prop · G90378 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:78 om beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvats genom utdelning /86-78 Regeringenföreslår att anta del förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i beskattningen av aktiebolag ochekonomiska föreningar som inte är skattskyldiga för utdelning vid förfogandenöver kapitaltillgångar som erhållits genom utdelning. Om del mottagandebolaget eller föreningen avyttrar tillgången skall realisationsvinstenberäknas med ledning av den anskaffningskostnad och anskaffningstidpunkt somgällt för del utdelande företagel. Vidare föreslås ett klarläggandebeträffande värdeminskningsavdrag när tillgången behålls i del mottagandeföretagel. I etl sådant fall skall avdraget beräknas pä samma underlag somgällt för det utdelande förelaget. ' Denya beslämmelserna föreslås gälla i fräga om tillgångar som förvärvas genomutdelning som beslutas efter utgången av . Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs alt 2 § 4 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 mom. Har bolag (dotterbolag), som inte driverpenningrörelse eller yrkesmässig handel med fasligheter, genom fusion enligt 14kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385) uppgått i annat sådant bolag(moderbolag) och har moderbolaget genom fusionen övertagit lager, fordringaroch liknande tillgångar i rörelse, skall såsom intäkt i moderbolagets rörelseräknas belopp varmed dessa lager, fordringar m. m. i moderbolagets räkenskapervid fusionstillfällel upptagils över de hos dotterbolaget i beskattningsavseendegällande värdena vid samma tillfälle. Vad nu stadgats skall gälla jämväl vidfusion enligt 96 § 1 mom. lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar och vidfusion enligt 87 § 1 mom. lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, oaktatjordbrukskasseföreningarna driver penningrörelse. , som vidsidan av sin egentliga verksamhet driver sparkasserörelse genom alt frånmedlemmar mottaga medel för förvaltning, skall vid lillämpning avbestämmelserna i detta stycke inte på denna grund anses driva penningrörelse. Om moderbolag genom sådan fusion som avses i första styckelövertagit betalningsansvaret för framlida kostnader, för vilka avsättninggjorts i dotterbolagets räkenskaper med obeskattade vinstmedel, skall beloppmotsvarande denna avsättning räknas såsom intäkt för moderbolaget, om inteutredning företes som visar dels alt moderbolaget efter fusionen vid-känlseller kommer att få vidkännas dessa kostnader - varvid i sistnämnda fall enhäremot svarande avsättning skall ha verkställts i moderbolagets räkenskaper -dels ock att moderbolaget inte tillgodofört sig avdrag för dessa kostnadereller denna avsättning. Vad nu sagts gäller också vid sådan fusion mellanföreningar, som avses i första stycket. Har sådan fusion som avses i första slyckel ägl rum skall resliluerad,avkortad eller avskriven skatt, som enligt 1 mom. andra slyckel skulle hautgjort skattepliktig intäkt för dotterbolaget eller den överlåtande föreningen,utgöra skallepliklig intäkt för moderbolaget eller den övertagande föreningen.Vid sådan fusion gäller vidare att moderbolaget eller den övertagandeföreningen äger åtnjuta avdrag för sådan dotterbolagets eller den överlåtandeföreningens skatt som skulle ha varit avdragsgill för dotterbolaget eller denöverlåtande föreningen enligt 4 § första slyckel. Vad ovan i detta stycke sagtsgäller också vid fusion mellan sparbanker enligt 78 § lagen (1955:416) omsparbanker samt då ett bankaktiebolags hela bankrörelse övertagits av ett annatbankbolag eller ett försäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagils av ettannat försäkringsbolag och del överlåtande bolaget inte upptagit beloppet tillbeskattning respektive avstår från att yrka avdraget i fråga. Vid fusion enligt första stycket skall intäkt av rörelseför de i fusionen deltagande företagen beräknas utan avseende på de ifusionsavtalet angivna värdena på övertagna tillgångar m.m. Om moderbolag eller övertagande förening genom sådanfusion, som avses i första stycket, övertar byggnad, markanläggning, maskineller annat inventarium, patenträtt, hyresrätt eller tillgång av goodwillsnatur, ' Senaste lydelse 1984:1061. skallvid beräkning av värdeminskningsavdrag och av vad som återstår Prop.1985/86:78 oavskrivet av anskaffningsvärdet av tillgången så anses som ombolagen eller föreningarna utgjort en skaltskyldig. Haraktiebolag eller ekonomisk förening övertagit inventarier eller annantillgäng, som får skrivas av enligt reglerna för räkenskapsenlig avskrivning,genom sådan fusion som avses i första stycket och har dessa tillgångar iräkenskaperna lagils upp till högre värde än vad som enligt beslämmelserna ifemte styckel skall anses som anskaffningsvärde för bolaget eller föreningen,får företaget efler yrkande hos taxeringsnämnd eller, om besvär har anförts,hos länsrätt medges rätt att även efler fusionen tillämpa räkenskapsenligavskrivning under fömlsältning att skillnaden mellan del bokförda värdet ochanskaffningsvärdet, beräknat enligt femte slyckel, tas upp som intäkt under delbeskattningsår, då fusionen genomförs, eller, om företaget begär del, med entredjedel för nämnda beskattningsår och vart och ett av de två närmast följandeåren. Ommoderbolag eller övertagande förening genom sådan fusion, som avses i förstastycket, övertar skog från dotterbolag eller överlåtande förening, skallbeträffande skogens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde anses som ombolagen eller föreningarna utgjort en skaltskyldig. Skattepliktigrealisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust skall i intet fall ansesuppkomma, då aktiebolag övertar .tillgångar genom fusion, som avses i första slyckel.Har moderbolag avyttrat egendom, som bolaget genom sådan fusion övertagit fråndotterbolag, skall vid bedömandet av frågan om skattepliktig realisationsvinsteller avdragsgill realisationsförlust uppkommit så anses, som om moder- ochdotterbolag utgjort en skattskyldig. Vad nu sagts gäller också vid sådan fusionmellan föreningar, som avses i första styckel, och vid fusion mellan sparbankerenligt 78 § lagen om sparbanker eller fusion mellan stadshypoteksföreningarsamt då ett bankaktiebolags hela bankrörelse övertagits av ett annat bankbolag ellerett försäkringsbolags hela försäkringsbestånd övertagils av ett annat försäkringsbolag. överlåtsaktie i aktiebolag eller andel i handelsbolag, ekonomisk förening eller utiändsklbolag lill svenskt förelag inom samma koncern, skall - där ej annat följer av beslämmelsernai 35 § 3 mom. åttonde slyckel kommunalskaltelagen beskattning avrealisationsvinst inte äga mm, om moderföretaget i koncernen är aktiebolageller ekonomisk förening och den överlåtna aktien eller andelen innehas som etlled i annan koncernens verksamhet än förvaltning av fastighet, värdepappereller annan därmed likartad lös egendom. I fall som avses skall denöverlåtna aktien eller andelen anses förvärvad av del övertagande företaget vidden tidpunkt och för den anskaffningskostnad som gällt för det överlåtandeföretagel. Om överlåtelsen sker till utländskt förelag, kan regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer medge befrielse frånrealisationsvinstbeskattningen. Bestämmelserna i detta stycke om beskattningav realisationsvinst tillämpas även i fräga om avdrag för realisationsförlust.Avdrag för realisationsförlust får dock inte i någol fall göras på gmnd avavyttring av aktier eller andelar lill utiändskl koncernföretag. Utskiftarsvenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening tillgång på annat sätt ängenom sådan fusion som avses i första stycket och skulle vid en försäljning avtillgängen köpeskillingen ha varit skattepliktig i förvärvskällan, ansesbolaget eller föreningen ha åtnjutit skattepliktig inkomst som om tillgängensålts. Som köpeskilling gäller därvid tillgångens verkliga värde vid utskiftningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop _ 1985/86:78 Har aktiebolag eller ekonomisk förening mottagit utdelningi form av tillgång, för vilken det utdelande företaget vid avyttring skulle haberäknat vinst eller förlust enligt 35 och 36 §§ kommunalskattelagen, och ärmottagande företag frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt 7 § 8mom., skall skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsförlust vid avyttring av tillgången liksom värdeminskningsavdragberäknas som om det utdelande företaget och det mottagande företaget utgjorten skattskyldig. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i . De nya bestämmelserna lillämpas i fråga om tillgång, somförvärvats genom utdelning, vilken beslutats efter utgången av . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:slatsminislem , ordförande, och statsråden I. , , , ,, , , , , , , , , , , , , Proposition om beskattningen vid avyttring av tillgångarsom förvärvats genom utdelning Vanligtvissker utdelning av vinst i aktiebolag och ekonomiska föreningar genomutbetalning av pengar från bolaget eller föreningen tiU delägarna. Det finnsemellertid inget hinder mol atl annan egendom än pengar delas ut. Attutdelningen avser sådan egendom vållar normalt inga särskildabeskattningsproblem. Genom ett avgjort mål i regeringsrätten har dockklargjorts alt utdelning av bl.a. aktier i vissa fall leder till beskattningsresultatsom måste betecknas som otillfredsställande. Det kan bli följden om utdelningsker lill en mottagare som inte är skattskyldig för utdelningen. I det fallethar regeringsrätten nämligen slagit fast att det mottagande bolaget somingångsvärde vid beräkning av realisationsvinst får tillgodoräkna sig denutdelade egendomens marknadsvärde vid utdelningstillfället. Ingångsvärdet bhrsåledes helt oberoende av det för det utdelande företaget gällandeanskaffningsvärdet. Om ett företag äger tillgångar som har stigit i värdeefter förvärvstillfället kan värdestegringen således undandras beskattninggenom atl tillgången delas ut lill en skattebefriad mottagare som därefteravyttrar den. Förfarandet kan utnyttjas inom en koncern genom utdelning fråndotterbolag till moderbolag. Denskalleförmån som uppnås kan bli högst betydande om egendom som undergått starkvärdestegring utdelas. Sedan förfarandet nu har blivit allmänt känt finns deten uppenbar risk att det kommer att utnyttjas i stor omfattning redan vid detbokslutstillfälle som inträffar i samband med kommande årsskifte. Jag hardärför funnit det nödvändigt atl nu la upp frågan om lagstiftning som motverkaren sådan utveckling. 2 Gällande rätt Prop. Beskattningenav det utdelande företaget 1svensk skatterätt gäller all vinsten i aktiebolag dubbelbeskat-las.Vinsten beskattas först hos företaget och därefter hos delägaren när den delasut. Företaget medges i princip inte avdrag för den verkställda utdelningen vidberäkningen av den skattepliktiga nettointäkten. Någothinder mot utdelning av annan egendom än pengar finns inte. Vid utdelning avannan egendom än pengar kan emellertid ytterligare beskatl-ningskonsekvenserinträda för det utdelande förelaget. Här får man dock göra skillnad mellanolika slag av egendom. Utdelas lager eller inventarier av förelaget jämställsnämligen utdelningen med avyttring. Det innebär atl det utdelande företagetskall la upp en intäkt som motsvarar den som skulle ha erhållits om egendomen istället hade sålts. Intäkten skall alltså motsvara egendomens marknadsvärde vidutdelningstillfället. Härigenom kommer värdestegringar och obeskattade reserveratt beskattas. Dennu nämnda beskatlningsprincipen bygger vad beträffar inkomstslaget rörelse påhuvudregeln för intäklsberäkning i 28 § kommunalskaltelagen (1928:370), KL.Enligt bestämmelsen skall som intäkt upptas allt som av här i riket bedrivenrörelse kommit rörelseidkaren tillgodo. Motsvarande regler gäller i fråga omlager och inventarier i jordbruk. Förannan egendom finns inte någon motsvarande bestämmelse. Inte heller tillämpasden nämnda beskatlningsprincipen i rättspraxis. Regeringsrätten har i etlantal fall avslagit yrkanden om beskattning av det utdelande förelaget förobeskattad värdestegring ("förtäckt realisationsvinst"; se beträffandeaktiebolag l.ex. RÅ 1960:1494 och RÅ79 Aa 245 och beträffande ekonomiskförening 1953:1021). Det betyder all beskattning av sådan egendom endastkan ske vid avyttring och då enligt beslämmelserna för realisationsvinst i 35och 36 §§ KL. En eventuell orealiserad värdestegring hos den utdelade egendomenblir däremot aldrig inkomslbeskattad hos delta förelag. Detandra ledet av dubbelbeskattningen upprätthålls genom att delägaren i förelagetbeskattas för erhållen utdelning. Om detta gällde ulan inskränkningar skulledet leda lill tre- eller flerfaldig beskattning av den utdelade vinsten i defall då företag äger varandra i ett eller flera led. En sådan beskattning har imånga fall inte ansetts önskvärd. Därför har införts särskilda bestämmelser -de s.k. kedjebeskallningsreglerna - enligt vilka förelag under vissa fömtsättningarär befriade från skattskyldighet för utdelning. Syftet med bestämmelserna äratt utdelningen skall beskattas endast en gång inom företagssektorn, nämligenhos det företag som lämnar den urspmngliga utdelningen. Bestämmelserna, somnumera finns intagna i 7 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, ,lillämpas på svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar. De innebär ihuvudsak följande. Förvaltningsföretag,dvs. förelag som uteslutande eller så gott som Prop. 1985/86:78 uteslutandeförvaltar värdepapper och likartad lös egendom, är frikallade frånskattskyldighet för utdelning i den mån del sammanlagda beloppet av mottagenutdelning under beskattningsåret motsvaras av egen beslutad utdelning undersamma beskattningsår. Ensärskild grupp av förvaltningsförelag är inveslmentförelagen. Härmed avsesförelag vars uppgift väsentligen är atl genom ett välfördelalvärdepappersinnehav erbjuda aktie- eller andelsägarna riskfördelning och varsaktier eller andelar ägs av etl stort anlal fysiska personer. Inveslmentförelagenär frikallade från skattskyldighet för utdelning i den mån det sammanlagdabeloppet av mottagen utdelning under beskattningsåret motsvaras av egenbeslutad utdelning under samma beskattningsår ökad med en fjärdedel. Företagsom driver bank- eller annan penningrörelse, är befriade från skattskyldighetför utdelning på aktier och andelar som innehas som ett led i organisationen avföretagels verksamhet till den del den avser annat än förvaltning av fastighet,värdepapper eller därmed likartad lös egendom. Enliknande regel gäller för företag som driver försäkringsrörelse. Om förelagetär en skadeförsäkringsanstall är utdelning skattefri om den erhålls på aktieeller andel som innehas som ett led i organisationen av försäkringsrörelsen. än de nu nämnda dvs. förelag som bedriver annan rörelse änbank- eller försäkringsrörelse - kan vara skallebefriade för utdelning påaktier eller andelar som inte utgör omsättningstillgångar. För atl utdelningenskall vara skattefri krävs emellertid antingen att det sammanlagda röstetaletför företagets aktier eller andelar i det utdelande företagel vidbeskattningsårets utgång motsvarade minst en Qärdedel av i detutdelande företaget eller all del görs sannolikt all aktie-dier andelsinnehavelbetingas av jordbmk, skogsbruk eller rörelse som bedrivs av förelaget eller avföretag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriskaförhållanden kan anses slå del nära. Skattskyldighet kan emellertid inlrädaäven om någon av de nu angivna fömlsätlningama är uppfyllda. Del sker omutdelningen kommer från ett förvaltningsföretag och detta äger mer än enstakaaktier eller andelar, på vilka utdelning skulle ha varit skattepliktig om dehade ägts direkt av det företag som äger aktien eller andelen iförvaltningsförelaget. Vinstvid icke yrkesmässig avyttring av fast och lös egendom beskattas enligtbestämmelserna om realisationsvinst. Dessa är i huvudsak intagna i 35 och 36 §§KL. De är olika utformade beroende på vilket slags egendom som avyttras.Fastigheter, bostadsrätter, aktier och aktieliknande handlingar är föremål förevig realisationsvinstbeskattning, under det att övrig egendom beskattas endastom innehavstiden understiger . Enligtpunkt I av anvisningarna till 36 § KL tas vid realisationsvinslbe-räkningen somintäkt upp vad som erhållits för den avyttrade egendomen med avdrag förförsäljningsprovision och hknande kostnader. maanvisningspunkt får avdrag vid vinstberäkningen göras för alla omkost- Prop.1985/86:78 nåder för egendomen (omkostnadsbeloppet). I detta inräknas erlagd köpeskillingjämte inköpsprovision, stämpelskatt o.d. (ingångsvärdet) och vad som nedlagtspå förbättring av egendomen (förbättringskostnad). avyttrade egendomen förvärvals genom köp, byte eller därmed jämförligt fång(oneröst fång) gäller alltså att det utgivna vederlaget vid förvärvet jämtekostnader i samband med detta skall las upp som ingångsvärde. Utdelningsom erhålls på aktier i aktiebolag och andelar i ekonomiska föreningar ansesförvärvad genom ett oneröst fång (se RA 1939 ref. 64). Någon bestämmelse förberäkning av ingångsvärde på egendom som erhållits genom utdelning finns inte.Är del mottagande företaget inte skaltebe-friat för utdelningen beskattas detenligt praxis för ett belopp motsvarande egendomens marknadsvärde vidutdelningstillfället. Delta värde ulgör företagets ingångsvärde viden avyttring. Om förelaget är skatte-befrial för utdelningen har tidigare intefunnits något vägledande avgörande för beräkningen av ingångsvärdet.Regeringsrätten har emellertid i en dom i mål 6003-1984rörande förhandsbesked beträffande inkomsttaxering avgjort frågan såvitt avseraktier. I målet var omständigheterna i korthet följande. aktiebolag hade iutdelning på aktier i ett annat aktiebolag erhållit aktier i ett tredje bolag.Del mottagande bolaget var skattebefrial för utdelningen. medaktieutdelningen hade det mottagande bolaget övertagit en skuld, somemellertid uppgick till ett avsevärt lägre belopp än värdet på de i utdelningerhållna aktierna. Det mottagande bolaget hade för avsikt atl avyttra dessaaktier och begärde hos förhandsbesked om beräkningen avaktiernas anskaffningskostnad. Enligt bolagels uppfattning bordeanskaffningskostnaden upptas lill aktiernas marknadsvärde vidutdelningstidpunkten. för rätlsärenden bestämdeaktiernas anskaffningskostnad till deras marknadsvärde pä uldelningsdagen. Taxeringsin-lendentenyrkade i regeringsrätten atl anskaffningskostnaden skulle tas upp lill ettbelopp motsvarande den i samband med utdelningen övertagna skulden.Regeringsrätten ändrade inte förhandsbeskedet. Genomdetta avgörande har alltså slagils fast atl ingångsvärdet på aktier, somerhållits i utdelning, skall las upp lill marknadsvärdet vid utdelningstillfälletäven om del mottagande förelaget är frikallat från skattskyldighet för utdelningen.Detsamma torde gälla också för annan egendom än aktier som erhålls genomutdelning. Slutligenskall också rättsläget beträffande avdrag för värdeminskning på egendom somförvärvats genom utdelning beröras. Vid beräkning av inkomst av jordbruksfastighet,annan faslighet och rörelse får avdrag göras för bl. a. värdeminskning påbyggnader och markanläggningar. Avdraget beräknas vid oneröst fång på grundvalav anskaffningsvärdet för egendomen. För markanläggningar äravskrivningsunderlaget i allmänhet begränsat till av anskaffningsvärdet. Eftersom förvärv genomutdelning räknas som ett oneröst fång gäller de nu angivna principerna för bestämning av avskrivningsunderlag även för egendom som erhållits genom utdelning. Om mottagaren är skattskyldig 8 förutdelningen kommer dehne att beskattas för ett belopp som motsvarar Prop.1985/86:78 egendomens marknadsvärde vid utdelningstillfället. Detta belopp ulgördå också avskrivningsunderlag för egendomen hos mollagaren av utdelningen.Något avgörande som närmare anger till vilket belopp avskrivningsunderlagetfår las upp för egendom Som en skattefri mottagare erhållit genom utdelningfinns inte. 1 avsaknad av ett sådant avgörande framstår det som ovisst omavskrivningsunderlaget även i etl fall då utdelningen är skattefri fårbestämmas till egendoniens marknadsvärde vid utdelningstillfället. 1sammanhanget måsle också jämkningsregler som finns för anskaffningsvärde påbyggnader beaktas (se t. ex. punkt 7 femte styckel av anvisningarna till 29 §KL). 3 Föredraganden 3.1 Behovet av åtgärder Realisationsvinstbeskattningenomfattar i princip all slags egendom men reglerna har utformats på olika sättberoende på egendomens karaktär. Fastigheter, bostadsrätter, aktier och aktieliknandehandlingar är föremål för evig realisationsvinstbeskattning. Lösöre och annanlös egendom än aktier och liknande realisationsvinslbeskallas endast om den skatlskyldigevid avyttringstillfället innehaft egendomen mindre än . Beskattningen äri huvudsak utformad så att försäljningspriset tas upp som intäkt medan utgifterför egendomens anskaffande och försäljning utgör avdragsgilla omkostnader. Påså sätt blir den värdestegring som egendomen undergått under innehavstidenbeskattad. Detförsäljningspris som avytlraren redovisar som inläkt vid resullalbe-räkningenmotsvarar förvärvarens anskaffningskostnad. Om denne i sin tur avyttraregendomen kommer således den ytterligare värdestegring som egendomen kan haundergått hos honom att ligga lill gmnd för hans resultatberäkning. Helavärdestegringen på egendomen kommer således att beaktas vid beräkning avskattepliktig vinst. Visserligen beskattas realisationsvinster i vissa fallinte alls och i andra fall endast lill viss del. Detta mbbar dock inte den nyssnämnda gmndläggande principen för vinstberäkningen. Skulle egendomen i ställetha sjunkit i värde beaktas värdeminskningen på motsvarande sätt vid resultalberäkningen.Realisationsvinstbeskattningen av värdeförändringar på olika slag av egendomkan därför sägas vila på en konlinuitetsprincip. Delägareni ett aktiebolag eller i en ekonomisk förening får del i förelagels vinst delsi form av utdelning, dels i form av värdestegring på aktien eller andelen.Utdelning sker vanligen genom alt företaget betalar ul pengar till delägaren.Som jag tidigare nämnt finns emellertid inget hinder mot utdelning av annanegendom än pengar. Utdelas sådan egendom kan vissa beskattningskonsekvenserinträda. Här måste man emellertid göra åtskillnad mellan å ena sidan lager,inventarier o.d. och å andra sidan annan egendom som företaget kan inneha. Utdelasden först nämnda typen av egendom medför detta beskattning Om t. ex. ett vamlager delas ut skall företaget ta upp egen- Prop.1985/86:78 domens marknadsvärde som intäkt. Beskallningsmässigt blir således resultatetdelsamma för företaget om egendomen säljs på vanligt sätt eller om den delas ultill delägare. Vadjag nu sagt gäller endasl för sådan egendom som förelaget yrkesmässigtomsätter eller som behandlas enligt reglerna för maskiner och inventarier.Annorlunda förhåller del sig med övrig egendom som förelaget kan inneha. Härrör del sig främst om fastigheter, aktier och andra värdepapper. Fasligheterkan visserligen ingå i en rörelse men de omsätts inte yrkesmässigt i denna ominte själva verksamheten är en byggnadsrörelse eller utgörs av handel medfastigheter. Aktier och andra värdepapper innehas ofta endast för att förelagetskall få avkastning på ett kapital som under en viss lid inte behövs i självaförvärvsverksamheten. Jag kommer att använda termen kapitaltillgångar sombeteckning på delta slag av egendom. avyttrar kapitaltillgångar sker beskattningen enligt bestämmelsernaför realisationsvinst. Någon rörelsebeskatlning kan inte komma ifråga eftersom avyttringeninte sker yrkesmässigt. En grundläggande förutsättning för allrealisationsvinstbeskattning skall kunna ske är dock atl egendomen haravyttrats. Några bestämmelser som likställer andra förfoganden överkapitaltillgångar med avyttring finns inte. 1 rättspraxis har utdelning hellerinte likställts med avyttring. Det innebär med andra ord att ett företag intebeskattas för marknadsvärdet av utdelade kapitaltillgångar.