prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med dela ytterligare föreskrifter om organisationen av del offentliga skolväsen det samt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med utbildning som avses i denna lag. I fråga om organ för samverkan eller annan liknandeverksamhet inom det offentliga skolväsendet får regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet ellerandra företrädare utses och enUedigas av enskilda. Med enskilda avses ävenomyndiga elever och sammanslutningar av sädana. 2 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fär meddela föreskrifter ommöjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag iverksamheten inom del offentliga skolväsendet. 3 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjligheter att inom det offentliga skolväsendet bedriva utbildning, sombygger på samverkan mellan olika skolformer inom det offentliga skolväsendeteller mellan en sädan skolform och någon annan utbildningsform. I sädanaföreskrifter fär göras undantag från organisatoriska bestämmelser i denna lag. 4 §Försöksverksamhet får anordnas inom det offentliga skolväsendet enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. I sådana föreskrifter får göras undantag frän organisatoriskabestämmelser i denna lag. 5 8 1 fråga ommottagande i det offentliga skolväsendet av elever som inte räknas som bosattai riket gäller föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 6 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får utan hinder av föreskrifternai 4 kap. 15 6 och 5 kap. 14 8 meddela föreskrifter om skyldighet för den somvill genomgå särskilt anordnad prövning i eller gymnasieskolan attbetala avgift som tillfaller staten. 7 8 Bestämmelserom uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan finns i lagen(1985:000) om uppdragsutbildning i anslutning tiU det kommunala skolväsendet m.m. 8 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får medge enskilda att anordnaprövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för del offentligaskolväsendet. 9 8 I fråga ompersonal med slaUigt reglerad anställning inom utbildningsverksamhet, sommotsvarar det offentliga skolväsendels men bedrivs med enskilt huvudmannaskap,får beslut som avser myndighetsutövning fattas av huvudmannen eller av ettsärskilt organ för verksamheten, om så föreskrivs av regeringen. 1985/86: 10 Föreskrifterom ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (1985:000) om införande avskollagen (1985:000). Prop.1985/86: 10 2 Förslag till Lag om införande av skollagen (1985:000) 1 § Skollagen (1985:000) ochdenna lag träder i kraft . 2 8 Genom skollagen (1985:000)upphävs skollagen (1962:319). 3 8 1 denna lag avses med 1962års skollag skollagen (1962:319), dennya skollagen skollagen (1985:000), 1967års omsorgslag lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsslörda, dennya omsorgslageii lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. 4 8I lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsslörda m.fl. finns beslämmelser om införande av den nya omsorgslagen och upphävande av omsorgs lag. Övergångsbestämmelseri förhållande till omsorgslag finns både i den nämnda lagen och idenna lag. Denna lag innehåller övergångsbestämmelser rörande sådan utbildningsom regleras i den nya skollagen. 5 8Om det i lag eller annan förtättning hänvisas lill en sädan föreskrift skollag eller omsorgslag, som har ersatts genom en bestämmelse i den nya skollagen eller i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. 6 § Uppgifter somenligt den nya skollagen ankommer på omsorgsnämnd skall till utgången av år1988 fullgöras av sädan omsorgsslyrelse som avses i 12 6 lagen (1985:000) ominförande av lagen (1985:000) om särskUda omsorger om psykisktutvecklingsslörda m. fl., om inte annat följer av den paragrafen eller av någonannan lag. Skolplikt och rätt tillutbildning 7 § För barn som inte har börjatskolan före skall frågor om skolpUkt, skolform inom detoffentliga skolväsendet och skolstart prövas enligt bestämmelserna i den nyaskoUagen. även om prövningen sker före den . 8 § Uppkommer fråga om elevsövergång efter ikraftträdandet från en skolform tiU en annan, prövas fråganenligt bestämmelsema i den nya skollagen, även om prövningen sker före den 1juli 1986. Som skolform anses därvid även grandsärskolan och träningsskolan. Densom är född eller senare och som med stöd av bestämmelser i 1967 årsomsorgslag vid ikraftträdandet har påbörjat men inte avslutat skolgång igrundsärskoian, träningsskolan eller specialskolan skall anses mottagen i den skolan enligt bestämmelserna i den nyaskollagen. 1985/86: 10 gäller dock inte den som är utskriven påförsök från särskolan. 9 8 För den som är född ar 1969 eller tidigare och somvid utgången av juni 1986är särskolpliktig enligt omsorgslag upphör skolplikten ' genom den nya skollagens ikraftträdande, 10 8 Bestämmelserna i 3 kap. 19 8 i den nya skollagen omrätt för psykiskt utvecklingsstörda att få utbildning efter skolpliktsliden gäller dem som är födda är 1966 eller . De som är födda eller tidigare och som vidutgången av inte har avslutat sin skolgång i sårskolan ellerspecialskolan skall beredas tillfälle att slutföra pågående yrkesutbildningeller motsvarande under högst tvä år. Förhållandet mellan olika huvudmäns grundskolor och gymnasieskolor 11 § Sådanaelevområden för olika huvudmäns grundskolor och gymnasieskolor eller delardärav som har fastställts före utgången av gäller utan hinder av dennya skollagen. Elevområden som avser fär dock inte täcka varandraefter utgången av , om inte annat följer av 4 kap. 7 8 tredje stycketi den nya skollagen. 12 8 I fråga omrätt till interkommunal ersättning för /87 för elever i grundskolanskall bestämmelserna skollag tillämpas, om den ersättningskrävandekommunen har tagit emot eleven i sin grundskola genom beslul som har fattatsföre . 13 8 I fråga omrätt till interkommunal ersättning för tid före den för elever igymnasieskolan skall bestämmelserna skollag tillämpas, om denersättningskrävande kommunen eller landstingskommunen har tagit emot eleven päden aktuella studievägen i sin gymnasieskola genom beslut som har fattats föreden . Fristående skolor m. m. 14 8 Godkännandeför en fristående skola enligt skollag gäller som om del hademeddelats enligt den nya skollagen. 15 8 Ettgodkännande som enligl 10 8 omsorgslag har meddelats i fråga omundervisning för särskolpliktiga och som alltjämt gäller vid utgången av juni1986 fär räknas såsom godkännande enligt den nya skollagen såvitt gällertidenlill utgången av . 16 8 Beslut ombefrielse från skolgång som har fattats med stöd av 35 8 skollageller 26 8 omsorgslag gäller inte efter utgången av . 17 8 I fråga omöverklagande gäller bestämmelserna skollag, om beslut enligt denlagen har meddelats i första instans före . 18 8 Bestämmelser om överklagande omsorgslag gäller i fall I59 där beslut med stöd av denlagen har meddelats i första instans före den 1 1985/86:10 3 Förslag till Lag omändring i lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Härigenomföreskrivs att 1 8 lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. skall ha nedan angivnalydelse. Lagen (1985:000) omsärskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m. fl. och denna lag träder ikraft . Vidikraftträdandet skall lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda upphöra att gälla med de undantag som framgår av denna lag. /fråga om annan undervisning för psykiskt utvecklingsstörda än undervisning iförskola skall utfärdas särskilda bestämmelser. Vid ikraftträdandetskall lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsslördaupphöra att gälla med de undantag som framgår av denna lag och lagen (1985:000)om införande av skollagen (1985:000). Bestämmelsernai denna lag gäller inte i fråga om sådan utbildning som regleras i skottagen(1985:000). 1985/86: 10 Utdragur protokoll vid sammanträde Lawådeis yttrandeNärvarande: f.d. justitierådet . Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. skollag. 2. lag om införande av skollagen(1985:000), 3. lag om ändring i lagen(1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. Förslagen harinför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligtdenna paragraf skall vitesföreläggande under vissa föruisättningar kunnaanvändas för att framtvinga att skolpliktig elev i det offentliga skolväsendetfullgör sin skolgång. Detsamma gäller i fråga om skyldighet för skolpliktigtbarn, vars skolgång uppskjutits, att gä i förskolan. Föreläggande, som skallriktas till barnets vårdnadshavare, skall meddelas av länsskolnämnden. Enliglförslaget skall det också ankomma på nämnden att pröva frågan om utdömande avförelagt vite. Till stöd för denna ståndpunkt, som överensstämmer med nugällande ordning, har föredragande statsrådet anfört att principiella skäl ioch för sig talar för att föreläggande och utdömande skall ankomma pä olikamyndigheter, att del emellertid har fungerat med båda uppgifterna hoslänsskolnämnden saml alt han inte funnit tillräckliga skäl att ändra nuvaranderegler. Beträffande s.k.materiella vilen, dvs. sådana som avser själva saken och inle förfarandefrågor,är sedan gammall huvudregeln alt frågan om utdömande prövas av domstol.Uppgiften har ankommit på allmän domstol, men enligt den nyligenantagna lagen (1985:206) om vilen skall uppgiften normalt ankomma på länsrätt;i vissa typer av fall skall dock frågan alltjämt prövas av tingsrätt. Iåtskilliga författningar finns emellertid bestämmelser om alt utdömande avförelagt vite ankommer pä förvaltningsmyndighet, antingen den myndighet somhar förelagt vitet eller någon annan myndighet, vanligen . Den myndighet på vilkenfrågan om utdömande av vite ankommer har all pröva, förutom huruvidaföreläggandet har följts eller ej, om föreläggandel är lagligen grandat. Denskall också pröva huruvida ändamålet med Prop.1985/86: 10 Möjlighet finns också att jämka vitesbeloppet. Även andra frågorkan komma under bedömande, t, ex. betydelsen av att aktuell prestation harfullgjorts först efter utgången av den förelagda tiden. Avdet sagda framgår att prövning av fråga om utdömande av vite utgör en judicielluppgift, vid vilken flera olika omständigheter skall beaktas. Med hänsynhärtill och med beaktande av att vite i nu aktuella fall kan avseförhållandevis stora belopp, särskilt vid upprepad tredska, framstår det somangeläget från rättssäkerhetssynpunkt att frågan om utdömande prövas avdomstol, såvida inte starka skäl talar för att välja annan myndighet. Vidbedömande härav är särskilt av betydelse vilka kvalifikationer myndigheten harför uppgiften. Avremissprotokollet framgår att länsskolnämnderna avses få en i viss mån ändradsammansättning. avses skola bestå av elva ledamöter. Av dessa skallfem ledamöter väljas av eller, i , av kommunfullmäktigei ; i och i skall docklandstinget välja tre ledamöter och kommunfullmäktige i respektiveMalmö kommun två ledamöter. Av övriga ledamöter skall fyra representeraarbetsmarknaden och utses av regeringen efter förslag från arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer samt återstående två ledamöter, som skall utses avlänsstyrelsen, representera utbildningsverksamheten i länet och den allmännasamhällsplaneringen där. Det kan anmärkas att föredragande statsrådet med avseendepå sistnämnda båda ledamöter uttalat att han inte finner något skäl för attsärskilt markera ett behov av pedagogisk respektive juridisk sakkunskap blandledamöterna. Länsskolnämndenhar visseriigen stor sakkunskap på skolområdet. Av det förut sagda framgåremellertid att den kan väntas inte i allmänhet ha sådan juridisk sakkunskap somgör den särskilt lämpad att bedöma frågor om utdömande av vite. Frågor av dettaslag torde visserligen f. n. sällan aktualiseras. Delta bör emellertid intevara avgörande. Det är dessutom inte möjligt att säkert bedöma frekvensen pålängre sikt. Att låta utdömande av vite ankomma pä länsskolnämnden i ställetför pä domstol innebär givetvis en enkel och smidig lösning, som främjarsnabbhet i förfarandet. Dessa fördelar måste emellertid vägas mot det tidigareangivna rättssäkerhetsintresset. Motbakgrand av del sagda förordar lagrådet att uppgiften att pröva frågan omutdömande av vite enligt skollagen anförtros domstol. Med hänsyn till vad dennya viteslagen innehåller bör uppgiften ankomma pä länsrätt. På grund av 6 §viteslagen krävs inte någon särskild bestämmelse härom. Lagrådet föreslårdärför att andra stycket i förevarande paragraf ges följande lydelse: "Vitetfär inte förvandlas till fängelse." Förslaget till lag ominförande av skollagen Idenna pargraf anges, i första stycket, att i lagen om införande av lagom särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. finns bestämmelserom införande av den nya omsorgslagen och om upphävande av 1967 årsomsorgslag, samt, i andra stycket, att övergångsbestämmelser i förhållande Ull1967 års omsorgslag finns både i den nämnda lagen och i nu förevarandepromulgationslag och att denna lag innehåller övergångsbestämmelser rörandesådan utbildning som regleras i den nya skollagen. Av lydelsen framgår attparagrafen endast innebär en erinran om vissa andra bestämmelser av betydelse isammanhanget och en upplysning rörande innehållet i den nu förevarandepromulgationslagen. Något behov av sådana föreskrifter synes emellertidknappast föreligga. Lagrådet förordar därför att föreskrifterna fär utgå. Omförslaget följs, förskjuts numreringen av efterföljande paragrafer. Prop, 1985/86: 10 I paragrafen föreskrivs att godkännande för en friståendeskola enligt skollag gäller som om det hade meddelats enligt den nyaskollagen. Det tordeemellertid redan av allmänna rättsgrundsatser följa att ett beslut som harmeddelats med stöd av äldre bestämmelser behåller sin giltighet vid införandeav nya föreskrifter, om inte annat anges i de nya föreskrifterna eller därtillhörande övergångsregler eller ett sådant resultat ligger i sakens natur. Motbakgrund av det anförda behövs paragrafen inte. Det synes snarare kunna geupphov till osäkerhet, om en uttrycklig föreskrift av den nu aktuellainnebörden tas in i övergångsbestämmelserna. Lagrådet föreslår att paragrafenutgår. Om förslaget följs, bör numreringen i de följande paragraferna justeras. Förslaget till lag om ändring i lagen om införande avlagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Slutprotokoll Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsråden I. , ordförande, och , , ,, , , , , , , , . Proposition om ny skollag m. m. Den6 beslutade regeringen pä min hemställan att inhämta lagrådetsyttrande över förslag till 1. skollag, 2. lagom införande av skoUagen (1985:000), 3. lagom ändring i lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Förall ge en helhetsbild av de förslag som enligt min mening borde föreläggasriksdagen efter lagrådets granskning av dessa tre lagförslag redovisade jag imin föredragning även vissa förslag som lagrådet infe skulle yttra sig över. 2 Anmälan av lagrådets yttrande Lagrådet har denr4 avgett yttrande över de remitterade lagförslagen. Yttrandet rör 3kap. 16 8 förslaget till skollag samt 4 och 14 88 förslaget till lag ominförande av skollagen. 3 kap. 16 § Enligtdet remitterade förslagets 3 kap. 16 8 ankommer det på länsskolnämnden såvälatt förelägga vite som att pröva frågan om utdömande av vitet. Detta överensstämmermed bestämmelser i den nuvarande skollagen. Medhänvisning till rättssäkerhetsintressel förordar lagrådet pä närmare utveckladeskäl att länsrätt anförtros uppgiften att pröva frågan om utdömande av vitet.Jag godtar lagrådets förslag. Enligtden antagna lagen (1985:206) om viten skall, om inte annat följer avvad som är särskilt föreskrivet, fråga om utdömande av vite prövas av länsrättpå ansökan av den myndighet som har utfärdat förelag- gandeteller, om detta har skett efter överklagande i frågan om vitesföreläggande, avden myndighet som har prövat denna fråga i första instans. Jag föreslär ingasärbestämmelser i skollagen. Det innebär att fråga om utdömande av vite somavses i 3 kap. 16 8 skoUagen skall prövas av länsrätt på ansökan avlänsskolnämnden. Iförvaltningsprocesslagen (1971:291) finns bestämmelser om att länsrätts beslutöverklagas hos kammarrätt genom besvär. 1985/86: JO Av språkliga skäl bör orden "att tillgodogörasig" utgå ur del remitterade förslagets 4 kap. 15 8, 5 kap. 14 § och 6kap, 13 8. Förslaget till lag om införande av skollagen Enligt en övergångsbestämmelse till lagen (1985:206) omviten gäller lagens föreskrift om att fråga om utdömande av vite prövas av länsrättej beträffande vite som har förelagts före lagens ikraftträdande den 1 juli1985, Fråga om utdömande av vite, som har förelagts enligt 1962års skollag före den , kan uppkomma efter den nya skollagensikraftträdande. Frågan kan emellertid inte prövas av länsrätt med stöd avviteslagen. Den bör prövas enligt bestämmelserna skollag, dvs. Samma instansordning som tidigare bör gälla vid överklagandeav länsskolnämndens beslut, vilket innebär att nämndens beslut överklagas hoskammarrätten genom besvär. Kompletteringar som avser nu berörda fall behöver göras iförslaget till införandelag. 4 och 14 §§ Lagrådetförordar att 4 och 14 8S i det remitterade förslaget utgår såsom onödiga. Jaggodtar lagrådets förslag. I och med att det remitterade förslagets 4 8 utgår kommerde föreslagna 5-10 88 att betecknas 4-9 S§. Närmastefter det som blir 9 8 bör . Såsom 10 8 bör tas in enbestämmelse om att länsskolnämnden även efter utgången av prövarfråga om utdömande av sådant vite som har förelagts enligl skollagföre . I och med alt det remitterade förslagets 14 8 utgår kommerde föreslagna 15-18 88 att betecknas 14-17 SS. I det somblir 16 8 bör som ett andra stycke tas in en föreskrift om att beslut avlänsskolnämnden enligl lagens 10 8 får överklagas hos kammarrätten genombesvär. Prop.1985/86: 10 Slutprotokoll Tekniskakompletteringar m. m. Regeringenhar utfärdat lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl, och lagen (1985:569) om införande av lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Därmedkan dessa lagars nummer i föras in på berördaställen i de tre av lagrådet granskade lagförslagen. Iingressen till förslaget till lag om ändring i lagen (1985: 569) om införandeav lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.bör orden "nedan angivna" bytas ut mot "följande" ienlighet med det uttryckssätt som har börjat användas i författningar. Sammaändring bör göras i ingressen till det i bilaga 15 till remissprotokolletintagna men ej till lagrådet remitterade förslaget till lag om ändring i skollagen(1962:319), Iövrigt fär jag hänvisa till mitt anförande i remissproiokollet , Jagvill Ullägga att mina förslag har endast marginella kostnadskonsekvenser förstaten, kommunerna och landstingskommunerna. Det enda som förtjänar att nämnassärskilt är indragningen av statsbidraget kostnader för särskolcheferfr.o.m. Den långsiktiga besparingseffekten för staten avdetta förslag är ca 5,2 milj. kr. De ändringar som föreslåsgenom den nya skollagen har inte något ekonomiskt syfte. I några enstaka fallkan det bli smärre kostnadsförskjutningar skolhuvudmännen emellan. Det kan t.ex. inträffa att en huvudman går miste om interkommunal ersättning enligt denya reglerna men skulle ha kunnat få sådan enligt de äldre bestämmelserna. Delkan också länkas att vissa regelförenklingar medför smärre statliga ochkommunala besparingar. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lagomändring i skollagen (1962:319), 2. anta de av lagrådet granskadelagförslagen med vidtagna ändringar, 3. godkänna vad jag har förordatom att särskolcheferna inle längre skall ha statligt reglerade anställningar(avsnitt 6.5), 4. godkänna vad jag har förordatom att statsbidragsgivningen till Ijänster för särskolchefer skall upphöra(avsnitt 6.5), 5. godkänna vad jag har förordat ifråga om sådana ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden som inte väljs avlandsting eller kommunfullmäktige (avsnitt 10.1). 1. godkänna vad jag har förordatom upphörande av försöksverk- Prop. 1985/86:10 samheten med regionalaplaneringsräd (avsnitt 10.1), 2. godkänna vad jag har förordatom alt möjligheten att avstänga Slutprotokoll en elev i skalltas bort (avsnitt 10.5). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1985/86: 10 Innehåll Propositionens huvudsakUga innehåll ............................ I Propositionens lagförslag ................................................ 3 1 Förslag tilllag om ändring i skollagen (1962:319) ...... ...... 3 2 Förslag tillskollag ......... ,............................................... 4 3 Förslag lagom införande av skollagen (1985:000) .. 22 4 Förslag tilllag om ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl................. 24 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 Juni1985 .... 25 1 Inledning ....................................................................... ... 25 2 Skollagenstillämpningsområde .................................. ... 28 3 Termer m. m................................................................... 28 3.1 Det offentUgaskolväsendet och fristående skolor 28 3.2 Skola,skolenhet och skolform .......................... 29 3.2.1 Inom det offentliga skolväsendet ........... 29 3.2.2 Utanför det offentUgaskolväsendel ....... 29 3.3 Undervisningoch utbildning ........................... ... 30 3.4 Bosättning,kyrkobokföring m.m........................ 31 3.5 Föräldrar ochvårdnadshavare ........................ ... 31 4 Skolhuvudmännenskostnadsansvar i förhållande tiU eleverna i och gymnasieskolan ........................................................... ... 33 5 Frågor omelevernas fördelning mellan och inom olika huvudmäns grundskolor ochgymnasieskolor samt frågor om interkommunal ersättning 34 5.1 Nuvaranderegelsystem ................................... 34 5.2 Behov avöversyn ............................................. ... 34 5.3 Beslut omelevområden för ........ ... 34 5.4 Beslut omelevomräden för gymnasieskolan ... ... 36 5.5 Tillhörighetentill eievområde ......................... ... 38 5.6 Vilka reglersom bör gälla om tillträde till en viss kommuns eller landstingskommuns skola ............................... 38 5.6.2 Gymnasieskolan ....................................... ... 40 5.7 Elevernasfördelning på skolenheter ................ ... 40 5.8 Förutsättningarnaför rätt lill interkommunal ersättning 41 5.9 Vissaytterligare frågor .................................... 41 6..................................................................................... Utbildningenför dem som inte kan gå i och gymnasieskolan ........................................................... ... 42 6.1 AUmänt ............................................................. ... 42 6.2 Förhållandettill den nya omsorgslagens personkrets .. 43 6.3 Särskolan ochdess huvudmän ........................ ... 44 6.4 Tiden förskolplikt och rätt till utbildning .......... ... 45 6.5 Särskolchefer .................................................. .. 46 7 Skolpliktens tvångsmedel ........................................... .. 47 7.1 Samhällets ochvårdnadshavarnas ansvar ..... .. 47 7.2 Tvångsmedel ................................................... .. 48