prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Härutöver har sedan mycket läng tid funnitsandra inslag i skolan, såsom morgonsamlingar. Före SIA-reformen ingick itimplanerna för högstadium tvä veckotimmar (dvs. ) i varje årskurs för vad som kallades fritt valt arbete. Det fritt valda arbetet syftade lill att geeleverna möjlighet alt inom skolans ram vid sidan av arbetet i obligatoriska ämnen och tUlvalsämnen ytterligare odla sina intressen i samband med utvecklingsbefrämjande aktiviteter. Det kunde innebära att en enskild elev eller en grapp av elever utförde studieuppgifter eller konkreta uppgifter i fråga om praktiskt arbete. De kunde exempelvis arbeta i en förening, göra något åt den egna miljön, hjälpa andra eller vårda djur och växter. kundeockså bedriva hobbybetonade friUdssysselsättningar, 1985/86: 10 I ochmed SlA-reformen försvann fritt valt arbete ur timplanerna för BUaga 14 /79 har eleverna på högstadiet istället fria aktiviteter i formav ej timplanebunden verksamhet. Enligt1980 års läroplan för (Lgr 80) har fr.o.m. /83 såvälhögstadiet som mellanstadiet fria aktivketer, även om samlad skoldag inteinförs. För högstadiets del skall de fria aktiviteterna omfatta tid ' och för mellanstadiets del tid motsvarande tvåstadieveckotimmar (stadieveckotimmar är det sammanlagda antalet veckotimmar förstadiets tre årskurser). Numerafinns i 5 kap. 3 a 8 skolförordningen ett slags definition av fria aktiviteter.Där står: I vissa fall anordnas under skoldagen, utanför lektioner ochmorgonsamling eller gemensam samling, för eleverna obligatoriska aktivitetervilka tillsammans med övrig verksamhet under skoldagen bildar en pedagogiskhelhet (fria aktiviteter). Friaaktiviteter anordnas dels enligt de nu redovisade bestämmelserna för högstadietoch mellanstadiet, dels - om samlad skoldag har införts inom ramen förbestämmelserna om samlad skoldag (se i det följande). Såsomframgår av Lgr 80 är de allmänna syftena med fria aktiviteter att tillgodoseoch stimulera elevernas verksamhelsbehov, sociala kontaktbehov och behov avkulturell stimulans, att stimulera elevernas egen föreningsverksamhet ochdärvid se till att den betraktas och behandlas som elevernas egen angelägenhet,organiserad och ledd av dem själva, att sUmulera till deltagande i skolansbeslutsprocesser och gå elevema tillhanda med hjälp av stöd i elevrådsarbetet,att bredda kontakterna med vuxna som är verksamma utanför skolan och att breddakännedomen om ortens förenings-, kultur- och fritidsliv och stimulera tillengagemang och aktivt deltagande i detta. Meningenär således att de fria aktiviteterna skall befrämja elevemas allmännautveckling utöver vad som normalt kan ske genom den limplane-bundnaverksamheten. Det skall ske på sådant sätt, att en pedagogisk helhet uppnås. Detbör påpekas att vissa slags verksamheter kan förekomma såväl i form av friaaktiviteter som i form av inslag i timplanebunden verksamhet. Som exempel kannämnas idrott, musik samt besök av föreningsföreträdare som berättar om sinförening och dess verksamhet. SIA-reformeninnebär bl.a. att kommunerna kan införa s.k. samlad skoldag i grundskolan.Varje kommun får själv utifrån elevernas behov och kommunens ekonomiska,personella och lokalmässiga resurser ta ställning till om samlad skoldag skallinföras. Samlad skoldag kan införas i hela inom kommunen eller videndast viss skolenhet eller visst stadium eller viss årskurs i en skolenhet.Såsom framgår av prop. 1975/76:39 s. 257 f. har man med hänsyn tik prakUska ochekonomiska ' I prop.1984/85; 100 bil. 10 föreslås ändring (s, 18 och 184 146 f.). problemför kommunerna valt att göra den samlade skoldagen friviUig för Prop.1985/86:10 kommunerna under en ej bestämd övergångsperiod. Numerafinns i 5 kap. 3 c S skolförordningen följande föreskrifter. Sam- Bilaga innebär att eleverna genom särskilda åtgärder skaU tas on-hand underhela den tid som skoldagen omfattar med stöd av beslut inom gällande tidsram.Fria aktiviieter skall anordnas för eleverna under de delar av skoldagen, som inletas upp av lektioner eller annan verksamhet som skall förekomma enligtförordningen eller av behövlig tid för vila och mäkid. Tid för fria aktiviieterfär läggas ut även före dagens första lektion eller efter dagens sista lektion.Vid utformningen av den samlade skoldagen bör, särskilt för elever pålågstadiet, eftersträvas att vistelsetiden i skolan för en och samma elev inteväxlar under veckans oHka dagar.' Skolstyrelsenbestämmer efter lokala behov och förutsättningar vilken längd den samladeskoldagen skall ha inom givna lidsramar, dvs. högst föreleverna i årskurserna 1 och 2 samt för eleverna i övriga årskurser.Samlad skoldag kan införas utan att skoldagen för den skull blir längre. Isådana fall anordnas fria aktiviteter pä hälUmmar och under andra uppehåll iden timplanebundna verksamheten. kan samlad skoldag medföra attskoldagen blir längre. Praktiska och organisatoriska överväganden med hänsyn UUde lokala förhållandena spelar in. Självfallet måste den tillkommande tiden, Hksomden övriga, ha ett pedagogiskt syfte. Hurden samlade skoldagen och då särskilt de aktiviteterna utformas är beroende avde lokala behoven och förutsättningarna. Densamlade skoldagen syftar ökade omsorger om elevema och ett mera varieratinnehåll i deras skolarbete till främjande av deras allmänna utveckling. ILgr 80 betonas att all verksamhet under skoldagen skall präglas av skolans måloch därför har ett pedagogiskt syfte. Den samlade skoldagen är enligl Lgr 80ett av uttrycken för den helhetssyn som måste anläggas på skolans verksamhet. Detär främst genom de fria aktiviteterna som den samlade skoldagen kan ge elevernanågot utöver vad en annan skoldag tillför dem. 2 De fria aktiviteternas innehåll Enligt5 kap. 3 a 8 skolförordningen är fria aktiviteter sådana obligatoriskaaktiviteter utöver lektioner m. m. som Ullsammans med dessa bildar enpedagogisk helhet. Innehålleti de fria aktiviteter som alltid skall förekomma på mellan- och högstadiernaoch de fria aktiviteter som är en följd av att samlad skoldag har införtsframgår av Lgr 80, som beskriver hur hela den icke timplanebundna tidendisponeras och därför tar upp även inslag av vila m. m. Meningenär att de fria aktiviteterna skall utformas mot bakgrund av de behov och föratsättningarsom föreligger i den enskilda kommunen och vid den enskilda skolenheten. 'Bakgrunden till sistnämnda bestämmelse är bl. a föräldrarnas intresse av såfasta 13 1985/86. 1985/86: 10 Iläroplanen ges vissa allmäniia riktlinjer och exempel. Där uttalas bl. Friaaktiviteter som en naturlig del av skolans verksamhet kan bli ett led, intebara i utökad och förbättrad omsorg om eleverna, utan också i en förbättring avindividualiserings- och slödmöjlighelerna inom skolan. För att lyckas måsteskolan både knyta an tik existerande intressen och skapa nya, utvecklandeintressen. Skolans personal och ledare i ungdomsföreningar och studieförbundmåste pä ett aktivt sätt medverka och informera eleverna om olika möjligheter.Många aktiviteter kan eleverna själva organisera och leda. Undersökningar harvisat att elevema ofta väljer slentrianmässigt och att valen styrs avtradition, kön och nöjesindustrins utbud. Skolan bör stimulera nya greppför att få variation och förnyelse. Idéburna, hobbybetonade, idrottsliga ochestetiska verksamheter bör befrämjas liksom en inriktning pä natur- och miljövårdsfrägor.Skolan skaU förmedla kännedom om och kontakt med fritidsgrapper ochorganisationer utanför skolan. Därigenom kan den ge eleverna beståendeintressen som kan leda till en meningsfull fritid. Ensidighet i urvalet börskolan undvika genom att tillse att fria akUviteter innehåller ettvariationsrikt program under läsåret. Verksamhetenkan organiseras i många former. I det följande anges några av dem. Tidbör anslås för gemensamma samlingar. Dessa kan innehålla informa- Uon och diskussion, program med kultureUa och sociala inslag, presenta- Uon av organisationer, föreningar och olika yrkesgrupper. Så långt möjligt bör de bygga på elevernas egna akUviteter.-------------- Inomvarje klass bkdar klassföreståndare och elever tiUsammans ett klassråd.Klassrådets verksamhet är en viktig del av skolans reguljära arbete. Det kan utom under lektioner - sammanträda under tid för morgonsamling och tid för friaaktiviteter. Tik denna kan också förläggas elevernas egen föreningsverksamhet, l.ex.sammankomster med elevrådet. Skolbiblioteketbör om möjligt vara Ullgängligt under hela skoldagen. Där kan elevema utvecklasina intressen genom att läsa böcker, tidningar och tidskrifter. Där är oftaskolans bästa utrymme för självständiga studier, för arbete i grupp ellerstudiecirkel. och kulturorganisationer bör kunna utnyttja skolansom forum för kullurakUviteter, utställningar, sagostunder m. m. Friaaktiviteter måste ge utrymme för elevernas eget ansvar för delar av arbetetinom skolan.-- Elever och elevgrupper bör hjälpa med dagligagöromål i skolan. De bör medverka i lokalvård, i biblioteks- och reproduktionsarbete och utföra enklare reparationer. ---- Äldreelever bör få leda olika grappaktiviteler. kunnadella i planeringen och genomförandel av friluftsdagar och lägerskolor. Underarbete i grapper, ledda av föreningar, lärare, fritidspersonal, kulturarbetare,föräldrar, elever och andra bör eleverna få möjligheter att utveckla olikaintressen. Pälågstadiet kan man anknyta tkl vad eleverna är vana vid från tiden i förskolan.Gränserna mellan lektioner och fria akUviteter kan bli flytande. Det kanupplevas positivt att under fria aktiviteter få tid att göra färdig enarbetsuppgift som påbörjats under lektionerna. Fri och skapande verksamhet,sång, musik, dramalik, arbete med bild, sagor och korta samHngs-stunderstimulerar fantasi och känsla. Påmekanstadiet och högstadiet - och i många fall redan på lågstadiet - kan man samlas kring olikafrågor som har sitt ursprung i lektionernas arbetsområden eller i teman och tiUvalskurser.Det är också viktigt att man inom olika ämnen fortlöpande söker nya vägar ochgenom diskussioner, medverkan av kulturarbetare och föreningsföreträdare ochläsning av litteratur ger eleverna stimulans tiU en berikande fritid utanförskoldagen. Andra aktiviteter kan haanknytning till allmänt idrottsliga, hobbybetonade, estetiska och idéburnaintressen. Hit hör exempelvis lagidrotter, folkdans, bild- och formarbete,djurvård, orkesterspel, motorkunskap, modellbygge och maskinskrivning. En Iredje gruppaktiviteter är de som organiseras av ledare för olika organisationer. Dennaverksamhet är ofta medvetet profilerad. Den kan till en väsentlig del varaidentisk med övriga aktiviteter men också vara en del av organisationernasungdomsarbete. Till sitt innehåll måste den anpassas efter elevernas ålder ochmognad. Ettomfattande inslag kan bli elevernas musikaliska sysselsättningar. 3 Ledningen av de fria aktiviteterna Denomedelbara ledningen av fria aktivteter kan handhas av lärare, fritidsledare,särskilt anlitad handledare, föräldrar, föreningsledare m.fl. Även elevernaskall ta aktiv del i planering och ledning av verksamheten. Det kan t. ex. skegenom att äldre elever handleder yngre. Enligtskolförordningens bestämmelser (14 kap. 9 a 8) är en lärare skyldig attmedverka i fria aktiviteter, om läraren kan anses ha förutsättningar för dettaoch om del erfordras. 1 läroplanens kommentarmaterial sägs all läraren ellerspecialläraren i mänga fall är den självklare handledaren av fria aktiviteter,eftersom lärarna känner eleverna väl och kan inpassa de fria aktiviteterna somen del i den helhet som skolarbetet skall utgöra. Uppgifterna för densom leder fria aktiviteter beror givetvis på aktiviter-nas art. I många fallblir det helt enkelt fråga om att visa hur man gör (t. ex. vid idrottande,musicerande, hobbyverksamhet, reparationer). I andra fall kan det vara fråga omatt hålla föredrag om t. ex. en viss förenings verksamhet. Skolledningen harett ansvar för att de fria aktiviteterna leds av därtill lämpade personer päett sätt som stämmer med skolans mål. 4 Säkerställande av objektivitet och allsidighet Läroplanensmål och rikUinjer med deras krav på saklighet och allsi-dighel gäller allverksamhet i skolan och således även de fria aktiviteterna. Beträffandede fria akUvitelerna framhålls i läroplanen alt ensidighet i urvalet börundvikas genom att skolan tillhandahåller ett variaUonsrikt program underläsåret. Fråganom objektivitet och allsidighet aktualiseras främst vid föreningsmedverkan,som kan förekomma såväl under lekUoner som i fria aktiviteter. I läroplanen betonasföreningarnas roll i det svenska samhället och behovet av alt låta eleverna fåkontakter med föreningslivet. Enligt läroplanen bör föreningarna inom ramenför de allmänna målen för skolan själva få svara för verksamhetens utformningunder fria aktiviteter. Det sägs att föreningar med bestämda program skall harätt att verka för sin uppfattning och att detåligger skolstyrelsen och skolledningen alt svara för balans och aksidighetgenom urvalet av föreningsaktiviteter. Det kan ibland inträffaatt endast vissa politiska föreningar eller vissa trossamfund har möjligheteller intresse att medverka i skolan. Detta fär då enligt uttalande iläroplanen inte hindra all verksamhet. I stället bör skolans lärare itillräcklig omfattning på lekUoner orientera om och belysa andra idéer, så atteleverna kan få en helhetsuppfattning baserad på en sä allsidig information sommöjligt. Strävan bör dock vara att föreningar med olika åskådningar självamedverkar i skolan. StockholmsskoldirekUon beslöt den 1 febraari 1979 att samlad skoldag fr.o.m. läsåret1979/80 skulle införas i samUiga klasser på lågstadiet i kommunens grundskola.Den 26 aprk 1979 beslöt skoldirektionen i anledning av en av skolförvaltningenlämnad redovisning angående planering för den samlade skoldagen att införandetav sådan pä lågstadiet skulle genomföras successivt under läsåren 1979/80 och1980/81. Vidtiden för skoldirektionens beslut gällde beträffande samlad skoldagföreskrifter i 5 kap. 2 S skolförordningen i dess lydelse enligt SFS 1978:588och anvisningar i 69. Besväranfördes över skoldirektionens beslut . Klagandena anförde ihuvudsak följande. Innebörden av skoldirekUonens beslut blir att elevema ålagtsnärvaroplikt i skolan för annan verksamhet än undervisning i skollagens mening.Föreskriften i 5 kap. 2 8 skolförordningen och skoldirektionens beslut saknarstöd i lag och strider även mot regeringsformens bestämmelser om normgivningsmaklen.Det föreligger även en risk för att elevema tvångsvis kan bU utsatta förindoktrinering genom olika politiska och religiösa sammanslutningar. Detta kaninnebära ett hot mot den fria åsiktsbildningen och beslutet kan därför ävenstrida mot 1 kap. 1 8 och 2 kap. 12 8 andra stycket regeringsformen. Måletavgjordes av regeringsrätten (RÅ812:14). Majoriteten anfördedärvid bl. a. följande: Enligt5 kap. 2 8 skolförordningen i dess lydelse enligt förordningen 1978:588omfattar skoldagen 1. för eleverna timplanebunden undervisning i ämnen, 2.obligatorisk verksamhet av annat slag än undervisning i ämnen och praktiskyrkesorientering, om kommunen beslutar det, 3. verksamhet vilken i övrigt skaUförekomma enUgt skolförordningen samt 4. måltids-uppehåk och raster. I 5 kap. 48 skolförordningen föreskrivs att i läroplan för skall anges måloch rikUinjer för skolans arbete samt aUmänna anvisningar för skolansverksamhet. I läroplanen skak, föratom timplaner och kursplaner förundervisningen i ämnen och för praktisk yrkesorientering, finnas allmännaföreskrifter om obligatorisk verksamhet under skoldagen av sådant annat slagsom nämnts under punkten 2 ovan. Sedanriksdagen i skrivelse anmält sina beslut med anledning av prop. 1975/76:39angående skolans inre arbete m.m. lät regeringen göra en revidering av mål och riklHnjeri läroplan saml faställde härefter i förordning dedelar av läroplan för grandskolan. som avsåg målen ochriktlinjerna samt timplaner. härefter i särskildpublikation läroplan för vUken utöver de nämnda delarna innehöllanvisningar m. m. Bilasa 14 Denu nämnda föreskrifterna utgör stödet för införandet i av den s. k.samlade skoldagen. Den författningsmässiga regleringen grundas bl. a. på ett ilagen 1975:159 om ändring i 55 8 skoUagen ål regeringen givet bemyndigande attmeddela föreskrifter, som avses i 8 kap. 3 8 regeringsformen och som gällerarbetets anordnande i grandskolan. Enligt lagrammet fär regeringen även meddelaföreskrifter om kommuns befattning med samt överlåta ätförvaltningsmyndighet att meddela närmare föreskrifter i nu nämnda hänseenden. Iläroplanens aUmänna anvisningar anges att samhället har ett övergripandeansvar för att barn och ungdomar får växa upp i en miljö som främjar utveckUng.Detta föratsätter en väl fungerande samverkan mellan hem, skola, organisationer,föreningar och andra i samhäUet med ansvar och intresse för barnens ochungdomarnas utvecklingsmiljö. Skolan är en viktig del av denna miljö. Underhela skoldagen måste därför skolan UUsammans med hemmen, föreningslivet ochsamhället i övrigt ta ansvar för omsorgen om barn och ungdomar. Allt arbete iskolan skall anknyta och i görligaste mån återspegla olika delar avomvärlden, inbegripet den historiska bakgranden. Eleverna bör under skoldagenfä kontakt med vad som sker i närsamhället såsom kommunens kultur- och fritidsulbud,kom-munalpoliUska frågor saml arbetslivet. Företrädare för föreningsliv, fackligaorganisationer och för andra verksamheter inom kommunen får därigenomtillfälle att medverka och organisera verksamhet under skoldagen. Skolstyrelsenansvarar för hur skoldagen utformas och genomförs. Det är en lokal uppgift altge den icke timplanebundna delen av skoldagen ett innehåll som svarar mot måloch rikUinjer för skolan. Densamlade skoldagen utgör en del av de reformförslag som lades fram avutredningen (SOU 1974:53) om skolans inre arbete (). I propositionen1975/76:39 tog föredragande statsrådet upp SIA:s förslag om samlad skoldag ochanförde bl. a. följande. Att ge en samlad skoldag ett för eleverna rikt ochdifferentierat innehåll måste vara en lokal uppgift som skall bygga på de föratsättningaroch behov som föreligger i den enskilda kommunen och vid den enskildaskolenheten. Kommunema bör få ansvaret för att utforma en skoldag som förutomundervisningen ger möjlighet till omsorg och fritidsakUviteter av olika slag.Skolan bör inte bara sörja för verksamheten under lektioner eller annan kursplanebundenverksamhet utan också skapa förutsättningar för att eleverna får möjlighet attdelta i en för dem meningsfull verksamhet. Hela skoldagen bör utnyttjas och närvaropliktbör gälla all verksamhet under skoldagen. Ifråga om den samlade skoldagens innehåll framhöll föredraganden bl. De nyaverksamheterna under skoldagen bör kunna leda en förnyelse av skolarbetet.Genom att väva in olika verksamheter i varandra kan man uppnå ett arbetssättsom är obundet av de arbetsformer som präglar skolan. Föreningslivetsarbetssätt och beslutsformer kan därvid utgöra en källa tUl förnyelse.Föreningslivels medverkan måste ske pä deras egna villkor och bygga på ettförtroende från samhällsorganens sida. Jag vUl också understryka vikten av atteleverna får möta representanter för folkrörelsen i undervisningen. Med sinerfarenhet och sitt engagemang har folkrörelseföreträdarna goda föratsättningaratt berika undervisningen och levandegöra aktuella frågeställningar. Det kan t.ex. ske när företeelser behandlas där folkrörelseföreträdare har speciellsakkunskap eller där skilda värderingar skall belysas. 1985/86: 10 uppehöll sig mera utförligt vid föreningsverk- samhetenoch dess betydelse för skolarbetet samt anförde härom bl. BUaga 14 FöreningsHvetsbetydelse för skolan har understrukits av både barnstuge- Även flertalet remissinstanser har uttalat sin positiva inställningtill föreningslivets medverkan i verksamheten. Såväl somskolöverstyrelsen och kommunförbundet framhåller det viktiga i attungdomsorganisationerna ges möjlighet att medverka i verksamhet underskoldagen. Även LO och TCO m.fl. tillstyrker förslaget om föreningslivetsmedverkan men betonar vikten av att organisationernas medverkan färske på deras egna villkor och utan inblandning eller styrning av myndigheter eUerinstitutioner. Mot bakgrunden av den vilja som föreningslivet visat till attöka sina insatser anser jag det vara av stor vikt att skolan Ukmötesgårföreningarnas önskan att engagera sig i skolan. Del är därför naturUgt attskolan och dess ledning stöder elevernas föreningsverksamhet. Även omföreningslivets verksamhet till övervägande del kommer all bedrivas under denallmänna fritidsverksamheten dvs. efter skoldagens slut, är del angeläget allföreningarna bereds möjlighet alt organisera verksamhet under skoldagen. Ilikhet med flera remissinstanser delar jag uppfattningen att om det finnsföreningar som i en skola kan överta verksamhet som eljest binds avbestämmelser i skollag, skolförordning eller läroplan kommunen bör avstå frånegna konkurrerande verksamheter. Detta bör dock inte hindra att även kommunengår in i samma skolenhet bl. a. för att komplettera utbudet så att eventuellensidighet i verksamheten undviks. Föreningarnas verksamhet under skoldagen fårinte strida mot skolans mål och rikUinjer. Är detta villkor uppfykt, anser jagatt de bör kunna bedriva sin verksamhet på egna viUkor. Den förenings-drivnaverksamheten under skoldagen bör ske i grupper. Eleven själv bör i samråd medhemmet anmäla sig till en eller flera grupper med verksamhet som pågår olikaveckodagar . Klagandenahar i målet gjort gäUande att barnen genom skolförordningens föreskrifter omden samlade skoldagen föreläggs en närvaroplikt i skolan för annan verksamhetän undervisning i skoUagens mening och alt detta strider mot bestämmelsen i 2kap. 8 8 regeringsformen om skydd mot frihetsberövande och om rörelsefrihet.Begränsning av den fri- och rätUghet som avses i nämnda lagrum kan enligt 2kap. 12 8 regeringsformen ske endast genom lag, vilken lag därtill skall vara tikkommeni den särskilda ordning som avses i 12 8 iredje stycket. Om tvånget attfullgöra skolplikt är att se som en begränsning av rörelsefriheten, ärskolförordningens föreskrifter om den samlade skoldagen grundlagsstridiga,oavsett huruvida föreskrifterna avser den i skokagen angivna verksamheten ellerej. Delegerad normgivning är nämHgen inle Ullåten som medel alt inskränka den grundlagsskyddaderörelsefriheten. SkolpHktensförhållande till 2 kap. 8 § regeringsformen framgår ej direkt av grandlagen.Inte heller förarbetena lill denna innefattar något klarläggande av frågan.Före UUkomsten av skokagen (1962:319) var skolplikten för barn i allmänhet intefastslagen i samfåUt stiftad lag utan reglerad i stadgor utfärdade av Kungl. Maj:t.När bestämmelser om skolplikt upptogs i skollagen, motiverades detta med attdet ansågs naturligt att, oavsett om man uppfattade skolplikten som en renskyldighet eller huvudsakligen som en förmän, de principer fastsläs i lag somgäller den enskUdes förhållande tUl samhället och vilka fått ett uttryck genomSveriges anslutning tiU artikel 2 i tiUäggsprotokoUet tillEuroparådets konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna (prop. 1962:136 s. 52 jfr s. 22-24). 190 och utbildning får enligt 8 kap. 7 8 första stycket 6. regeringsformenefter bemyndigandei lag överlämnas till regeringens normgivningskompetens Prop. 1985/86:10 utanhinder av att de hör till del primära lagomräde som avses i 3 § av kapitlet,dvs. utgör föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det Bilaga 14allmänna och gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Såvitt gäller bl. a.grundskolan och arbetet där har såsom tidigare nämnts sådant bemyndigandegivits i 55 8 skollagen. Vad här anförts om motiven till att skolplikten 1962överfördes till lag och om regeringsformens föreskrifter rörande normgivningskompetenseni fråga om undervisning och utbildning talar för att skolplikten inte hör tillde ämnen om grandläggande fri- och rättigheter som är förbehållna detobligatoriska lagområdet.