prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Ullandsprogrammel(UTP) är den enhet inom som svarar förprogramverksamheten för utlandet. UTP skall enligt avtalet mellan staten ochSveriges producera och på annat sätt anskaffa och sändaljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet. UTP:s program skall ge iufiandel bosatta svenskar möjlighet att få information om och upprätthållakontakt med hemlandet samt hos utländsk publik sprida kunskap om Sverige.Radions sändningar till utlandet sker på sju olika språk och riktar sig tillalla världsdelar. begär för /87 ett anslag, exkl. priskompensation,av . för programverksamheten för utlan- Därutöver begärteleverket ersättning med . 1985/86: 100 skulleinnebära en anslagsökning om tolalt 11 802 000 kr.exkl.priskom- Bil. Därav avser 1,3 milj.kr. återställande av verksamhetens omfattningtill 1978/nivå. redovisar tre olikaplaneringsalternativ, varav alternativ 1 avser en Ivåprocenlig reduktion avanslaget för nästa budgetår. Etl genomförande av detta alternativ skulle enligtanslagsframställningen medföra nedläggning av en språkgrupp iutlandssändningarna eller nedläggning av radioexporten. Alternativ 2 avser verksamhet av i stort sett sammaomfatlning som med utrymme för vissa omstmkteringar. Alternativ 3 avser en ökad ambitionsnivå till enkostnad av totah 9 milj. kr. Av beloppel avser 5 milj. kr. utnyttjande avmellanvågssändaren i för atl erbjuda specialprogram lill Sverigesnärområden. Efterregeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppgiftall se över Riksradios programverksamhet för utlandet. Jag räknar medatl i nästa års budgetproposition kunna lägga fram förslag med anledning avutredarens belänkande. I avvaktan härpå bör utlandsprogrammels verksamhetbedrivas i nuvarande omfattning Jag beräknar kompensation för kostnadsutvecklingenenligt ett kombinerat pris- och löneindex. Programverksamhetoch driftkoslnader bör sålunda öka med 1 735 000 kr.till . (1984/prisnivå). Därvid har etl modifierat huvudförslag tillämpats. UTP får ur posten 3. tillgodogöra sig kompensationför budgetåren 1985/86 och 1986/87 enligt nämnda index. Liksom budgetåret1985/86 beräknar jag denna anslagspost fill . Basen för beräkningav kompensation för prisutvecklingen kommer under /87 attutgöras dels av anslagsposten I.,d.v.s. , dels kompensationenför prisutveckling under /86. Ersättningen lill televerkel kan minskas med . Jag beräknar en sammanlagd ökning av anslaget med . Jaghemsläller att regeringen föreslår alt lill Riksradios programverksamhet förutlandet för /87 anvisa ett reservationsanslag av . Övrig information om i utlandet 10 843 998 12 420 000(1) 12 870 000(2) 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86: 100 Bil. (1) Inkl. engångsbidrag på200 . (2) Inkl. engångsbidrag på200 . Frånanslaget finansieras sådant informations- och erfarenhetsutbyte med ullandelsom sker genom press- och informationsenhet(anslagsposten 1. Samordnad informationsverksamhet) samt bidrag tillSvensk-internationella pressbyrån (SIP) och (). Beräknad ändring 1986/87 Samordnadinformationsverksamhet 9 345 000 pressbyrån 1 910 000 + 180 000 + 75 000 Bidrag till Ingen- j örsvetenskaps 1 155 000 + 525 000 + 45 000 Inompress- och informationsenheten fördelar informafionsbyrån medel från deUaanslag främst till de svenska ufiandsmyndigheterna för informationsinsatseroch kultumtbyte, såsom personutbyte, seminarier, lokala kostnader i samband medfilm- och utstäUningsverksamhet m. m. Vidare finns medel bl. a. för olikaregionala insatser, utländska journaUstbesök, uppföljning av konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK) samt prenumeraUon på tidskrifter, såsomAmbio, Inside och Now. Byrån ställer också medel främst tillSvenska institutets förfogande för särskilda uppdrag av intresse förutrikesdepartementet. Informationsbyrån svarar dämlöver för långsiktiginformation i om utrikespolitiska frågor i form av trycksaker,föredrag, seminarier m. m. SIPdistribuerar nyhetsbulleliner på nio språk lill ca 7 000 utländska tidningaroch facktidskrifter. Bulletinerna innehåller dels nyheter inom de industriella,tekniska och vetenskapliga sektorerna i , dels nyheter om svenskapolitiska, samhälleliga och ekonomiska frågor. SIP begär för /87ett bidrag med . IVA begär bidrag med sammanlagl . föravialsbundel samarbele, främst forskarutbyte, mellan IVA ochvetenskapsakademier eller molsvarande organisationer i östeuropeiska länder ochi . Bil 5 Jag beräknar enligt ett ettårigt huvudförslag om sammanlagt i prisomräkning för /87. Hämtöver bör anslaget tillförasen engångsanvisning på . för att möjliggöra ett fortsatt stöd tillArbetarrörelsens internationella centmm (AIC) för en försöksverksamhet medutgivning av den engelskspråkiga tidningen för utlandet. föras över till anslaget D 1. a.fortbildningsåtgärder riktade fill lärare i svenska i ullandel.Anslagsökningen för /87 bör beräknas till . Vid minberäkning av anslagsbeloppel för nästa budgetår har jag dragit ifrån enengångsanvisning om . för /86. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Övrig information om i utlandetför /87 anvisa eU reservationsanslag av . E. Utrikeshandel och exportfrämjande P»"»?-185/86: lOO Deninternationella konjunkturuppgången har pågått . Den gick dockunder in i ett skede med lägre tillväxttakt. Till stor del är detUlvecklingen i som dominerar tillväxten också i andra delar av världen. Denökade tillväxten i kan exempelvis till en belydande del förklaras av ökadexport lill och avmattningen i har direkt återverkatockså på den japanska tillväxten. I har produktionstillväxten underde skett i betydligt långsammare takl än i och . Igengäld kom tillväxtlakten inte all dämpas på samma sätt och förblev ungefäroförändrad . Den ekonomiska aktiviteten i totalt sett ökadeår 1985 något långsammare än . Tillväxten i och StillaHavsområdet fortsatte att ligga på en hög nivå. På andra håll - inomoljeländerna och i delar av -försvagades dock utvecklingen kraftigt. Världshandeln ökade med i volym under år1984. Ökningen beräknas fill . Sverigeshandelsbalans förbättrades med mellan åren 1982 och1984. Förbätlringen var och drygt 14miljarder kronor . dämpades den högaexportökningstakten. Därefter har emellertid en belydande återhämtning skett.För andra halvårel beräknas exportvolymen ha ökat med ca 4%.HandelsbalansöverskoUet beräknas nu uppgå lill cirka 15 miljarderkronor. Trots en belydande importökning visarhandelsbalansen ett slorl överskott. Ränta på utlandslånen, bistånd och andrautgifter ställer stora krav på valutaintäkter. Ännu har inte en långsiktigbalans i de samlade svenska utrikesaffärerna skapats. Det är mot denna bakgmndväsentligt alt ytterligare ansträngningar görs för att öka den svenskaexporten. Detnordiska samarbetet är i hög grad inriktat på frågor som rör denekonomiska ulvecklingen och sysselsättningen. Detta är naturligt i elt läge därde enskilda länderna söker lösa problem som rör arbetslösheten, inflationenoch den industriella konkurrenskraften. Genom all välja gemensamma lösningar istället för isolerade nationella kan länderna uppnå en störte slagkraft och ettbättre resursutnyttjande. (finansministrarna) ladetill ses sion i fram en långsiktig handlingsplan för ekono misk utveckling och full sysselsättning. Planen är etl uttryck för en höjd ambitionsnivå i det nordiska samarbetet. Den omfattar insatser för att iqo påskyndaden stmktureUa omvandlingen i ländernas ekonomi och närings- Prop. 1985/86:100liv. Ålgärder planeras för alt åstadkomma en mer rationell resursanvänd- Bil. 5ning, öka den nordiska samhandeln, förnya industrin, öka den nordiskaekonomiska integrationen och understödja den nationella ekonomiska politiken.Handlingsplanen innehåller många konkreta förslag till samordnade ochförstärkta nordiska insatser, exempelvis investeringar i vägar och järnvägarför att förbällra gods- och persontransporterna inom och motkontinenten. Vidare föreslås ökat nordiskt samarbete på det exportfrämjandeområdet, ökade resurser till Nordiska investeringsbankensprojektinvesleringslån och den Nordiska projektexportfonden. Att utveckla som hemmamarknad är ett avhuvudmålen för del nordiska regeringssamarbetel. Det är ett fortlöpande arbeiesom bl.a. syftar till atl ge de nordiska företagen bättre tillgång lill dennordiska marknaden och atl därmed förbättra konkurrensförmågan på världsmarknaden.Detta gäller inte minsl de små och medelstora förelagen. Särskild vikt läggsvid atl avveckla icke-tariffära handelshinder. Tekniska handelshinder,transport- och lullrelaterade frågor samt frågor om stalligl slöd ochupphandling har ägnats stor uppmärksamhet. Vid de nordiskaulrikshandelsministrarnas möte framlades två rapporter somomfattar en rad konkreta förslag. Ulrikeshandelsminislrarna ställde sig bakomförslagen. Rapporterna visar all en del av de handelshinder som näringslivet iNorden anmält undanröjts . Många frågor återstår dock. Somett led i uppföljningsarbetet har regeringen beslutat att genom en serie"hearings" la upp dessa frågor med de myndigheter, som utfärdarföreskrifter av olika slag. pågår arbete med att genomförasammanläggningen av de båda ministertådssekrelariaten och de två budgetarna fördet nordiska samarbetet. Genomförandel av dessa förändringar bör medföra eneffektivare organisation som bättre kan motsvara de krav som den ökade ambitioneni det nordiska samarbetet nu ställer. Förändringarna i de organisatoriskaformerna för samarbetet har krävt vissa justeringar i de nordiskasamarbetsavtalen. Förslag härom förelades i proposition1985/86:64 om ändring av det s. k. och avtalet om nordisktkulturellt samarbele. har godkänt förslagen (UU 1985/86: rskr. En utförlig redogörelse för det nordiska samarbetethar lämnats i den berättelse som överlämnat (dokument C 1/1986 i del nordiska trycket). GenomEFTA och frihandelsavtal (EG) har fått Ullgång till eltfrihandelsområde på mer än 300 miljoner människor. Till den västeuropeiskamarknaden går också av den svenska exporten. För utvidgningen av förbindelserna med EG harEFTA-samarbetel kom mit att spela en vikfig roll. har det från EG:s sida visals ell klart intresse alt utvidga och utveckla kontakterna med EFTA-länderna. befästes genom den deklaration som antogs i 110 vid det första gemensammaministermötel mellan EG- och EFTA-län- Prop. 1985/86: 100 derna. Sedermera harman kommit överens om alt till en början koncentre- Bil. 5 ra samarbetet tilltekniska handelshinder, ursprungsregler, gränskontroller och handelsdokumenlalion.För dessa områden har gemensamma arbetsgrupper inrättats. Av de frågor som härbehandlas kan särskilt nämnas arbetet på att införa ell s.k.enhetsdokument iden västeuropeiska handeln. Även andra frågor som offentlig upphandling, forsknings-och utvecklingssamarbete saml miljöfrågor har utpekats som viktiga samarbetsområden. Representanter för har deltagit vidEFTA:s ministermöten, senast i samband med EFTA:s 25-årsjubileum i i maj1985. Vid del årliga högnivåmölel mellan och EG iSlockholm diskuterades utöver de sedvanliga bilaterala frågorna ochde handelspolitiska frågorna även utvidgningen av samarbetet mellan EFTA ochEG. Det svenska frihandelsavtalet med fungerarmycket väl. Inga slörre bilaterala problem mellan och EG föreligger förnärvarande. Del mest belydande problemet gäller den svenska exporten av silllill . EG ålerinförde fr. o. m. 1982/83 den tidigare suspenderadetullen på sill, vilkel berör den traditionella svenska exporten, som motsvararcirka en fjärdedel av näringens lolala fångster av fisk. har densvenska exporten i stort sett undgått tull på grund av tullfria kontingenter,men fr. o. m. har en mer omfattande lullbeläggning skett. Även vårt frihandelsavtal med Kol- och slålunionen,, fungerar tillfredsställande. Inom ramen för EG:s krisprogram harkapaciteten i stort sett skurils ned så som avselts, även om regionalaeftersläpningar förekommer. Ylleriigare stålkapacitet bedöms behövabortrationaliseras inom EG fram . fårdärför vissa, mindre omfattande statsstöd ges. Krisprogrammetsmarknadsreglering börjar dock nu att avskaffas. Därmed öppnas möjligheter fören parallell avveckling av de s. k. skriftväxlingsåtagandena mellan Sverigeoch EG. Dessa, som innebär en tolkning av , har gjort detmöjligl för atl bevara de traditionella handelsströmmarna för stålbranschen. Samarbetet mellan och EG har utvecklatskraftigt även på en rad områden utanför frihandelsavtalets ram. Ett av dessaområden är forskningssamarbetet. har sedan början av 1970-taleldeltagit i ett 50-lal projekt inom det s.k. COST-samarbetet och även tecknatavtal med EURATOM om fusionsforskningssamarbete. Det finns etl starkt intressebland svenska företag också för deltagande i EG:s egna forskningsprogram såsomESPRIT (på informationsleknologiområdel), RACE (på telekommunikationsområdet)och (på basteknologiområdel). Ett ramavtal för forskningssamarbete mellanSverige och EG har förhandlats fram och kommer atl undertecknas ijanuari 1986. Under årel har en ny öppning i det europeiskaforskningssamarbetet tillkommit genom det franska Eureka-iniliativet, i vilkelfrån början såväl EG- som EFTA-länder inbjöds delta. kommer all delta itvå av de tio projekt som efler ministerkonferensen i ligger inom ramen förEureka-initiativet och som kan betecknas som Prop. 1985/86: 100 Eureka-projekt. EU särskilt kommer aU upprättas. /86 har blivitfullvärdig medlem i EFTA, från att varit associerad . Deltainnebär i sak inte någon förändring vad gäller de handelspolitiska åtagandena. Den inträder och Portugalsom medlemmar i . Detta innebär för svenskt vidkommande att tullarna förindustriprodukter kommer att avvecklas också i förhållande till Spanien.Spanien kommer också att omfattas av kol- och stålunionens regler m. m. Dentullfrihet som inom EFTA har uppnåtts mellan och kommer ihuvudsak att bibehållas. Tillsammans med övriga EFTA-länder förhandlarSverige nu med EG om vissa övergångsarrangemang med anledning av utvidgningen.Då förhandlingarna inle beräknas vara klara har parterna enatsom en förlängning av gällande handelsregimer t. o. m. . EG:s stats- och regeringschefer fattade åren 1982och 1983 beslut om atl påskynda förverkligandet av den inre marknaden. Ienlighet med delta mandat har utarbetat en vitbok meddetaljerade förslag. Vid stats- och regeringschefernas möte i i juni1985 uppdrogs ål ministerrådet att utarbeta en fast tidtabell i linje medkommissionens förslag. Avsikten är alt undanröja tekniska,fiskala, administrativa och juridiska hinder så att gränskontrollerna helt kanavskaffas och en gemensam marknad för varor, tjänster, och i stor utsträckningäven kapital, kan genomföras. Genomförandet av den inre marknaden torde påmånga områden indirekt bli fill fördel även för svenska företag. Del ärsamlidigl angelägel att denna utveckling inte på andra områden skapar nyahinder i handeln med EFTA-länderna. På en rad områden är det för övrigt iSveriges och andra EFTA-länders intresse atl inleda elt samarbete för alt få enparallell avveckling av hinder mellan EG- och EFTA-länderna och därigenom skapaden stora västeuropeiska hemmamarknad som Luxemburgdeklarationen satte sommål. Det är därför angeläget att uppmärksamt följa utvecklingen inom EG. Trotsen fortsalt, om än avmattad, ekonomisk tillväxt i OECD-området finns del fortfarande få tecken som lyder på alt det protektionistiska trycket i de industrialiserade länderna har minskat. a. lill följd av bestå ende stora obalanser i väridshandeln är risken fortfarande påtaglig för atl ytteriigare begränsningar av handeln kan komma att vidtas av flera vikfiga handelsnationer. tenderar handelskonflikterna mellan enskilda länder eller gmpper av länder att skärpas. I är det protektionistiska trycket starkare än på myckel . Skuldsilualionen för många är fortfarande allvarlig och skapar problem i handelsrelationerna mellan och i-länder. De alltmer omfattande ingrepp i handeln som har ägt rum genom s. k. gråzonsålgärder vid sidan av internationellt över enskomna regler har påtagligt bidragit till att undergräva frihandelssyste mets trovärdighet. ' Delta är en allvarlig ulveckling för ettfrihandelsberoende land som Prop. 1985/86: 100 . Den svenska regeringenverkar därför aktivt för alt genom olika Bil. 5 åtgärder, bl.a. inom ramen förinternationella organisationer som det allmänna tull- och handelsavtalet(), organisalionen för ekonomiskl samarbete och utveckling () ochFörenta nationeras organ för handel och ulveckling (), motverkaprotektionismen saml lägga grunden för ytterligare frigörelse av handeln. En viktig del i dessa strävanden har varit arbetetpå alt möjligt få lill stånd en ny multilateral handelsförhandling inomramen för . En sådan förhandling har i vida kretsar ansetts vara ettviktigt medel för atl bryta den protektionistiska trenden, lägga grunden lillfortsatta handelsliberaliseringar och förstärka GATT-systemet. Under år 1985gjordes viktiga framsteg i denna fråga. Bland dessa kan nämnas det informellaministermötet i . Mötet samlade 22 ulrikes- ochhandelsministrar från såväl i-länder som . Därtill deltog också ledandeföreträdare för och . Slockholmsmölel bidrog lill att detstilleslånd som inträffat i GATT-diskussionen om en ny runda kunde hävas, någotsom i sin tur ledde fram till alt ett viktigt högnivåmöte kunde inkallas inomramen för . Vid del mötet gjordes ett principuttalande avGATT:s högsta beslutande organ, de avtalsslutande parterna, om att en processinletts som skall leda till en ny förhandlingsmnda. Som elt ylleriigare mycketviktigt steg i denna process har fallats beslut om upprättande av enförberedande förhandlingskommitté i . Enligt beslutet skall etlministermöte hållas för atl formelll starta förhandlingarna. Det har blivit alltmer uppenbart att det krävs ettnytt initiativ i GATT-ar-betet för atl balansera de tilltagandeprotektionistiska påtryckningarna i omvärlden och för alt drivafrihandelssträvandena framåt. Något positivt alternativ till det öppnafrihandelssyslemet finns inte. Den internationella handelspolitiska situationenhar i växande utsträckning utsatt det multilaterala regelverket för alltstörre påfrestningar och tiden är nu mogen att se över och vitalisera GATT.Della gäller inte bara dess nuvarande utformning, utan det är också nödvändigtatt undersöka förutsättningarna för att inlemma nya viktiga områden förvärldshandeln som handeln med tjänster under paraply. Utgångspunkten för en ny förhandlingsmnda är detomfattande arbetsprogram som beslutades vid . Pådel traditionella området har prioriterat skyddsklausulfrågan, därSverige önskar få lill stånd procedurer för bättre insyn i och disciplin överde ovan omtalade gråzonsålgärderna. Andra centrala förhandlingsfrågor gälleru-ländernas ökade tillträde till i-landsmarknaderna samt handeln med jordbruksprodukter. Ett problemområde inom handelspolitiken, som påsenare år givits en allt större uppmärksamhet, är handeln med tjänster. fäster stor vikt härvid. Behandlingen av denna fråga har gradvis kommit atl inta en alltmer central roll inom arbetet i såväl som i andra internationella organisationer, däribland och . En annan viktig fråga där bör ha en roll att spela gäller de handelspolitiska aspekterna av 113 8 1985/86. Regeringenfäster fortsaU stor vikt vid samarbetet inom ram. 1985/86:100 Pådel handelspolitiska området är ett viktigt fomm för Bil. 5strävanden alt rasera handelshinder och förslärka del internationella handelssystemet.I förberedelserna för en ny global förhandlingsrunda inom spelar samrådetinom en betydelsefull roll, inte minst beträffande frågan om handeln medtjänster. Arbetet med alt söka avveckla ("roll-back") handelshinderfortsätler enligt mandal från ministerrådet. En annan fråga av hög aktualitetinom är utvecklingen på höglekno-logiområdel ur såväl handels- somindustripolifisk synvinkel. Arbete pågår också atl genom mer integrerat datasamarbeteförbättra medlemsländernas tillgång fill del värdefulla utredningsmaterial somfinns tillgängligt inom . I den program i nio punkter föratt följa upp sjätte konferens för handel och ulveckling(VI) i utgjorde råvarorna en väsenilig del.Multilateralt råvamsamarbete är önskvärt inte minst för små handelsberoendeländer. Några av de prisstabiUserande avtalen skall omförhandlas, bl.a. kakaooch naturgummi. Utgången är oviss. Efler den dramatiska utvecklingen på tennområdetsom bl. a. medför att lageroperafionerna upphörde är läget, ivad avserdet framlida samarbetet, oklart. Vete- och sockeravtalen saknar förnärvarande ekonomiska artiklar. Från u-landspolitiska synpunkter är det angelägetatt verka för att förhandlingar om ett nytt sockeravtal inleds så snart somförutsättningar härför föreligger. åtog sig under förhandlingarna attpå sikt sträva efter att skapa utrymme för en import av socker svarande mot10-15 % av konsumtionsbehovet. Då den nuvarande produktionen av socker ger underiagför arbetstillfällen som är värdefulla från regionälpolitiska synpunkter måslehänsyn härtill tas när det gäller den takl i vilken detla importutrymme kan ståtill förfogande. Åtagandet kvarstår som riktlinje för arbete inom GATToch . a. mineraler och metaller såsom järnmalmfortsätter all förespråka bildandet av råvamorganisationer med primäruppgift att främja informations- och åsiktsutbyte mellan producenter ochkonsumenter. När råvamavtal inle kan uppnås visar sig sådana lösningar varagoda bidrag fill en stabilare marknadsutveckling. Den gemensamma fonden - för finansiering avbuffertlager och utvecklingsåtgärder inom råvamavialen - har ännu inte trätt ikrafl. Redan utfästa bidrag är nu infrysta lill förfång bl. a. förde två utveck-lingsinriktade avtal som slutits med sikte på finansiering urfonden (jute och tropiskt fimmer). Även uppföljningen av övriga delar avniopunktsprogrammet, som också omfattar andra åtgärder än de renthandelspolifiska, har gått trögt. Regeringen kommer att fortsätta sinaansträngningar alt få gehör för de framlagda förslagen. 1985/86: 100 Bil 5 Den svenska exporten har och1984 utvecklats på elt Efler en svag inledning uppvisade även en godexporttillväxt. Inom vissa sektorer minskade de svenska marknadsandelarnaunder . Till en del är detta hänförbart till all man inom elt antalindustribranscher nått kapacitelslakel. Detla aktualiserar frågan om behovet avytteriigare ålgärder för aU nå långsiktig balans i utrikesaffärer. Detblir inom exportfrämjandets ram väsentligt att identifiera områden och länderför vilka kapacitetsproblem inle föreligger och där stafiiga insatser kan ha effekt. Med tanke på de långsiktiga behoven av överskoU i utrikeshandelnfinns det anledning aU från statens sida lämna fortsatta bidrag och alt isamverkan med företagen kontinueriigl verka för aU exportfrämjandel utvecklas. Huvudansvaret för att den svenska exportenutvecklas tillfredsställande ligger naturiigen hos de svenska företagen. Denallmänna ekonomiska politikens utformning i fråga om bl. a. kostnadsutvecklingoch konkurrenskraft spelar självfallet en helt avgörande roll. Statligmedverkan i det exportfrämjande arbetet, framför alh i del inledande skedet,har dock betydelse för att uppnå exportframgångar. Härigenom skapas bällre fömtsättningarför förelagen alt själva öka sina exportanslrängningar. Tjänstesektorn har inlernalionaliserals och får änstörte betydelse i framliden. Delta kan ske i form av ijänsleleveranser ellersyslem där varor och Ijänster kopplas samman. Del exportfrämjande arbetet haranpassats härtill. Det finns en betydande utvecklingspotential hos desmå och medelstora företagen. Satsningen på exportfrämjande slöd lill sådanaförelag kommer atl fortsätta. En särskild ulredning om de små teknikbaseradeföretagens problem vid internationell marknadsföring och handel har lämnat sittbetänkande (Ds UD 1985: 3) Små teknikbaserade företags problem vidintemationell marknadsföring och handel. Särskilda ålgärder kommer att vidtassom elt resultat av utredningen i syfte att främja denna företagsgmpps export. Fortsatt stor uppmärksamhet iexportfrämjandearbelel ägnas OECD-området, där våra slörsta handelspartnerfinns. Elt led i detla arbete är all verka för atl minska hindren för en frihandel i och . Det är också väsentligt all öka ansträngningarnariktade mol .