prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Delegalionen för samordning avhavsresursverksamhelen har i samarbete med planverket och statensnaturvårdsverk bedrivit försöksverksamhet i syfte all utveckla former förfysisk planering av kust- och havsområden. En redovisning av arbelel har sketttill bostadsdepartemenlel. Redovisningen remissbehandlas f n. Som ett led i arbetet med att förverkliga deenergipoliliska målen (prop. 1984/85:120) har bostadsministern på regeringensuppdrag tillsatt en särskild utredare med uppgift atl föreslå lämpliga lägenför stora vindkraftsanläggningar (Dir 1985:42). c 1.Statens planverk Prop. 1984/85Utgift 37954000 1985/86Anslag 36379000 1986/87Förslag 38003000 Organisation,uppgifter m. m. är cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-ochbyggnadsväsendel. Det åligger verket särskilt att insamla och bearbetakunskaper och erfarenheter inom dess verksamhetsområde, att i anslutning lillden allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet ge råd och vägledningför planväsendel samt alt meddela föreskrifter och allmänna råd förbyggnadsväsendel. skall vidare verka för samordning mellan sina ochandra myndigheters regler som rör plan- eller byggnadsväsendet. Dessutom skallplanverket verka för samordning mellan verket och andra myndigheter när delgäller dels att samla in och bearbeta kunskaper och erfarenheter som rörhushållning med mark och vatten, dels att ge råd och vägledning belräffandefullföljandet av de riktlinjer som har beslutals för hushållningen med mark ochvatten. utfärdar typgodkännande av konstruktioneller utförande i övrigt av byggnader eller andra anordningar, om vilkabestämmelser ges i byggnadsstadgan saml biträder även i övrigt utomstående medullålande, undersökning eller annal arbete, om del är av allmänl intresse förbyggnadsväsendet. leds av en styrelse. Chef för planverketär en generaldireklör. Verket är organiserat på två avdelningar,planavdelningen och byggnadsavdelningen. Avdelningarna är indelade i enheler.Inom verkel finns vidare en administrativ byrå samt ett verkssekretarial. har knutits tre rådgivande organ, rådet för samhällsplanering,och rådet för stål- och betongnormer. Till statens planverk hör i administrativthånseende statens va-nämnd. Nämnden handlägger med hela landet somverksamhetsområde mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningarsaml mål enligt lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. Anslagsförändringarna i förhållande tillstatsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följande sammanslällning. ring 1986/87 1985/86: 100 Bil. (därav lönekostnader) (24 362000)' ( + 1526000) (därav lönekostnader) (1 703 000) (+ 130000) (+ 144000) 'Beloppet innefattar inte medel för konsulter. -Typgodkännandeverksamheten bidrar med . Avgifterför statens planverks trycksaker, som redovisas på statsbudgetens inkomsttitel2533 Avgifter vid statens planverk, beräknas till . förbudgeiäret1986/87. Degrundläggande utgångspunkterna för planverkets verksamhet finns ibyggnadslagstiftningen samt i vissa riksdags- och regeringsbeslut. Planverketfår på sätt som närmare anges i 76§ byggnadsstadgan (1959:612, omtryckl1981:873) meddela föreskrifter och de allmänna råd som behövs för tillämpningenav byggnadslagstiftningen. överlämnade enanslagsframställning med elt budgetförslag avseende de tre budgetåren 1985/86 1987/88. beslutade i huvudsak enligt förslaget. Förbudgeiåren 1986/87 och 1987/88 innebär det att en real minskning av anslagetskall ske med I % resp. . Verket anger atl den samlade besparingen undertreårsperioden motsvarar ca 10 tjänster. Huvuddelen av denna besparingåstadkoms genom att uppkomna vakanser inte återbesätts annat än i ytterstaundanlagsfall. Vidare mäste utrymmet för att anlita externa experter minskas. föreslår i sin anslagsframslällning bl.a. följande: Pris- och löneomräkning m. m. I990000 kr. De besparingar som planverkethar redovisat enligt huvudförslaget innebär au anslagspostenFörvaltningskostnader minskas med , atl anslagsposten SärskildsamhäUsinformation minskas med . och atl anslagsposten Va-nämndenminskas med . Huvuddelen av besparingen kommer alt genomföras genom attutrymmet för att anlita externa experter minskas. För lypgodkännandeverksamhelendisponeras fr.o.m. /82 en rörlig kredil hos riksgäldskonlorei påhögsl . Den är avsedd alt tas i anspråk i den mån löpande utgifterinte kan bestridas med löpande inkomster.Planverket hemställer att.en röriig kredit på samma Prop. 1985/86: 100 belopp ställs fill förfogande även under /87. hemställer attanslagsposten Förvaltningskostnader även för /87 får överskridasför utgifter inom stål- och betong-verksamheten med högst del belopp sommotsvarar nettoinkomsterna från försäljning av normer utgivna av statens stål-och betongkommitléer efler avdrag för övriga berörda myndigheters koslnader. hemställer att denutlandsverksamhet som verket bedriver under namnet Swedeplaninstmktionsmässigt inordnas i verket och atl verket i anslutning härtillanvisas . för utbildning och marknadsföring. hemsläller omen förstärkning av löneanslaget med . p.g.a. ökad sammanlrädesfrekvensoch därmed ökade koslnader för arvoden lill ledamöterna. Nämnden hemslällervidare om . för atl täcka sin andel av kostnader för betjäning avteleväxeln för kvarteret . hemställer att fååterinrätla en fiänst som chef för godkännandebyrån på verkets ordinarielöneanslag samt att anslaget Cl. därmed ökas med . Jaggodtar planverkets förslag om en planenlig real minskning av utgifterna med 1 %för /87 enligt del treåriga huvudförslag som fastlades /86. För /88 skall en reducering ske . Fråganom bidrag till tjänsteexporten harjag tidigare berört under lill. Under anslagsposten statens va-nämnd harjagberäknal . för vissa ökade arvodeskostnader saml . I likhet med föregående budgetår harjag räknat medalt kostnaderna för typgodkännandeverksamheten helt skall finansieras medavgifter, samt alt en röriig kredit på högst . får disponeras hosriksgäldskonlorei. Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till för /87anvisa ett förslagsanslag av . 8 1985/86. D. LANTMÄTERIET Prop. Det statliga lanlmäteriets viktigaste uppgifter är allsvara för fastighetsbild-ningsverksamhel och att producera allmänna kartor.Lantmäteriet bedriver också en omfattande uppdragsverksamhet i form avkartproduktion, mätningar och fastighetsvärdering m. m. Omsättningen för den statligalantmäteriverksamheten var 543 milj. kr. Denavgiftsfinansierade verksamheten (främsl fastig-hetsbildningsförrältningar ochuppdrag) svarade för 370 milj. kr. eller av den totala omsättningen.Anslagen används huvudsakligen för produklion av de allmänna kartorna och förstöd åt förrätlningsverksamheten. Lanlmäteriets uppdragsverksamhethar utvecklats positivi under de senasle åren. Del gäller för både den inrikesoch den utrikes verksamheten. Betydande satsningar görs på all bredda marknadenför lanlmäteriets produkter. Inom förrällningsverksamheten hardäremot uppstått svårigheter främst till följd av nedgången i bostadsbyggandet.Lantmäteriverket har i sårskild ordning föreslagit regeringenåtgärder för att anpassa resurserna till den minskade efterfrågan påförrättningar. Verkel utarbetar också f. n. ett strategiskt program förlanlmäteriets framtida verksamhet inom. Programarbetetberäknas bli slutfört . Produktionen av allmänna kartor m.m. bedrivs enligt den lO-åriga plan som beslutade om våren 1984.Lantmäteriet har stärkt sitt kunnande inom karlområdel, bi. a. genom att manunder från överlog den verksamhet som fram till dess hadebedrivits inom Liber Kartor. Verksamheten inom lantmäterietkaraktäriseras f.n. i hög grad av den snabba ulvecklingen inom ADB-teknikensområde. ADB-metoder utnyttjas således förutom inom kartframslällningen alltmer inom fastighetsbildningen och administrationen. har påregeringens uppdrag i samverkan med statskontoret utarbetat ett förslag plan. Vidare utvecklar verket etl eget syslem för aulomaliskkart-framställning - AutoKa. F.n. pågår elt betydande arbeie för all breddaanvändningsområdet för detla syslem, bl.a. belräffande fysisk planering ocholika kommunallekniska tillämpningsområden. 1 fråga om ulvecklingen inom delsislnämnda området har lantmäteriverket slutit etl särskill avtal medKommundata AB. Samarbetsavtal har också slutits med inomlandskapsinformationsområdet. Verket har vidare på regeringens uppdrag föreslagitatt en utvecklingsenhet etableras i med inriktning på datorstöddtematisk kartläggning. Med finansiellt stöd av i länhar lantmäteriverket i samarbete bl.a. med och SvenskaSällskapet för Antropologi och Geografi påbörjat etl utredningsarbete omförutsättningar för produktion av en ny afias över . Avsikten är bl. a.att undersöka möjligheterna att i producera en sådan allas, baserad påADB-teknik. Organisation m. m. Prop. 13 Det slalliga lanlmäleriel omfattar statens lantmäteriverk,en överiantmätarmyndighet i varje län och lokalafaslighetsbildningsmyndigheter. är centralförvaltningsmyndighet för frågor om fastig-helsbildning, fastighelsbestämning,fastighetsvärdering, fastighetssamverkan och faslighetsregistrering saml förfrågor om mätningsverksamhet och allmän kartläggning. Från och med den 1 juli1985 har lantmäteriverket också samordnande uppgifter beträffandeortnamnsfrågor. Verket leds av en styrelse. Chefför verkel är en generaldireklör. Inom verket finns fyra avdelningar,administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen, karlavdelningen ochproduktionsavdelningen, samt elt planeringssekretariat. För samråd i mera betydelsefullafrågor om riktlinjer för de allmänna kartarbelena finns ett till verkel knutetkartråd. Till verket finns också knutet ett ortnamnsråd som har till uppgiftatl främja ett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick i landet. skall ledaoch ha tillsyn över verksamheten vid de statligafastighetsbildningsmyndigheterna i länet, ha tillsyn över mätningsverksamhetensamt verka för samordning av grundläggande mätning och kartläggning. harhand om lantmäteri- och kart verksamheten på den lokala nivån.Lantmäteridistriklet är verksamhelsområde för en fastighetsbildningsmyndighet.Landel är indelat i 86 lanlmäteridislrikt. För särskildafastighetsbildningsuppgifler finns ylleriigare 23 statligafaslighetsbildningsmyndigheter, s. k. specialenheter. Det statliga lantmälerietsysselsatte den ca 2 850 personer varav ca 950 vidlantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna statligaorganisalionen men underordnad denna i lillsynshänseende finns dels 42kommunala fastighetsbildningsmyndigheter, dels 24 statliga och 32 kommunalafastighetsregistermyndigheter. Statliga fastighetsregislermyndigheter är länsstyrelserna. Lanlmäteriets verksamhet är indeladi fyra program, nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3)Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap. Medel tas upp under anslagen D1. Plangenomförande, D 3. Landskapsinformation, D4.Försvarsberedskap och D 5. Utrustning m. m. 1984/85 Utgift 1985/86 Anvisai 1986/87 Förslag Under anslaget redovisas samlligain- och ulbelalningar för lanlmäleriels olika verksamheter. Anslaget tas upp med etl formellt belopp och får normalt inle belastas. Verksamheterna inom olika programbeskrivs i det följande under de Prop. 1985/86: 100 anslag varifrån medelberäknas pä statsbudgeten. Lantmåteriets uppdrags- Bil. 13 verksamhet(program 1) finansieras emellertid helt genom avgifter. Denna verksamhelbehandlas därför under förevarande anslag. Programmel beslår av två delprogram: Delprogrammet Inrikes uppdragomfattar uppdrag inom landel belräffande bl.a. framställning av kartor ochannan landskapsinformation, tekniska och fastighetsrältsliga frågor samlfastighetsvärdering. Delprogrammet Utlandsuppdragomfattar alla uppdrag i utlandet. Verksamheten marknadsförs under namnetSwedsurvey. marknadsför även produkter och Ijänster från andramyndigheter och från privata företag när det främjar lanlmäteriets utlandsverksamhet. Både den inrikes och den ulrikesuppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässiga grunder. Rörelsen budgeiåren1984/85-1986/87 framgår av följande tabell (1 000-tal kr.). I kostnaderna ingårberäknal behov av avsättningar för osäkra fordringar, för realiseradeprisförändringar i anläggningstUlgångar och för alt värdesäkra statskapitalet.Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu intefakturerade uppdrag. 1984/85 1985/86 1986/87 Intäkter' Kostnader' Resultat Balanserat resultat ' IIntäkts- och kostnadsposterna Ingår Inte transaktioner som görs vid köp ochförsäljning av tjänster m.m. internt inom det statliga lantmäteriet. Beloppen itabellen kan jämföras med motsvarande belopp i 1985 ärs budgetproposition menInte med beloppen budgetproposition. Den del av den inrikes uppdragsverksamhelen som är knutentill nybyggnadsverksamhet har stagnerat pä en låg nivå. Detta uppvägs bl.a. avatt lantmäteriverket medverkar i förberedelserna för den kommande allmännafastighetstaxeringen. Intresset för den digitala karttekniken ökar, bl.a. frånkommunernas sida. Konkurrensen om utlandsuppdragen ärhård, men de marknadsföringsinsatser som har gjorts har börjat ge vissutdelning. Den utrikes uppdragsverksamhelen har för /85 gettelt litet överskott. Uppdragsverksamhetenhar budgelårel 1984/85 lämnat ett överskott på ca 2,5 milj. kr. Resultatetbetraktar jag som tillfredsställande. Vad gäller utlandsverksamheten harjagtidigare tagit upp frägor om bl.a. marknadsföring och utbildning samtsamordnande insatser mellan vissa av myndigheterna som hör tillbostadsdepartementet. Lanlmäteriets arbete med atl utveckla ADB-stöd inomde olika verksamhetsgrenarna är enligt min mening viktigt, bl.a. för altorganisalionen skall kunna vidmaklhålla en hög teknisk kompetens och för allverksamheten skall kunna rationaliseras. Del förslag till ADB-slralegisk plansom lantmäteriverket har utarbetat i samverkan med slalskoniorei är ett led iADB-utvecklingen inom organisationen. Jaghemsläller atl regeringen föreslår all till Lantmäteriet för /87 anvisaetl förslagsanslag av I . 1984/85Ulgift 43648986 1985/86Anslag 45484000 1986/87Förslag 49099000 Under anslaget redovisas koslnader för program 2Plangenomförande till de delar verksamheten finansieras över statsbudgeten. Programmelbestår av fyra delprogram: 2 a. Fastighetsbildning m.m. Delprogram 2 a finansieras så gott som helt genom avgifter. Ersättning tas ut enligt lantmäteritaxan (1971: 1101, ändrad senasi1985:980). Ersättningen skall i princip täcka lanlmäteriets kostnader förverksamheten. Till en liten del kan sakägarnas kostnader sättas ned medanslagsmedel i sådana fall då en förrättning medför atl fasligheter m. m. avmindre betydelse inte längre behöver redovisas i fastighelsregistret.Nedsättningen finansieras genom avgifter som las ul förfastighelsregistreringen. Resultatet av verksamheten under budgetåren1984/85-1986/87 framgår av följande tabell (I 000-lal kr.). I koslnaderna ingårberäknade avsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringari anläggningstillgångar och för alt värdesäkra statskapitalet. Som inläklerredovisas faklurerade belopp och värdet av utförda men inte faktureradeärenden. 9 1985/86. 1985/86: 100 Varav bidrag från anslag Som sagts skall ersättningenenligt lantmäteritaxan för vissa fas-lighetsbildningsförrättningar sättas nedbl. a. om förrättningen medför förenklingar i fastighetsregistret.Taxebeloppen skall också sättas ned för äganderättsutredningar somlänsstyrelsen förordnar om. Kostnaden för dessa nedsättningsbelopp var /85 totalt . Övriga delprogram (2b-2d)finansieras helt under anslaget. Till en del kan ulveckling och rådgivningfinansieras genom avgifter, men verksamheten redovisas dä under program 1eller delprogram 2 a. FastighetsbUdning m. m. Efterfrågan bedöms fortsätta atl minska någol jämfört medplanen för innevarande budgelår. Verket har lill regeringen redovisat etlsärskilt program för anpassning av resurserna inom fastighetsbildningsområdet.En fortsatt resursanpassning planeras. Verket framhåller att reglerna förnedsättning utformade så att de i huvudsak verkarautomatiskt. För /87 bedömer verket att behovel avnedsättningsmedel kommer att uppgå lill lOOOOOOOkr. Arbetet med de återstående lagaskiftena i avsluiades under /84.Lantmäteriverket reserverar sig dock alltjämt för att merarbete kan uppkommatill följd av att domstol vid eventuell överprövning kan besluta omålerförvisning eller föreskriva ändring av beslut i förrättningarna. Arbetet med faslighelsdalareformen har löpt planenligt.Riksdagen fattade beslut om en ökning av taklen förfaslighelsdalareformen (prop. 1984/85:100 bU 13, BoU 10, rskr 177).Lantmäteriverket har i enlighel med detta beslut begärt en vissresursförstärkning. För den sista etappen avuppbyggnaden av kartvårdscentralen i Ange begär verkel ylleriigare medel ienlighel med riksdagsbeslutet med anledning av förslaget i 1984 årsbudgetproposilon (prop. 1983/84:100 bil. 113, BoU 18, rskr 192). Efterfråganpå fastighelsbildningstjänster, om den mäts i antal ärenden, har minskal med 9%under /85 jämfört med föregående budgelår. Detla har, i föreningmed annal, lett till en föriust på 9,7 milj. kr. Förlusten beror i huvudsak på en minskad efterfrågan påfastighelsbildningstjänsler, vilken inte i tillräcklig grad har kunnat mölasmed erforderiiga omdisponeringar eller minskningar av personal och lokaler m.m. Någon ökning av faslighetsbildningsverksamhelen föruises inte avlantmäteriverket. Jag delar denna uppfattning och gör själv den bedömningen atldel snarare kan bli fråga om ytterligare minskning av verksamheten. har i en särskild framställningtill regeringen föreslagit åtgärder i syfte att anpassa resurserna till denminskade efterfrågan. Frågan bereds f n. inom . Jag har beräknat behovel av nedsättningsmedelenligt lantmäteritaxan liU lOOOOOOO kr. nämnda beslul om ökad takl ifaslighelsdalareformen fr.o.m. påverkar lanlmäteriets arbetemed fastighetsbeteckningsreformen under budgelårel 1986/87. Jag har beräknatverkels merkostnader med anledning härav till . I övrigt beräknar jagetl realt oförändrat anslag för delprogrammel Faslighelsregislerreformen. Jag har vidare beräknat medel för en tredje etapp iuppbyggnaden av kartvårdscentralen i Ange. Uppbyggnaden följer den plan som harlagts fasl genom angivna beslul. Verksamheten vid kartvårdscentralenhar nu kommU igång och f n. sysselsätts 12 personer, nästan uteslutande kvinnorfrån orten, som fåll särskild ulbildning . Utbildningav ytteriigare personal pågår. Under näsla budgelår kommer 18 personer attsysselsättas vid kartvårdscentralen. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår alt till Plangenomförande för /87anvisa etl förslagsanslag av . D 3.Landskapsinformation Prop. 1984/85Ulgift 130356949 Reservation 1074992 1985/86Anslag 126841000 1986/87Förslag 133 843000 Under anslaget redovisas kostnader för program 3Landskapsinformation. För verksamheten inom programmel tillförs /86 dessutom medel från nionde huvudtiteln, anslaget D 6. Programmetbestår av åtta delprogram: 3 a. Geodetisk verksamhel Försäljning av allmänna kartor Programmel omfattar framstäUning av grundläggandelandskapsinformation som skall täcka behov inom olika samhällssektorer.Huvudprodukterna utgörs av de allmänna kartorna och gmndmalerial till dessa.Verksamheten inom programmet omspänner hela kartläggningsproceduren, dvs.geodetiska, fotogrammelriska och kartografiska arbeten saml utvecklings- ochrådgivningsverksamhet. 1 verksamheten ingår flygfotografering ochbildframslällning såväl för den allmänna kartläggningens behov som för alttillgodose en bred efterfrågan på flygbilder i samhällel. Vidare ingår s.k.geodetiska riksnätsarbelen och särskilda geodetiska projekt, bl.a.internationella. I programmet ingår vidare försäljning av deallmänna kartorna och den verksamhet som hänger samman med att lantmäieriverketskall lämna medgivanden till följdproduktion från det allmänna kartmaterialet. Med anledning av regeringens förslag i proposition1983/84:100 (bil. 13) har beslutat om en 10-årig plan förförsörjningen med kartor och annan landskapsinformation (BoU 18, rskr 192).Planen syftar till alt åstadkomma en påtaglig volym- och kvalitetsökning ikartförsörjningen. Ekonomiska ramar för verksamheten har lagts fast. Under anslaget reserveras också medel för enpågående översyn av riksgräns mot . Enligt planerna skallöversynen vara slutförd under /89. Lantmäteriverkethemsläller alt medel för landskapsinformation lilldelas i enlighetmed beslut om den lO-åriga planen för försörjning med 120 kartoroch annan landskapsinformation. Verketbegär medel för det fortsatta arbetet med översyn av Prop.1985/86:100 mot . Vidare begär lantmäteriverket medel för etlforsknings- och utvecklingsorgan inom landskapsinformationsområdel. F. n.finansieras ett arbete med elt forsknings- och utvecklingsprogram inom områdetav etl 25-tal intressenter. Verket har också hemställt om medel för att utredade närmare förutsättningarna för produklion av en ny, på ADB-teknik baseradnationalatlas för . har - efter en särskild avregeringen initierad utredning (prop. 1984/85:115 Regional ulveckling ochutjämning) - föreslagit en etablering av en utvecklingsenhet i medinriklning på datorstödd tematisk kartläggning. Förslaget innebär atl till enbörian 5-6 personer kan sysselsättas med teknologiskt myckel kvalificeratutvecklingsarbete. Driftskostnaderna under ett uppbyggnadsskede avsesatl finansieras med regional- och arbetsmarknadspolitiska medel. Verketsförslag innebår atl 8.5 milj. kr. behöver investeras i kvalificerad utmstning.Lantmäteriverket gör den bedömningen alt satsningen efter uppbyggnadsskedetkan ge långsiktig sysselsättning för minst 15-20 personer. Verksamheten skalldå kunna finansieras helt genom intäkter. En av de tänkta produkterna vidutvecklingsenheten i är den nämnda nationalallasen för . I anslagsframställningen föreslår lantmäteriverketockså atl en friare prissättning införs för de allmänna kartorna. Tillatt börja med föreslås all kartavgifterna för försvarets inköp av krigskartorslopas, vilket bl. a. påverkar medelsbehovet under fjärde huvudtUeln. Jagutgår vid anslagsberäkningen från all anslaget skall lillföras medel så all denav beslutade 10-åriga kartplanen kan fullföljas. Lantmäteriverkettillförs under budgelårel 1986/87 också . för programmetLandskapsinformation från nionde huvudtitelns anslag D 6. Bidrag lill skogsvårdm. Jag år inte beredd att avsälla några medel för ellforsknings- och utveckhngsorgan inom landskapsinformationsområdel. Enligt minuppfattning bör en finansiering genom bidrag från intressenterna kunna geutrymme för en tUlräcklig samordning av verksamheten. Jag vUl i sammanhangetunderstryka vikten av att lantmäteriverket fortsätter sina ansträngningar attstimulera främsl statliga organ lill samverkan och samordning vid uppbyggnadoch drift av digitala dalabaser inom landskapsinformationsområdet. Jag anser det inte lämpligt alt under förevarandeanslag avsätta särskilda medel för fortsatta studier av fömtsättningarna att producera en ny natio nalatlas. Jag bedömer emellertid projektet som intressant. Med hänvisning till vad jag anförde om ADB-stöd för fysisk planering och hushållning med naturtesurser när jag behandlade anslaget B 18., finner jag del naturligt att del anslaget används för de ytterligare studier som erfordras beträffande 121 Under förutsättning av bifall till Prop. 1985/86:100 mitt förslag vad gäller anslaget B 18., bör alltså medel från detta anslag Bil.13 kunna utnyttjas för det nu avsedda ändamålet. Jag ställer mig positiv till att enutvecklingsenhet inrättas i med den inriktning som lantmäieriverket harföreslagil. Enligt min mening kan en sådan enhet ytterligare stärka denverksamhel som redan förekommer i det s.k. Rymdhuset i , bl.a.verksamheten vid . Enheten skulle också medföra etlsysselsättningslillskott i inom etl verksamhelsområde som är i högstagrad framtidsinrikiat. En förutsättning för atl enheten skall komma tillstånd är all den utmstning som behövs kan finansieras med anslagsmedel och altförmånliga avskrivningsvillkor kan erbjudas. Jag föreslår därför under anslagetD 5.