prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — verksamhetsom är främmande för det ändamål som samfäUigheten skaU tillgodose. verksamhetsom är främmande för del ändamål som samfälligheten skall tillgodose, SamfäUighetsföreningsom förvallar en exploateringssamfällighet enligt lagen (1982:000) omexploateringssamverkanfår ej äga mark. Samfällighetsföreningbildas vid sammanträde med delägarna genom all de antager stadgar och utserstyrelse. Sammanträdeenligt första styckel hålles av den som fastighetsdomstolen förordnal därtiU,Sådant förordnande meddelas på begäran av delägare. Dock skall i samband medförrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988) eller anläggningslagen(1973:1149), fastighetsbildningsmyndighelen eller, om särskild förtättningsmanförordnals enligt 4§ sistnämnda lag, denne hålla sammanträde enligt första styckelbelräffande samfällighet som beröres av förtättningen, om delägare i samfällighetenbegär del eller om det är av väsentiig betydelse från aUmän synpunkl alt samfäUighetsföreningbildas. Sammanträdeenligt första stycket hålles av den som fastighetsdomstolen förordnat därtill,Sådanl förordnande meddelas på begäran av delägare. Dock skall i samband medförrättning enligt fastighelsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen(1973:1149) eller lagen (1982:000) om exploateringssamverkan fastighetsbildningsmyndigheteneller, om särskild förrällningsman förordnals enligt 4§ anläggningslagen,denne hålla sammanträde enligt första styckel beträffande samfällighet som beröresav förrättningen, om delägare i samfälligheten begär det eller om det är avväsentlig betydelse från allmän synpunkt alt samfällighetsförening bildas. I fråga omsammanträde för bildande av samfällighetsförening äger 7 § andra styckel, 8-11§§, 12 § första styckel första punkten och 14 § motsvarande tillämpning. Hållessammanträdet i samband med förrättning enligt fastighetsbildningslagen(1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149), äger dock i fråga om delgivningav kallelse till sammanträdet vad som gäller om delgivning av kaUelse tiUsammanträde vid förtättningen motsvarande tillämpning. I fråga omsammanträde för bildande av samfällighetsförening äger 7§ andra stycket, 811§§,12 § första styckel första punkten och 14 § molsvarande tiUämpning, HåUessammanträdet i samband med förrättning enligt faslighetsbildningslagen(1970:988), anläggningslagen (1973:1149) eller lagen (1982:000) omexploateringssamverkan äger dock i fråga om delgivning av kallelse liUsammanträdet vad som gäller om delgivning av kallelse lill sammanträde vid förrättningenmolsvarande lUlämpning, Prop, 1985/86:90 I fråga omklander av beslul vid tillämpning. Har fastighetsbildnings- eller an-läggnmgsbeslutmeddelats, får sammanträde för bildande av samfällighetsförening hållas innanbeslutet om samfälhghelens bildande vunnil laga krafl. Som delägare ansesdärvid ägaren av faslighel som enligt beslutet skall ha del i samfälligheten.Beslut som fattas vid sammanträdel gäller endast under fömlsältning attfastighetsbildnings- eller anläggnmgsbeslulet vinner laga krafl eller, i frågaom anläggningsbeslut, all förordnande meddelas enligt 27 a § anläggningslagen(1973:1149), sammanträdetäger 15 § molsvarande Har fastighetsbildnings-, anläggnings- eller exploaieringsbeslutmeddelats, får sammanträde för bildande av samfällighetsförening hållas innanbeslutet om samfällighetens bildande vunnil laga krafl. Som delägare ansesdärvid ägaren av fastighel som enligt beslulel skaU ha del i samfäUigheten,Beslut som fattas vid sammanträdel gäller endasl under fömtsättning all fastighetsbildnings-,anläggnings- eUer exploateringsbeslutet vinner laga krafl eller, i fråga om anläggningsbeslul,att förordnande meddelas enligt 27 a § anläggningslagen (1973:1149), Samfällighetsföreningskall upplösas, när den eller de samfälligheter som förvaltas av föreningenupphör atl bestå. Upplösning skall vidare ske, om medlemmarna är ense om detoch länsslyrelsen medger del. Om rätl för fastighels-bUdningsmyndigheten altförordna om upplösning av samfäUighetsförening finns bestämmelser i anläggningslagen(1973:1149), Samfällighetsföreningskall upplösas, när den eller de samfäUigheter som förvaltas av föreningenupphör alt beslå. Upplösning skaU vidare ske, om medlemmarna är ense om det ochlänsstyrelsen medger del. Bestämmelser om rätt för fastighetsbildningsmyndighetenatl förordna om upplösning av samfällighetsförening finns i anläggningslagen(1973:1149) och lagen (1982:000) om exploateringssamverkan. Dennalag träder i kraft , 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på grundav fastighetsbildning Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på gmnd avfastighetsbildning skall ha nedan angivna lydelse. 1§ Har vid förrättning enligt fastig- Har vid förrättning enligt fastig hetsbildningslagen (1970:988) be- hetsbildningslagen (1970:988) eller stämts att ägare av fastighet skall lagen (1982:000) om exploaierings- ulge ersättning till annan sakägare samverkan bestämls atl ägare av och har fordran på ersättning icke fastighet skall utge ersättning lUl förfallit till betalning tidigare än etl annan sakägare och har fordran före utmätning eller konkursan- ersättning icke förfallit till betalning sökan, skaU med fordringen följa tidigare än etl år före utmätning el- förmånsrätt enligt 6§ 1 förmåns- ler konkursansökan, skall med rättslagen (1970:979), fordringen följa förmånsrätt enligt 6§1 förmånsrällslagen (1970:979). Samma förmånsrätttillkommer fordran på ersättning i pengar enligt 5 kap. 31 § tredje stycket fastighelsbUdningslagenför skog som ej kunnat uttagas inom föreskriven tid. Denna lag träder i kraftden , 6 Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar Bilaga 9enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Härigenomföreskrivs att lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skall ha nedan angivna lydelse. fordran på belopp, som vid uttaxering enligt lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter påförts ägare av faslighet ellerinnehavare av tomträtt, följer förmånsrätt enligt 6 § 1 eller 7 § 2 förmånsrällslagen(1970:979), om beloppet icke förfallit till betalning tidigare än föreutmätningen eller konkursansökan. Om föreningen förvaltar en exploateringssamfällighet enligt lagen(1982:000) om exploateringssamverkan, gäller förmånsrätten dock inte störrebelopp än som följer av exploateringsbeslutet. Dennalag träder i kraft , Prop, 1985/86:90 Lagom ändring i byggnadslagen (1947:385) Bilaga9 Härigenomföreskrivs att 25, 48, 70, 107, 113 och 116§§ byggnadslagen (1947:385)' skallha nedan angivna lydelse. Stadsplanskall utmärka och lUI gränserna angiva de för olika ändamål avsedda områden somingå i planen, nämligen byggnadskvarter, gator,torg, parker och andra aUmänna platser saml specialområden, såsom järnvägs- ochandra särskilda trafikområden, skydds- eller säkerhetsområden för vissaanläggningar, hamnområden, idrottsområden, begravningsplatser ochvattenområden. Jämväl höjdlägen skola i erforderlig omfattning angivas.Stadsplan skall ock innehålla de ytterligare bestämmelser angående områdenasbebyggande eller användning i övrigi som finnas erforderliga. Om en stadsplan skall genomföras enligt bestämmelserna i lagen (1982:000)om exploateringssamverkan och om mark därvid skaU tas i anspråk från någonfastighet vars ägare inte deltar i denna samverkan, skall planen innehålla uppgiftäven om detta. SkaUmark enligt stadsplanen användas för annal ändamål än enskUl bebyggande och kanmarkens ägare lill följd härav nyilja marken allenast på sätt som står iuppenbart missförhållande till dess tidigare värde, vare kommunen skyldig atllösa marken. Närett år förflutit från tomlindelnings faststäUande, åligge lösningspliklkommunen jämväl beträffande tomtdel som ägaren kan nyttja allenast på sätt somslår i uppenbart missförhållande till markens värde. Fråganhumvida lösningsplikt föreligger skall bedömas efter den fastighetsindelningsom gällde vid tiden för stadsplanens anlagande, med de ändringar avindelningen som skell för planens eUer för lomtindelnings genomförande, I fråga om mark som är belägen inom ett samverkansområde enligt lagen(1982:000) om exploateringssamverkan gäller särskUda bestämmelser. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1985/86:90 Läggessladsplan över område i en ägares hand, må regeringen på ansökan av kommunenvid planens fastställande förordna, all mark som för områdels ändamålsenligaanvändning erfordras lill gata eller annan allmän plals eller tUl aUmän byggnadskaU utan ersättning tillfalla kommunen, i den mån det med hänsyn till dennytta ägaren kan förväntas få av planens genomförande och övriga omständigheterprövas skäligt. Den mark som förordnandet avser skaU angivas till läge ochgränser. Marken skall avträdas, när kommunen behöver taga den i anspråk föravsett ändamål. Första stycket gäller också när sladsplan fastställs inom en samverkansområdeenligi lagen (1982:000) om exploateringssamverkan. Vad som i första styckelföreskrivs om ägaren skaU därvid i stället gälla exploateringssamfälligheten. Närfråga väckts om tiUämpning av vad i första styckel sägs, skall byggnadsnämndengöra anmälan därom hos inskrivningsmyndigheten för anteckning ifastighetsboken; och vare överlåtelse av mark som äger rum efler del sådananmälan inkommit ej hinder för förordnande om markens avstående tiU kommunen. VidfaststäUande av ändring av stadsplan äger regeringen på ansökan av kommunen, omsynnerliga skäl äro därtiU, förordna atl mark som avslåtts enligt förstastycket skall utbytas mol annan mark, såvitt del kan ske utan förfång förägaren, Hartätbebyggelse uppkommit eller kan sådan bebyggelse väntas uppkomma å viss ort,och föranleda ej omständigheterna tiU alt stadsplan upprättas, skaU genomkommunens försorg byggnadsplan upprättas, i den mån sådan plan finnes erforderiigför reglering av bebyggelsen, Byggnadsplanskall utmärka och lill gränserna angiva de för olika ändamål avsedda områdensom ingå i planen, såsom byggnadsmark samt vägar och andra allmänna platser, mån så erfordras skola jämväl höjdlägen angivas. Erfordrassärskilda bestämmelser angående områdenas bebyggande eller användning iövrigt, skola sådana bestämmelser inlagas i planen. Om en byggnadsplan skall genomföras enligt bestämmelserna i lagen(1982:000) om exploateringssamverkan och om mark därvid skall tas i anspråkfrån någon faslighel vars ägare inte deltar i denna samverkan, skaU planeninnehålla uppgifter även om delta. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1985/86: 90 Läggesbyggnadsplan över område i en ägares hand, må regeringen eller, om fastsläUelseprövningenankommer på länsslyrelsen, denna vid planens faststäUande förordna, atl ägarenskall, ändå att 112 § ej är lUlämplig, ulan ersällning upplåta obebyggd mark,som för områdets ändamålsenliga användning erfordras till väg eUer annanallmän plals, i den mån del med hänsyn lill den nytta ägaren kan förväntas fåav planens genomförande och övriga omständigheter prövas skäligt. Den mark somförordnandet avser skall angivas till läge och gränser. Marken skall upplåtas,när den behöver tagas i anspråk för avsett ändamål. Första styckel gäller också när byggnadsplan fastställs inom ellsamverkansområde enligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkan. Vad som iförsta styckel föreskrivs om ägaren skall därvid i stället gälla exploateringssamfälligheten. Väckeshos kommunens fuUmäktige fråga all göra framställning om förordnande som iförsta stycket sägs, skall göra anmälan därom hosinskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighelsboken; och vare överlåtelseav mark som äger mm efler det sådan anmälan inkommit ej hinder för förordnandeom markens upplåtande. Uppkommer fråga om förordnande enligt första styckel hoslänsstyrelsen, har denna all fullgöra den nu stadgade anmälningsskyldigheten, Ärosynnerliga skäl därtill, må i samband med ändring av byggnadsplanbesluta om jämkning i förordnande som avses i första stycket, såvitt det kanske utan förfång för ägaren, byggnadsplan bestämts att mark skall användas till väg eUer annan cdlmänplats ulan att skyldighel all upplåta marken föreligger enligt 112 eUer 113 §,och kan markens ägare lill följd av vad sålunda bestämts nyttja marken allenastpå sätt som står i uppenbart missförhåUande till dess tidigare värde, vare hanberättigad till ersättning för den skada som han härigenom lider, Samma lagvare om innehavare av sådan nyttjanderätt eller annan särskild rätt till markensom upplåtits innan byggnadsplanen faststäUdes, Skyldighel alt svara förersättningen åligger i fråga om mark, som är avsedd till aUmän väg, väghållarensaml beträffande annan mark vägförening inom vars område marken är belägen.Finnes ej vägförening när fråga uppkommer om ersättning i faU som sist nämnts,skall föranstalta om sådan förenings bUdande, Ersättningenskall bestämmas att ulgå med visst århgt belopp, med rätt för såväl den ersätlningsskyldigesom markens ägare eller annan sakägare att i händelse av ändrade förhållandeneller förflutit från det ersättningen senast bestämts erhålla nyprövning av beloppet. Vad i fråga om ersättning avtalats eller uppenbarligen fömtsältsskola gälla mellan den ersättningsskyldige och sakägare gälle jämväl mot densom efler byggnadsplanens fastställande förvärvat sakägarens rätt lill marken. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1985/86:90 Fråganhumvida ersätlningsplikt föreligger skall bedömas med hänsyn BUaga 9 tillden fastighetsindelning som gällde vid tiden för byggnadsplanens fastställande,med de ändringar av indelningen som skett för planens genomförande, I fråga om mark som är belägen inom ett samverkansområde enligt lagen(1982:000) om exploateringssamverkan gäller särskilda bestämmelser. Dennalag träder i kraft , Bilaga 10 Prop,1985/86:90 Närvarande:f d, justitierådet , regeringsrådet , justitierådet , tillhandakommel utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 1april 1982 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förbostadsdepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1,lag om exploateringssamverkan, 2,lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), 3,lag om ändring ianläggningslagen (1973:1149), 4,lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 5,lag om ändring i lagen(1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning, 6,lag om ändring i lagen(1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter, 7,lag om ändring i byggnadslagen(1947:385), Förslagenhar inför lagrådet föredragils av hovrättsrådet ochdepartementssekreteraren , Förslagen föranleder följandeyttrande. Förslagettill lag om exploateringssamverkan Detremitterade lagförslagets syfte är främst att underlätta en mera aktiv medverkan av markägarna vid exploatering av mark som är uppdelad mellan flera ägare och att åstadkomma en utjämning av vinslen mellan ägama så all aUa, oavsett vad deras mark kommer alt användas lill, får nytta av de bebyggelsemöjhgheler som en plan innebär. Delta har ansetts främja en från allmän synpunkt önskvärd bebyggelseplanering. Tekniskt skall reformen genomföras på så sätt, alt vid sidan av lagen om exploate ringssamverkan nuvarande fastighetsrättslig lagstiftning - bl. a. byggnads- 395 lagen,fastighetsbildningslagen och anläggningslagen - blir tillämplig i Prop. 1985/86:90fråga om exploateringen. Denföreslagna lagstiftningen ger anledning till erinringar i skilda avseen- Bilaga10 den. Förslaget bygger på belänkandet (SOU 1979:65 och 66) Ny plan- ochbygglag. I betänkandet är förslagel lill lagstiftning om exploateringssamverkananknutet till del däri framlagda förslaget lill ny byggnadslagstiftning. Genomalt frågan om exploateringssamverkan utbrulils lill särskUd behandhng har förslageli stället fått anpassas till den nu gällande byggnadslagstiftningen.Förändringen har medfört speciella problem, och del sätt på vilket anpassningenhar skell går ej fritt från invändningar. Detta får - såsom framgår av vadlagrådet anfört vid förslagets 11 § - framför allt anses gälla gmnderna förfördelningen av den ekonomiska som verksamheten väntas medföra. Särskillanmärkningsvärt är här alt enligt förslaget den som ej äger mark inom endetaljplan, som skall genomföras genom samexploalering, men medverkar iföretagel på gmnd av innehav av exploaleringsbar mark i närheten, skall kunnadellaga i vinstutjämning utan att hans fastighet underkastas några bindandeföreskrifter av plankaraktär beträffande markanvändningen. Vidarekan konstateras alt den föreslagna regleringen är myckel komplicerad. De rättsligakonsekvenserna av etl beslut om exploateringssamverkan beror på hur en raddelvis svårtolkade bestämmelser i olika lagar kommer alt tillämpas underexploateringsförrättningens gång. Avgörandet av olika frågor lämnas ålkommunen, fastighetsbildningsmyndigheten och sakägarna. Det måste därför ejsällan te sig tämligen ovisst vad del slutliga resultatet av en samverkansförtätlningblu-, någol som självfallel är besvärande för fastighetsägare som har att taställning till om de skall deltaga i ett planerat samverkansföretag.Tillämpningen av lagstiftningen kommer att ställa stora anspråk på kunskaperoch omdöme hos förrättningsmännen och de kommunala tjänstemän som sysslar med frågoma. Förslagetär sålunda behäftat med vissa brister och skulle ivivelsulan ha vunnit på enytterligare bearbetning. Med hänsyn härtill och till angelägenheten av en godsamordning med byggnadslagstiftningen i övrigt kan ifrågasättas om det intevarit lyckligare, om en reglering i ämnet fått vänta till den förestående allmännareformen av sagda lagstiftning. Svårigheternaatt konstmera en lagstiftning med de syften som angetts inledningsvis äremellertid i och för sig betydande. Ett behov av regler för vinstutjämning videxploatering av mark för bebyggelse har länge ansetts föreligga. Trots depåtalade svagheterna innebär förslaget ett betydelsefullt steg mol entillfredsställande lösning av denna fråga. Även om de i del föregående gjordaanmärkningarna är ägnade att framkalla tveksamhet inför del föreliggandelagförslaget, vill lagrådel därför inte - i vart fall ej om vad lagrådet vid 11§ förordar beträffande principerna för fastställande av andelslal i exploateringssamfällighetgodlages - motsätta sig att förslagel genomförs. Prop, 1985/86:90 Bengtssonanför för sin del: Imotsats tiU vad som gäller enligt opinionsviUkoren i 5 kap, 5§ andra Bilaga 10stycket fastighetsbildningslagen och 7 § anläggningslagen innebär paragrafen,att man inte beaktar inställningen hos nyttjanderättshavare, bl, a, hyresgäster,tUl den prövade frågan. Här avviker det remitterade förslagel från utredningensståndpunkt; enligt dess förslag, som i denna del inte tycks ha mött någonremisskritik, skulle hänsyn också tas tiU meningen hos hyresgäster i de berördafastigheterna. Skälen för departementsförsla-gel är främst, att hyresgästerinte skuUe ha samma påtagliga intresse av expioateringsfrågan och här på vissaandra sätt kan tillvarata sina intressen. Möjligen kan tilläggas att enexploateringssamverkan i många fall kan innebära huvudsakligen besvär ocholägenheter för deras del, t, ex, genom att de på gmnd av exploateringen måsteflytta från fasligheten; del kan alhså försvåra en exploatering, som annarsanses önskvärd, om all deras instäUning tillmäts betydelse i samverkansfrågan. Trotsdet sagda sätter jag i fråga, om inte vikt bör fästas vid hyresgästernasmening också i detla sammanhang. Flera argument kan anföras för detta. Enexploatering kan få väsentlig inverkan på hyresgästernas levnadsförhållandeneller i vart faU på deras närmiljö, och även när avgörandet kan anses endasl gäUavem som skall vara huvudman för exploateringen kan denna fråga bli belydelsefullför del sätt varpå förelaget kommer att genomföras. Självfallel underlättasvidare ell smidigt genomförande av atl så många av de berörda som möjligt haren positiv inställning lill en samverkan. Det gäUer ju här inte någon vetorättför hyresgästerna -endast en möjlighel atl låta deras uppfattning om företagetfå väga med vid bedömningen. Genom sista meningen i paragrafen minskar risken atlen negaliv hyresgäslopinion skulle få omotiverat stor betydelse för avgörandet.Del står klart atl utredningsförslagets ståndpunkt stämmer bättre med denallmänna tendensen inom lagstiftningen alt öka hyresgästernasinflytande på sin miljö. Om ett opinionsvillkor bör tas in i lagen, förordarjag därför atl paragrafen får följande avfattning: "Exploateringssamverkan,-,-, , samverkansområdel och hyresgästerna i fastigheter inom områdel mera aUmänt,-,-,-, exploateringssamverkan," Enfråga av väsentlig betydelse för tUlämpningen av paragrafens andra stycke ärvilket område som skaU medräknas, när andelstalen skall bestämmas enligt därangivna gmnder; omfattningen av områdel avgör nämligen vUken mark som berörsav värdeutjämningen. När samverkansområdet sammanfaller med den plan, somskall genomföras genom exploate- ringen,eller eljest i sin helhet berörs av exploaleringsålgärder - vilket Prop,1985/86:90 oftast synes bli fallet i praktiken - bör givetvis hela områdelmedräknas, Exploaleringsålgärderaa kan emellertid enligt förslagel ibland kommaall Bilaga 10 avse ett betydligt mindre område än samverkansområdet. Lagtextenoch specialmotiveringen till paragrafen lyder närmast på att andelsberäkningeni sådanl faU skall baseras på exploateringsområdet. Dit skulle då i första handräknas mark som omfattas av aktuell detaljplan, men även annan inom samverkansområdelbelägen mark som direkt berörs av fastighetsreglering eller andra exploaleringsålgärder.Fastigheter med mark inom samverkansområdel, vilka inte på dylikt sätt bidrarmed mark lUI exploateringsföretaget, skulle däremot ej erhålla andelstalenligt andra slyckel. Underföredragningen av förslagel i lagrådet har upplysts atl denna tolkning avstadgandet i andra slyckel inte varit åsyftad. Meningen är i StäUet atl iandelsberäkningen skall deltaga all mark inom samverkansområdel oberoende avom den berörs av exploaleringsålgärder eller ej, förutsatt atl marken i ochför sig är exploaleringsbar. Sålunda skall bortses från sådan mark som redan ärbebyggd eller eljest lagen i anspråk på sådanl sätt att den icke kan komma ifråga för exploatering. Om exempelvis flera jordbruksfastigheter deltar isamverkan och byggnadsplan för fritidsbebyggelse fastsläUs beträffande en avfastigheterna, skall även de övriga anses ha bidragit med mark och erhålla andelslalenligt andra stycket. Ägarna till dessa fastigheter skall anses berörda avexploateringen på det sättet alt de hindras att utnyttja sin egen mark förfritidsbebyggelse och även genom atl deras mark kan utnyttjas som strövområde. Såsomframgått av det föregående ger det remitterade förslaget knappast stöd för ensådan tillämpning av andra stycket i förevarande paragraf För att liUämpningenskall bli möjlig fordras sådana ändringar i paragrafen all av denna framgår,att andelstal skaU fasslällas med utgångspunkt i den för exploateringtillgängliga mark av fastighelen som ingår i samverkansområdel. Till avfattningenåterkommer lagrådel. Beträffandeden sakliga innebörden av denna ståndpunkt kan framhållas följande. Enutvidgning av det remitterade förslagets tillämpningsområde på antytt sättmöter belänkhgheler framför allt med hänsyn till förhållandel till gällandebyggnadslagstiftning. Enligt denna är ägare av mark, som samhället finner varaolämplig för tätbebyggelse och därför inte böra ifrågakomma för planläggning,skyldig att utan ersällning underkasta sig denna inskränkning beträffandemarkens användning. En regel som medför kompensation lUl ägare av fastigheler vUkaav det allmänna befinns ej böra medtagas i detaljplan, innebär ell avsteg frändenna princip.