prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill isammanhanget ocksä hänvisa till den skyldighet som länsstyrelserna har enligtförordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete att verka för attstatlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassastill målen lör länets utveckling. Samrådet skall syfta till utbyte av inforination ochsynpunkter under planarbetel 1 likhet med utredningen anser jagan samrådet bör syfta lill att få lill slånd en bred debalt pä ett tidigtstadium, när det ännu ofta finns stora praktiska möjligheter lill påverkan. Delligger i sakens natur atl del blivande planområdet och planens effekter intealltid kan bestämmas i delta tidiga skede. Därmed kan inte heller krelsen av inlressenleravgränsas på en slutgiltigt sätl. Samrådet kan delas upp i flera stegsom ansluter till olika stadier i planarbetet. Alla samrädsparler behöver däinte höras eller beredas tillfälle atl ge synpunkter i varje sådant steg.Självfallet måste samrådels omfattning och inriktning anpassas till denplaneringsuppgift som skall lösas . Det hindrar inte attplansamrädet ibland kan beröra frågor som inie löses med planläggning enligtPBL. Detla torde bli vanligt, framför allt när det gäller översiktsplanensutformning för mer begränsade delar av kommunen. Jag anser det vara en fördelom samrådet på detla sätt kan medverka lill an fördjupa den lokala demokratin. Prop.1985/86:1 137 1 PBL bör del därför las in.enbestämmelse om atl samrådet skall ske 7 Översiktsplan under arbelel medplanen och syfta lill ell utbyle av information och 7,4 synpunkter mellankommunen och dem som berörs av planförslagel. Under samrådet skall planförslagets innebörd klargöras Utredningens förslag innebär attbeskrivningen lill en plan (7kap. 4 5) bl. a. skall redovisa olika konsekvenserav planen. Förslagen har väckt krilik frän en del remissinstanser som bl. a.menar att del är svårt för den ena parten i planprocessen, kommunen, att fulltut förutse konsekvenserna av planen för de andra parterna, allmänheten,intressenler och myndigheter. Jag finner kritiken befogad och föreslår därförinte något krav på atl beskrivningen skall ha en sädan konsekvensredovisning. Till sitt syfte menar jag emellertidatt utredningens förslag pä den här punkten är en viktig del av informationenlill olika parter i planprocessen. Planens effekter i olika avseenden bör istället redovisas muntligt vid samrådet. Detta är just till för att informeraom planens innebörd i olika avseenden. Därigenom bör kommunen fä bästa möjligabeslutsunderlag, som allmänhet och myndigheter inte skall behövarikta invändningar mot planen lill följd av missförstånd om planens innehålleller innebörd. Avsikten är naturligtvis att man sä långt som möjligl skallkomma överens om en lämplig utformning av planen. Särskilt gäller det i sådanaavseenden som synpunkter kan Ullgodoses utan nägra olägenheter av betydelse.Självfallet är det inte meningen alt något samförstånd om planen behöver uppnåsi alla avseenden. För atl samrådet skall tjäna dessa syften bör det ibestämmelsen tas in ett krav på att det under samrådet skall lämnas enredovisning av motiven till planförslaget, planeringsunderlag av betydelsesamt förslagets innebörd. Resultatet av samrådet skall redovisas i ensamrådsredogörelse Formerna för samrådet underplanarbetet bör enligt min mening inte lagregleras. De bör anpassas lillförutsättningarna som råder i olika planeringssituationer. Eftersom samrådetbedrivs genom successiva kontakter med myndigheter och andra som berörs avplanen, kan det för viktigare planärenden ofta vara praktiskt att avslutasamrädsfasen med en förhandsremiss där sä många som möjligt av de berördabereds tillfälle att ge synpunkter på del sammanvägda planförslaget. Det ärbetydelsefullt att planförslagel vid den efterföljande utställningen ärutformat med all den hänsyn till olika synpunkter som kommunen anser sig kunnata. Därigenom slipper man i de flesta fall att göra väsentliga ändringar efterutställningen, något som kan medföra behov av en förnyad utställning av detändrade förslaget. En annan sak är att kommunen genom en tidig utställning avett preliminärt planförslag eller alternativa sådana, kan väcka debati ochengagemang kring planförslaget. En sädan arbelsteknik kan givetvis användasutan att kommunen behöver följa de formkrav pä utställning som ställs upp iPBL, Prop.1985/86:1 138 Resultatet av samrådet skall oavsett hur det har bedrivits redovisas 7 Översiktsplan av kommunen i ensärskild samrådsredogörelse. Jag ansluter mig här lill utredningens slåndpunktsom heller inte mött nägon remisskritik. Av samrädsredogörelsen bör särskillframgå vilka synpunkter som inte kunnat beaktas vid utformningen av översiktsplanenoch skälen till detta. 7.5 påverkan på översiktsplanens utformning Milt förslag: skall under samrådet ge räd omplanens utformning samt verka för att områden av riksintresse fär en lämpliganvändning och för att mellankommunala iniressen Ullgodoses. Styrelsen skallockså samordna statliga myndigheters intressen. Vid utställningen skalllänsslyrelsen redovisa sina kvarstående synpunkter i etl granskningsyltrandesom skall fogas lilll planen. bör ställa underlag till kommunensförfogande har lång erfarenhetoch många uppgifter inom samhällsplaneringens område. Inom länsstyrelsensplaneringsavdelning och de fristående länsorganen - vägförvallningen.lantbruksnämnden, skogsvärds-styrelsen, länsskolnämnden m,n, - finnsföreträdare för olika fackområden som sammantagna ger staten en mycket bredkompetens i planeringsfrågorna pä länsnivån. Inom vissa områden, där statensedan gammall har belydande uppgifter, har länsstyrelserna och länsorganen sakkunskapsom saknas inom många kommuner. Det kan t. ex, gälla vägtrafik, civilförsvaroch miljöskydd. Även naturvård och kulturminnesvård är områden där kommunerna imånga fall inte förfogar över egna specialister. Inom länsstyrelserna hardessulom en betydande kunskap byggts upp om förhållanden inom länets kommunersom är av slort intresse för planläggningen. När det gäller länssslyrelsensbefallning med energifrågor avser jag att ta upp dem i det följande. Liksom f, n, bör ha hand om tillsynen överplan- och byggnadsväsendet i länet. Jag kommer att beskriva länsstyrelsenstillsynsfunktion i specialmoliveringen (I kap, 8 8). 1 detta sammanhang villjag emellertid framhålla, att det i tillsynsuppgiften bör ingå en skyldighetför länsslyrelsen att tillhandahälla allt tillgängligt material som kan bildaunderiag för kommunernas planarbele. Det bör f, ö, ligga i länsstyrelsensintresse att på ett tidigt stadium beskriva de övergripande materiella intressensom styrelsen har alt bevaka i sin verksamhet. Av särskild vikt är attkommunerna tidigt får besked om inställning till hur områden avriksintresse lämpligen bör användas, till mellankommunala samordningsbehov ochtill bebyggelseutvecklingen med hänsyn lill hälsoskyddet. Utöver vad jaganförde i lagrådsremissen vill jag efter samråd med statsrådet anföraföljande när del gäller energifrågornas behandling i 1985/86:1 139 kommer inom korl all laställning till rikllinjer 7 Översiktsplan förenergipolitiken och en strategi för avvecklingen av kärnkraften (prop, 1984/85: 120). Riktlinjerna bygger bl, a. päförutsättningen att kommunerna genom denfysiska planeringen medverkar till att energipolitikens mål skall Del bör ske i nära samverkan med den kommunala Till skillnad mol vad som gällerför naturvärd, miljöskydd, försvar m, m, har länsslyrelsen och tilllänsslyrelserna knutna länsexperter ingel direkt ansvar förenergiförsörjningsfrågor. Detta skapar en speciell situation vid samråden näröversiktsplanen skall upprättas eller ändras som bör uppmärksammas särskilt.Som exempel på energiförsörjningsfrågor av nationell karaktär som kan kommaatt påverkas av översiktsplanen märks överväganden angående vattenkraftverksamt lägen för större kravtverk, i första hand kraflvärmeverk. Därutöver kannämnas atl mer omfattande torvförekomster och ledningskorridorer förkraftledningar och rörledningar kan vara av riksintresse fränenergiförsörjningssynpunkl. Detta gör atl del slälls speciellakrav på länsstyrelserna vid bedömningar av energiförsörjningsfrågor i sambandmed samråden med kommunerna. Jag förutsätter att det i många fall tordeerfordras samråd med slalens energiverk föran det skall vara möjligt att frånenergiförsörjningssynpunkt bedöma konsekvenserna av översiktsplanerna. Vid minafortsatta överväganden avseende informationsförsörjningen för tillämpningen avPBL och NRL avser jag däri'ör all särskilt uppmärksamma dessa frågor. Ansvarsfördelningen mellan staten och kommunernaJörulsätler ell ökat och effektivt samråd När det gällerbefogenhetsfördelningen mellan staten och kommunerna har jag tidigare (avsnill3,4) angett som grundprincip all staten bör ägna sig ät de övergripandefrågorna av nationellt och mellankommunalt intresse och naturligtvis företrädasakägarsynpunkter, där stålen har väsentliga genomförande- och drifisuppgifterinom samhällsbyggandet. Detaljkontrollen i efterhand av kommunernas åtgärderbör minska och ersättas med konstruktiv rådgivning i tidiga skeden. Av såväldemokrati- som rationalitetsskäl bör en ökad decentralisering eftersträvas. Jag föreslår därför attöversiktsplanen inte skall kunna överprövas av . Det innebärsamtidigt att kommunen inte kan fä någon formell garanti mol statliga ingreppnär kommunen fullföljer översiktsplanens intentioner genom atl t, ex, anta endetaljplan eller områdesbestämmelser. Med hjälp av beslut som har rättsverkan,dvs, områdesbestämmelser, delaljplan eller beslut om lov bör kommunernadäremot kunna åstadkomma en uppgörelse med som i praktiken börleda till atl kommunen får en garanti mot alt på egei iniiialivingriper mot efterföljande beslut. Jag kommer att närmare utveckla statens kontrollfunktioneri del följande (avsnitt 16). Prop.1985/86:1 140 För översiktsplanen innebär detlaatl statens inflytande i allt väsentligl 7 Översiktsplan r.iåsle utövasunder samrädsskedet. Av det skälet anser jag det nödvändigt - attlänsstyrelsens uppgifter vid samrådet kommer till uttryck i en särskildbestämmelse. De kommunala översiktsplanerna haralllid varit föremål för stort intresse frän statens sida. Det är naturligt,eftersom de berör viktiga allmänna intressen där staten i många fall har elt övergripandetillsynsansvar och ibland ett verkställighetsansvar. Förslaget om obligatorisköversiktsplan och att kommunen - som jag återkommer till - självständigtverkställer intentionerna bl, a. genom detaljplaneläggning utan stallig faslställelseprövning,ställer särskilda krav på ett välutvecklat samråd. Som en första uppgift anser jag attlänsstyrelsen skall ställa del underlag kommunens förtogande som harbetydelse för planens utformning. Det är särskilt betydelsefullt att underlagförmedlas inom områden där genom sin ordinarie verksamhetförfogar över lämpligt material, t, ex. rörande områden av stor betydelse i ellnationellt perspektiv, sysselsättning och arbetsmarknad, miljöskydd ochcivilförsvar. Det är också angeläget atl länsstyrelserna inom ramen för sinaresurser medverkar med underlag när nya planeringsfrågor, t. ex,energiförsörjning, vattenområden eller friluftsområden, skall behandlas ikommunens översiktsplan. rådgivning skallsåledes omfatta all den kunskapsförmedling som tjänar detta syfte. Attlänsstyrelsens bedömning även av frågor med mer lokal räckvidd, t. ex.bebyggelsestrukturen eller naturvärds- och miljöfrågor, finns med i och därmedberikar beslutsunderlaget måste vara värdefullt. Inte minsl för allmänhetenunder utställningstiden bör det vara intressant att känna till vad den statligaexpertisen anser om ett planförslag. Jag är övertygad om alt kommunerna somregel anser sig ha haft nytta av denna del av samrådet i nuvarande praxis ochäven i fortsättningen kommer att beakta synpunkter, om länsstyrelsenmed sin erfarenhet och kompetens kan medverka lill an planerna blir bättre ochplanarbetet påskyndas. Kontakterna med bör alltså under samrådetha en informell och konstruktiv karaktär. Regleringen i NRL av riktlinjerna iden fysiska riksplaneringen gör all flera statliga organ än de som ärföreträdda på länsnivån fär ett väsentligt intresse av översiktsplanen.Preciseringen och tillämpningen av NRL:s beslämmelser på nivå kommeratt utgöra en av grunderna på vilka staten kan angripa kommunens planbeslui.Del bör ankomma på länsslyrelsen alt svara för att berörda centrala myndigheterunderrättas om att förslag till översiktsplan är föremål för samråd,Länsslyrelsen bör också i övrigt bistå myndigheterna i de avseenden som behövsför att de skall kunna engagera sig i planärendet. Formerna för informalions-och erfarenhetsutbytet mellan och de centrala myndigheterna bördet ankomma pä regeringen att närmare reglera. En annan uppgift vid samrådet är att , päsamma sätt som i 1985/86:1 141 andra frågor, bör verka för en lämplig samordning mellanolika kommuner, 7 Översiktsplan Om ell regionplaneorgan finns, bör dock deltaorgans synpunkter pä den ' mellankommunala samordningentillmätas stor betydelse. har även ensamordnande roll inom den statliga länsförvaltningen. Del är en fördel förkommunerna om denna samordning kan inbegripa de ställiga länsorganen. 1 deinledande skedena av samrädel anser jag all uppgift bör vara alttill kommunen förmedla de olika fackenheternas och länsorganens synpunkter ochse lill alt alla berörda kommer lill tals. Då bör samrådet vara ell frilimeningsulbyle om planens utformning. I de sena samrädsskedena bör del åliggalänsstyrelsen atl samordna de statliga myndigheternas synpunkter och göra deavvägningar mellan skilda statliga uppfattningar som behövs för kommunensplanläggning, Mol slutet måste också klart skilja pä sädanasynpunkter som är att betrakta som råd och sådana som innebär påpekanden omatt riksintressen inom ell vissl område eller mellankommunala intressen ellerhälsoskydds- och säkerhetsintressen inte har lillgodoselts. All sådanapåpekanden kommer lill ell klart uttryck är viktigt. Därigenom blir kommunenuppmärksammad pä att kan komma atl förordna om statlig prövningav t. ex, efterföljande detaljplaner som innebär atl översiktsplanensriktlinjer fullföljs, 1 specialmotiveringen länker jag ta upp en del viktigapraktiska frågor i anslutning lill samrådet (4 kap. 5 S). Länsslyrelsen skall avge ell samrådsylirande Med den vikt som jag fäster vidsamrådet anser jag att synpunkter på förslagei normall börsammanställas i ett samrådsyttrande. Som lagrådet (yttrandet s, 47) har påpekatkan man utgä frän att delger kommunen resultatet av sinaöverväganden ulan atl nägra bestämmelser härom införs. Till yttrandet bör ocksåfogas eventuella synpunkter frän länsorganen. En sädan ordning lorde välansluta till den praxis som på de flesta häll redan har utbildat sig. För altkommunens beslutande organ skall fä del av yttrandet bör detla normalt fogastill handlingarna vid den fortsatta beredningen av planärendet i kommunen. Vid utställningen skall framföra sina synpunkter i ell granskning sy ti rande Innan översiktsplanen antas skallförslaget - i likhet med vad som gäller - ställas ul för offentliggranskning. När ett förslag läggs fram för beslul om utställning anser jag atldet skall finnas en skriftlig redovisning -en samrådsredogörelse - av alla desynpunkter som i olika former har framförts under samrådsskedet. Redogörelsenbör även innefatta summerande protokollsanteckningar från offentliga möten, 1första hand skall redovisas sådana önskemål som inte har kunnat Ullgodoses iförslagei. Redogörelsen bör ulformas sä all den förmedlar den överblick överaren- 1985/86:1 142 del och dess handläggning som bl, a. länsslyrelsen behöverför sitt slutliga 7 Översiktsplan ställningstagande underulslällningsliden. Om kommunen släller ul etlplanförslag som inte lillgodoser de krav som har framfört undersamrädel, bör länsslyrelsen till all börja med överväga vilka invändningar somfortfarande har den lyngden all slyrelsen enligl sin Ullsynsfunktion är skyldigall pälala dem. Avgränsningen av dessa frågor återkommer jag lill (avsnill16.2 och 16,3,2), Syftei med an föra fram dessa synpunkler är att kommunenredan i samband med översiktsplanen om möjligt skall få besked om vilka delarav planen som enligt uppfattning inte bör fullföljas. bör därför granska om 1, sädana områden som enliglNRL är av riksintresse fär en användning som inie strider mol bestämmelserna i den lagen 2, markanvändningsfrågorsom angår tvä eller flera kommuner har samordnats pä ett lämpligt säll saml 3, bebyggelsenblir lämplig med hänsyn lill de boendes och övrigas hälsa samt till behovel avskydd mot olyckshändelser. Det aren naturlig följd av detansvarssystem som jag föreslår alt vid utställningen klargör förkommunen i vilka avseenden staten har kvarstående erinringar mot planförslagel.Dessa erinringar skall sammanställas i ett granskningsyttrande till kommunen,1 de delar länsslyrelsen inte har haft några invändningar skall kommunensäledes kunna påräkna att översiktsplanens intentioner fär fullföljas utifrånde aspekter länsslyrelsen har att beakta. Om kommunen antar en plan, molvilken länsslyrelsen har riktal krilik i sin granskningsyttrande, börmyndigheter, allmänhet m, fl. som har intresse av planen få reda pä att delråder olika meningar om hur allmänintresset skall tillgodoses inom etl visslområde. Med hänsyn bl, a, härtill anser jag det befogat att länsstyrelsensyttrande över det utställda förslaget fogas till planen. En bestämmelse omdetla bör således införas i PBL, Översiktsplanens värde som underlagför efterföljande beslut avser jag att återkomma UlUavsnitlen 12,2.3, 12,2,4 och21,3,2), 1985/86:1 143 8 Detaljplan och områdesbestämmelser - Byggnadslagens stadsplan ochbyggnadsplan ersätts av en enda planform, kallad detaljplan. Planprocedurenutformas sä atl den lokala demokratin fördjupas (s. 144) 'Detaljplanekiavei, som anger i vilka siiualioner delaljplan skall anlas, harformulerats med ulgängspunkl i atl just detaljplanen i den berörda silualionenskall vara den mesl lämpade besluisform.en för all garantera en god miljö. Iöversiklsplanen kan kommunen ange var delaljplan behövs (s, 148) O Prövning av markens lämplighetför bebyggelse saml reglering av bebyggelsemiljöns uiformning skall ske genomdetaljplan för 1. ny samlad bebyggelse, 2. ny enstaka byggnad varsanvändning fär betydande inverkan pä omgivningen eller som skall förlaggas inom ett område med stor efterfrå gan pä mark för bebyggelse, om tillkomsten av byggnaden inte kan prövas i samband med prövning av ansökan om bygglov eller förhandsbesked. 3. befintlig bebyggelse som skallförändras eller bevaras pä sädanl säll all detla behöver närmare regleras i ell sammanhang. Detaljplan behövs inte omUllräcklig reglering har skett genom områdesbestämmelser (s, 150), c: 1 varjedetaljplan skall de olika områdenas huvudändamål anges, dvs, allmänna plalser,kvariersmark och vattenområden. Kommunen skall normalt vara huvudman för gatoroch andra allmänna platser, 1 planen skall anges utformningen och användningenav dessa. För kvarlersmar-ken skall också användningssättet anges. I planenskall bestämmas en genomförandetid (s. 154) o Detaljplanenstillämpningsområde vidgas så atl även andra inslag i miljön än byggnader kanregleras, l,ex, idrolts- och rekreationsanläggningar, parkeringar ochanläggningar under mark. Skyldigheten atl söka lov kan ökas eller minskas genomplanbestämmelser. För bebyggelse med särskilt bevarandevärde kanskyddsbestämmelser meddelas. Även viktigare inslag i den offentliga miljön kanregleras. Ombyggnadsstandard kan varieras med hänsyn lill byggnadernas ellerområdets förutsättningar (s, 160) o Planhandlingarna skall ulformas sä tydligtall alla under samrådet och utställningen fär en klar uppfattning om vilkenreglering av bebyggelsemiljön som planen medför. Kravet pä tydlighet skallinte hindra all flexibel delaljplan i vissa fall kan användas (s, 165) o Vidplanläggning skall skälig hänsyn tas lill befinlliga förhållanden inom och ianslulning till planområdel. Hänsynen skall avse säväl befintlig bebyggelse sområdande äganderätts- och fastighetsförhållanden (s, 167) O Delaljplan skall anlas avkommunfullmäktige som dock får uppdra ål kommunstyrelsen eller byggnadsnämndenall anta planer som inte är av principiell beskaffenhet eller i övrigi avstörre vikl (s, 170) o Under genomförandeliden får endelaljplan mot de berörda faslighels-ägarnas vilja ändras eller upphävas endasiom det är nödvändigl pä grund av nya förhållanden av stor allmän vikl, som intekunnat förutses vid planläggningen. Ändras planen, lär fastighetsägarna rättUll ersättning för förlorad byggrätt. Genomförandetiden skall förlängas omfastighetsägare har försökt genomföra planen men hindrats att göra detla avomständigheter som kommunen råder över. Efter genomförandetidens slut gällerplanen tills den ändras eller upphävs. Ändring eller upphävande får ske utanatt rättigheter som uppkommit genom planen beakias och ger intefasiighelsägarna någon rätt till ersättning för förlorad byggrätt (s. 173) o Samma förfarande som stadgas fördagens stadsplaner skall i huvudsak också lillämpas för detaljplaner.Planarbetet bör grundas pä ett program. Samrådet och utställningen blir vikUgamoment. Detaljplaner av begränsad betydelse och utan intresse för allmänhetenkan ofta upprättas genom etl enklare förfarande (s, 177), o För begränsade områden och ivissa bestämda avseenden kan översiktsplanens syfte eller ett riksintresseenligl NRL säkerställas pä ett bindande säll i form av områdesbestämmelser,Beslämmelserna får inte avse områden med detaljplan (s. 180) ij Områdesbestämmelser kan utgörabindande bestämmelser om användningen av mark- och vattenomiråden saml ombebyggelsemiljön. Någon byggrätt för enskilda eller lösenrätl lill mark förkommunen uppstår inte genom omrädesbesiämmelser (s, 182), o Områdesbestämmelser skall antasav kommunfullmäktige som dock får uppdra ål kommunstyrelsen ellerbyggnadsnämnden alt anta planer som inte ar av principiell beskaffenhet eller iövrigt av större vikt (s, 186) 8 Detaljplan ocli områdesbestämmelser 8.1.1 Mitt förslag: Byggnadslagens stadsplan och byggnadsplanersätts av en enda planform, kallad detaljplan. Planproceduren utformas sä attden lokala demokratin fördjupas. 8.1.1 Byggnadslagens stadsplan och byggnadsplan ersätts avPBL:s delaljplan Utredningen har konstaterat attdagens stads- och byggnadsplaner i många avseenden fungerar bra. Det framhållsockså som en fördel, om plansystemei i PBL kan inrymma etableradedetaljplanerutiner med de 1985/86:1 145 justeringar som utvecklingen motiverar. Förslaget atl förasamman stads- ,S' Detaljplan och planen och byggnadsplanen lill en endaplanform, benämnd delaljplan, oiiirådes-som ulformas med ulgängspunkl igällande regler om sladsplan har i sina be.stämmel.ser huvuddragtillstyrkts av remissinstanserna, Nägra anser dock att utredningens förslag ärsvagt motiverat och menar all fastighetsägarnas engagemang vid genomförandelav byggnadsplaner medför en delaktighet som har stora fördelar. Enligl min mening är utredningensförslag till detaljplan i alll väsentligt bra och det bör i sina huvuddrag ingåi PBL, Fastighetsägarnas och brukarnas medverkan vid planens genomförande ochden fortsatta förvaltningen av olika gemensamma anläggningar är lika angelägeni alla sorlers planområden. Moderna stadsplaner som innehåller storkvarter därbrukarna har ansvar för friylor, gator, parkeringsplatser ochgemensamhetslo-kaler skiljer sig vad gäller ansvaret för de gemensammaanordningarna heller inte mycket från förhållandena i ett område medbyggnadsplan. Detaljplanen enligt PBL bör ha en sådan spännvidd i innehåll ochdetalje-ringsgrad atl den i dessa avseenden täcker de båda nuvarande planformerna.Det är dessutom viktigt att genom olika bestämmelser försöka stärkadetaljplanens realism och aktualitet även när det gäller den fortlöpandeförvaltningen av området. Av bl, a, dessa skäl bör elt effektivare genomförandeav detaljplanen eftersträvas.