prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Deexempel som kommittén redovisar (s. 131 fO antyder emellertid -som kommitténsjälv konstaterar - atl situationen inte är särskilt alarmerande för dem somarbetar i och atl detsamma torde kunna sägas för dem som arbetar i övriganordiska länder. Problemets omfattning begränsas vidare av makes rätt lillunderskottsavdrag i förekommande fall. Kammarrätten kan därför inte delakommitténs mening att problemet är av sådan art att del måste lösas. Omåtgärder ändå skulle anses påkallade ser kammarrätten som enda realistiskamöjlighet all justera spärreglerna i lagen (1960:63) om förlustavdrag. Även iGävleborgs län ifrågasätter om någol problem verkli- Prop. 1985/86: 131 genfinns att lösa och anför; anfört antyder exemplen i bilagan till belänkandet atl situationenför dem som arbetar i och har villa i inle är särskiltalarmerande. Även med avdragsräll i för trygdeavgiften skulle densvenska skatten på den norska inkomsten inle i någol av de två exemplenundersliga den norska skatten på samma inkomst. Skulle den skaltskyldige hahaft svensk inkomst förutom den norska blir den svenska skatten på den norskainkomsten större än i exemplen. Problemetför svenska gränsgångare med arbete i torde bli alarmerande fr.o. endast om den danska skatten är högre än den norska. Såtorde dock inte vara fallet. Länsstyrelsenifrågasätter om del verkligen finns någol problem all lösa. Omdel ändå finns ett problem som fordrar någon åtgärd delar länsstyrelsenkommitténs uppfattning atl ingen av de skisserade lösningarna bör införas. Denbästa lösningen av problemet skulle sannolikt kunna ske inom ramen för den internordiskaarbetsgruppens arbete. tillstyrker därför att problemetöverlämnas till denna arbetsgrupp. Kammarrätteni som anser atl det kan vara riktigt alt problemen löses genomförhandlingar uttalar sympati för tanken all helt undanta utlandsinkomsternafrån beskattning. Kammarrätten i anför; Närdel gäller beskattningen av de löntagare som bor i men arbetar i annatnordiskt land hänvisar kommittén till att problemet behandlas av en inlernordiskarbetsgrupp pä departementsnivå. Del kan väl vara riktigt all problemen lösesefter förhandlingar mellan länderna. Kammarrätten vill dock redan nu uttalasympati för tanken atl helt undanta ullandsinkoms-terna från beskattning för dei detta sammanhang berörda inkomsttagarna. En sådan ordning skulle vara enkelför den enskilde. De statsfinansiella konsekvenserna för vidkommandetorde inte bli så stora med en sådan metod. Någon officiell statistik överantalet i bosalla som arbetar i övriga nordiska länder finns inte. Meni kommitténs förslag beträffande införande av avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför erlagda nordiska socialavgifter har kostnaden för det reformförslagetantagits utgöra mycket begränsade belopp. Inte heller den individuella"överkompensationen" som denna löntagargrupp eventuellt skulleerhålla torde ställa dem i någon speciellt gynnsam position i förhållande lillandra löntagare. Kammarrätten anser därför starka skäl tala för att den s.k. exemptmetodenväljes. Länsstyrelseni instämmer i att en tillfredsställande lösning endast kan nåsgenom överenskommelse mellan berörda stater och anför; Detär onekligen viktigt atl finna lösningar på de problem, som skatteavräkningssakkunnigaupptagit lill behandling. Inle enbart antalet skattskyldiga från de övriganordiska länderna gör del motiverat atl först sälla problemet under debatt iförhållande ull det avtalet. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden och detäven i övrigt nära samarbetet mellan de nordiska länderna gör det angeläget atli görligaste mån kunna finna sådana lösningar, alt beskattningsreglerna inleutgör hinder för att ta arbete eller att bosätta sig i annat nordiskt land. Deltorde också var lättare att inom utarbeta sådana lösningar än alt göra del gentemotandra länder. 1985/86: 131 Skatteavräkningssakkunniga har upptagit det problem tillbehandling, atl varken lagregler eller avtal för undvikande avdubbelbeskattning medger full avräkning i om på grund av lågbeskattningsbar inkomst den svenska skallen på utländsk inkomst är lägre änden utländska skatten på samma inkomst. Skatteavräkningssakkunniga är av denåsikten, att problemet har samband med principen för skatteavräkning som metodför undvikande av dubbelbeskattning. Delta kan visserligen sägas vara riktigt,men man bör därför inte dra slutsatsen, all problemet är rent teoretiskt.Enligt uppfattning är valet av lösning snarare av praktisk,politisk natur. Problemet med bristande avräkning kan om än mestteoretiskt -förekomma,då den utländska skatten på inkomsten är högre än densvenska skatten, men oftast uppkommer det vid underskott i förvärvskälla. Som första möjlighet atl komma tillrätta med dettaproblem, diskuterar kommittén en ändring av avräkningsreglerna. Kommittén harhär funnit, att del i sä fall skulle var nödvändigt att införa rätt lillcarry-back eller carry-forward och rätt till full credil. Lika med kommitténfinner , alt det är nödvändigt atl införa full credil för attdämpa de skattskyldigas finansieringssvårigheler. instämmmerockså i all det är ett så markant avsteg från hittillsvarande principer, allsystemet för den skull inte bör införas. Det förtjänar även all framhållas, altetl sådant system endast skulle innebära lättnad för de skattskyldiga, somarbetar i annat land någol eller , men knappast för dem som gör delunder en följd av år. Även delta är ett skäl lill atl systemet inle börinföras. Som andra möjlighet till lösning diskuterar kommitténändringar av inkomslberäkningsreglerna. Kommittén har där skisserat etl syslem,där den svenska beskattningsbara inkomsten genom en förskjutning av kostnadsavdragberäknas på sådant sätt, all den svenska skall mot vilken avräkning får ske,blir minst lika stor som den avräkningsbara utländska skatten. Kommittén ansersig dock inte kunna förorda en sådan lösning. måste instämma i detta. Förutom att vissainvändningar av teoretiskt slag kan göras, förefaller den skisserade lösningenknappast praktiskt genomförbar. Kommittén har därefter funnit, alt en tillfredsställandelösning endast kan nås genom överenskommelse mellan berörda stater eller genomen harmonisering av de respektive ländernas lagstiftning. fårinstämma i detta. Om skalteförmågeprincipen tillämpas så, atl en samladbedömning av den skaltskyldiges inkomst- och skatteförhållanden görs, synesdet, när två stater kan utöva sin beskattningsrätt och båda dessa statertillåter avdrag för underskoll, svårt alt finna några principiella skäl allvägra underskottsavdrag från den främmande inkomsten, om avdraget inte kanutnyttjas i hemvislstalen. En sådan lösning skulle även göra det möjligt atlmedge avdrag för ränta på faslighetslån vid bosättning i etl land och offentliganställning i etl annat nordiskt land. vill fästa uppmärksamhetpå att del förekommer ett flertal sådana fall här i länet. Även om ett system med övenskommelser och harmoniseringfår anses som mest praktiskt och principiellt rikligast, ger denna metod ingenlösning i de fall full avräkning inte kan ske på grund av låg inkomst iSverige av annan anledning än underskollsavdrag. LRF önskar med hänsyn tillatl problemet är akut alt någon form av Prop. 1985/86: 131 lättnadsreglerinförs omgående och anför: Skattedelegationenvill gärna framhålla att även om kommitténs beräkningar visar att antaletskattskyldiga som drabbas kanske inte är så stort så är det inledesto mindre ett problem då man hamnar i situationen alt inle få avräkning för skaU.Som kommittén har pekat på kommer antalet drabbade all öka när den s.k. gränsgängarregelnupphör all gälla . Skattedelegalionendelar kommitténs uppfattning atl frågan bäst löses genom atl fastighelsunderskotlelfår beaktas när skaUen på arbetsinkomsten i arbetsslaten fastställs. Medhänsyn till all någon tidsplan inle har upprättals för den nordiskaarbetsgruppens arbete och del här problemet är akut anser skattedelegalionen atlnågon form av lältnadsregler omgående bör införas för de här situationerna. Denmetod som skattedelegationen då vill förorda är den s.k. carry back metodeneftersom endast den kan förhindra att den skattskyldige får likvidilelsproblemnär räntor på lån i l.ex. en villafasfighet skall betalas. Dessutom böravräkning få ske även mot arbetsinkomster som härrör från anställning i (s. k. full credil). Med hänsyn fill den samverkan som finns inomarbetsmarknaden och socialväsendel de nordiska länderna emellan kan en sådanutvidgning av rätlen lill avräkning inte anses gå för långt. uppger atl svenska entreprenadföretag på grundav gällande regler ofta har svårt atl rekrytera personal till arbeten i Norge.Föreningen anser därför atl arbetet med all finna en gemensam nordisk lösningbör bedrivas skyndsamt. och anser att i avvaktan på enslutlig lösning bör ändringar göras i lagen om föriustavdrag. Handelskammarförbundetdelar kommitténs uppfattning att endast ett införande av carry-forward eller carry-backi kombination med full credil kan lösa ifrågavarande problem. Förbundet inseremellertid all införande av full credil knappast är tänkbart med hänsyn lillhittills tillämpade principer för undvikande av dubbelbeskattning. Kommitténsöverväganden när det gäller inkomslberäkningsreglerna synes även ha skäl försig. Detär dock angelägel att finna en lösning på problemen all inte kunna utnyttjaeventuella underskollsavdrag i . Förbundet anser del angelägel alt dentillsatta internordiska arbetsgruppen finner en lösning som baseras påen överenskommelse mellan länderna eller en harmonisering av länderna.slagstiftningar. En acceptabel lösning bör sedermera överföras fill alt ävengälla gentemot övriga länder. tillstyrker således attfrågan överlämnas lill nämnda arbetsgrupp. Iavvaktan på en slutlig lösning bör ändringar göras i föriuslutjämnings-lagen.Förbundet ansluter sig härvid till vad anfört i frågan. Beträffandedel första delproblemet diskuteras delta med utgångspunkt 80 från dels den situafion aUden skaUskyldige beskattas för sina utländska Prop. 1985/86: 131arbetsinkomster såväl i som i utlandet och dels den situation allarbetsinkomsten beskallas endast i utlandet. Tvåolika lösningar har därvid övervägts. Den ena avser ändringar i avräkningsreglernaoch den andra ändringar av inkomslberäkningsreglerna. Såvitt avser ändringarav avräkningreglerna har övervägts införande av carry-forward, carry-back ochfull credil. Utredningen konstaterar därvid att vare sig ett införande av carry-backeller carry-forward nämnvärt skulle lösa problemet om man inte samtidigtinförde full credit. Vi delar denna uppfattning. Beträffandefull credil, dvs. avräkning även mot skall på svenska inkomster, konstaleras atlinförandet av en sådan möjlighet innebär etl markant avsteg från hittillstillämpade principer och går utöver vad som kan anses hänföriigt tillundvikande av dubbelbeskattning. Kommittén har inte heller kunnat finna någolutländskt exempel på full credit och avvisar tanken på att lösa problemet meden sådan reform. delar även i detta avseende kommitténsuppfattning. Beträffandeändringar av inkomslbeskaltningsreglerna diskuteras att helt undantautlandsinkomsterna från beskattning i . Härigenom skulle i många fallunderskott som uppkommer i vid ufiandstjänst-göring kunna utnyttjasgenom förlustavdrag vid senare års taxering genom kvittning mot svenskainkomster. Möjligheterna till föriusluljämning begränsas dock av en inläklsspärrpå under förluståret. För att säkerställa möjligheten tillförlustavdrag skulle därför också erfordras en justering av nämnda spärr. Påanförda skäl avvisar kommittén tanken på en generell exemptmetod förutlandsinkomster. I stället diskuteras all den skaltskyldige skulle begränsasina underskollsavdrag så atl maximal avräkning erhölls och alt ej utnyttjade underskollsavdragskulle få utnyttjas . Av laxeringslekniska och processuellaskäl avvisar utredningen även tanken på en sådan lösning. Videlar utredningens uppfattning även i delta avseende. Kommitténföreslår i stället atl problemet löses inom en inlernordisk arbetsgrupp så attöverenskommelse träffas all underskott i skall få utnyttjas i de andranordiska länderna. Eftersomde andra lösningar som övervägts i utredningen inte är bra tillstyrker vi attfrågan överlämnas till nämnda arbetsgrupp för en snar lösning. Iavvaktan härpå anser vi dock alt ändringar bör göras i förluslutjäm- ningslagen. Den nuvarande spärren på för utnyttjande av föriust avdrag leder i många fall lill icke önskvärda konsekvenser vid utlands- tjänstgöring. Spärren har ursprungligen tillkommit för all hindra personer från att t. ex. under sin studietid bygga upp underskott som sedan skulle kunna utnyttjas vid inträde i förvärvslivet (se prop. 1960 nr 30). I de fall som är aktuella, dvs. underskollsavdrag på egna hem, är situationen helt annorlunda. Personer som har sådana underskollsavdrag torde regel mässigt under en följd av år varit yrkesverksamma i och genom skuldsättning skaffat sig en egen bostad. Utlandstjänslgöringen innebär därför ofta endast ett avbrott från verksamheten i . Genom reglerna i förluslutjämningslagen kommer underskottsavdrag som uppkommer un der utlandsvistelsen på del egna hemmet inte atl kunna utnyttjas efter återkomsten till i alla de fall taxeringsvärdet på fastigheten under stiger och ej heller andra svenska inkomster redovisats under föriuståret. Eftersom räntekostnaderna kan vara ytterst betydande går den skattskyldige miste om förlustavdrag som skulle medgivits därest laxe- 81 6 1985/86. Del övervägande flertalet permanent- Prop. 1985/86:131 bostäder utanför storstadsområdena torde ha taxeringsvärden som understiger300.000 kr. Genom den s.k. ettårsregeln i 54 § kommunalskattelagen ärproblemet med förlorade förlustavdrag hvudsakligen ett internt svenskt problemoch inle i första hand en fråga om skatteavräkning. Eftersom i en lagrådsremissdet f. n. övervägs all ändra ettårsregeln lill en sexmånadersregel är del inteuteslutet atl ytterligare skallskyldiga kan komma att beröras av problemet. Medhänsyn till atl spärregeln inte tillkommit för alt hindra förlustavdrag i nuförevarande situationer och då problemet berör ett stort antal skattskyldigaanser del angeläget alt ändra spärregeln på sådant sätt atträtten lill fulla förlustavdrag säkerställs för berörda skattskyldiga. och har i en gemensamskrivelse tagit upp beskattningen av anställda inom offshore-seklorn i Nordsjönoch yrkat all gällande dubbelbeskattningsavtal skall omförhandlas. har tagit upp samma fråga och ställt samma yrkande. som ansluter sig till föreslaget förfarande beträffandeunderskottsavdrag har bifogat en skrivelse från om tolkningen av detnordiska dubbelbeskattningsavtalet. Ingenremissinstans har haft något alt invända mot all reglerna om avräkning nusamlas i en lag. I stort sett samtliga remissinstanser tillstyrker eller lämnardet framlagda förslaget utan erinran. Flera har dock haft synpunkter påutformningen. Vidare har flera representanter för näringslivet önskat längregående avräkningsmöjligheler. RSV af\för Utredningenförslår att de inlerna reglerna för avräkning av utländsk skatt tas in i ensärskild lag - lag om avräkning av utländsk skatt. RSV har inget atl erinra motatt dessa regler förs samman i en särskild lag. Rättenfill avräkning regleras i 1 § i den föreslagna lagen. Enligt denna paragraf harhär bosatt fysisk person eller inländsk juridisk person rätt till avräkning avutländsk skatt om följande tre kriterier är uppfyllda; a) inkomsten tagits med i beskatlningsunderiaget, b) inkomstenbeskattats i utlandet och c) inkomsten enligt skattelagsliftningen i den utländska staten härrör därifrån. Huruvidakriterierna under a) och b) är uppfyllda bör taxeringsnämnderna kunnakonstatera förhållandevis lätt. Att däremot avgöra om inkomsten enligt skattelagsliftningeni utlandet anses härröra därifrån och dessutom enligt denna lagstiftning skullekunna beskattas även enligt annan grund än den - t ex medborgarskapet - somfaktiskt tillämpats innebär betydande tillämpningssvårigheter för nämnderna. 11§ i den nya lagen bör erinras om den inskränkning i avräkningsrätten som följer av 2 § samma lag såväl av pedagogiska skäl som av del skälet att 82 avräkningsbeloppet- den utländska skatten - enligt 5 § samma lag i annat Prop. 1985/86: 131fall torde omfatta även utländsk skall på inkomst i de fall då dubbelbeskattningenlindras genom alternativ exempt. RSV vill återigen (se yUrande , dnr 121/85-15)framhålla del önskvärda i alt rätten alt besluta om avräkning av skall försöver från taxeringsnämnden till lokala skattemyndigheten. RSV ifrågasätter om inte dubbelbeskattning av sjömansskattbör kunna undvikas genom alt avräkningsmöjlighel införs även i de fall dådubbelbeskattningsavtal saknas. Att sammanföra reglerna till en särskild lag ärvälmotiverat. De är dock generellt sett myckel krångliga och svåra all förslå.I avsikt all underiätta förståelsen av reglerna har de sakkunniga föreslagitvissa förtydliganden. Jag anser att de borde ha gått längre i strävan attåstadkomma begriplighet. En lämplig metod anser jag vara att kompletteralagtexten med anvisningar innehållande givna exempel (jfrtillämpningsföreskrifterna lill ett dubbelbeskattningsavtal). Visserligen blirtextmassan då mer omfångsrik, men detta medför endast önskad effekt nämligenökade möjligheter atl förstå reglernas innebörd. Atl riksskattéverket utfärdarvissa blanketter för av-räkningsberäkningarna ändrar inte förutsättningarna förmitt förslag. Ytteriigare gäller att vissa materiella frågor kan ansesdiskutabla. Etl förhandsbeskedsärende som är föremål för regeringsrättensprövning upptar flera frågeställningar som berör avräkningsreglerna - närmasthur spärrbeloppet skall beräknas. Regeringsrättens dom kan förväntas . Då del numera visals föreligga behov av regler omavräkning av utländsk skatt även mot sjömansskall och vinstdelningsskall fårdet från systematisk synpunkt anses riktigt alt samla bestämmelserna omavräkning i en särskild lag. De förtydliganden som gjorts i förhållande lill nugällande lagtext hälsas med tillfredsställelse, som det emellertidkonstateras atl den föreslagna lagtexten inte är mer lättläst . -För all undvika oklarhet vill förorda all hänvisning i 5 § a)föreslagen tag görs även lill 2 § samma lag. Lagförslagets I § omfattarnämligen enligt ordalydelsen även skatt för vilken alternativ exempt gäller ochavsikten är naturligvis inle all en avräkning enligl 5 § skall omfatta sådanskatt. vill även påpeka viklen av alt RSV i god lid före lagensikraftträdande utarbetar blanketter lill ledning för tillämpningen avföreslagna bestämmelser. - , som i övrigt inle har någol altinvända mot den föreslagna lagen, biträder förslagel. i län uppger sig ej kunna bedöma förslagelvad avser avräkning mot sjömansskatt men tillstyrker detta i övriga delar.Svenska byggnadsentreprenörföreningen anför: Utredningens förslag lill lag om avräkning av utländsk skaUutgörs lill stor del av gällande regler saml förlydliganden av dessa. SBEF haringet atl erinra mot förslagen i dessa delar. De av skatteavräkningssakkunniga nu och tidigareföreslagna ändringarna av reglerna för avräkning av utländsk skatt harsammantaget medfört avsevärt förbättrademöjligheter till avräkning av utländsk skatt och där- Prop. 1985/86: 131 med alltså ökademöjligheter all undanröja dubbelbeskattning. SBEF erfarit innebär dockavsaknaden av möjligheten lill "carry back" eller "carryforward" vid avräkning betydande ölägenheter för företagen. SBEF anser därför attstarka skäl talar för att införa ett system i första hand med carry forward ienlighet med vad skatteavräkningssakkunniga föreslog 1982avlämnade belänkande "Avräkning av utländsk 1det fall dubbelbeskattningsavtal saknas mellan och ett land där verksamhetbedrivs av ett svenskt företag medger avräkningsreglerna inle alt den utländskaskatten på viss inkomst får avräknas mot svensk vinstdelningsskatt som belöperpå denna inkomst. SBEF kan icke finna några skäl för denna begränsning. SBEFanser därför all reglerna bör ändras så alt det också i del falldubbelbeskattningsavtal saknas kan medges avräkning av utländsk skatt från vinsldelningsskatt. , till vars yttrande SAF och Svenska handelskammarförbundetanslutit sig, anför; Inledningsvisfår vi framhålla att genomförandet av skatteavräkningssakkunniga tidigareframlagda förslag till utökade avräkningsmöjligheler inneburit avsevärdaförbättringar och utgjort ett klart steg i rätt riktning. Del nu framlagda förslagelatt överföra avräkningsreglerna från lagen om statlig inkomstskatt fill ensärskild förtydligad lag tillstyrker vi. Som vi anfört i vårt fidigareremissyttrande över de sakkunnigas belänkande "Avräkning av ufiändskskatt" är det en brist i avräkningsreglerna alt bestämmelser saknas sommöjliggör förskjutning av avräkningsrätten mellan beskattningsår. Eftersom ensådan avräkningsmöjlighel finns i ett flertal av våra konkurrentländer är detangeläget att liknande avräkningsförfarande införs i . Som ett förstasteg bör det av de sakkunniga i dess tidigare belänkande framlagda förslagettill carry forward genomföras. Frågan om införande av carry back bör snarastutredas. Enligtde sakkunnigas förslag skall skaltskyldig medges rätt till avräkning avutländsk skatt mot vinstdelningsskatlen. Förslagel gäller dock endast de fallvinstdelningsskallen omfattas av ett dubbelbeskattningsavtal. I betänkandethar inte framförts några skäl för all avräkningen skall begränsas enbart tilldubbelbeskattningsavtal som omfattar vinstdelningsskatten. Eftersom vinstdelningsskatlenär en statlig skatt bör den vara avräkningsbar enligt samma grunder som gällerför den statliga inkomstskatten. Detta skulle också underlätta den praktiskatillämpningen. Viföreslår därför att en självständig rätt lill avräkning av vinstdelnings-skattenenligt de interna avräkningsreglerna införs. Idetta sammanhang får vi ta upp problem som berör bestämmelserna i punkt 4 sistastycket av anvisningarna lill 20 § KL. Enligt detta stycke medges inteomkostnadsavdrag för utländsk skatt om på grund av överenskommelse medutländsk stat dubbelbeskattning av viss intäkt kan undanröjas eller lindras.Sistnämnda bestämmelse synes delvis strida mot de uttalanden som gjordes av föredragandedepartementschefen i propositionen 1966. Ianledning av all vissa remissinstanser föreslog etl slopande av omkosl- nadsavdraget uttalande han bl. a. på sidan 85 i propositionen atl omkost- nadsavdragel borde bibehållas för sådana utländska skatter l.ex. en gångsskatter som inle fick ingå i avräkningsunderlagel. Han uttalade vi dare "Omkostnadsavdrag bör sålunda kunna medges vid sidan om skat- 84 Självfalletskall dock vid bestämmande av det belopp med Prop. 1985/86: 131 vilketavräkning skall medges hänsyn tas till omkoslnadsavdrag som åtnjutils vidinkomsttaxeringen". Innebördenav nämnda uttalande synes vara alt omkostnadsavdrag skall medges för utländska skattermen all en korrigering skall göras vid avräkningen. Då del visat sig attnämnda bestämmelse i punkt 4 av anvisningarna i den praktiska tillämpningenlett lill att omkostnadsavdrag vägrats och att den utländska skatten på grundav för låg taxerad inkomst i inte fullt ut kunnat avräknas får vihemställa om etl förtydligande i en eventuellt kommande proposition. Denföreslagna lagen innehåller huvudsakligen förtydliganden i förhållande lillgällande rätt samt regler beträffande rätt lill avräkning av utländsk skatt motvinstdelningsskatten. En sådan rätt föreslås emellertid - under vissa angivnaförutsättningar - endast när fråga är om tillämpning av dubbelbeskattningsavtalsom omfattar nämnda skall. Såvitt vi förstår omfattar de av ingångnaavtalen normalt även vinstdelningsskatlen. Vi anser del därför motiverat medavräkning mot vinstdelningsskallen även enligt de inlerna reglerna. En sådan avräkningsrättskulle för övrigt innebära en förenkling i förhållande till de föreslagnabestämmelserna eftersom den s.k. overallmetoden skulle kunna tillämpas ävenbeträffande vinstdelningsskatlen. Medandra ord föreslår vi all vinstdelningsskatten i avräkningshän-seende skalllikställas med de föreslagna bestämmelserna avseende inkomstskatt.