prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — ' 1 propositionens lagförslag har första meningen i andrastycket tagits bon, vilket innebär att fråga om utdömande av vite skall prövasav länsrätt (se det s. k. slutprotokollet). Prop.1985/86: 10 häromvar nödvändig eftersom undervisningen av sjuka barn inbegrips i (prop. 1962:136 s. 81). - I dessa fall torde del i prakUken även utanuttrycklig föreskrift knappast kunna komma i fråga att förelägga och utdömavite. I Ukhel med skolförfattningsutredningen anser jag att särregleringen kanutmönstras som onödig. Jagfår i fråga om handläggande myndigheter hänvisa till vad jag anfört i denallmänna moUveringen (avsnitt 7.3).' Vissaallmänna bestämmelser finns i den av antagna lagen (1985:206)om viten. Fortsattutbildning m. m. efter skolpliktens upphörande (3 kap. 1721 8§) Huvuddelenav 3 kap. handlar om skolplikten och motsvarande rätt till utbildning. I slutetav kapitlet har samlats bestämmelser om rätt till utbildning m. m. efterskolpliktstiden. Bestämmelserna rör fullföljande av utbildningen i grundskolaneller motsvarande, hemkommunens uppföljningsansvar för ungdomar som lämnatsådan utbildning och som ännu inte fylk samt rätten för psykisktutvecklingsstörda ungdomar att få utbildning i särskolan upp till normalt 21års ålder. 17 §Om en elev i , när skolplikten upphör, inte Ullfredsstäl lande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga alt fullfölja utbildningen, skall eleven beredas tillfälle att göra delta under högst tvä år efter det all skolplikten upphörde. Detsamma gäller elever i sameskolan och sädana elever i specialskolan som inte är psykiskt utvecklingsstörda. Ärendenenligt denna paragraf prövas av den lokala styrelsen. Dess beslut fåröverklagas hos genom besvär. beslut fårinte överklagas. Jfr37 och 39 a 88 skollag samt 5 kap. 8 8 och 6 kap. 11 8 i skolförfattningsutredningenslagförslag. Densituation som avses i 17 § inträffar främst i fall där barnet har börjat skolanett år senare än normalt eller med anledning av exempelvis långvarigsjukfrånvaro har varit elev i någon årskurs under två i stället för ett läsår.Det kan också hända att eleven vid skolpliktens upphörande har gått igenomhögsta årskursen men inte har tillgodogjort sig utbildningen. Detfinns också andra möjligheter att komplettera en ofullständig grundutbildning.Inom komvux finns s. k. grundskolekurser. Bestämmelsernai 17 8 omfattar inte elever i särskolan och psykiskt utvecklingsstörda elever ispecialskolan. För dem finns i stället bestämmelser i 19 8. 18 §Hemkommunen har skyldigheter enligt andra stycket (uppföljnings ansvar) i fråga om ungdomar som har lämnat eller motsvaran de utbildning men som ännu inte har fyllt . Ansvaret omfattar dock inte ungdomar som avses i 19 8. Genom skolstyrelsen skallhemkommunen hålla sig underrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de intestadigvarande sysselsättning ge- ' Beträffande ändringgenom propositionens lagförslag hänvisas till det s. k. slutprotokollet. nom studier i gymnasieskolan eller fast anställning ellerpä annat sätt, skall hemkommunen själv eller genom andra erbjuda dem personligstudie- och yrkesvägledning saml kurser, praktik eller annan liknandeverksamhet. 1 5 kap. 7 8 finns bestämmelser om rätt för den somuppfyller gällande behörighetsvillkor att i män av plats få utbildning igymnasieskolan. Beträffande nuvarande reglering och dess bakgrund hänvisarjag till den tidigare omnämnda bilaga 13. Den nuvarande regleringen i skollag och skolförordningframstår som föråldrad i vissa hänseenden. Jag har berört detta i den allmännamotiveringen (avsnitt 10.3). Regleringen i den nya skollagen avses innebära enanpassning till utvecklingen. Arbetslösa ungdomar som har fyllt 18 men inte harrätt till arbete i ungdomslag enligt lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare. De ungdomar som inte placeras hos någon annanarbetsgivare skall beredas plats i ungdomslag hos den kommun där de ärkyrkobokförda. Innan 18-årsgränsen uppnås har hemkommunenuppföljningsansvar, som innebär skyldigheter enligt paragrafens andra stycke.Såsom erinras om i tredje stycket finns del i 5 kap. 7 8 bestämmelser om rättför den som uppfyller gällande behörighetsvillkor att i män av plats fäutbildning i gymnasieskolan. Hemkommunens insatser såsom uppföljningsansvariginriktas nalurligen pä att ungdomarna skall ta till vara sina möjligheterdärvidlag. Enligl andra stycket är det genom skolstyrelsen somhemkommunen skall hålla sig underrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Iövrigt innebär lagens bestämmelser inte någon skyldighet för kommunen att låtauppföljningsinsatser handhas av skolstyrelsen. I insatser som skall erbjudas enligt andra stycket skallalltid ingå personlig studie- och yrkesvägledning. En sådan är avgrundläggande betydelse. Arten av insatser i övrigt får bli beroende av denenskildes förhållanden och omständigheterna i övrigt. Insatserna bör ha ensådan omfattning att de som vill har möjlighet att utan n;igra längre uppehållfä sysselsättning som någoriunda motsvarar skolarbetstiden för dem som går igymnasieskolan. Kravet pä insatser enligt andra stycket innebär en vissskärpning i förhällande till bestämmelserna i den nuvarande skollagen. Dettaskall ses mot bakgrund av utvecklingen och den möjlighettill statsbidrag som kommunerna har genom förordningen (1983:583) omstatsbidrag till uppföljningsinsatser för ungdomar . Härtill kommeratt ungdomarna har en i princip ovillkorlig rätt tillarbete i ungdomslag, 19 § Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför attde är psykiskt utvecklingsstörda har rätt att efter skolpliktens upphörande fåannan utbildning inom det offentliga skolväsendet intill utgången avvårterminen det kalenderår dä de fyller 21 är. Om de inte bereds utbildning ispecialskolan, skall de tas emot i särskolan. Om en elev i särskolan där harpåbörjat yrkesutbildning eller motsvaran- 1985/86: 10 1985/86: 10 deföre utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller , skalleleven beredas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgången av vårterminendet kalenderår då eleven fyller , om det behövs för att slutförautbildningen. Enligt24 8 omsorgslag gäller särskolplikten så länge den psykisktutvecklingsstörde behöver undervisning, dock längst till och med vårterminendet kalenderår han fyller . Föreligger synnerliga skäl, kan särskolpliktenföriängas med upp till . Dennya skollagen innebär att skolplikten upphör senast vid utgången av vårterminendet kalenderår barnet fyller . 1 stället införs i enlighet medomsorgsberedningens förslag en rätt att få utbildning inom det offentligaskolväsendel under normalt efter skolpliktens upphörande. Rättengäller oberoende av om skolplikten har fullgjorts i särskolan, i specialskolaneller på något annat sätt (jfr föreskrifterna om fristående skolor m. m. i 9och 10 kap.). Densom inte bereds utbildning i specialskolan har rätt att bli mottagen isärskolan. En psykiskt utvecklingsstörd som vid skolpliktens upphörande går ispecialskolan bör beredas tillfälle att slutföra pågående utbildning där. Omspecialskolan skall erbjuda eleven något därutöver får bli beroende avomständigheterna i det enskilda fallet. Jag vill erinra om att dessa elever harett eller flera ytterligare handikapp och att det därför är angeläget att nogaöverväga var de kan få det bästa stödet. Det kan ofta vara i särskolan. Normalthinner yrkesutbildning eller motsvarande fullföljas före utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller . Undanlag finns emellertid.Självfallet är det angeläget att en påbörjad utbildning skall få slutföras ävenom det innebär att den ordinarie övre åldersgränsen överskrids något. Genomparagrafens andra stycket tillförsäkras eleven en sådan möjlighet. Jagvill även i fråga om ungdomar som omfattas av 19 8 erinra om lagen (1983:1070)om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Den annars gällande övreåldersgränsen för arbete i ungdomslag - är för dessa ungdomar utsträckttill 25 är. 208 Den som efter skolpliktens upphörande genomgår utbildning inom det offentligaskolväsendet eller annars med stöd av denna lag skall på egen ellerställföreträdares begäran befrias från deltagande i inslag som annars inte kanväljas bort, om förutsättningarna i 12 § är uppfyllda, I fråga om prövning ochöverklagande gäller bestämmelserna i 12 § tredje stycket. Bestämmelsernai 12 § om befrielse från vissa inslag avser endast skolpliktiga. För dem som efterskolpliktens upphörande går i exempelvis årskurs 9 ellergymnasieskolan är deltagandet i utbildningen i och för sig frivilligt, men omeleven deltar har han inte rätt att godtyckligt välja bort vissa delar,eftersom utbildningen i princip erbjuds som en helhet. Det är emeUertid interimligt att eleven skall behöva avstå från en utbildning därför att han intevill delta i vissa inslag, om förhållandena är sådana som avses i 12 §. Liksomi den nuvarande skollagen bör det därför i den nya lagen finnas bestämmelser ombefrielse från vissa inslag även i utbildning som eleven genomgår efterskolpliktstiden. I lagtexten talas om"pä egen eller ställföreträdares begäran". Det bör räcka med egenbegäran utom i fall där den unge inte har förmåga att förstå sakens innebörd, Isädana fall får vårdnadshavare, förmyndare eller god man träda in. Jag vill isammanhanget erinra om de svårt psykiskt utvecklingsstörda (jfr 6 8 i den nyaomsorgslagen). Prop,1985/86: 10 218 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga omutbildning enligt denna lag efter skolpliktens upphörande meddela föreskrifterom disciplinära åtgärder och skiljande av elev från en viss studieväg eUermotsvarande. Föreskrifterom disciplinära åtgärder m. m, kan innebära inskränkning i rätten tillutbildning efter skolpliktens upphörande enligt föreskrifter i 3 kap. saml iden av behörighetsvillkor och tillgång på plats beroende rätten att fåutbildning i gymnasieskolan (jfr hänvisningen i 3 kap. 18 8 tredje stycket). Skiljandeav en elev från viss studieväg eller motsvarande kan få aktualitet igymnasieskolan, möjligen också i yrkessärskolan. Dettakapitel inleds med vissa grundläggande bestämmelser om uppbyggnadoch innehåll. Sedan följer bestämmelser om elevomräden, mottagande i en visskommuns grundskola, kostnader och interkommunal ersättning. Uppbyggnadoch innehåll (4 kap. 15 §§) 1 8Grundskolan skall ha nio årskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-9 högstadium. Jfr24 § första stycket skollag och 5 kap. 12 § i skolförfattningsutredningenslagförslag. Paragrafen innebär inte någon saklig ändring. Innebörden av årskursframgår av 2 kap, 10 §. 2 8Utbildningen i skall syfta lill att ge eleverna de kunska per och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. Den skall kunna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Jfrden allmänna målbestämmelsen i I kap. I 8 andra stycket. Paragrafens förstamening är ett uttryck för ändamålet med skolplikten, som normalt fullgörs igrundskolan. 3 §Eleverna i skall ha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Särskiltstöd skall ges lill elever som har svårigheter i skolarbetet. Prop.1985/86: 10 Jfr 24 8 andra stycket och25 8 i 1962 ars skollag samt 5 kap, 13 § första slycket iskolföifaltningsutredningens lagförslag. anser jag att det för den nya skollagens delräcker med allmänt hållna bestämmelser rörande studiegången. Valmöjligheter ifråga om bl, a, tillvalskurser kan framgå av t, ex, skolförordningen ochläroplanen. Detsamma gäller olika stödformer. särskild undervisning, som i vissa fall kan överlåtas på l.ex.sjukvårdshuvudman, föreslär jag bestämmelser i 10 kap. 3 8, Tillskillnad från gymnasieskolan bygger pä principen att eleverna skallha en i huvudsak gemensam studiegäng. Såsomframgår av skolförordningen och läroplanen finns, utöver den för allagemensamma utbildningen, valmöjligheter inom ramen för temastudier och friaaktiviteter samt högstadiets tillvalskurser. Del finns också bestämmelser oms.k. anpassad studiegång för vissa elever. Härtill kommer bestämmelser somsyftar till att tillgodose särskilda utbildningsbehov, såsom föreskrifterna omförberedande dansundervisning. Del finns också för musikintresserade elever s.k. musikklasser i vissa kommuners grundskolor enligt särskilda föreskrifter. Iskolförordningen och läroplanen regleras vissa former av stöd, exempelvisspecialundervisning. 4 §Elever i skilda kommuners grundskolor och vid olika skolenheter inom samma kommun skall så långt möjligt få en likvärdig utbildning. Grundskolanär en skolform men vilar på principen om en för hela landet likvärdigutbildningsstandard. 5 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilken kunskaps- och färdighelsnivå som skall eftersträvas på olika områden och vilka moment som alltid skall ingå i utbildningen. Skolstyrelsen och de som verkar i skolan skall ha möjlighet alt välja mellan olika ytterligare moment. Paragrafenär uttryck för dels ansvarsfördelningen mellan staten och de kommunalahuvudmännen, dels principen att de som verkar i skolan, i första hand lärareoch elever, skall ha ett visst utrymme för att själva bestämma. Paragrafeninnebär inte att kursplanerna måste ange olika "ytterligare moment"mellan vilka val kan ske. Om ett centralt moment är allmänt formulerat kan däriligga att vissa delmoment är nödvändiga medan det i övrigt fmns utrymme förval. (4 kap. 6-9 S§) Prop. 1985/86: 10 68 Varje kommun skall anordna grundskola av den omfattning som krävsför att ta emot barn som har rätt att gå där enligt denna lag. Jfr488 första stycket skollag och I kap, 4 8 i skolförfattningsutredningenslagförslag. Med "barn somhar rätt att gå där enligt denna lag" åsyftas bestämmelserna i 4 kap. 10och 11 8§, 18 Varje kommun är elevområde för sin grundskola, om inte annat följer av andraeller tredje slycket. Enkommun eller en del därav skall för en eller flera årskurser ingå i elevområdetför en annan kommuns grundskola i stället för i elevområdet för den egnagrundskolan, om en sådan indelning behövs med hänsyn till kommunikationer ellerav andra skäl. Omen kommun med stöd av särskilt medgivande av regeringen eller annan statligmyndighet bedriver en speciell verksamhet i någon del av sin grundskola, fårregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för den delenfastställa ett eievområde som sträcker sig utanför kommunen. Jfr40 8 skollag och 4 kap. I 8 i skolförfattningsutredningenslagförslag. Jaghar behandlat frågor om elevområden för i den allmännamotiveringen (avsnitt 5. Elevområdenför elever i rör förhållandet mellan olika kommuners grundskolor.Skolenheterna i en kommuns grundskola hiir normalt skilda upptagningsområdeninom elevomrädet. Paragrafen avser inte de enskilda skolenheternasupptagningsområden. Om fördelningen av elever mellan skolenheter finnsbestämmelser i skolförordningen. Enligthuvudregeln i paragrafens första stycke skall elevomrädet för varje kommunsgrundskola sammanfalla med kommunens geografiska område. Andrastycket ger utrymme för en avvikande elevomrädesindelning i undantagsfall medhänsyn till kommunikationer eller av andra skäl. Med det senare åsyftas främstskolorganisatoriska hänsyn. För årskurserna på högstadiet behövs ett störreelevunderlag än för de lägre årskurserna, om kostnaderna per elev skall kunna hällaspä en rimlig nivå. Exempelpå fall som åsyftas i tredje stycket är den förberedande dansundervisning pämellan- och högstadierna som får anordnas i tre kommuners grundskolor. 8§ Beslul om indelning i elevområden enligt 7 8 andra stycket meddelas avlänsskolnämnden. Om de berörda kommunerna hör till olika län, skall beslutmeddelas av . får överklagas hos genom besvär. Enskildahar inte besvärsrätt. Beslut av får inte överklagas. Förstastycket gäller inte i den mån regeringen föreskriver annat. 1985/86:10 F()r.sta stycket Jfr41 och 42 88 skollag samt 4 kap. 2 och 3 88 iskolförfattnings-utredningens lagförslag. Beslut om elevomrädesindelningkrävs endast om ett eievområde skall täcka mer eller mindre än det geografiskaområdet för den kommun som är huvudman. Det blir i praktiken få fall. Enligl huvudregeln i 8 8första stycket är länsskolnämnden beslutsmyndighet. SÖ är beslulsmyndighel omkommunerna hör till olika län. SÖ är f.n. beslutsmyndighet i sådana fall endastom länsskolnämnderna inte enas. Jag anser det vara enklare och principielltriktigare att låta SÖ vara beslutsmyndighet i samtliga fall där tvä län berörs. Jfr54, 54 a och 54 b SS skollag. Denya bestämmelserna innebär att besvär kan föras upp lillregeringen. F.n.finns föreskrifter om att beslutar om elevomräden på grundskolanshögstadium. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) anser jagatt detta inte längre skall gälla. Utrymme för undanlagsföreskrifter bör dockfortfarande finnas. 9§ Till ett elevområde hör den som är bosall i rikel och som 1. är kyrkobokförd inomelevområdet, 2. inte är kyrkobokförd i rikelmen vistas stadigvarande inom elevomrädet eller 3. inte är kyrkobokförd och inteheller har stadigvarande vistelseort i riket men för tillfället uppehåller siginom elevområdet. Jfr43 8 skollag och 4 kap. 4 8 i skolförfattningsutredningenslagförslag. Jaghar behandlat frågor om elevområdestillhörighet i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.5). Såsomframgår av paragrafen kan endast den som är bosatt i rikel tillhöra ettelevområde. Definkionenav hemkorhmun i I kap. 9 8 hänger samman med bestämmelserna omelevområdestUlhörighet. Mottagandei grundskola (4 kap. 1014 §§) 10 § Varje kommun skalli sin grundskola ta emot barn som hör till skolans elevområde. 11 8 En kommun skall i singrundskola ta emot även barn, som inte hör till skolans elevområde, om barnetmed hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gä iden kommunens grundskola. Sådana frågor prövas av kommunens skolstyrelse, om inteannat följer Prop. 1985/86: 10 av 12 §. 12 8 Innan en kommun ett läsår i sin grundskola tar emolett barn. som inle hör till skolans elevområde, skall kommunens skolstyrelseinhämta yttrande från skolstyrelsen i den kommun till vars grundskolaselevområde barnet hör, om det inte med hänsyn till tidigare yttrande äronödigt. Om den första skolstyrelsen anser alt barnet skall lasemot men den andra skolstyrelsen avstyrker, skall den första skolstyrelsenöverlämna ärendet till . Hör kommunerna till olikalän. skall ärendet överlämnas till för avgörande. Jfr 44 8 skollag och 4 kap. 5 8 iskolförfaltningsutredningens lagförslag. Frågor som avses i 10-12 88 har jag behandlat i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.6.1). För enkelhetens skull talas i paragraferna om skolanselevområde. Såsom framgår av 7 8 andra och tredje styckena kan i undantagsfallett särskilt elevområde finnas för t. ex. en viss årskurs. Med att en kommim "tar emol" en elev i singrimdskola avses även del fallet att eleven får gä kvar där trots attförhållandena ändras. Typexemplet är att eleven har varit kyrkobokförd ikommunen men flyttat lill en annan kommun och kyrkobokförts där. Frågor som avses i 10 och 11 88 kan uppkomma underpågående läsär. Normall aktualiseras de emellertid inför ett nytt läsär. Såsomframgår av 12 8 är tanken att prövningen skall ske läsår för läsår. Observera isammanhanget 14 8. som ger eleven rätt alt gå kvar liisåret ut, trots all han I. ex. får ny hemkommun under läsåret. Beslut i frågor om mottagande av elev måste kunna fattasinnan läsåret börjar och därvid fattas under förutsättning att vissaförhållanden i fråga om kyrkobokföring m. m. r;°ider när läsåret startar.Kommunen får kontrollera alt förutsättningen håller, när läsåret börjar. Om något formligt beslut inle fattas - vilket kanske ärdet vanliga beträffande elever som redan går i kommimcns grundskola - fåreleven anses mollagen i och med alt han börjar skolgången för läsåret. Såsom framgår av 11 8 skall frågan huruvida"särskilda skäl" föreligger prövas med hänsyn till barnetsförhållanden. Vissaomständigheter som kan ha betydelse vid bedömningen av om särskilda skiilföreligger har jag berört i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6.1). Reglerna om elevområdestillhörighet i 9 5 förutsätter allsom särskilt skäl skall kunna beaktas en sådan omständighet som alt ändring ikyrkobokföringen drar ut på liden. Över huvudtaget måste det faktum att barnet stadigvarande vistas i en kommun beaktas idetta sammimhang, oberoende av orsaken till vistelsen. Del är fråga omskolplikt och rätt lill utbildning för barn som inte själva kan välja sinalevnadsomständigheter. Del kanfinnas fall där barnet vistas ungefär lika myckel i två kommuner. Föräldrarnakanske efter skilsmässa har gemensam vårdnad om barnet och Prop.1985/86: 10 låter detta bo växelvis hos båda. Om barnet är kyrkobokfört iden ena kommunen kan det normalt inte ha "särskilda skäl" att fä gä iden andra protokoll Av 14 8 framgår indirekt att den som t. ex. genom flyttning får ny hemkommununder ett läsår inle för kommande läsår kan anses ha särskilda skäl i lagensmening enbart med hänvisning till önskemål om att få gå kvar i samma skola. I12 8 första stycket finns reservationen "om det inle med hänsyn tilltidigare yttrande är onödigt". Yttrande behövs givetvis inte för varjenytt läsår om förhållandena är oförändrade. 13 §Beslut av skolstyrelsen eller länsskolnämnden i ärende om motta gande av barn i en kommuns grundskola, till vars elevområde barnet inte hör, får överklagas av barnets vårdnadshavare hos ge nom besvär. Beslut av får inte överklagas. Jfr10 8 andra stycket, 53 8 första stycket och 54 a 8 tredje slycket i 1962 årsskollag. Eftersomdet handlar om barnets intresse har endast barnets vårdnadshavare besvärsrätt.Jag har behandlat den frågan i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6.1). 14 8Den som enligl 1013 88 har tagils emol i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gä kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för beslutet ändras under läsårels gång. Bestämmelsenhar sin grund i praktiska överväganden. Kostnader(4 kap. 15-17 §8) 15 §' Utbildningen i grundskolanskall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgäng tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel sombehövs för att tillgodogöra sig utbildningen. I verksamheten får dock förekommaenstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. 16 8 Varje kommuns grandskolaskall .så långt möjligt organiseras på ett sådant sätt, att ingen elev som hörlill skolans eievområde enligt 7 8 första eller andra stycket skall behöva boutanför det egna hemmet pä grund av skolgången. I fall där detta ändå inträffarskall kommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställandeförhållanden. 17 8 Inom ett elevområde enligt 78 första eller andra stycket skall kommunen för eleverna i sin grundskolakostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägenslängd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos elev eller någon annansärskild omständighet. Beträffandebakgranden hänvisar jag lill den allmänna motiveringen (avsnitt 4) och vill härtillägga följande. ]00 ' 1 propositionens lagförslag har orden "att tillgodogörasig" lagils bort. Regleringen i 15-17 88 bygger på principen att elevernaskall ha en kostnadsfri utbildning. Såsom framgår av 11 kap, 6 8 har elevernaockså rätt lill kostnadsfri skolhälsovård. En jämförelse med bestämmelserna för gymnasieskolan visaratt 16 och 17 88 saknar motsvarighet där. I 5 kap. 14 8 finns en motsvarighettill 4 kap. 15 8. men när det gäller elever i gymnasieskolan kan huvudmannenbesluta att de skall hålla sig med vissa egna hjälpmedel. Bakgrundentill det i princip fullständiga kostnadsansvaret för huvudmannen i förhållandetill eleverna i är alt eleverna (själva eller genom föräldrarna)inte skall behöva betala för utbildning som de genom skolplikten är skyldigaatt genomgå. Detta är ett skäl till att huvudmannen inte pä grund av lagen ärskyldig att tillhandahålla fria skolmåltider men däremot att anordna behövligskolskjutsning gratis.