prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna medelsram bör inte få utvidgas genom omprioriteringar. Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet Förinnevarande budgetår har (prop. 1984/85:100, bil. 12, AU 11, rskr 188samt prop. 1985/86:101, AU 9, rskr 140) anvisat 50 milj. kr. för bidrag tillarbetslösa för att starta egen verksamhet. För kännedom vill jaganmäla att regeringen hämtöver har medgivit AMS att av de medel som harberäknats för beredskapsarbeten disponera 20 milj. kr. för detta bidrag. Totaltdisponerar således AMS under innevarande budgetår 70 milj. kr. Bakgrundentill den höjda medelsramen är det starka intresse för att böria verksamhet som egna företagare som funnits bland de arbetslösa. De utvärderingar som AMS och högskolan i har redovisat pekar också på att stödet har fungerat tillfredsställande. De pekar emellertid på bl. behovet avutbildningsinsatser i ekonomi, marknadsföring m.m. som en Prop. 1985/86:150 förberedelse för en start av eget företag och AMS avser att görautbild- Bil. 4 ningsinsatser till i stort sett obligatoriska innan bidragbeviljas. Jag delar AMS bedömning att den sökande bör uppfylla rimliga krav påbaskunskaper innan bidrag beviljas. Motbakgrund av vad jag nu har anfört bör antalet bidrag under nästa budgetår ökastill ca 2000. Kostnaderna härför beräknar jag till 75 milj. kr. för budgetåret1986/87, dvs. 25 milj. kr. utöver vad jag förordat i 1986 årsbudgetproposition. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har anfört omstrukturstöd för handikappade byggnadsarbetare, 2. godkänna vad jag har anfört omuppsökarverksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare, 3. godkänna vad jag har anfört omrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa, 4. till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /87 under tionde huvudtiteln utöver i prop.1985/86: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av 25000000kr. Underdenna rubrik avser jag att ta upp dels gjorda utvärderingar av situationen förungdomsgruppen , dels införandet av s.k. inskolningsplatser, dels dens.k. Lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare trädde i kraftden . Den garanterar ungdomar i åldern arbete i avvaktanpå utbildning eller reguljärt arbete på den öppna arbetsmarknaden. Som jagredovisade i årets budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 12 s. 101) gavregeringen tre olika uppdrag att se hur lagen fungerar. Jagavser nu att i korthet redovisa resultaten av dessa uppdrag. AMShar med skrivelse överlämnat två rapporter. Den enabehandlar erfarenheter av de s. k. jobbsökaraktiviteterna och den andra är enuppföljning av ungdomar i ungdomslag. EnligtAMS är erfarenheterna av jobbsökaraktiviteterna goda. För de särskilda medel för anställning av handledare som AMS erhållit har 128 tjänster inrättats. Av rapporten framgår att jobbsökaraktiviteterna har bidragit till att förbättra kontakterna mellan arbetsförmedlingen och ung domarna. Ungdomarnas kunskaper om arbetsmarknaden har ökat och de har också blivit mer aktiva i att själva söka arbete. Aktiviteterna har också 17 2 1985/86. ökat ungdomarnasbenägenhet till fortsatt utbildning och gynnsamt påver- Prop. 1985/86: 150 kat deras attityder till olika yrken. AvAMS rapport angående uppföljning av ungdomar i ungdomslag framgår att underåren 1984 och 1985 har totalt 117308 ungdomar deltagit i ungdomslag ochmajoriteten eller har varit i ungdomslag endast en gång. Unga kvinnorär överrepresenterade och utgör av dem som påböriade arbete iungdomslag. I genomsnitt har ungdomarna deltagit och kvinnorna harlängre tider i ungdomslag, jämfört med för män. Entredjedel av ungdomarna har än . avungdomarna har minst tvåårig gymnasieutbildning. Totalt och1985 avslutade 86000 ungdomar arbete i ungdomslag varav erhöll ettförvärvsarbete. avaktualiserades av annan orsak t. ex. utbildning,värnpliktstjänstgöring eller att kontakten med arbetsförmedlingen upphörde ochca blev arbetslösa. () har med skrivelse den 20 febmari 1986 redovisat en studie (Dnr 1985:909)av jobbsökaraktiviteter för ungdomar i ungdomslag. RRV: s sammanfattandebedömning är att satsningen på en intensifierad ungdomsförmedling har fått engod effekt. RRV anser emellertid att det finns skäl att ersätta handledarnamed "ungdomsförmedlare" vilka kan ta ett helhetsansvar för ungdomsgmppen.Vidare konstaterar RRV att det är en mycket stor gmpp ungdomar som lämnarungdomslag mycket snabbt. RRV anser att denna gmpp borde ha kunnat få arbete påden öppna arbetsmarknaden om anvisningstiderna till ungdomslag hade varitlängre och jobbsökaraktiviteterna bedrivits före placering i ungdomslag. Avden preliminära rapport över studie av ungdomslag som den21 har överlämnat till regeringen framgår att det är fler flickor änpojkar i ungdomslag. Kontakten mellan ungdomarna och arbetsförmedlingen har ivissa fall varit bristfällig. Jobbsökaraktiviteterna har i första hand ägnatsåt den som närmar sig 20-årsåldern. Många ungdomar har också olika vikariatunder perioden i ungdomslag och flertalet har gymnasieutbildning. Påuppdrag av regeringen har AMS i skrivelse den 26 febmari 1986 sammanställt en rapport avseende sammansättningen av gruppen arbets lösa i åldern . Utvecklingen för denna åldersgrupp skall ses mot bakgrund av att befolkningen i dessa åldrar har ökat med 30000 personer och att antalet 20-24-åringar i arbetskraften har ökat med 23000 personer. Antalet sysselsatta har ökat med 24000 perso ner. beräknas befolkningen i denna ålders grupp öka med ytterligare ca 30000 personer. Arbetslösa 2024-åringar uppvisar en lägre utbildningsnivå än den genomsnittliga för hela ungdoms gruppen i arbetskraften. Av rapporten framgår vidare att många av de arbetslösa 2024-åringarna kom till arbetsförmedlingen första gången det år som grundutbildningen slutade. av de arbetslösa skrevs in första gången vid . Omkring en tredjedel av ungdomarna har varit anställda hos fyra eller fler arbetsgivare men antalet anställningar som varat över är förhållandevis få. De anställningar som 18 flertalet ungdomar harhaft är i de flesta fall av tillfällig art, vikariat, Prop. 1985/86: 150visstidsanställningar m. m. Drygt en tredjedel av ungdomarna har inte haft Bil. 4 någon anställning som varat . avungdomarna i undersökningen har varit i någon form av arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Enligtlagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag får arbetsförmedlingen under vissabegränsade fömtsättningar medge att ungdomar i ungdomslag får utföraarbetsuppgifter åt enskilda arbetsgivare. Detta har inte fått någon störreomfattning. Frågan om att ge ungdomar en möjlighet att som ett alternativ tillarbete i ungdomslag hos en offentlig arbetsgivare kunna arbeta i det privatanäringslivet har diskuterats bl. a. inom de fackliga organisationerna. Dettahar gjorts mot bakgrund av att många ungdomar kommer att arbeta inom denprivata sektorn och att erfarenheterna visar att ett sådant arbetepå sikt kan medföra en fastare förankring på arbetsmarknaden. En sådaninriktning är också betydelsefull ur jämställdhetssynpunkt. Föregen del anser jag det angeläget att i väsentligt större omfattning än i dagutnyttja näringslivet för att ge arbetslivserfarenhet åt ungdomar. Flera försökatt finna vägar till ett inskolningssystem för ungdomar har gjorts. Vid minakontakter med arbetsmarknadens parter har jag konstaterat att intresset för attfinna en lösning nu är stort och i det avtal för åren 1986 1987 som nyligenträffades mellan () och iSverige (LO) har detta särskilt anmärkts. AMS har också lämnat förslag i dennariktning. Jag kommer i det följande att föreslå ett system med s. k. inskolningsplatseroch att medel avsätts härför. Systemet bygger på den förutsättningen attparterna träffar ett särskilt avtal härom. Inskolningsplatserna kommer attutgöra en del i ett samlat åtgärdssystem för ungdomar och ett viktigtkomplement till de beslut som under nästa budgetår kan komma att fattas pågrundval av de förslag som arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen har presenterat i betänkandet (SOU 1986:2) En treårigyrkesutbildning. Förslaget är på remiss till och innebäratt de flesta gymnasiala yrkesutbildningar blir treåriga. Inskolningsplatserbör innehålla ett introduktionsprogram som bl. a. garanterar handledning,information om arbetsmiljö, arbetsplatsförhållanden och systematisk prövning påskilda arbetsuppgifter inom företaget. Introduktionen bör vara allsidig ochinte specialiserad mot ett visst område. Platserna bör i första hand tas framinom industrin men hela det privata näringslivet bör kunna komma i fråga. Desom i första hand bör omfattas av dessa inskolningsplatser är ungdo mar som har genomgått en minst tvåårig gymnasieutbildning. Detta skall ses mot bakgmnd av den tidigare uttalade målsättningen att alla ungdomar bör erbjudas plats i gymnasieskolan. Aktiva arbetsförmedlings- och utbildningsinsatser bör göras innan en inskolningsplats kommer i fråga. Arbete på ordinarie villkor eller utbildning skall alltså även ifortsätt- 19 ningenvara den normala lösningen för arbetssökande ungdomar. Denkvinnliga dominansen i ungdomslagen kan delvis förklaras av att Prop. 1985/86:150 unga kvinnor har en högre arbetslöshet än unga män. 4inriktning mot den offentliga sektorn, vilken framför allt är kvinnornasarbetsmarknad utgör sannolikt en ytteriigare förklaring. För att särskilt geunga kvinnor en möjlighet att pröva ett arbete i näringslivet vilket traditionellthaft en manlig inriktning bör systemet med inskolningsplatser utformas så atten jämn könsfördelning kan uppnås. Platserna bör vidare i arbetsförmedlingensåtgärdssystem komma före arbete i ungdomslag som även i fortsättningen bör varaden sista åtgärden. Jagräknar med att parterna kan träffa ett avtal om inskolningsplatser som kanträda i kraft . Jag förordar mot bakgmnd härav attregeringen inhämtar bemyndigande att med utgångspunkt från detavtal som kan förväntas, få fastställa statsbidragsnivån och den tid undervilka bidrag får utgå. Jag beräknar att ca lOOOO platser kan tas fram till enbidragskostnad av 250 milj. kr. Vid mina beräkningar har jag därvid utgåttifrån ett statsbidrag om högst av den totala lönekostnaden . Åtgärden bör under /87 finansieras inom ramen föranslaget Statsbidrag för ungdomslag. AMShar föreslagit att anvisningstiden till arbete i ungdomslag förlängs från treveckor och att den unge skall vara föremålför arbetsförmedlingens åtgärder. För egen del anser jag att det är särskiltviktigt att ungdomar kan placeras i arbete ellerutbildning. Detta var ju också en av grundtankarna när ungdomslagen infördes.Jag anser det därför inte lämpligt att generellt låta en ungdom vänta i upptill på ett arbete i ungdomslag. Däremot anser jag, vilketöverensstämmer med AMS förslag och med vad jag anförde i förra åretsbudgetproposition, att jobbsökaraktiviteterna bör komma in så tidigt sommöjligt efter det att den unge har anmält sig till arbetsförmedlingen.Jobbsökaraktiviteter bör alltså vara ett inslag i arbetsförmedlingens arbeteinnan någon placeras i ungdomslag och i inledningsskedet av arbetet iungdomslag. Mot bakgrund härav bör inte anvisningstiden förlängas. Dennuvarande anvisningstiden bör även i fortsättningen gälla vidplacering i ungdomslag och nuvarande jobbsökaraktiviteter bör fortsätta påsamma sätt som men föriäggas efter det att den ungehar anmält sig till förmedlingen. vill jag erinra om attanvisningstiden för den som slutat skolan eller annan utbildning som inte varithelt kortvarig är och för en stor del av dem som fårarbete i ungdomslag har således förmedlingen att söka andralösningar. Jag finner det också naturiigt att det praktiska arbetet medungdomarna organiseras så att de särskilda handledarna förjobbsökaraktiviteterna och ungdomsförmedlarna inte utgör skilda arbetsgrupper. Bakgrundentill regeringens uppdrag till AMS att redovisa situationen för arbetslösa i åldersgmppen är att arbetslösheten i denna ålders grupp ligger väsentligt över andra gruppers. 32000 (6,) av ungdomarnai denna åldersgrupp arbetslösa enligt ar- Prop. 1985/86: 150 betskraftsundersökningarna(). kan konstateras att ungdo- Bil. 4 marnas arbetslöshetstid ärkortare än för andra grupper. har av dearbetslösa i en arbetslöshetstid av högst tre månader.12% har en arbetslöshetstid som överstiger . Av AMS redovisningframgår att de arbetslösa har en lägre utbildningsnivå än genomsnittet för helaåldersgruppen. Vidare framgår att många har haft korta anställningar, vilketinnebär att de har svårt att få fäste på arbetsmarknaden. Det kan ocksåkonstateras att en stor del av dessa ungdomars problem är avhängiga av denregionala obalans som finns på arbetsmarknaden. I skogslänen drabbas gruppenhårdare än i andra delar av landet. Jaghar förordat en ny modell för rekryteringsstöd, som enligt min meningbör bli en effektiv åtgärd för att bl. a. hjälpa ungdomar i åldern somhar långa arbetslöshetstider. Arbetsmarknadsutbildning bör också i störreutsträckning kunna utnyttjas för denna gmpp. En låg utbildningsnivå är enförklaring till att dessa ungdomar har svårt att få fäste på arbetsmarknaden.Med olika utbildningsinsatser bör deras fömtsättningar att erhålla ett fastarbete kunna stärkas väsentligt. Att i större utsträckning än varvautbildning med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beredskapsarbete ochrekryteringsstöd är ytterligare ett sätt att stödja denna grupp. Jag vill isammanhanget påminna om det avtal som har träffats på det kommunala områdetrörande värvning mellan beredskapsarbete och utbildning. Jag återkommer dlldetta i det följande när jag behandlar örebromodellen. Motbakgmnd av vad jag nu anfört gör jag den bedömningen att fr. o. m. nästabudgetår kommer det att finnas en rad åtgärder för denna åldersgrupp i syfteatt stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Några ytterligare åtgärderanser jag f. n. inte behövliga utan att aktivt förmedlingsarbete t. ex. i formav jobbklubbar i kombination med utbildning och andra arbetsmarknadspolitiskahjälpmedel bör utnyttjas fullt ut. Inärmare har i kommun bedrivits en försöksverksamhet med ungdomsarbete för 20-24-åringar. Försöksperioden går ut . Verksamheten har inneburit att samtliga ungdomar som fyllt men inte och som inte har kunnat erbjudas ett arbete, utbildning eller annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd fått erbjudande om ett ungdomsar bete i form av värvning av kommunalt beredskapsarbete och utbildning. Av den totala tiden skall vara arbete och utbildning och någon begränsning av ungdomsarbetets längd har ej angetts. Kommunen har erhållit statsbidrag av utbetalade lönekostnader varav ut gjort bidrag för handledarkostnader och staten har garanterat ett totalt statsbidrag om 42 milj. kr. Till följd av bl. a. den positiva arbets marknadsutvecklingen har de faktiska utgifterna stannat vid ca 28 milj. kr. I skrivelse har kommun hemställt om att 21 fåfortsätta ifrågavarande försöksverksamhet inom ramen för frikommun- Prop.1985/86: 150 försöken. Verksamheten utvärderas inom högskolan iÖre- Bil. Den slutsats som kan dras av tillgängligtutredningsmaterial är att värvning av arbete och utbildning har visat sig varaen lämplig åtgärd för ifrågavarande åldersgmpp. Genom Örebroförsöket har en modellskapats för hur en sådan värvning skall ske och ett särskilt avtal har tecknatsmellan och arbetstagarorganisationerna. Härigenom harmöjligheter skapats för andra kommuner att genomföra värvning avberedskapsarbete och utbildning enligt i princip samma modell som i . Fördetta utgår normalt statsbidrag av lönekostnaderna. Värvning av arbeteoch utbildning har i såväl som på andra håll visat sig vara ett mycketbra och effektivt instmment. Enligtmin mening har Örebroförsöket visat på nya vägar att möta ungdomarnas problempå arbetsmarknaden. Ett arbetsmönster för samarbete mellan förmedling ochkommun har vuxit fram och varvade insatser av utbildning och arbete harutvecklats. Detta arbete bör fortsätta inom frikommunförsöken och i denarbetsförmedlingsnämnd som har inrättats i kommunen. I det föregående har jagförordat förändringar av rekryteringsstödet och införande avinskolningsplatser. Mot denna bakgmnd räknar jag med att behovet avungdomsarbete i kommun kommer att kunna minska under nästa budgetår. Jagkan inte finna skäl för att när det gäller nivån påstatsbidraget i fortsättningen skall behandlas annorlunda än andra kommuner närnu utvecklingsarbetet kan sägas vara avslutat. Statsbidrag förhandledarkostnader i samband med beredskapsarbete har också generellt tagitsbort. Det vore emellertid orimligt att fr. o. m. nästa budgetår reduceramedelstilldelningen till vad som kan betecknas som normala nivå. Jagföreslår därför att kommun inom ramen för anvisade medel förberedskapsarbeten får disponera 18 milj. kr. under nästa budgetår för fortsattaförsök. Därefter får försöksverksamheten anses vara avslutad och kommunen ocharbetsförmedlingen bör komma överens om hur verksamheten därefter bör bedrivasinom ramen för tillgängliga resurser. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndigaregeringen att för /87 - under fömt sättning av att parterna på arbetsmarknaden träffar ett särskilt avtal angående inskolningsplatser - besluta att . av anslaget B 6. Statsbidrag för ungdomslag får disponeras i enlighet med vad jag har anfört, 2. godkännade riktlinjer för fortsatt försöksverksamhet med ung domsarbete i kommun som jag har förordat. Medel försärskilda insatser i Prop.1985/86:150 4 AMS har isin tidigare nämnda skrivelse behandlat frågan om medel för Efter regeringens förslag i prop. 1984/85:125bil. för detta ändamål(AU 1984/85:19, rskr316). Medlen anvisades via ett särskilt reservationsanslag under tiondehuvudtiteln, B 18. Medel för särskilda insatser i , och avsågtiden fram till . Medlen har inte förbrukats och kommerinte att vara förbrukade . Hur mycket som kommer att hautnyttjats går inte att exakt fastställa. Jag är inte beredd föreslå attytterligare medel avsätts för extra insatser inom . Med hänsyntill att nedläggningen av varvet förskjutits i tiden i förhållande till vad somurspmngligen planerades och att utbildningsinsatser och andra åtgärderplanerats till tiden efter bör avsatta medel och medgivnaramar för handikappåtgärder i form av introduktionsbidrag och särskiltlönebidrag få disponeras enligt tidigare givna ramar även under budgetåret1986/87. De insatser t. ex. i form av förstärkta förmedlingsinsatser,utbildning m.m. som dämtöver anses nödvändiga får enligt min mening finansierasmed ordinarie anvisade medel för /87. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännavad jag har anfört om omfattningen av introduktions bidrag och särskilt lönebidrag under /87, 2. medgeatt ej ianspråktagna medel under det för /85 inrättade reservationsanslaget Medel för särskilda insatser i får disponeras under /87. Underbilaga 4:1 Prop. 1985/86:150 Bil. Lag om ändring i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 7 och 20§§ lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Med tid under vilken en försäkrad enligt 6§ skall hautfört förvärvsarbete jämställs tid då den försäkrade 1. genomgått arbetsmarknadsut- 1. genomgått arbetsmarknadsut bildning eller yrkesinriktad rehabi- bildning eller yrkesinriktad rehabi litering för vilken statligt utbild- litering för vilken statligt utbild ningsbidrag utgått, fullgjort värn- ningsbidrag utgått, plikt eller åtnjutit föräldrapenning 2. fullgjort värnplikt elleråtnjutit enligt lagen (1962:381) om allmän föräldrapenning enligt lagen försäkring,i samtliga fall dock till- (1962:381) om allmän försäkring, i sammans högst , båda fallen dock tillsammans högst 2. haftsemester, eller , 3. eljest varitledig eller av annan 3. haft semester, eller anledningän sjukdom, värnplikts- 4. eljest varit ledig av annanan-tjänstgöring eller barns födelse med ledning än sjukdom, värnplikts-helt eller delvis bibehållen lön. tjänstgöring eller barns födelse med helt eller delvis bibehållen lön. Dagpenning får ej utgå med högre belopp i förhållande tillden försäkrades dagsförtjänst än som framgår av en av arbetsmarknadsstyrelsenfastställd överförsäkringstabell. Med dagsförtjänst avses en femtedel av veckoinkomst eller,i fråga om försäkrad med månadslön, en tjugotvåendel av den månadsinkomst, somden försäkrade före arbetslöshetens inträde vanligen åtnjöt under arbetstid somvar normal för den försäkrade. Föreligger särskilda omständigheter, fårarbetsmarknadsstyrelsen medge att större andel av medlems inkomst än som nusagts skall utgöra medlemmens dagsförtjänst. Saknas underlag för beräkning av dagsförtjänsten enligtandra stycket, skall som medlemmens dagsförtjänst räknas den i orten vanligaarbetsförtjänsten per arbetsdag för arbetstagare inom samma yrke och med sammaarbetsförmåga som medlemmen. Utan hinder av bestämmelserna i förstatredje styckena fårdagpenning till försäkrad som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genomarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilkenstatligt utbildningsbidrag har utgått bestämmas till belopp som motsvararutbildningsbidraget. ' Lagen omtryckt 1982:432. Åtnjutermedlem med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från annan änerkänd arbetslöshetskassa, får dagpenning utges högst med belopp som motsvararskillnaden mellan det högsta belopp som får utgå enligt försla-tredje styckenaoch ersättningen. Åtnjutermedlem med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från annan änerkänd arbetslöshetskassa, får dagpenning utges högst med belopp som motsvararskillnaden mellan det högsta belopp som får utgå enligt forslafjärde styckenaoch ersättningen. Prop.1985/86: 150 Bil. Denna lag träder i kraftden . I fråga om försäkrad som före avslutatarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligtutbildningsbidrag har utgått gäller äldre föreskrifter. Lag om ändring i lagen (1973: 371) om kontantarbetsmarknadsstöd Prop.1985/86: 150 Bil. Härigenomföreskrivs att 7 och 9§§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skallha följande lydelse. Med tid under vilken sökanden enligt 6§ skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då sökanden 1. i enskilt hem vårdat åldring eller handikappad i sådan utsträckning att sökanden varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande, 2. genomgått arbetsmarknadsut- 2. genomgått arbetsmarknadsut bildning eller yrkesinriktad rehabi- bildning eller yrkesinriktad rehabi- litering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått,fidlgjort värnplikt eller åtnjutit föräldrapenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, i samtliga fall dock tillsammans högst , 3. haft semester,eller 4. eljest varitledig av annan anledning än sjukdom, värnpliktstjänstgöring eller barnsfödelse med helt eller delvis bibehållen lön. litering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått, 3. fullgjortvärnplikt eller åtnjutit föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, i båda fallen dock tillsammans högst , 4. haft semester,eller 5. eljest varit ledig av annan an ledning än sjukdom, värnplikts tjänstgöring eller barns födelse med helt eller delvis bibehållen lön. Den som iminst under en ramtid av i anslutning till atthan avslutat utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och somberättigar till studiesocialt stöd eller arbetsmarknadsutbildning som omfattarminst , stått till arbetsmarknadens förfogande som arbetssökandegenom den offentliga arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat är berättigadtill kontant arbetsmarknadsstöd utan att ha uppfyllt arbetsvillkoret. Vidbestämmande av ramtid inräknas inte tid då sökanden har varit hindrad att ståtill arbetsmarknadens förfogan-