prop · G903104 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är alltid svårt att bedömavilka intäkter som kan komma att uppstå. Den tekniska dimensioneringen i bilagorna 7B och 7Cbaseras på erfarenheter från och vad som då kunde "säljas". Den tekniska utvecklingen kan dock leda till att det blirenklare att ta med egen utrustning varförhyrbehoven minskar och därmed intäkterna. Normalt skickar arrangerande land förfrågningar tvä och ett ärföre spelen där deltagande länderfär uppge sina behov. Den tekniskakapaciteten kan dä dimensioneras mer exakt efterbehoven. En grov uppskattning av möjliga intäkter är inkl moms. 1985/86: 104DRIFTKOSTNADER Nedanredovisas bedömda driftkostnader för den organisation som måste sättas uppför att planera och genomföra spelen. Kostnadernahar bedömts med utgångspunkt från en organisation med en centralorganisationskommitté i och med lokala organisationskommittéer iFalun respektive Are. Denlokala organisationskommittéen i förutsattes vara integrerad med den centralaorganisationskommittén. i Are förutsattes få vissa para! lellfunktioner till den centralaorganisationskommittén i . Ihär redovisade driftkostnader ingår ej driftkostnader för ochTeleverket. Dessa driftkostnader redovisas under punkt 6 och 7. Totaltbedöms driftkostnaderna för som helhet uppgå till 361milj kr inkl. tillägg för oförutsett. Avsättning för täckande avdrift- och underhållskostnader etc för anläggningarnaefter spelen redovisas under punkt 12, Driftkostnaderför den centrala organisationskommittén inkl. kostnader och facilitetersom denna kommitté har att ansvara för. sociala avgifter = /år. 8.12 ['"ivilljg.personal Detantages att dessa i antal personer uppgår till av antalet anställdpersonal . För dennapersonalkategori utgår ej lön men ersättning för uppehälle och utlägg som beräknas uppgå till /person och år. Avserresekostnader för fast anställd personal som vardera beräknas göra 1resa/månad inom landet och 0,5 resa/månad internationellt. Det förutsattesatt maximalt 15 personer i organisationen har behov av dessa resor. Varje inrikesresa beräknaskosta totalt /resa och internationellt /resa (förinternationella resor har fri flygbiljett förutsattes). 1985/86: 104 " internationella resor 6,3 " Kostnad totalt 8,8 " Avser kontorslokaler förpersonal (fast anställd och frivillig personal) i dencentrala organisationskommittén. 2 Erforderlig yta beräknassom 30 m per fast anställd och beräknas dåinkludera erforderlig yta för denfrivilliga personalen. 2 o Bedömd hyreskostnad = /m ar. att kontorslokalerna successivt utökas i takt med behovet. Kostnad 8 mi1j kronor. Allmänna omkostnader för drift av kontoret beräknas som av total lönekostnad. Marknadsföring,material, värdskap vid lOC och vintersportförbundens sammanträden,resor Falun-Are för gäster, m m. lOK-session, medaljer, mm Invigning, avslutning, prisceremonier, mm Film och videodokumentation, resor till lOC- 25 miljkr sessioner, specialförbundskongresser m m, samt någon anställdunder efter 1992. Sammanställning ochtryckning av avrapportering. Data,resultatgivning, dokumentation m m. Bedömd kostnad med utgångspunkt från kändamotsvarande kostnader för , budget samt viss erfarenhet frånFalun/Are. Kostnad20 milj kronor. Kostnadför säkerhetstjänst enligt erfarenheter frånSarajevo och överläggningar med organisationen i . Kostnad10 milj kronor. 8.19 §!:5? *5D2"9-§9! Ersättningtill SOK för rätten till de olympiska ringarna. Kostnad 25 miljkronor. i förutsattes vara integrerad med den centralaorganisationskommittén varför del av kostnaderna för dennalokala organisationskommitté ingår i kostnader enligt punkt 8.1 ovan. 1 man man 24 24 24 36 60 30 Lönekostnad inkl. sociala avgifter =150.000 kr/år. För denna personalkategori utgår ej lönmen ersättning för uppehälleoch utlägg som beräknas uppgåtill /person under testtävlingar 1991och /person under spelen 1992. Antages en resefrekvens som är 1/3 av motsvarande för dencentrala organisationskommittén. Beräkningsgrund se punkt 8.13. 0,152 miljkr 0,380 " " Kontorför den lokala organisationen förutsattes integrerat med kontoret för dencentrala organisationen. Beräkningsgrundse punkt 8.14. Beräkningsgrundse punkt 8.15. Avserteknisk personal för svagström data, tele m m. Dennapersonalkategori beräknas kosta /person 1991 under testtävlingaroch /person under spelen 1992. .27 Polisbevakning av spelen Kostnaderenligt utredning av länspolischefsexpeditionen hos Länsstyrelseni . Beräkningenbygger på en insats av 300 polismän. Avdessa kommenderas 250 polismän till från andra polisdistrikt inomoch utom . 200 polismän tas i anspråk och 100 polismän underen tid av . 1985/86: 104 Lönekostnader inkl. sociala avgifter övertidstilVägg, ob-tilTägg, beredskapsersättning, tjänsteresetillägg, inkl. sociala avgifter 1,2" " Resekostnader, trak tamentsersättning,helikoptrar, expenser Kostnad Totalt 5,4 " " .28 och Falukommuns kostnader Falu kommuns merkostnader för den kommunaltekniska verksamheten, brandförsvar m m. I bedömnd merkostnad ingår merkostnadför läns landstings sjukvård och ambulansverksamhet. Kostnad10 milj kronor. 0 /Falu kommun i Are kommer att ha vissaparallella funktioner till den centrala organisationskommittén. 1 man mån 24 36 48 60 120 60 Totalt: 349_ Lönekostnadinkl sociala avgifter = /år.Lönekostnad totalt . Beräkningsgrund se punkt 8.22. Beräkningsgrund se punkt 8.23. Kostnad totalt: 1 Förutsattes ett kontor för 5 personer 1987-1990 och för 10 personer 1991, 1992. Beräkningsgrund i övrigt se punkt 8.14. 1985/86: 104 Beräkningsgrund se punkt 8.15. Beräkningsgrund se punkt 8.26. Kostnader enligt utredning av polismyndigheten i . Beräkningen bygger en insats av följande personal: 20 polismän förstärkt medytterligare 20 polismän för yttre övervakningstjänst Ordningshållning ochtrafikövervakning i samband med tävlingarna 2 poliskommissärier/polisinspektörer som ledning 4 polisinspektörer 36 polismän kriminalpolispersonal förutrednings- och spaningstjänst Behovet av personal frånandra polisdistrikt beräknas till 80 polismän. Lönekostnader inkl. sociala avgifter Övertidstillägg, Ob-tillägg,beredskaps- 0,53 " ersättning, tjänsteresetillägg,inkl. Resekostnader, traktamentsersättningar 1,6 " " fordon inkl.drivmedel, utrustning helikoptrar, expenser Kostnad totalt: 2,9 .38 och Are konmuns kostnad Are kommuns merkostnader för den kommunaltekniska verksamheten, brandförsvar m m. I bedömdmerkostnad ingår merkostnad för läns landstings sjukvård och ambulans verksamhet. Hyra för iAre för 600 aktiva ledare m fl Kostnad8,. Drift arenor i Are, snökanoner,pistning m m. 145 10 Riksdagen1985186. 1985/86: 104 0Anställd personel 8.31 0 Frivillig personal 8.32 0 Resekostnader 8.33 0 Kontorshyror 8.34 0Allmänna omkostnader 8.35 0 Köpta tjänster 8.36 0 Polisbevakning av spelen 8.37 0 /kommun 8.38 0 Hyra 8.39 Liksom i de tidigare utredningarna för till 1984 resp 1988 föreligger i denna utredning svårighet i att bedömade totala intäkter som vinterspel förlagda till och Are 1992 genererar. Då närmare ännu återstår till spelen måste intäktskalkylen görasförsiktig. En allmän trend är dock att intäkternafrån främst TV-bolagen, men även från sponsorer stigit i en allt snabbare takt undersenare år. Intäkterna beräknas härmed ledning av kända intäkter frånSarajevo och . Vad gäller de nu kända intäkternaför i har hänsyn tagits till att möjliga intäkter på den Nordamerikanska kontinenten är större än i , bl a med hänsyn till tidsskillnad m m. Intäkter från försäljning av utrustning etc efter spelen redovisas i förekommande fall under punkt 4-7. Totalt bedöms intäkterna uppgåtill . Intäkter från försäljning av biljetter till de olika tävlingarna och evenemangen har beräknats med utgångspunktfrån en försiktig uppskattning av publik och möjligt biljettpris. Intäkter från testtävlingar 1991 och andra evenemang och tävlingar har av för-siktigthetsskäl ej upptagits. Totala publikantalet i bedöms uppgåtill totalt 650.000 personer under . Motsvarande publiksiffra för Are bedömstill 150.000 personer. 1985/86: 104 Intäkter beräknas med utgångspunktfrån ett genomsnittligt biljettpris av50 kr/person. Enligt uppgift uppgårsponsors-intäkterna för fn () till 115 milj USS. Man kan förvänta sig attdenna summa kommer att ökatill minst 150 milj USJ genom ytterligare sponsors och försäljningsintäkter. Med ledning av intäkter fram til! dags dato och förväntade intäkterkan det vara rimligt att anta att ett förlagttill 1992 med en mycket försiktigbedömning bör kunna ge en intäktav 75 milj USJ i form av sponsors och försäljning. I beloppet ingår intäkter av OS-mynt och OS-frimärken USJ omräknas efteren kurs av 7 skr (fn 8:90). Belopp mostsvarande intäkterför är ej känt. Enligt uppgift uppgårde förväntade TV-intäkterna för till 341 milj USJ, varav 309 milj USJ för ABC (kontrakt). Med ledning av intäkter från TV-bolagen kan det vara rimligtatt anta att TV-intäkterna för ett i , försiktigt bedömt,ger en intäkt av 205 milj USJ. Av detta belopp tillfaller oavkortat organisationskommittén i värdlandet för bekostande av faciliteter för massmedia och resterande delas mellan lOC 1/3och organisationskommittén i värdlandet 2/3. USJ omräknas efteren kurs av 7 skr (fn 8:90). I[!täktJi952_milj_ysS. 0Biljetter 9.1 40 milj kr 0Sponsors/försäljningsintäkter 9.2 525 " " 0TV-rättigheter 9.3 1.052 " Totalaintäkter: 1.617 " Intäkternahar här beräknats bl a med ledning av de belopp som erhåller framtill 1988, och lagts in i kalkylen som en intäkt i prisnivå januari1985. En betydande del av intäkterna bör för /del kunna lyftas kring 1988-1989. Kalkylenförutsätter att ökningen av intäkterna, främst då från sponsors och TV-rättigheter, motsvarar intäkternasuppräkning med index fram till utbetalningstillfället. 9.5 Intäkternas fördelning i tiden Följande fördelningav intäkterna i tiden har förutsatts vid beräkning av kapitalkostnader,punkt 11. 0Sponsors/försäljningsintäkter, TV-rättigheter - 1:a kV 1988 - " " 1989 " " 1990 " " 1991 " " 1992 fördelning enligt utbetalningsplanför TV-rättigheterna. 1985/86:10410 TIDPLAN Somunderlag för beräkning kapitalkostnader, punkt 11, har en översiktligatidplaner upprättats, bilaga 10 A - C. Förtidplanerna har följande förutsättningar gällt: 0Utredningar och projektering påbörjas efter lOC beslut dvs tidplanen förutsätter förplaneringpå sätt som anges i punkt 1.5. 0Anläggnings- och byggnadsarbeten påbörjades - under senare delen av1987. 0Projekten har fördelats med hänsyn till årstiden, anläggningarnas möjliga tidigare användning samt lämplig fördelningav arbetena med hänsyn till jämn sysselsättningseffekt. 0Tävlingsarenor klara för testtävlingar 1:a kvartalet 1991. 0Tunga investeringar som har liten påverkan på sysselsättningseffekten färdigställs så sent sommöjligt. Härredovisad tidplan är ej samordnad och tar ej heller hänsyn tillalla de komplexa kopplingar och restriktioner som naturligtvis kommer attfinnas i en tidplan för ett . Investeringari bilaga 10 A Investeringari Are " 10 B Teleservice,Radio/TV " 10 C BILAGA lOA Prop. 1985/86: 104 C\J CTi Ol -O (TJ -Q (O +-> (/) 3 O 'i BILAGA 10B Prop. 1985/86: 104 JD i/i CL O. O ro -Q i/) C QJ U 1/1 1/1 CU i- Z5 *-> - rs s -t-> t/1 i-QJ O (0 ro fO i/l > > "=0: BILAGA 10C Prop. TELESERVICE, RADIO OCH TV ro Q. Q. c c o J3 c ra -Q <: u_ dt +-> ro S- ro CL CL ra . c: a> c 1985/86: 104 11 KAPITALKOSTNADER Kapitalkostnadernahar beräknats med utgångspunkt dels utifrån den tidplan som redovisasunder punkt 10 dels mht vad som i övrigt i text anges beträffandelikviditetsbehov i tiden. Beräkningen är gjord för att få en uppfattning om nettoräntansstorlek. Osäkerheten i denna beräkning ligger dels i svårigheteni att på detta stadium upprätta en relevant tidplan dels i svårigheteni att rätt bedöma kostnadernas fördelning i tiden. Kostnadsräntor harberäknats efter en räntesats om inklusive kreditivkostnader (fn4 % över diskonto). Intäktsräntor harberäknats efter en räntesats om (fn över diskonto). Räntorna läggs tillkapitalet årsvis, och har beräknats kvartalsvis, tom förstakvartalet . Räntorna är beräknade från början av resp. kvartal. Räntekostnadermap Radios uppgift (punkt 6.31) om att restvärdet 58milj kronor faller ut först har beaktats. 0 Ränteintäkt 0 RäntekostnadNettoränta Bilaga11 A Grafisk redovisning av intäkter och kostnader i tiden. Bilaga11 B Grafisk redovisning av likviditet. 1---- \ .- 1985/86: 104 Angivna belopp imilj kronor. Exkl Free-style i Are. 0 Anläggningar i Are 0 Radio/TV CentraltLokalt Lokalt Are Radio Radio/TVOförutsett 0Investeringskostnader 0 Driftkostnader 0 Kapitalkostnader Iovan redovisad total kostnad ingår oförutsett med . '"_3v_9'"1JD"9 0 Sponsors/försäljning 0 Radio/TV 0Utrustning Are 0 0 0 Radio 0 Intäkter av försäljning 0Totala intäkter 12.1 1 724 Mkr 0 Totalakostnader 12.2 1 539 " Netto_totalt.... 185_Mkr Ovanredovisat nettoresultat har belastats med för oförutsett. 1 utredningenhar ej merkostnader upptagits för drift och underhåll av anläggningar etc som överdimensionerats för spel en eller anläggningar som av andra skäl drarstora framtida driftkostnader. Att beräkna nämnda kostnader är svårt då ett mera detaljerat OS-program erfordras härför. Det ärdock rimligt att, likt , medel avsätts till en fond för täcknande av dessa framtida kostnader. I budget för bör därför avsättning till fond betraktas och redovisas som OS-kostnad. Olympiskavinterspelen i /Are 1992 ger, med utgångspunkt från denna utredning, ett "O-resultat" om tex endera av följande inträffar: 0Totala beloppet för oförutsett ökar från till , för att då utgöra avtotalt beräknad kostnad för investering och drift inkl. kapitalkostnader. 0Oförutsett map investeringskostnader ökar från 15 %till (till ). 0Oförutsett map driftkostnader ökar från till (till ). 0Oförutsett map kapitalkostnader ökar från till . 0Intäkterna uppgår till av beräknade. 0Dollarkursen sättes till 6,20 Skr/US$ mot i beräkningarna förutsattkurs om 7 Skr/USJ. Prop.1985/86: 104 Iutredning har förutsatts att utbyggnad av bäddkapacitet,med undantag för OS-byar, ej belastar OS-budgeten. Byggkostnadernahar dock stigit kraftigt . Detta kan komma att negativt påverkautbyggnaden av bäddkapaciteten. A andra sidan medför denreklam, som i /Are skänker områdena, säkerligen en avsevärd höjning avefterfrågan på bäddar . Därför torde en utbyggnad av erforderligt antal bäddar varamer en fråga om finansiering än om lönsamhetpå sikt. Extra subventioner har därför ej bedömts aktuella. Somtidigare framgått av utredningen har ej framtida förändringarav kostnader och intäkter map index medtagits i redovisade kostnads-och intäktskalkyler. Konkurrensenmellan världens länder att få arrangera de har ökat underde . Den främsta orsaken är den ökade massmediatäckningen. Denna ger dels ettbättre ekonomiskt utbyte av spelen och dels en fantastisk möjlighet för värdlandet attmarknadsföra sig som turistland. Turismen anses av många somden enskilda näring som förväntas ha den kraftigaste tillväxten, ökadfritid och förbättrade kommunikationer bidrar till att fler människorbesöker allt fler länder. 0Sverige har förutsättningar att utvecklas betydligt vad gäller den internationellaturismen. har dock inte anstängningar gett det resultat som borde kunna uppnås. Detkostar stora resurser att konkurrera om kunderna på deninternationella marknaden. Ett skulle ge fantastiska möjligheteratt nå nya länder och grupper av människor med vårtbudskap. Intresset för vårt land får en skjuts framåt i samband med att Sverigetilldelas spelen i . Sedan kommer intresset att öka och nå sinkulmen i samband med spelen 1992. Det är viktigt att utnyttja detta till fullo. 0Förutom alla turister som kommer att besöka visarerfarenheterna från andra OS-orter att internationellaidrottsorganisationer gärna lägger sina kongresser och sessioner till värdlandet.Tillsammans med själva genomförandet av spelen kommer denna ökandeturistström att meföra ett betydligt bättre "turistnetto"med utlandet. 0Ett betyder också en ny gemensam nämnare förSveriges exportindustri. Utomordentliga möjligheter kommer att finnas att knyta internationellakontakter med som en naturlig utgångspunkt. Näringslivets stora intresse av att ett förläggs tillSverige har också visat sig i de sponsorinsatser som gjorts för attmarknadsföra / Åres kandidatur Prop.1985/86: 104 0Svenska företag får möjlighet att visa upp utnyttjande av den senastetekniken på områden exempelvis tele, television, informationsöverföringaroch databearbetning. Detta ger ny kunskap och kompetens inom dessa växandebranscher som kan ge svensk teknologi ett försprånginternationellt. 0Sverige får visa upp sin erkäntgoda förmåga att organisera och genomföraett stort idrottsarrangemang. Detta ger fin goodwill bådeidrottsligt och i andra sammanhang. 0De pengar som omsätts via ett ärdirekta pengar frän utlandet, framföralltgenom TV-intäkter, vilket i sig har stor betydelse församhällsekonomin. 0Staten får stora extra skatteinkomster i form av inkomstmervärdes-och punktskatter genom den omsättning som spelen genererar. 0Spelens förväntade överskott överlämnastill idrottsrörelsen som därigenom fårväsentligt ökade resurser attdriva den verksamhet som är grunden för de olympiskaspelen. 0Investeringsskedet 1987-1991 kommer att ge stora regionalpolitiska effekter i Falu-och Are regionerna. En ökad sysselsättning kan förväntasinom byggindustrin, servicesektorn och turismen. Detta ger ökadeskatteinkomster för kommunerna och landstingen. 0Falun och Are får lånesiktiga effekter vad gällerturismen och ett ökat utnyttjande av befintliga anläggningar. 0Kommunerna och idrottsrörelsen erhåller beståendevärden i form av uppfördaanläggningar och byggnader, som kan utnyttjas förolika ändamål efter spelen. Efter att de 1992 genomförts i och Are skulle man då, 1992, ikorthet kunna sammanfatta planering, utbyggnad m m sålunda: 1924 harSverige deltagit i samtliga och har därvid tillhört demest framgångsrika nationerna. aktualiserades frågan omSverige som värdnation. Flera utredningar gjordes. Dessaresulterade i två ansökningar. 1978 i för 1984-års speloch 1981 vid lOC-kongressen i för 1988-års spel.I hade behövt ytterligare 9 röster, varför detfortsatta arbetet med att marknadsföra kandidaturen för 1992-års spelgjordes med en siark känsla av att "nu är det vårtur". Iseptember 1984 bildade de båda kommunerna det gemensamma bolaget "Falun-AreFOC, Aktiebolag. Iapril 1985 presenterade FOC utredningen för i /Are 1992.Utredningen var en fördjupad och förutsättningslös inventering av program och förutsättningarför ett förlagt till /Are. Sålunda var intedenna utredning bara en uppdatering av de tidigare utredningar som gjorts, för bl a1988-års ansökan, utan nytt material hade tagits fram, medavsikt att fä ett underlag som väl motsvarade vad man då vissteskulle komma att krävas av arrangemangen för 1992. I prisläget beräknade utredningen den totalakostnaden för investering och drift inkl. kapitalkostnader till1 och de totala intäkterna till . Utredningens intäktskalkylgrundades på en försiktig uppskattning med ledning av vad bl aCalgary för skulle få. Imaj 1985 överlämnade FOC utredningen till regeringen med begäran omatt staten till fullo skulle ställa de ekonomiska Prop.1985/86: 104 För och Arekommuner var det en ofrånkomlig förutsättningatt staten tog de ekonomiska garantierna föratt spelen skulle arrangeras. Regeringensgranskning av utredningen, som påbörjades efter överlämnandet,gjordes utifrån en helhetsbedömningav beräknade kostnader och intäktermed hänsyn till de positiva samhällseffektersom skulle bli följden av om 1992-årsvinterspel förlades till . Underhöstriksdagen 1985 biföllsså regeringens proposition, varefter ett avtal omekonomiska garantier för spelen tecknades mellan staten och FOChuvudsakligen i överensstämmelse med de förutsättningarsom och Are kommuner tidigare ställt som villkor föratt kunna åta sig värdskapet förspelen. Parallelltpågick marknadsföringskommitténsarbete med att föra ut information om Faluns kandidatur. Kommitténsavsikt var att visa att var väl skickad attarrangera under de mest gynnsamma och sportsligt rättvisaförhållanden som kan erbjudas. Marknadsföringskommitténsidoga arbete kröntes så slutligen med framgångdå lOC vid sin session i 17 oktober 1986beslutade tilldela de XVI 1992. Tackvare regeringens positiva inställning till möjligheten att fåarrangera i hade FOC redan hösten1985 kunnat påbörja planeringen förspelens genomförande - en planering som innebar att man vidtidpunkten för IOC:s beslut dåvar väl framme med olika programfrågor,organisation m m. Dennatidigare och väl genomarbetade planering innebar att arbetet medatt organisera och förbereda spelen var i full gångredan vid årsskiftet 1986/1987. Förhandlingarnaom TV-rättigheterna kom snabbt igångvilket senare skulle visa sig oerhört värdefullt ur bl a likviditetssynpunkt. Isåväl och i Are kom utbyggnaden av olika arenoroch anläggningar i gång redan under hösten1987, med huvuddelen färdigställd till "testtävlingarna1991". All utbyggnad hade planerats mht jämnsysselsättning och mht målsättningenatt hålla räntekostnaderna nere. Tunga investeringar, som ej nämnvärtpåverkade sysselsättningen,hade sålunda förlagts och 1991. Investeringsprogrammethade fortlöpande prövats och följtsupp på sätt att en god balans mellan intäkteroch kostnader kunde uppnås. Beroendepå att Radio och TV till mesta del hyrde in tekniskutrustning kunde kostnaderna för Radio och TV bevakningen hållasnere. Samtliga tävlingsevenemang inkl invigning och avslutningbevakades. Alla nationer som så önskade erbjöds av RR och SVTmultinationella oredigerade TV-program. Radiobevakningen innebar produktion avinternationellt ljud. Mot betalning erbjöds ävenresurser för unilateralt bruk, i förstahand då resurser för produktion av egnaradio- och TV-program och inslag för överföring till hemlandet. Föratt möta de förväntade kraven krävdesav en avsevärd utbyggnad. Stor del av denna utbyggnadkunde.dock göras som tidigarelagda investeringar förvilka OS-budgeten i praktiken då endast kom att belastas med kapitalkostnader. Detfaktum att nu fått möjligheten att genomförade 1992 har inneburit att som internationelltturistland utvecklats på ett sätt som aldrig skulle varit möjligtutan som draghjälp. Svensk exportindustri har genom getts unikamöjligheter att knyta internationella kontakter. Deregionalpolitiska effekterna för Falun- och Areregionerna har inneburit ökadsysselsättning, inte bara i uppbyggnadsskedet, utan ävennu efter att spelen hållits. Genom spelens överskott,, har idrottsrörelsen fått ökaderesurser för att driva den verksamhet som är grunden förfortsatt framgångsrikt Svenskt deltagande . För de båda kommunerna , Are och idrottsrörelsen finns bestående värdeni, de för , uppförda anläggningarnaoch byggnaderna. Hur det gick förvåra Svenska idrottstalanger -- jadet vet Ni ju redan. - ARE FOC, AKTIEBOLAG 1985/86: 104 KQHPLEnERINGOCH XNORING I UTREDNING "FDRUTSXmilNGAR FOR OLYMPISKA VINTERSPEL IFALUN/ARE 1992". i'Belopp oförutsettInvestering '(. i'Belopp oförutsettkapitalkostnader t Tillkonnerbedömd kostnad för rivning alternativt drift och underhåll av anlägg ningar etc sotn överdimensionerats för spelen eller kostnad för anläggningar som av andra skäl drar stora framtida drlft- Totaltexkl kostnader för Index 1.290 Nkr 1985/86: 104 träffatmellan svenska staten och , , Aktiebolag, nedankallat FOC, om statsgaranti för genomförande av iFalun och Åre. Falukommun har i samförstånd med Are kommun, nedan kallade kommunerna, ansökt omatt i få anordna . Ansökan har från Falukommun gjorts under förutsättning av att staten lämnar ekonomisk garanti förspelens genomförande. Kommunerna har gemensamt gjort en utredning omförutsättningarna för dessa . Utredningen är benämndFörutsättningar för i /Åre 1992, daterad april 1985jämte komplettering . Utredningen anger kostnader, standard ochomfattning vad beträffar de investeringar och den verksamhet som bedöms krävasför att spelen skall kunna genomföras. Anordnandet av spelen förutsätter att dealpina grenarna genomförs i Åre.