prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Eleven skall också genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller, som anordnas för alla mellan de all männa hälsokontrollerna. Om skolläkaren på förekommen anledning anser att en visselev i eller sameskolan behöver undersökas utöver vad som följerav första stycket, skall eleven genomgå sådan undersökning. Eleverna i de delar av särskolan och specialskolan sommotsvarar skall när det behövs genomgå särskilda undersökningar somföranleds av deras handikapp. I övrigt gäller bestämmelserna i första och andrastyckena även för dessa elever. 4 8 Eleverna päsådana studievägar i gymnasieskolan, som är minst ett läsår långa, och elevernai yrkessärskolan skall beredas tillfälle att genomgå minst en allmänhälsokontroll. Eleverna i yrkessärskolan skall också erbjudas särskildaundersökningar som föranleds av deras handikapp. 5 8 Elever somavses i I 8 första och andra styckena har rätt att vid behov anlitaskolhälsovården utöver vad som följer av 3 och 4 88. 6 8 Denskolhälsovård som eleverna har rätt till skall vara kostnadsfri för dem. 7 § Huvudmannenför skolan skall även anordna skolhälsovården, om inte annat följer avföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. 8 8Skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall ha tillsyn över skolhälsovården. 12 kap. Övriga föreskrifter 1 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen av detoffentliga skolväsendet samt om kommuners och landstingskommuners befattning iövrigt med utbildning som avses i denna lag. I fråga omorgan för samverkiin eller annan liknande verksamhet inom Prop. 1985/86: 10det offentliga skolväsendet lar regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller Propositionens andra företrädare utses och entledig;is av cnskikhi. Medenskilda avses Idiiforsldi; även omyndiga elever och sammanslutningar avsådana. 2 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjlighet alt lata enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag iverksamheten inom det offentliga skolväsendet. 3 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjligheter att inom det offentliga skolväsendet bedriva utbildning, sombygger på samverkan mellan olika skolformer inom det offentliga skolväsendeteller mellan en såd;in skolform och någon annan utbildningsform. I sådanaföreskrifter får göras undantag från organisatoriska bestämmelser i denna lag. 4 8Försöksverksamhet får anordnas inom det offentlig;! skolväsendet enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. I siidana föreskrifter får göras undantag från organisatoriskabestämmelser i denna lag. 5 8 1 fråga ommottagande i det offentliga skolväsendet av elever som inte räknas som bosattai riket gäller föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 6 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får utan hinder av föreskrifternai 4 kap. 15 § och 5 kap. 14 S meddela föreskrifter om skyldighet för den somvill genomgå särskilt anordnad prövning i eller gymnasieskolan attbetala avgift som tillfaller staten. 7 8 Bestämmelserom uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan finns i lagen(1985:000) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendetm. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får medge enskilda att anordnaprövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för det offentligaskolväsendet. 9 8 1 fråga ompersonal med statligt reglerad imställning inom utbildningsverksamhet, sommotsvarar det offentliga skolviisendets men bedrivs med enskilt huvudmannaskap,får beslut som avser myndighetsutövning fattas av huvudmannen eller av ettsärskilt organ för verksamheten, om så föreskrivs av regeringen. Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas ilagen (1985:000) om införande av skollagen (1985:000). Prop.1985/86: 10 3 Förslag till Propositionens Lagom införande av skollagen (1985:000) 1 8 Skollagen (1985:000) ochdenna lag träder i kraft . 2 8 Genom skollagen (1985:000)upphävs skollagen (1962:319). 3 8 I denna lag avses med 7962(trs skollag skollagen (1962:319). dennya skollagen skollagen (1985:000), 1967års omsorgslag lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda, dennya omsorgstagen lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. 4 8Om det i lag eller annan författning hänvisas till en sådan föreskrift skollag eller omsorgslag. som har ersatts genom en bestämmelse i den nya skollagen eller i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. 5 6 Uppgifter somenligt den nya skollagen ankommer pä omsorgsnämnd skall till utgången av fullgöras av sådan omsorgsstyrelse som avses i 12 8 lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl., om inte annat följer av den paragrafen eller av någon annan lag. Skolplikt och rätt tillutbildning 6 8 För barn som inte har börjatskolan före skall frågor om skolplikt, skolform inom detoffentliga skolväsendet och skolstart prövas enligt bestämmelserna i den nyaskollagen, även om prövningen sker före . 7 6 Uppkommer fråga om elevsövergång efter ikraftträdandet från en skolform till en annan, prövas fråganenligt bestämmelserna i den nya skollagen, även om prövningen sker före den Ijuli 1986. Som skolform anses därvid även grundsärskolan och träningsskolan. Densom är född eller senare och som med stöd av bestämmelser i 1967 årsomsorgslag vid ikraftträdandet har påbörjat men inte avslutat skolgång i grundsärskolan,träningsskolan eller specialskolan skall anses mottagen i den skolan enligtbestämmelserna i den nya skollagen. Detta gäller dock inte den som är utskrivenpå försök från särskolan. 8 8För den som är född eller tidigare och som vid utgången av är särskolpliktig enligt omsorgslag upphör skolplikten genom den nya skollagens ikraftträdande. 9 8 Bestämmelserna i 3kap. 19 § i den nya skollagen om rätt för psykiskt utvecklingsstörda att fåutbildning efter skolpliktstiden gäller dem som är födda eller . De som är födda år 1965eller tidigare och som vid utgången av inte har avslutat sin skolgångi särskolan eller specialskolan skall beredas tillfälle att slutföra pågåendeyrkesutbildning eller motsvarande under högst . 10§ prövar även efter utgången av fråga om utdömande avsådant vite som har förelagts enligt 39 8 skollag föreden Ijuli1985. Förhållandetmellan olika huvudmäns grundskolor och gymnasieskolor 11 8 Sådana elevområden för olikahuvudmäns grandskolor och gymnasieskolor eller delar därav som har faststälksföre utgången av gäller utan hinder av den nya skollagen. Elevområdensom avser grandskolan får dock inte täcka varandra efter utgången av juni1987, om inte annat följer av 4 kap. 7 8 tredje stycket i den nya skollagen. 12 8 I fråga om rätt tillinterkommunal ersättning för /87 för elever i skallbestämmelserna skollag Ullämpas, om den ersättningskrävande kommunenhar tagit emot eleven i sin grundskola genom beslut som har fattats före den Ijuli 1986. 13 8 1 fråga om rätt tillinterkommunal ersättning för tid före för elever i gymnasieskolanskall bestämmelserna skollag tillämpas, om den ersättningskrävandekommunen eller landstingskommunen har tagit emot eleven på den aktuellastudievägen i sin gymnasieskola genom beslut som har fattats före den 1 juli1986. Friståendeskolor m. m. 14 8 Ett godkännande som enligt 108 omsorgslag har meddelats i fråga om undervisning försärskolpliktiga och som alltjämt gäller vid utgången av får räknassåsom godkännande enligt den nya skollagen såvitt gäller tiden till utgångenav . 15 8 Beslut om befrielse från skolgång som har fattatsmed stöd av 35 8 skollag eller 26 § omsorgslag gällerinte efter utgången av . 16 81 fråga om överklagande gäller bestämmelserna skollag, om beslut enligl den lagen har meddelats i första instans före den . enligt 10 8 denna lag får överklagas hos kammarrätten genombesvär. 17 8Bestämmelser om överklagande omsorgslag gäller i fall där beslut med stöd av den lagen har meddelats i första instans före den . 1985/86:10 4 Förslag till Lag omändring i lagen (1985: 569) om införande av lagen (1985: 568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Härigenom föreskrivs att I 8 lagen (1985:569) om införandeav lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.skall ha följande lydelse. Lagen(1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och dennalag träder i kraft den . Vid ikraftträdandet skall lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda upphöra att gälla med de undantagsom framgår av denna lag. / fråga om annan undervisning för psykisktutvecklingsstörda än undervisning i förskota skall utfärdas särskildabestämmelser. Vidikraftträdandet skall lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda upphöra att gälla med de undantag som framgår av denna lagoch lagen (1985:000) (mi inföidnde av skollagen (1985:000). Bestämmelserna i denna Uig gäller inte i fråga om sådanulhild-niiig som regleras i skolldgen (1985:000). Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 6juni 1985 Närvarande:statsråden I. , ordförande, och , ,, , , , , , ,, , , , R. , , , Prop.1985/86: 10 Lagrådsremiss om ny skollag m. m. Iskollagen (1962:319) finns bestämmelserom bl. a. skolplikten och de sätt påvilka den kan fullgöras. Skolplikten fullgörs normalt i för vilkenkommunerna är huvudmän. Staten svarar genom specialskolan för undervisningen avbarn som på grand av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada intekan följa undervisningen i . Staten är också huvudman för sameskolansom för samers barn är ett alternativ till . Skolplikten fårfullgöras i en skola med enskild huvudman (fristående skola), om skolan hargodkänts för ändamålet. Det är också möjligt att fullgöra skolplikten utanskolgång, nämligen genom s. k. enskild undervisning. Iskollagen finns även bestämmelser om gymnasieskolan. För denna är kommuner ochlandstingskommuner huvudmän. I fråga om undervisningenav vissa psykiskt utvecklingsstörda hänvisar skollagen till lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (omsorgslag).Där finns bestämmelser om .vämAo-lan.Denna skolform anordnas av landstingskommuner och kommuner som inte ingår inågon landstingskommun. Staten svarar genom specialskolan för undervisningenav psykiskt utvecklingsstörda som på grund av synskada, dövhet ellerhörselskada inte kan följa undervisningen i särskolan. Som bilagorna t och 2 tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas skollagen resp. 1967 årsomsorgslag, i de delar som rör undervisning, i den lydelse lagarna har den 1juli 1985. Skollagens bestämmelserkompletteras av föreskrifter i bl. a. skolförordningen (1971:235. omtryckt1983:721. ändrad senast 1985:234). specialskolförordningen (1965:478, omtryckt1983:736, ändrad senast 1984:327), sameskolförordningen (1967:216, omtryckt1980:437, ändrad senast 1983:615). läroplan för (Lgr 80),() särskilda föreskrifter för anpassning av Lgr 80 tillspecialskolan och sameskolan samt läroplan för gymnasieskolan (Lgy70). 1985/86: 10 Bestämmelserna om undervisning omsorgslagkompletteras av föreskrifter i bl. a. stadgan (1968: 146) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (omsorgsstadgan, omtryckt 1978:975, ändrad senast1984:46) samt läroplaner för särskolan fastställda av SÖ. Skollagen och vissa andra skolförfattningar har längevarit i behov av en teknisk och språklig översyn. tillkalladesdärför en särskild utredare' med uppgift att se över bl. a. skollagen frånhuvudsakligen språkliga och författningstekniska synpunkter. Utredarenbedriver sitt arbete under namnet skolförfattningsutredningen (U 1979: 12). avlämnade utredningen delbetänkandet (Ds U1981:4) Skollagen. Det innehåller förslag till ny skollag. Till protokollet i detta ärende bör fogas som bilaga 3 ensammanfattning av skolförfattningsutredningens betänkande och som bilaga 4utredningens lagförslag. Utredningen har i sin översyn utgått från skollagensom den lydde . Lagen har sedan ändrats genom SFS 1981:1113. 598 och 1241, 1983:1117, 1984:3IOsamt 1985:246. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5. (S 1977: 12) lade är 1981 frambetänkandet (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. När betänkandet haderemiss-behandlats tillkaUades en arbetsgrupp- för den fortsatta beredningen avbetänkandet. Arbetsgruppen kallade sig omsorgsberedningen. Den avlämnade idecember 1984 en rapport, som lades till grund för propositionen (1984/85:176)med förslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.(omsorgspropositionen). har genom beslut antagitomsorgspropositionens lagförslag med vissa ändringar (SoU 1984/85: 27. rskr386). Den nya omsorgslagen, som träder i kraft den , ersätter 1967års omsorgslag. Den innehåller emellertid inga bestämmelser om utbildningenför psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar. 1 omsorgspropositionenförutsätts att sådana bestämmelser skall ingå i kommande förslag till nyskollag, såsom omsorgsberedningen förordat. Jag avser nu att med skolförfattningsutredningensbetänkande som underlag och i enlighet med vad som aviserades iomsorgspropositionen föreslå en ny skollag, som kan träda i kraft den I juli1986 och därvid ersätta såväl skollag som bestämmelserna omundervisning omsorgslag. I sammanhanget vill jag också behandla bl. a. vissaförslag som har lagts fram av skoladministrativa kommittén (U 1978: 17) ochkommittén (U 1979:13) angående skolor med enskild huvudman(SEH-kommitténl". - Arbetsgruppens ordförande överdirektören ."" Ledamöter när de berörda förslagen lämnades: dåvarandestatssekreteraren . ordförande, dåvarandeutredningssekreteraren . dåvarande överdirektören och dåvarande överlanlmätaren . * Ledamöter: kanslichefen , riksdagsledamoten och landstingsrådet . har i promemorian Decentralisering och Prop. 1985/86: 10förenklingar av vissa skoladministrativa frågor (PM 29 daterad ) ikorthet behandlat bl. a. frågan om åtgärder mot föräldrar som inte iakttar Remiss-sin skyldighet att se till att deras skolpliktiga barn fullgör sinskolgång. Till protokoll protokollet i delta ärende bör som bilaga 6 fogaspromemorians innehåll i den nämnda frågan och som biUigd 7 en sammanställningav yttranden som pä denna punkt har avgetts vid remissbehandling avpromemorian. SEH-kommitténhar avgett bl. a. delbetänkandet (Ds U 1980: 3) Enskild undervisning enligt 35§ skollagen. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärendebör som bilaga 8 fogas betänkandet och som bilaga 9 en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden. () har avgett revisionsrapportenGranskning av anvisningar - Skolhälsovård (RRV dnr 1979:1325). 1 rapporten berörs även bestämmelser i skollagen. Citat ur rapporten börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 10. Enfråga som skolförfattningsutredningen gått in på även i sak ärskolhu-vudmannens kostnadsansvar i förhållande till eleverna i ochgymnasieskolan. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga II fogasen redovisning av gällande regler, utredningens synsätt och förslag samtremissinstansernas allmänna inställning. Kritikhar riktats mot utformningen av de nuvarande bestämmelserna om elevområden m.m.och interkommunal ersättning för elever i och gymnasieskolan.Bl.a. remissbehandlingen av skolförfattningsutredningens betänkande visar attdet finns anledning att överväga fler sakliga ändringar än utredningen frånsina utgångspunkter hade skäl att föreslå. Jag kommer därför att uppmärksammadessa frågor. En redovisning av gällande regler i huvuddrag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bildgd 12. 1skollagen finns sedan den vissa bestämmelser om vad som brukarkallas kommunernas uppföljningsansvar. Det avser ungdomar , somefter avslutad grundskola inte genomgår utbildning eller har fast anställning.Bestämmelserna behöver ses över. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga13 fogas en redovisning av nuvarande bestämmelser och deras bakgrund. Påen punkt föranleder mina överväganden förslag till lag om ändring i dennuvarande skollagen med ikraftträdande den . Ändringen rörlänsskolnämndernas sammansättning. Det är ett lagförslag över vilket lagrådetsyttrande inte behöver inhämtas. Jagavser att ta upp även en del frågor som inte regleras genom lagstiftning mensom har anknytning till de lagförslag jag presenterar. förslag avser således inte lagbestämmelser som lagrådet bör yttra sigöver. För att ge en helhetsbild av de förslag, som enligt min mening börföreläggas efter lagrådets granskning, redovisar jag emellertid ävenövriga förslag redan i detta sammanhang. Jaghar i detta ärende samrått med cheferna för social-, utbildnings- och civildepartementen samt statsrådet i frågor som rör deras an svarsområden. 1985/86:10 2 Skollagens tillämpningsområde Mitt förslag: 1 den nyaskollagen samlas i princip alla lagbestämmelser som behövs om utbildning ochvissa därmed sammanhängande insatser för barn och ungdomar i skolpliktsåldernoch åldern närmast däröver. Kommentarertill mitt förslag: Ramen skollag är utbildning i olika former förskolpliktiga barn samt uppföljande insatser och utbildning på gymnasial nivåför ungdomar. Utbildning för vissa psykiskt utvecklingsstörda reglerasemellertid inle i skollagen utan omsorgslag. I omsorgspropositionenförutsätts att den nya skollagen skall omfatta även sådan utbildning. Jag villerinra om att chefen för i omsorgspropositionen anförde atten sådan lagteknisk åtgärd har ett värde även som uttryck för synsättet attförhållandena för psykiskt utvecklingsstörda så långt möjligt bör vara desammasom för andra människor (omsorgspropositionen s. 16). Utanförskollagens ram faller utbildning som vänder sig till vuxna eller ligger påhögskolenivå. Lagbestämmelser om sådan utbildning finns i vuxenutbildningslagen(1984:1118) och högskolelagen (1977:218). Gymnasieskolanär och bör även framgent vara inriktad på ungdomar som efter grandskolanfortsätter sin utbildning direkt eller efter avbrott på högst några få år.Detta bör emellertid inte heller i fortsättningen hindra att även äldre elevertas in. Bestämmelser om förutsättningarna för rätt till utbildning igymnasieskolan får utformas med hänsyn till detta. Medungdomar och vuxna kan i det allmänna språkbruket avses delvis sammanfallandeåldersgrupper. I den nya skollagen bör åldersangivelser användas i de fall därgränsdragningen har betydelse. 3 Termer m. m. 3.1 Det offentliga skolväsendet och fristående skolor Redanden nuvarande skollagen innehåller bestämmelser om en rad olika skolformer m.m. Den nya skollagen avses få ett ännu större tillämpningsområde. Utformningenav vissa lagbestämmelser underlättas om samlingsbeteckningar kan användas i enspeciell betydelse som definieras i lagen. I mitt förslag till lagtext och imin framställning i det följande avser jag med det offentliga skolväsendetgrundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. I 1967års omsorgslag förekommer "del allmänna skolväsendet" som beteckningför och gymnasieskolan. Jag ser inte något behov av den termen iden nya skollagen. Fristående skola används i den nuvarande skollagen sombeteckning för skola med enskild huvudman. Termen bör behällas i den nya lagen. 3.2Skola, skolenhet och skolform Prop.1985/86: 10 3.2.1 Inom detoffentliga skolväsendet Bakgrund:Inom det offentliga skolväsendet används ordet "skola" i olikabetydelser. Med "skola" kan avses skolform. Exempel på skolformer ärgrundskolan och gymnasieskolan. Ordet "skola" kan också användas ibetydeisen skolanläggning. Ofta avses en organisatorisk enhet. 1skolförordningen, som handlar om och gymnasieskolan, finns endefinition av "skolenhet". Därmed avses en med hänsyn till elever,som undervisas i ett gemensamt eller flera varandra näraliggande skolhus ellerandra lokaler för undervisningen, bestämd organisatorisk enhet inomskolväsendet. Även sameskolan, specialskolan och särskolan är uppdelade påorganisatoriska enheter. "Grundskola"kan avse skolformen som sådan. Ordet kan också avse en viss huvudmans - dvs. enviss kommuns - grundskola eller en skolenhet inom denna. Motsvarande gäller"gymnasieskola" och "särskola". "Specialskola"och "sameskola" kan syfta på skolformen eller på en lokal enhet. Reglernaom , gymnasieskolan och särskolan är så uppbyggda, att en kommunsgrundskola liksom en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola ellersärskola utgör en helhet, även om eleverna är fördelade på olika enheter. Mina (iverväganden: 1 ochför sig skulle det vara en fördel om ordet "skola" medsammansättningar inte användes i olika betydelser. Jag anser emellertid att detär olämpligt att i den nya skollagen försöka ändra en terminologi som äretablerad och som dessutom anknyter till det allmänna språkbruket. Det måstedock av sammanhanget framgå i vilken betydelse som "skola" eller t.ex. "" används. Därför kan i vissa fall behövas längre,men entydiga uttryckssätt. 3.2.2 Utanför deloffentliga skolväsendet Ordet"skola" används inte endast i författningsbestämmelser om detoffentliga skolväsendet. I den nuvarande skollagen finns som nämnts ocksåbestämmelserom fristående skolor. Den termen infördes i skollagen den 1 juli1983. 1 motiven uttalades bl. a. följande beträffande betydelsen av"skola" i termen fristående skola (prop. 1982/83: I s. 66). Vadsom menas med skola kan ha betydelse huvudsakligen när det gäller att taställning till om ett godkännande enligt reglerna för fristående skolor skalllämnas. Man kan med andra ord fråga sig vilka förutsättningar som måste varauppfyllda för att ett godkännande inte skall vägras redan på den grunden attdet inte rör sig om en skola. 1 själva ordet skolaligger att det är fråga om verksamhet för undervisning av elever i grupp.Verksamheten måste vara inställd på viss varaktighet och får inte vara av baratillfällig karaktär. Den måste vara inriktad på gruppundervisning men behöverinte nödvändigtvis genomgående och bedrivas på detta sätt. Undervisningsom någon anordnar enbart för barn som står under hans Prop.1985/86: 10 ellerhennes vårdnad kan inte räknas som skola. Det måste vara fråga om verksamhetsom innebär att anordnaren gentemot utomstående åtar sig att tiUhandahållaundervisning. Kraven för att enfristående skola skall kunna godkännas för skolpliktens fullgörande är sä passstora, att frågan om gränsdragningen mellan skola och icke-skola knappastbehöver ställas på sin spets. Det som inte är skola torde inte uppfylla deandra krav som ställs för godkännande. Nuvarandebestämmelser: skollag används begreppet "undervisning".Det har en mera vidsträckt innebörd än ordet rent språkligt förmedlar. Flerabestämmelser i lagen bygger direkt eller indirekt på delta begrepp. a. bestämmelserna om skolplikt och förbud att ta ui avgift. 1 andraförfattningar på skolområdet har "undervisning" mer varierande ochibland oklar betydelse. :"Undervisning" leder för de flesta tankarna till den lärarleddalektionsundervisningen. Det finns emellertid även andra verksamhetsformer, t.ex. fria aktiviteter och praktisk arbetslivsorientering. Utredningen anserdärför att "utbildning" är lämpligare än "undervisning"som samlingsbeteckning för olika verksamhetsformer i dagens skola. På begreppet"utbildning" bygger bl. a. bestämmelserna om skolplikt ochkostnadsfri utbildning i utredningens lagförslag. Med utbildning avserutredningen sådan verksamhet som bedrivs i skolans regi i syfte att uppnåskolans mål enligt skollagen, däri inbegripet att eleverna har tillgång tillvad som är nödvändigt för att verksamheten skall kunna bedrivas. Remissinstanserna:De flesta som yttrat sig i frågan anser att "utbildning" är enlämpligare samlingsbeteckning än "undervisning".