prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 9) i första hand avsåg /85, har i anmälan till tilläggsbudget I för /86 (prop. 1985/86:25 bil. 7) hemställts om ytterUgare medel för lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån pä 125 milj. kr. resp. 25 milj. kr. Utöveri de tre nämnda regionerna har regeringen lämnal slöd till särskil- Prop.1985/86: 100 da uivecklingsprojekl även i andra regioner för alt åstadkommaförnyelse Bil. 14 av näringslivet och skapa ny sysselsällning. Som exempelkan jag nämna , , och lån. På regeringens uppdrag har statens industriverkutrett vilka åtgärder som krävs för ulveckling och förnyelse av del gotländskanäringslivet. Förslag har överlämnats till regeringen och dessa beredsnu inom . Delnordiska regionalpolitiska samarbetet har utvecklats successivt. Vid ell nordiskl minislermöle beslutades all lill session lägga fram etl förslag till reviderat samarbetspro gram för regionalpolitiken i . En viktig del av detla utgör förslagen ' fill etl ytterligare förstärkt samarbete i gränsregioner. Samarbetet har utvecklats starkt och givit betydande konkreta resultat. har vidare beslutat att överlämna etl förslag till om en överens kommelse mellan de nordiska länderna om att inrätta en nordisk utveck lingsfond för Västnorden och ett förslag till stadgar för verksamheten. Riktlinjernaför energipolitiken har lagts fasl genom beslul (prop.1984/85: 120, NU 30, rskr 362). Dessa rikfiinjer innebär alt samhällets ochindustrins behov av en billig och säker energiförsörjning skall tryggas genomett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. En effekliv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Kärnkraften skall utnytfias . Senasi år2010 skall den sista reaktorn tas ur drift. Strategin för all förbereda och säkerställakärnkraftens avveckling är utformad så alt de beslut som successivt behöver fattas kan gmndas på ell så aktuellt underlag som möjligl. Belräffande såväl hushållning och effek tivisering som miljövänlig energiteknik går utvecklingen nu snabbi. Kärn kraften skall ersättas i försia hand genom effektivare elanvändning och i andra hand genom övergång lill inhemska bränslen, solvärme, naturgas, m. m. 1 tredje hand kan nya elproduklionsanläggningar bli aktuella, dock endasl i den utsträckning detla behövs för all komplettera de andra alter nativen. Avvecklingenav kärnkraften bör genomföras stegvis. Vid regelbundet Prop. 1985/86: 100återkommande avstämningar bör med utgångspunkt i aktuellt Bil. 14beslutsunderlag lägga fast de närmare riktlinjerna. Regeringen har tillkallat etlsärskilt samrådsorgan, energirådel, för fortlöpande informationsutbyte ochdiskussion om åtgärder som har vidtagits eller behöver vidtas för attförbereda och genomföra kärnkraftsavvecklingen. Vid rådels första sammanträde redovisades enprecisering av regeringens strategi för avvecklingen. Denna strategi innebärföljande: Ar 1990 skall regering och riksdag kunna lägga fasl en plan förulvecklingen av hushållning och alternativ energiproduktion. Ar 1995 skallregering och riksdag kunna fatta beslut om en omställningsplan som konkretvisar hur de olika reaktorerna skall fasas ul och ersättas med ny teknik samlom den lagstiftning som skall reglera omställningen. Vid slutet av 1990-laletskall omställningen inledas och sedan genomföras successivt. Ar 2010 skallkärnkraftsavvecklingen och omställningen vara avslutade. Kommunernas planeringsansvar på det energipoliliskaområdet har vidgats. En plan för tillförsel, distribution och användning avenergi skall finnas i varie kommun fr. o. m. . Frågor om hur utsläppen av försurande och andramiljöpåverkande ämnen från energisystemet kan begränsas har fått en framträdandeplats i energipolitiken. Genom omläggning av energiförsöijningen, minskad förbrukningoch skärpta miljökrav har utsläppen av svaveldioxid kunnat minskas med drygl70%, från år 1970 till 264000 lon . Målel är alt nå ned lill200000 ton och . Som etl led i detla arbeieundersöker statens energiverk bl.a. möjlighelerna all minska svavelhalten ioljor genom raffinaderilekniska åtgärder. Vad gäller utsläpp av kväveoxider utredernaturvårdsverket och på regeringens uppdrag vilka ålgärder somkrävs för att minska dessa . De båda myndigheterna harockså i uppdrag atl utreda vilka ulsläppskrav som bör gälla vid förbränning avavfall. De skärpta miljökraven i har medfört enefterfrågan på och en inhemsk marknad för teknik som klarar sådana krav. Dettahar medfört att tillverkningsindustrin har gjort stora satsningar på utvecklingav denna nya teknik. De anläggningar som beställts har givit industrinerfarenheter och goda referensobjekt som skapar förutsättningar förexportframgångar. Ulvecklingen har påskyndats genom det statligaenergiforskningsprogrammet och genom statens stöd lill prototyp- ochdemonsirationsanläggningar. Statligt stöd genom bränslemiljöfonden harunderiältal köparnas möjligheter att anskaffa anläggningar med ny miljövänligteknik. strävan att ligga i främsta ledet när detgäller skärpta utsläppskrav m. m. har således visat sig få en klart positiveffekt såväl på miljön som på svensk industris internationella konkurrenskraft. Ulredningen (I 1984:02) om el och inhemska bränslen() har tiU uppgift all analysera användningen av el för olika ändamål - för industri, belysning, hushållsel, elvärme m. m. - och bedöma om utvecklingen över ensslämmer med den långsiktiga energipolitiken och strategin för kärnkraf tens avveckling. I uppdraget ingår också alt bedöma förutsättningarna på 36 längre sikl föranvändningen av inhemska bränslen och all uireda möjlighe- Prop. 1985/86:100 ler och hinder för att öka exporten av el. Ulredningen kommer atl lämna Bil. 14 sitt slutbetänkande . Omställningen av energisystemet mot etl minskatberoende av olja går snabbt. Oljans andel av energiförsönningen beräknas år1985 uppgå till mol i sluiet av 1970-talel. Den kommandekärnkraftsavvecklingen ställer ytteriigare krav på omställning avenergisystemet, bl. a. vad gäller utveckling av hushållning och alternativenergiproduktion. Jag avser därför föreslå regeringen atl i en särskildproposition redovisa förslag till vissa ytterligare åtgärder föromställning av energisystemet. Jag kommer därvid bl.a. all föreslå alloljeersättningsprogrammet ombildas till etl särskill leknikintroduklionsprograminom energiområdet. Det gällande treårsprogrammet för forskning ochutveckling inom energiområdet fastställdes av (prop.1983/84: 107 bil. 9, NU 45, rskr 407). I programmet ingår fem olika program:energianvändning i industriella processer, energianvändning för transporteroch samfärdsel, energianvändning för bebyggelse, energitillförsel samt övriglångsiktig forskning och grundforskning. Inom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringengörs stora utvecklingsinsatser för att få fram energisnål processteknik ochteknik för återvinning av energi. Elt omfattande arbeie avser ulveckling avteknik och metoder för alt minska energianvändningen inom transportsektorn,bl.a. utveckling av mer effektiva och miljövänliga förbränningsmotorer ochalternativa drivmedel. Vidare lämnas slöd lill utveckling av nya system förperson- och godstransporter. Når det gäller energianvändningen i bebyggelsepågår arbete inom bl. a. solvärmeteknik, värmepumpar, naturvårme, värmelagringoch värmedistribution. Vad avser forskning och ulveckling för produklionav energi görs insatser inom områdena skogsbränslen, lorvbränslen,energiodling, bränsleförädling och förbränningsanläggningar. Vidare ingår iarbetet också utveckling av ny elproduktionsleknik, t.ex. moltrycksproduktion,bränsleceller och vågenergi. Inom forskningsprogrammet ägnas betydande resurserål målinriktad grundforskning med sikte sårskilt på energisektorns behov avgrundläggande kunskapsuppbyggnad. träffades en överenskommelse mellanstaten och kraflin-duslrin om ett nytl utvecklingsprogram för vindenergin.Krafiindustrin och slaten har åtagit sig all svara för vardera hälften avutvecklingskostnaderna. Därmed har ett sleg tagits mol en ulveckling av andragenerationens vindkraftverk. tillkallades en särskild utredare () med uppgift all lämna förslag på hur del statliga siödet till energiforskningen skall vara uppbyggt och strukturerat i fortsättningen. I uppdraget ingår också all uireda organisations- och ansvarsfrågorna, där särskild uppmärksamhet skall ägnas ål frågan om energiforskningsnåmndens framtida roll. Vidare ingår all se över styrformerna och behandla frågan om behovel av en särskUd utvärderingsfunktion för energiforskningsprogrammel. skallredovisa sitt uppdrag . 1985/86: 100 Underdet har energianvändningen i väriden ökat något."" ' Denna utveckling år resultatet av två varandra motverkandetendenser. Medan den lotala energianvändningen minskademed i och i - de två mest energikrävandeområdena i världen - skedde en kraftig ökning avenergianvändningen i utvecklingsländerna. Förbrukningen av alla energislag utom olja har ökatsedan år 1973. Den snabbaste ökningen har elproduktionen i kärnkraftverk ochvattenkraftanläggningar svarat för. Oljan har i de industrialiserade ländemaförlorat stora delar av sin marknad för elproduktion och uppvärmning. Elt undanlagär marknaden för drivmedel som näslan helt domineras av oljeprodukter ochväntas göra det under en överskådlig framfid. Ulvecklingen i har i slort följt sammamönster som i övriga industriländer. minskade denlolala slulliga energianvändningen i med ca (). har gjorl en bedömning av energianvändningens ulveckling under år1985 och dessulom en prognos för . Uppgifter om delta liksom omenergianvändningens fördelning pä olika sektorer framgår avföljande tabell. Bostäder, service m. m. Förändring från föregående år, % -2,9 'TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar Inkl. bunkring för ulrikessjöfart Ej temperaturkorrigerat Energianvändningen inom industrin bedöms bli istort sett oförändrad , jämfört med . Enfortsatt omfördelning mellan olika energislag väntas dock ske. Användningen avolja förutses således minska, medan användningen av kol och koks saml el vänlasöka något. Industrins användning av inhemska bränslen bedöms minska något underår 1986, jämfört med , lill följd av en minskad användning av bark ochlutar i massa- och pappersindustrin. Naturgas väntas svara för ca I TWh avindustrins energianvändning och för ca . Energianvändningen inom transportsektorn har varitrelativt stabil un der den senaste tioårsperioden. Så gott som hela sektorns energianvänd ning består av oljeprodukter (bensin och dieselolja). förutser en svag ökning av användningen av dieselolja till följd av den förväntade produktionsökningen inom industrin. Energianvändningen i sektorn bostäder, service m. m.består främst av energi för uppvärmning av bebyggelsen; Under de senasle årenhar energianvändningen för uppvärmningsändamål minskat kraftigt. Orsakerna ärdels energihushållning, dels övergången från olja till el och Qärrvärme ochdärmed sammanhängande energieffeklivisering. Den ökning av sektorns energibehovmellan , som framgår av tabellen, beror enligt energiverketuteslutande på all var onormalt kall. Om värdena korrigerasför klimatförhållandena under de olika åren framkommer attnormalårsförbrukningen har minskal med ca (1,) mellan åren 1984 och1985. förutser verkel en fortsatt minskning med ca . Denutveckling som har pågått sedan sluiet av , med en snabbi minskandeandel oljevärmda byggnader och en snabb ökning av elvärmen, bedöms enligtenergiverket komma att fortsätta även . Sammanlaget förväntas således en fortsatt övergång frånolja till framför allt elenergi, vilket framgårav följande tabell.Energianvändningens totala nivå (efter temperaturkorrigering) är sedan några åri del närmaste oförändrad. Denna bild väntas bestå även . Prop.1985/86: 100 Bil. Bostäder, service m.m. -1,5 1.0 2,3 -2,0 Hur den lotala energitillförselnfördelar sig och väntas fördela sig på primära energislag åskådliggörs iföljande uppställning. NaturgasKol, koks Inhemska bränslen Spillvärme" Värmepumpvärme Vattenkraft(brutto) Kärnkraft (brutto) Nettoimport av el ' = oljeekvivalenter. "Insatt i fjärrvärmeproduktionen. * Enbart i fjärrvärmeanläggningarexkl. Demest påfallande dragen i ulvecklingen är dels den fortsatta minsk- Prop.1985/86: 100 ningen av oljeanvändningen (med undanlag för del extremi kallaårel Bil. 14 1985), dels den ökade andelen kärnkraft i energiförsörjningen.Det senare beror på att de tvä sista reaktorerna i kärnkraftprogrammet -och III som togs i kommersiell drift - beräknasvara i full kommersiell drift . Av tabellen framgår vidare atl energiverketförutser en fortsatt svag ökning av användningen av inhemska bränslen. har också presenteratprognoser för energiförsörjningen . Den lotala slulliga energianvändningen bedöms kommaall öka myckel svagt, eller med i genomsnitt 0,fram . Densamlade slulliga användningen skulle därmed komma att uppgå till ca år1990. Bakom ökningen ligger en relativt stark ökning av transportsektornsenergianvändning, en svag ökning inom industrin och en fortsatt minskning avenergianvändningen för sektorn bostäder, service m. m. räknar med en forlsall minskning avoljeanvändningen med i genomsnitt 2,fram lill . oljeprodukternas andel av den totala energitillförseln - skulle därmedkomma all uppgå till . För samtliga övriga energislag förutses enökad tillförsel. Främst gäller detta för de inhemska bränslena, men ävenproduktionen av el i kärnkraft väntas öka . Också användningen avkol väntas öka . Den nivå som förutses för ligger dockväsentligt lägre än vad som anlogs i början av 1980-ta-let. Naturgasen bedömssvara för en energitillförsel om ca är 1990. Gällanderiktlinjer för energianvändningen innebär bl.a. en strävan altenergianvändningen inte skall översliga dagens nivå. Dettaföruisäller bl.a. en fortsatt energihushållning inom uppvärmningssektorn. Enmedveten och effektiv elanvändning skall främjas. Delta är särskilt viktigt idet längre tidsperspektivet inför kärnkraftens avveckling. De väsentligastestyrmedlen är priset på energi samt information, utbildning och rådgivning.Inom ramen för de nationella riktlinjerna förutsätts atl energihushållningenskall bedrivas utifrån de skiftande lokala förutsättningarna. Kommunerna haren viktig roll i detta sammanhang. Inom industrisektorn har rådgivningen lill små ochmedelstora förelag bedrivits i oförändrad omfaitning. Som stöd för rådgivningsverksamhetenhar statens industriverk fortsatt att ge ut speciella energihäften för självstudier.Vidare har energisparhandböcker utarbetats för vissa branscher. Branschvisa seminarier om energihushållninggenomförs inom ramen för Nordiska ministerrådels program. Sådana seminarier harhållils för bl.a. trädgårdsnäringen, konservindustrin, massa- ochpappersindustrin samt beträffande spillvärme för s. k. havsodling. För alt ytterligare stimulera lill energihushåUninginom industrin har statens energiverk lämnat stöd lill uppbyggnaden av en inom industrin 40 frivillig organisation.Denna organisaiion syfiar lill samordning och infor- Prop. 1985/86: 100mationsulbyte i energihushållningsfrågor saml till alt belysaenergihushåll- Bil. 14 ningens ekonomiska betydelse i företagen. Inom transportsektorn är oljeberoendet oförändralhögt. På kort sikt finns det små möjligheter atl minska beroendet av olja.Däremot går det alt åsiadkomma vissa effekfiviseringar av sektornsenergianvändning. Transporträdet och statens energiverk har i samrådmed andra myndigheter och organisationer inom transportområdet påbörjat ellarbeie med ett program för opinionsbildning om transportsektornsenergihushållningsproblem. Rådet har också bedrivit informalionsverksamhel iform av kampanjer, artiklar m. m. a. har rådet i samverkan med påbörjat ett arbete med etl informationsprogram förbusstrafiken. Vidare har en utvärdering skett av genomförda utbildningsprogramför laslbilslrafiken. På längre sikl är del angelägel att få framalternativa drivmedel och drivsystem. Med stöd fråntransportforskningsberedningen pågår på flera håll i landel sådana försök inomkollektivtrafiken. Beredningen bedriver också etl stort antal andra projekt sombl. a. syftar lill en båttre transportplanering och ett effektivarefordonsval. Inom sektorn bostäder, service m.m. minskar sedanflera år energibehovet, bl. a. till följd av en omfattande energihushållningsverksamhet.Fortfarande återstår emellertid betydande möjligheter atl med god ekonomiåstadkomma ytterligare energibesparingar genom såväl enkla som mergenomgripande ålgärder. Del är härvid angeläget att driva ulvecklingen vidare,t. ex. när det gäller syslem för lägre temperaturer och system som inte gersådana bindningar till el atl kärnkraftsavvecklingen försvåras. För meromfattande, främsl byggnadsiekniska, ätgärder är det angeläget att dessasamordnas med bostadsförbättringsålgärder och andra åtgärder för upprustning m.m. av byggnader. Av statens energiverks årliga sammanställning av destörsta statliga myndigheternas energispararbete framgår bl.a. atl insalsernaunder budgelårel 1984/85 har varit avsevärt mera omfattande på byggnadssidanän pä fordonssidan. planerar att göra en mera djupgående analys avmyndigheternas energihushållningsarbete i samband med redovisningen /87. Som vägledning för energihushållningsverksamhetenpå lokal nivå behövs konkreta hjälpmedel som gör det möjligt att på elllättfattligt sätt jämföra den egna byggnadens energianvändning med andra avsamma typ. har fått i uppdrag att i samarbete med bl. a.statens råd för byggnadsforskning och statens planverk uiforma etl sådanthjälpmedel i form av specifika energianvändningstal, s. k. nyckeltal, förbostäder och lokaler. Uppdraget skall redovisas senasi . Från finansieras kommunernasrådgivnings- och besiklningsverksamhel när del gäller energihushållning i byggnader hell med kommunala medel. De överläggningar som har förts med rörande kommunernas fortsaita insalser inom energi- hushållningsområdet har resulterat i en principöverenskommelse om all energirådgivningen bör fortsätta och inordnas i kommunernas ordinarie 41 Avsiklen är att också energirådgivningen lillnäringslivet skall integreras Prop. 1985/86: 100 med annan rådgivningsverksamhetsom bedrivs för atl stödja näringslivets Bil. 14 utveckling, varvid detslalliga slödel till verksamheten i nuvarande form skall kunna trappas ned.Samtidigt skall den utbildningsverksamhel som f. n. bedrivs inom ramen förindustriverkets och stödverksamhet överföras lill delreguljära utbildningssystemet. har därför på regeringensuppdrag utrett förutsättningarna för en sådan integration vad avser såvälulbildning som rådgivning. Deninternationella oljemarknaden har även kännelecknats avöverkapacitet. Anpassningen till en förändrad struktur på efterfrågesidan harfortsatt. Under försia uppgickråoljeproduklionen i världen till 55,9 miljoner fal per dag (ett fat = 159 I). Det innebär en minskning jämfört med år1984. OPEC-ländernas sammanlagda produktion minskade under jämförelseperiodenmed och var 15,6 miljoner fal per dag. Speciellt kraftigvar neddragningen av produktionen i Saudi . Oljeproduktionen iOECD-området uppgick till 16,8 miljoner fat per dag,en uppgång med 0,6 miljoner fat per dag jämfört med situationen etl årtidigare. Av råoljeproduktionen från , som nåddenivån 4,4 miljoner fat per dag, kom från och frånNorge. övergavs den officiellaprissättningen för produklionen från . 1 praktiken har det gamlasystemet ersatts av etl, mellan köpare och säljare, förhandlat pris perråoljelast. De beräkningar som det inlernalionellaenergiorganet lEA har gjort belräffande oljekonsumlionens ulveckling inomOECD-området visar på en nedgång med 2,. För år1986 beräknas oljekonsumtionen stagnera nivå. Den svenska försörjningsbilden har radikaltförändrats . OPEC-slaterna, som tidigare domineradetillförseln, svarar nu för endast av vårt råoljebehov. kommermerparten av råoljan från och . uppgick den totalaråoljeimporten till , varav 6,4 miljoner från Storbritannienoch 3,2 miljoner från . Följande tabell visar importen av råolja ochraffinerade produkter saml den värdemässiga exporten av råolja ocholjeprodukter och . 1985/86: 100 Råolja, miljoner lon Råolja, miljarder kr. Totalt råolja och raffinerade oljeprodukter, miljoner ton Totalt råolja och raffinerade oljeprodukter, miljarder kr. Export, miljarder kr. Summa nettoimport, miljarder kr. -(-27 Hurden slutliga användningen av oljeprodukter (inkl. insats i el- och fiärrvärmeproduktion)har ulvecklals framgår av följande tabell. Tabellenvisar också statens energiverks prognos för , uttryckt i lusentalkubikmeter där inte annat särskilt anges. (milj.m') Källa: , kortlidsprognos har konkurrensen ommarknadsandelar varit hård mellan oljebolagen i . Följande tabell visaroljebolagens marknadsandelar och . Förhållandena på utbuds- och efterfrågesidan tyder på atlslrukluran- Prop. 1985/86: 100 passningen på den svenska oljemarknaden kanförväntas fortgå. 14 har omstruktureringen framför alll skettgenom att etablerade bolag har köpts upp av nya intressenter på den svenskamarknaden. Anlalet aktörer har däremot inte påtagligt förändrats. Etl genomgående drag i deoljepolitiska målen, som har beslulat om, är strävan all irygga ensäker tillförsel av olja lill rimliga priser. Som jag ser det är del, för alldessa mål skall kunna nås, angeläget att aktörerna på oljemarknaden arbelarefter sunda affärsmässiga principer. Del är också väsentligt att anlägga ettlångsiktigt perspektiv på oljefrågorna. Även om situationen kan ge enkänsla av säkerhet, vet vi alt läget snabbt kan ändras. Det samgående som genomförsmellan det statliga och del kooperativt ägda OK i det nyabolaget , där även finska Nesle avses bli delägare, ligger ilinje med de oljepoli-tiska målsättningarna. Enligt min uppfattning bör det nyabolaget ha myckel goda förutsättningar all fillgodose konsumenternasberättigade krav på en säker tillgång på olika oljeprodukter lill rimligapriser. Jag avser alt i en sårskild proposition i vår återkomma till de hårredovisade oljebolagsfrågorna. Importen av ångkol, dvs. kol förenergiändamål, uppgick underår 1984 lill 2,2 miljoner lon, medan förbrukningenuppgick till 1,9 miljoner. Huvuddelen förbrukades i värme- och kraftvärmeverkoch inom industrin. En mindre del användes i handelsträdgårdar. Därutöverförbrukades i industriella processer kokskol och 0,3 miljonton koks. Reintroduktionen av kol i Sverigesker med iakttagande av långtgående miljökrav och med en sådan styrning atlkolanvändningen hålls på lägsia möjliga nivå. Ångkolanvändningen underinnevarande och följande år uppskattas av energiverkel lill (miljoner ton/år): 2,5 2,7 knappt 3 Beträffande kolanvändningensutveckling vill jag peka på alt förordade en kolanvändningsnivåom /år mot slutet av 1980-talel. Jag ser med tUlfredsställelseatl kolanvändningen nu ser ut att kunna begränsas till knappt år1990. Detta är helt i linje med regeringens energipolifik. Viss import av ångkol frånSydafrika har tidigare förekommit (av ängkolsimporten). Efterdiskussioner mellan mig och landets kolimportörer har importörerna uttalat attkolimport från inte skall förekomma. Tillgången på uran påvärldsmarknaden är f. n. mycket god och priserna är låga. I synnerhet gäller detta priserna på den s. k. spotmarknaden för uran, där priserna är nere i av priserna enligt fasla kontrakt. Uranköpen sker normalt till största delen enligt fasta kontrakt från främst , , (ursprungsländer och ) och . Kraftföretagen försöker nu så långt möjligt utnyttja de 44 låga spotmarknadsprisernaför alt få så låga kostnader för uranförsörjning- Prop. 1985/86: 100 en som möjligt. Impori av uran med ursprung från ellerNamibia förekommer inte. Beträffande naturgas inhämtade regeringen hösten1983 bemyndigande all godkänna etl konsortialavtal jämte prolokollmellan stålen, kommun, . och SydkraftAktiebolag angående det s. k. (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr125). Enligt avtalet irädde staten in som hälftendelägare i .