prop · G903151 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:151 om viss lagstiftning beträffande aktieoptioner 1985/86:151 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att aktieoptioner jämställs med fondpapper såvitt avserlagen (1985:571) om värdepappersmarknaden. Detta innebär bl. a. att förbudenmot insiderhandel samt skyldigheten att upprätta avräknings-nota även kommeratt gälla aktieoptioner. 1 1985/86. 1985/86: 151 Lag om ändring i lagen (1985: 571) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs att 4, 7, 9 och I6§§ lagen (1985:571)om värdepappersmarknaden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ I denna lag förstås med 1.fondpapper:aktie, annat bevis om delaktighet i bolag, obligation, förlagsbevis ochliknande skuldebrev avsett för allmän omsättning samt andel i aktiefond, 2.fondkommissionär:den som har tillstånd att driva fondkommissions-rörelse enligt fondkommissionslagen(1979:748), 3. aktiemarknadsbolag: svenskt aktiebolag som utgivitaktier som är inregistrerade vid eller som trätt i stället för utgivare av sådana aktier (börsbolag) eller svenskt aktiebolag som träffat avtal med fondkommissionär om att denne på begäran skall ange kurser på aktier i bolaget och till dessa kurser köpa och sälja aktier i bolaget (OTC-bolag), 4. värdepapperscentralen: Värdepapperscentralen VPCAktiebolag. Vad som föreskrivs om aktie i aktiemarknadsbolag skall också tillämpas på emissionsbevis, interimsbevis, optionsbevis,konvertibelt skuldebrev, skuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckning ochvinstandelsbevis som utgivits av aktiemarknadsbolag eller av någon annan i varsställe aktiemarknadsbolaget trätt. Aktieoption jämställs i denna lag med fondpapper. Debestämmelser som gäller aktie i aktiemarknadsbolag gäller också aktieoption avseendeaktie i sådant bolag. Därvid skall utfärdande av köpoption likställas medförsäljning av de aktier optionen avser medan utfärdande av säljoption skalllikställas med köp av aktierna. Om aktierna i ett aktiemarknadsbolag ägs av tvåeller flera med samäganderätt, skall delägare vid tillämpningen av denna laganses vara ägare till så många av aktierna som svarar mot hans lott i detsamfällda innehavet. 7§ Har en svensk juridisk person beslutat att till en vidare krets lämna ett offentligt erbjudande om förvärv av aktier i ett aktiemarknadsbolag eller har frågan om ett sådant erbjudande väckts i den juridiska personens styrelse eller hos någon annan som kan fatta beslut om erbjudandet, gäller följande. Den som fått kännedom om beslutet eller den väckta frågan i sin egenskap av arbets- eller uppdragstagare hos den juridiska personen, ak tiemarknadsbolaget eller något av deras moderföretag får inte för egen eller annans räkning köpa eller sälja aktie i aktiemarknadsbolaget eller med råd eller på annat därmed jämförligt sätt föranleda någon annan till sådant köp eller försäljning innan erbjudandet offentliggjorts eller den väckta frågan om offentligt erbjudande förfallit. Är den juridiska personen också , 1985/86: 151 ett aktiemarknadsbolag skall motsvarande gälla beträffande köp eller försäljning och föranledande till köp eller försäljning av aktie i detta bolag. Första stycket gäller även annan fysisk person som känner till beslutet eller den väckta frågan och som har andelar eller aktier i den juridiska personen eller aktiemarknadsbolaget, om innehavet utgör av samtliga sådana andelar eller aktier eller har ett röstvärde som motsvarar av rösterna för samtliga sådana andelar eller aktier. Vidberäkningen av innehav enligt andra stycket skall de andelar eller aktier somägs av den som är andels- eller aktieägaren närstående enligt 11 § förstastycket 1-3 räknas med. Även lott i samfällt aktie- eller andelsinnehav skallräknas med på det sätt som sägs i 4§ tredje stycket. Vidberäkningen av innehav enligt andra stycket skall de andelar eller aktier somägs av den som är andels- eller aktieägaren närstående enligt 11 § förstastycket 1-3 räknas med. Även lott i samfällt aktie- eller andelsinnehav skallräknas med på det sätt som sägs i 4 fjärde stycket. Bestämmelserna i 7 och 8 §§ gäller inte för befattningshavare hos fondkommissionär i fråga om köp eller försäljning för fondkommissio-närens räkning av aktier i ett OTC-bolag till vilket fondkommissionä-ren står i ett sådant avtalsförhållande som avses i 4 § första stycket 3. Bestämmelserna i 7 och 8§§ gäller inte för befattningshavare hos fondkommissionär i fråga omköp eller försäljning för fondkommis-sionärens räkning av aktier i ett OTC-bolag,till vilket fondkommis-sionären står i ett sådant avtalsförhållande som avsesi 4§ första stycket 3. 2. för befattningshavare hos fondkommissionär ifråga omutfärdande, köp eller försäljning av aktieoption för fondkommissionärensräkning, om fondkommissionären i särskilt avtal utföst sig alt på begäran angekurser på aktieoptioner och att till dessa kurser utfärda, köpa eller sälja aktieoptioner.Bestämmelserna utgör inte heller hinder för 1. befattningshavarehos fondkommissionär att i annat fall utföra köp-eller säljorder i fondkommissionsrörelsen, 2. köp dåomständigheten är äg- 2. köp av annat än aktieoption då nadatt sänka kursen eller försälj- omständigheten är ägnad att sänka ning dåomständigheten är ägnad kursen eller försäljning ov o/wflfä/i att höjakursen, aktieoption då omständigheten är 3. försäljning avaktier som till- ägnad att höja kursen, hör ett konkursbo. 3. försäljning av aktier som till- hör ett konkursbo, 4. innehavare av aktieoption att, den dag optionens löptidgår ut, lösa de aktier optionen avser eller sälja optionen. ti /86. 1985/86: 151 5. utfärdare av aktieoption att i samband med lösen säljaeller köpa de aktier som optionen avser. Aktiemarknadsbolagsmoderföretag skall utan dröjsmål upprätta och fortlöpande föra en förteckningöver dem som har sådan ställning i eller sådant uppdrag för moderföretaget somavses i 6 § första stycket 16. Bestämmelserna i 15§andra-Qärde styckena skalltillämpas även på moderföretaget. Aktiemarknadsbolagsmoderföretag skall utan dröjsmål upprätta och fortlöpande föra en förteckningöver dem som har sådan ställning i eller sådant uppdrag för moderföretaget somavses i 6 § första stycket 1, 2, 46. Bestämmelserna i 15 § andra-fjärdestyckena skall tillämpas även på moderföretaget. Denna lag träder i kraft . Den som vid lagens ikraftträdande är skyldig att göraanmälan om innehav av aktieoption enligt 10§, skall göra det senast den 1september 1986. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, R. , , , , , , Proposition om viss lagstiftning beträffande aktieoptioner har den svenskavärdepappersmarknaden genomgått betydande förändringar. I början av 1980-taletökade omsättningen av aktier vid mycket kraftigt. Kursernaför flertalet aktier steg brant. En ny marknad för organiserad handel medaktier i små och medelstora företag har vuxit fram genom OTC-marknaden. Storaförändringar har även skett på penningmarknaden. Nya penningmarknadsinstrumentsom statsskuldväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat och olika typer avreverser har introducerats på marknaden. Även volymmässigt har en betydandeutveckling skett på penningmarknaden. Den lagstiftning som reglerar handeln med värdepapper harockså förnyats och kompletterats , senast genom lagen(1985:571) om värdepappersmarknaden (prop. 1984/85:157. NU 29, rskr 405). Genomvärdepappersmarknadslagen, som trädde i kraft den , har densvenska aktiemarknaden fått moderna regler för att förhindra insiderhandel medaktier och liknande värdepapper. Det är emellertid inte bara på penningmarknaden som nyainstrument utvecklats. Som ett komplement till handeln med aktier har i andraländer, främst , vuxit fram ett nytt placeringsinstrument kallataktieoption.' Därmed avses en rätt att inom en angiven tid köpa eller sälja ettvisst antal redan utgivna aktier för en i förväg bestämd kurs. Under sommaren1985 har organiserad handel med standardiserade aktieoptioner kommit i gångockså i . Eftersom aktieoptioner i flera avseenden inte omfattas avde bestämmelser som reglerar handeln med värdepapper i , harbankinspektionen ' Termen aktieoption motsvarar vad som i prop. 1985/86:140. såvitt avser förslag till lag om ändring i lagen (1983: 1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper, betecknas "köp- och säljoptioner, somavser aktier". Skälet till att termen aktieoption används här är att idetta ärende endast behandlas optioner beträffande aktier medan prop. 1985/86:140 även behandlar optioner avseende konvertibla skuldebrev. i en skrivelse tillregeringen föreslagit att aktieoptioner Prop. 1985/86:151 skall klassificeras som fondpapper i den lagstiftning som reglerar handeln medvärdepapper. Av tidsskäl kunde dock framställningen inte beaktas i det arbeteavseende proposition med förslag till värdepappersmarknaden som vid dennatidpunkt pågick i . Bankinspektionensframställning har remissbehandlats. Remissyttrandenhar avgetts av riksskattéverket, hovrätten för Nedre , kammarrätten iGöteborg, , fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, kommerskollegium, , , fjärde fondstyrelsen, styrelsen för , SHIO-Familjeföretagen,Föreningen auktoriserade revisorer, . Landsorganisationeni , Aktiefrämjandet, . Svenska bankföreningen.Post- och , , . Svenska handelskammarförbundet.Svenska OTC-för-eningen. Svenska revisorssamfundet, , , ,, ,och finansanalytikers förening. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas som bilaga 1 bankinspektionens framställning. Bankinspektionensframställning innehåller ej några lagförslag. Remissyttrandena innehållerdärför i huvudsak endast principiella ställningstaganden till frågan om aktieoptionerskall klassificeras som fondpapper. Jag kommer i detta ärende inte att föreslåannat än att aktieoptioner skall jämställas med fondpapper, såvitt avser lagenom värdepappersmarknaden. Angående denna särskilda fråga innehållerinspektionens framställning inte mer än att aktieoptioner bör omfattas avlagen om värdepappersmarknaden. Eftersom remissyttrandena, med något enstakaundantag som redovisas under avsnitt 3.2, således inte innehåller någrayttranden över de lagförslag som jag här lägger fram har någon sammanställning avyttrandena inte fogats som bilaga till protokollet. En sammanställning finnsdock tillgänglig i (Dnr 409/85). 2 Aktieoptioner - bakgrund 1 § fondkommissionslagen (1979:748), I § lagen (1979:749) om Stockholmsfondbörs och 4 § första stycket lagen (1985:571) om värdepappersmarknadenanges vilka värdepapper som betecknas fondpapper. Fondpapper är aktie, annatbevis om delaktighet i bolag, obligation, förlagsbevis och liknande skuldebrevavsett för allmän omsättning samt andel i aktiefond. Som utvecklats i lagrådetsyttrande över förslagen till ny fondkommissions- och börslagstiftning (prop.1978/79:9, s. 260 f., jfr s. 294 f.) är således fondpapper en klart avgränsadgrupp inom det större begreppet värdepapper. Begreppet värdepapper brukas ilagspråk för att helt allmänt beskriva dokument som representerar ett övedåtbartvärde. Jag har i avsnitt I nämnt att det , somkomplement till Prop. 1985/86: 151 aktier, utvecklats ett nyttplaceringsinstrument - aktieoption. En aktieoption innebär att en part - optionsutfärdaren- åtar sig att sälja eller köpa en aktiepost till ett i optionen angivet pris,under förutsättning att den som åtagandet riktar sig till önskar utnyttjaoptionen och meddelar detta till utfärdaren inom den tid som angetts ioptionen. En aktieoption kan således antingen avse rätten men inte skyldighetenatt köpa aktierna (köpoption eller call option) eller rätten men inteskyldigheten att sälja aktierna (säljoption eller put option). För denna rättbetalar utfärdarens motpart en ersättning - s.k. premium - till utfärdaren. Densom förvärvat aktieoptionen kan därefter överlåta denna till annan. En aktieoption avser således rätten att köpa eller säljaredan utgivna aktier. Den skiljer sig därigenom från de optionsrätter somfunnits på den svenska kapitalmarknaden under . Vad jag tänker påär de skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som nämns i 5 kap. I§ aktiebolagslagen (1975:1385). Optionsrätten kan knytas till ett särskiltoptionsbevis, som kan skiljas av från skuldebrevet. En sådan optionsrätt gerinnehavaren rätt att till en bestämd kurs teckna nya aktier ibolaget och påverkar därigenom bolagets aktiekapital. Eftersom en aktieoptionavser redan utgivna aktier påverkas inte bolagets aktiekapital genomtransaktioner med sådana optioner. Skälet till att aktieoptioner tilldragit sig stortintresse utomlands och att de nu också introducerats i vårt land anses främstvara att de öppnar möjlighet till ett mer nyanserat risktagande. Optionen gerstörre valmöjligheter och innebär ytterligare utveckling avriskkapitalmarknaden. Innehavare av aktier kan genom att utfärda aktieoptioneri viss utsträckning gardera sig mot kursfall, som avkastningen påaktierna ökar genom de som utfärdaren erhåller. Den som förvärvaroptionen och som uppenbarligen har en annan uppfattning om den framtida kursutvecklingenkan för en begränsad insats - den premie han betalar för optionen tillgodogöra sig den förväntade uppgången av kursen. På motsvarande sättbeaktar utfärdaren av säljoption - dvs. den som utfäster sig att köpa aktierna en uppgång av kursen medan innehavaren dvs. den som förvärvat optionen -garderar sig mot att kursen går ned. För att handeln med aktieoptioner skall utvecklas krävsemellertid att villkoren standardiseras. Först då kan förutsättningar skapasför en utvecklad optionsmarknad. Sådana utvecklade marknader finns bl. a. i ,, , och . har, som jag tidigare nämnt, enoptionsmarknad grundad på standardiserade avtal kommit i gång också i Sverige.Jag vill därför här något uppehålla mig vid hur denna marknad är organiseradoch hur handeln där går till. Som framgår av bankinspektionens framställning och av vadjag redan anfört är en aktieoption inte ett fondpapper. Skäl kan emellertid anföras för att den skall anses vara ett värdepapper. Yrkesmässigt utövad handel med värdepapper för annans räkning i eget namn, dvs. fondkommissions- rörelse (jfr 1 § I fondkommissionslagen), får drivas endast efter tillstånd av 7 bankinspektionen.Sådan verksamhet står under inspektionens tillsyn. 1985/86: 151 derår 1985 har inspektionen meddelat ett bolag - Optionsmäklarna (Optionsmäklarna) - som handlar med aktieoptioner tillstånd attdriva fondkommissionsrörelse. Optionsmäklarna, som ägs av företagets grundaresamt Investment AB , , harinrättat en marknad i optioner för några av de större börsföretagens aktier. Enförutsättning för en optionsmarknad är nämligen att det bolag för vars aktier optionerutfärdas gett ut ett stort antal aktier. Dessa skall ha stor spridning och varaföremål för livlig omsättning. Handeln avser endast köpoptioneri ett knappt tiotal börsregistrerade aktieslag. avser dock Optionsmäklarnaatt låta verksamheten även omfatta säljoptioner. Förhandeln med standardiserade köpoptioner har Optionsmäklarna efter samråd medbankinspektionen fastställt särskilda allmänna villkor. Av dessa framgår bl. Optionsmäklarna utgör ena parten i varje optionstransaktion. Denandra parten kan vara en enskild fysisk eller juridisk person eller en annan fondkommissionär.Denne kan vara endera optionsutfärdare, dvs. den som säljer rätten att förvärvaaktierna, eller optionshavare, dvs. köpare av rätten att förvärva aktierna. Ifråga om säljoptioner är förhållandena de motsatta, dvs. optionsutfärdaren förbindersig att, om så påfordras, köpa aktierna medan optionshavaren förvärvar rättenatt, om han så vill, försälja aktierna. Parterna måste skriftligen åta sig attfölja de allmänna villkor för handeln som ställts upp av Optionsmäklarna.Villkoren innebär, såvitt avser köpoptioner, bl. a. att optionsutfärdaren skallvara ägare till de aktier som svarar mot optionen. Dessa skall deponeras ochpantförskrivas hos bank eller hos annan av Optionsmäklarna godkänd fondkommissionär. Varjeköpoption ger innehavaren rätten att till i optionen angivet pris per aktie(lösenpriset) och inom i optionen angiven tid (löptiden) köpa 100 aktier avangivet slag. Löptiden på en option är i princip nio, sex eller tre månader.Optionsmäklarna anger till vilken kurs de är beredda att köpa och säljautfärdade optioner. På motsvarande sätt är det tänkt att varje säljoption skallge innehavaren rätten att till angivet pris inom löptiden sälja 100 aktier. Förvarje optionsaffär upprättas en avräkningsnota. De köp- och sälj-kurser somOptionsmäklarna ställer på optionerna distribueras till banker och andra fondkommissionärersamt publiceras i vissa tidningar. Innanjag övergår till att redogöra för mina överväganden vill jag helt kort beskrivade handlingsalternativ som står utfärdaren-säljaren och köparen till buds. Utfärdaren-säljarenav en köpoption har två alternativ. Han kan låta möjligheten att optionen utnyttjas stå kvar till slutdagen. Detta innebär att innehavaren-köparen då kan lösa aktierna till fastställt pris eller, om dags kursen på aktierna är lägre än enligt optionen, låta optionen förfalla. Utfärdaren-säljaren kan också kvitta. Detta går till så att han till det pris - premium - som då gäller köper en option, som kvittas mot den tidigare utfärdade optionen. En sådan kvittning måste äga rum innan optionen utnyttjats. När kvittning har skett upphör skyldigheten att sälja de med 8 Köparen-innehavaren av enköpoption har tre alternativ. Han kan ut- Prop. 1985/86: 151 nyttja optionen.Detta innebär att han köper löser aktierna under optionens löplid till detöverenskomna lösenpriset. Vilka aktier som skall lösas avgörs avOptionsmäklarna genom lottning bland de optioner, som utfärdats till detlösenpris som gäller för den aktuella optionen. Köpareninnehavaren kan ocksåhan kvitta. Detta innebär att optionen säljs tillbaka till Optionsmäklarna tillgällande marknadspris. Köparen-innehavaren kan slutligen också låta optionenförfalla. Detta innebär att optionen blir värdelös. När det gäller säljoptionenär alternativen de motsatta. Isamband med att Optionsmäklarna öppnade för handel med standardiseradeköpoptioner avseende aktier på den svenska marknaden beslöt styrelsen förStockholms fondbörs att tillsätta en arbetsgrupp (Börsens Optionsgrupp) föratt utreda och överväga frågor om organisationen av och ansvaret för denframtida optionsmarknaden i . Arbetsgruppen avlämnade enrapport benämnd "Utredning och överväganden om en framtida svensk marknadför standardiserade optioner". Börsstyrelsen, som ställt sig bakom de irapporten uttalade slutsatserna, har överlämnat rapporten tillfinansdepartementet för beaktande i lagstiftningsarbetet i anledning avbankinspektionens framställning. 1rapporten diskuteras bl. a. organisationen av optionsmarknadens centralafunktioner. Därmed avses i första hand marknadsplats, vars operativa huvuduppgiftär att svara för prisbildning och att upprätta förslag till avslut mellanköpare och säljare, och clearingfunktion, vars uppgift är att binda sammanparterna och tillse att kravet på solvens är uppfyllt. Arbetsgruppenhar diskuterat tre olika modeller beträffande organisationsformen. En av demär en privat organisation med begränsad ägarkrets och driven i vinstsyfte. Enannan är en neutral serviceorganisation med spritt ägande, som drivs utanvinstsyfte. En tredje modell är en organisation efter mönster avVärdepapperscentralen. I rapporten redovisas olika synpunkter på modellerna.Arbetsgruppen konstaterar att det, eftersom optionsmarknaden uppenbarligen harflera beröringspunkter med aktiemarknaden och därmed ,ligger närmast till hands att inrikta ansträngningarna på den modell som harformen av en neutral serviceorganisation med spritt ägande och driven utanvinstsyfte. Tre av arbetsgruppens fem ledamöter har senare i en skrivelse tillfinansdepartementet anfört att optionshandeln enligt deras mening inte börlänkas in under fondbörsen. I stället bör man finna andra former i samverkanmed handeln och baserade på vunna erfarenheter. BörsensOptionsgrupp framhåller att formerna för optionsmarknaden i vissa avseendenbehöver utredas ytterligare, t. ex. avseende vilka olika aktörer som skall fåuppträda på marknaden och vilka handelsregler som krävs för optionshandeln. Närdet gäller regler om börsstopp och insider- handelanser arbetsgruppen emellertid att lagregler härom Prop.1985/86: 151 torde kunna införas med avseende på optionshandeln. För egen del vill jag anföra följande. Den av Optionsmäklarna startade handeln med aktieoptionerhar snabbt vuxit i omfattning. Enligt uppgift omsatte handeln med köpoptioner505 milj. kr. , varav nästan hälften eller 250 milj. kr. Bolaget avser att introducera även handel med säljoptioner.Det finns därför anledning utgå från att handeln med aktieoptioner på sammasätt som skett på flera håll i utlandet kommer att öka kraftigt. Aktieoptioner faller inte in under den definition påfondpapper som finns i fondkommissionslagen, lagen om och värdepappersmarknadslagen.Detta innebär bl.a. att de bestämmelser som har tillkommit för att trygga ensund utveckling av handeln med aktier inte är tillämpliga på aktieoptioner.Enligt min mening blir det nödvändigt att i likhet med vad som gäller föraktiehandeln skapa garantier för att även handeln med aktieoptioner bedrivs såatt allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls ochenskildas kapitalinsatser inte otillbödigen äventyras. I den rapport som har utarbetats på uppdrag avbörsstyrelsen har behandlats olika alternativ i fråga om hur handeln iframtiden bör organiseras liksom de närmare formerna för handeln. En lösningsom enligt min mening bör ligga nära till hands är att på något sätt knytahandeln till och därmed till börsstyrelsens ansvarsområde.Som arbetsgruppen har anfört behövs emellertid ytterligare utredning, innandet går att avgöra frågan om hur handeln bör organiseras och de närmareförutsättningarna för handeln. Jag avser att senare ta ställning till fråganhur det behövliga beslutsunderlaget skall tas fram. Jag kommer då också attöverväga om det finns anledning att ta upp andra frågor rörande aktieoptioner. Det finns emellertid enligt min mening anledning attsärskilt undersöka om inte lagstiftning redan nu behövs i två avseenden. Somframgått av min redogörelse för Börsens Optionsgrupps utredning förordas däratt regler införs såvitt avser börsstopp och insiderhandel. Bestämmelser om börsstopp finns i 25 § lagen om Stockholmsfondbörs och 24 § fondkommissionslagen. Enligt fondbörslagen får börsstyrelsen,om särskilda skäl föreligger, besluta att handel och notering skall avbrytas ifråga om fondpapper av visst slag. Om sådant beslut fattats får enligt fondkommissionslagenen fondkommissionär inte vid eller utanför börsen avtala eller medverka tillavtal om köp eller försäljning av fondpapper som beslutet avser. Som jag tidigare framhållit är aktieoptioner intefondpapper. Options mäklarna, som har tillstånd av bankinspektionen att driva fondkommis sionsrörelse och följaktligen står under inspektionens tillsyn, har emeller tid i de allmänna villkor som reglerar affärer i köpoptioner tagit in före skrifter av innebörd att handel och notering samt utnyttjande av option inte kan ske när börsstopp råder för den underliggande aktien. De allmänna villkoren har tillkommit efter samråd med bankinspektionen. Jag utgår från 10 att bankinspektionen inte godtar någon ändring avvillkoren i detta avseen- Trots att enaktieoption inte är ett fondpapper bör det vidare enligt min mening ligga nära tillhands att tolka förbudet i 24 § fondkommissionslagen för fondkommissionär attunder börsstopp avtala eller medverka till avtal om köp eller försäljning avfondpapper, som omfattas av börsstopp, så att det även gäller handel med aktieoptioner.En aktieoption kan nämligen sägas vara ett avtal om att eventuelltköpa eller sälja de med optionen avsedda aktierna.