidra fill atl ge allmänheten insyn i ochinformation om kärnsäkerhetsarbetet i landel. Inspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör. Till inspektionen är f. n. tre rådgivandenämnder knutna: reaklorså-kerhetsnämnden, safeguardnämnden ochforskningsnämnden. Inspekfionen är organiserad på två tekniska huvudenheter för tillsyn resp. för ulredning samt en administrativ enhet och etlinformationssekretariat. Inspektionens verksamhel finansieras med avgifterenligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter fill statenskärnkraflsinspektion (ändrad 1984: 16). Avgifterna avses medföra fullkostnadstäckning för såväl förvaltningskostnader som kärnsäkerhetsforskning.Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av I . Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader lAEA (16477 000) -h 325 000 Tillsyn av atomenergi-anläggningar m. m. 1985/86: 100 1SKI:s gransknings- och tillsynsverksamhet ingår bl.a. säkerhetsgranskningar avnya anläggningar, tillsyn och löpande granskningar av anläggningar i drift,uppföljning och analys av drifterfarenheler och tillbud saml återkommandesäkerhetsgranskning av anläggningar. Härtill kommer uppföljning avulvecklingen inom olika säkerhelslekniska områden för såväl kärnkraftsanläggningarsom för anläggningar och meloder för förvaring av kärnavfall. förväntas alla tolvkärnkraflblocken vara i full drift. Drift- och underhållsrelateradesäkerhetsfrågor träder därmed i förgrunden, både som en följd av uppmärksammadeproblem och som etl led i ett fortsatt tekniskt utvecklingsarbete för atloptimalt kunna utnyttja anläggningar och kärnbränsle. Etl stort antal tekniskaförbättringar och moderniseringar genomförs löpande vid kärnkraflblocken. Nyabränsle-typer införs successivt vid verken och kriterierna för härddriften sesöver i anslutning härtill. Ansökningar om effekthöjningar för och2 och Forsmark I och 2 har prövats . Under den närmaste periodenkan prövning av ansökningar om höjning av effekten vid ytterligare några blockaktualiseras. Centrallagret för använt kärnbränsle (CLAB) hartagits i drift . Byggnads- och inredningsarbete pågår förslutförvaret för reaktoravfall (SFR). SFR beräknas vara färdigställt under år1987, då slutlig säkerhetsredovisning och ansökan om drifttillslånd lämnas in. På kärnavfallssidan måste SKI med godframförhåUning bygga upp granskningskompetens mot bakgrund av all begränsadeinternationella erfarenheter finns inom detta område. Vid övriga kärntekniskaanläggningar förutses i huvudsak oförändrad verksamhet. Inspektionens förslag till förvahningskostnader /87 innebär i korthet följande: Ny tjänst inom avfaUsområdet Utökad datorkapacitet förberäkningar i samband med säkerhetsgranskningar Ytterligare medel för utrikesresor Tillsynenav kärnkraftverken och det långsiktiga arbetet med att höja säkerheten, som SKIansvarar för, kräver hög teknisk kompetens inom etl flertal områden såsomhållfasthet, korrosion, elsystem, tillförlitlighet och operalörsarbete. Förarbeten med metoder för hantering och förvaring av kärnavfall krävs dessutomteknisk kompetens med inriktning på geokemi, hydrologi och geologi. För den tekniska sidan har SKI i sinanslagsframslällning redovisat en analys över personalbehovet inom olika områden för en treårsperiod. Därvid anges attförstärkningar är nödvändiga inom Prop. 1985/86: 100avfallsområdet, på lillsynssidan saml inom området för transientanalyser. Bil.14 SKI har redovisat att rationaliseringar är möjliga att genomförainom administrationen. Jag anser alt erforderiiga förstärkningar för budgetåret1986/87 i första hand bör göras genom utnyttjande av ralionaliseringar ochförordar därför ell pris- och löneomräknal anslag. SKI har inom ramen förkärnsäkerhetsforskningsprogrammet utvecklat och anpassat etl flertaldatorprogram för olika typer av säkerhelsgransk-ningar. Jag anser all det ärväsentligt alt SKI har tillgång lill från kraflföre-tagen oberoendeutvärderingsmetoder och att dessa fortsättningsvis tillämpas av SKI i desäkerhetsgranskningar som uiförs. Jag förordar därför att SKI tillförs 625000kr. för utökad datakapacitet, m.m. Jag har under anslaget även beräknat medelför komplettering av ADB-system i samband med redovisning av klyvbart materialoch för telekommunikation för beredskapsändamål. I en skrivelse till regeringen har SKI redovisatelt förslag lill stödprogram för lAEA inom safeguardområdet. harspelat en aktiv och pådrivande roll under de senasle åren när det gäller attutvidga kontroll av klyvbart material inom kärnvapenstaterna. Enligt minmening bör även engagera sig i utvecklingen inom detta område för atlbidra till alt kontrollen kan bedrivas på ett säkert och effektivt sätt. Jagförordar därför att ett femärsprogram upprättas för slöd lill lAEA:s safeguardverksamhel.Programmel bör handhas av SKI. Jag har beräknal kostnaden för programmet till 5milj. kr., varav förslagsvis I milj.kr. för /87. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jagutgifterna för inspektionen under della anslag till . AnslagettiUförs medel genom avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifterlill statens kärnkraflinspeklion (ändrat senasi 1984:16). Anslaget bör därför,liksom för innevarande budgetår, föras upp med ell formelll belopp av . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Statens kärnkraftinspektion:FörvaUningskostnader för /87 anvisa etl reservalionsanslag av1000 kr. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag () skall enligt sininstruktion (1974:427, ändrad senasi 1985:882) ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerheten hos kärnkraftverk och andra kärntekniska anläggningar för vilka fillstånd beviljats eller ansökan om tillstånd ingivils, säkerheten vid 123 transporter av kärnämneoch kärnavfall samt säkerheten hos sådana metoder för hantering och förvaringav kärnavfall som används eller kan komma atl användas i den mån sådanauppgifter inte ankommer på någon annan myndighet. Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter lillstatens kärnkraftinspektion (ändrad 1984: 16). Anslaget förs därför upp medetl formelll belopp av . Förslag till förändringar för budgelårel 1986/87framgårav följande sammanslällning: 1985/86: 100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 Denkärnsäkerhetsforskning som SKI initierar är avsedd för att dels underbygga denegna tillsyns- och granskningsverksamhelen, dels direkl bidra tillsäkerhetsarbetet i svensk kärnteknisk verksamhet. Forskningsprogrammet spelar dessulom en roll genomatt del medverkar till atl kompetens byggs upp, underhålls och hållstUlgänglig inom områden av väsenilig belydelse för SKI:s granskningsuppgifler. Forskningsinsatserna är fördelade på följandeområden: människa-maskin, malerial, lermohydraulik, kärnbränsle, systemanalys,övervakningssystem och kärnavfall. Inom forskningsprogrammet planeras ökade insatserinom främst kärn-avfallsområdel, människa-maskinområdet och inom materialområdet,medan insatserna minskar inom termohydraulikområdet. Inom anslaget kärnsäkerhetsforskning finansierasdel svenska deltagandet i s. k. Haldenprojekl och forskning inom ramenför det nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor (NKA). Vidare finansierasdels en professur i reaktorsäkerhet vid tekniska högskolan i , delsverksamheten vid de lokala säkerhelsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken fråndetla anslag. SKIföreslår att anslaget räknas upp , vilket motsvarar beräknade kostnadsökningar. Kärnkraflinspektionenstillsyns- och granskningsverksamhel ger goda möjligheter alt överblicka behovetav forskning inom kärnsäkerhetsområ- Det ger samtidigtunderiag för atl insatserna skall kunna prioriteras Prop. 1985/86: 100 inom området. För det långsiktiga arbelel med att höja säkerhetenspelar insatsema inom människamaskinområdel en slor roll genom en ökad kunskapom faklorer och förhållanden som har avgörande belydelse för den mänskligalillförlitligheten och därmed säkerheten i kärnkraftverken. Med ökande ålder påanläggningarna förväntas malerialproblemen öka. Del är angeläget atl klarläggavilken påverkan på säkerheten som materialproblemen kan ha samt all klarläggahur säkerhetskraven kan tillgodoses och förbättras i dessa avseenden. I internationell jämförelse har kommitmyckel långt när det gäller metoder för slutförvaring av kärnavfall. Lång tidåterstår till den lidpunkl då slutlig ställning måsle tas i dessa frågor. Delär emellertid väsentligt att kunskap och kompetens för oberoendesäkerhetsgranskning under liden byggs upp för dessa frågor. Jag delar därförinspektionens bedömning av hur resurserna inom kärnsäkerhetsforskningen bördisponeras. Med hänsyn till de omprioriteringar som är möjligaatt genomföra inom forskningsprogrammet beräknar jag medelsbehovet förkärnsäkerhets-forskningen till . för nästa budgetår. För de lokala säkerhetsnämnderna beräknar jag förnästa budgetår ett medelsbehov av sammanlagt . De slällningslaganden somjag har redovisal innebärsammanfattningsvis att jag för den verksamhet som finansieras över anslaget /87 beräknar . Anslaget tillförs medel genom avgifterfrån dem som har tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhel altuppföra, inneha eller driva en kärnkraflsreaklor. Del bör därför, liksom förinnevarande budgetår, föras upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer all regeringen föreslår att till Statens kärnkraftinspekton:Kärnsäkerhetsforskning för /87 anvisa elt reservalionsanslag av1000 kr. 1984/85'Ulgift 7492000 Reservation 158611 1985/86 Anslag 1000 1986/87 Förslag 1000 'Anslaget Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall. är enligt sin instruktion(1981:672, ändrad senast 1985:881) en central förvaltningsmyndighet med uppgift alt dels övervaka genomförandel av del program för hantering av använt kärn bränsle och avveckling av kärntekniska anläggningar, varom stadgas i 12 § 125 lagen(1984: 3) om kärnteknisk verksamhet, dels handlägga vissa finansieringsfrågorpå kärnavfallsområdet. Deluppgifter (prop. 1984/85:120, NU 30,rskr 362) alt svara för avgiftsuttag och medelsredovisning och att betala ulersättningar, granska kostnadsuppskattningar för sluthanteringen, bedöma olikahanleringsmeloder för att utröna i vad mån de bör ingå ikraftreaktorinnehavarnas forsknings- och utvecklingsprogram samt följa uppkraftreaktorinnehavarnas åtgärder för sluthanlering av använt kärnbränsle ochavveckling av anläggningar.