prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Detta inte minslmed tanke på att det behövs mer av nytänkande än vad som kommit till uttryck irapporten för alt möta den snabba utvecklingen inom transportsektorn. SvenskaTransportarbetareförbiindet anser att det finns skäl som lalar för fortsattaforskningsinsatser så alt beräkningsunderlaget så exakt som möjligt motsvararde verkliga kostnaderna. ERU vill särskilt betona och instämma i allföljande områden är av särskild vikt att bedriva forskning kring: - Transportinvesleringarnasbetydelse för tätortsutbyggnad och den regionala fördelningen av arbete,bostäder och service. Möjligheterna atl utnyttja trafikinvesteringar somstrukturerande ålgärder i regionplaneringen bör undersökas. - Studier avtransportinvesleringarnas sysselsättningseffekter och regionalaserviceeffekler. - Nuvarande planeringssystem inomIransportseklorn och dess möjligheter alt beakta de långsiktiga "utvecklingseffeklerna". - Möjligheten och problemen med atl väga in ocksåregionala fördelnings aspekter i samhällsekonomiska kalkyler. Här föreligger ell särskill be hov av atl utveckla metodiken för att beräkna skuggpriser på arbetskraft i olika regioner och projekt. - Infraslmkturinvesteringar i trafik och bebyggelsesom tillväxtpotential både i etl nationellt och internationellt perspektiv. Miljöeffekter m.m. Prop. SNV anser atl del ärangeläget att vidareutveckla metoderna för aft värde- ram i Ij ö e f f e k t e r. Verket är positivi till all della i ett sådantarbeie. TPR berör också miljöfrågorna och anser att ytterligare studier behövergöras för att klarlägga den tyngre laslbilstrafikens effekter för såvälvägunderhållet som den omgivande miljön. SCPF anför att skogsindustrin starktvill understryka behovel av en ökad forskning och ulveckling för miljövänligareteknik på avgasreningens område. Liknande synpunkter framförs av NTR. Enligtlänsstyrelsen i vore det bl.a. önskvärt med envidareutveckling av beräkningarna av de samhällsekonomiska kostnaderna förhälso- och miljöeffekter till följd av bilavgasulsläpp i störte tätorter lillalt gälla även för mindre tätorter och landsbygd. Även i Älvsborgslän anser alt kunskapsunderlaget, inle minsl när del gäller vägtrafikens hälso-och miljöeffekter, behöver förbättras och menar all det är viktigt alttillräckliga resurser sätts av till TFB för forsknings- och utvecklingsarbeteinom detta fäll. TFB menar att särskilt problemen med all ta hänsyntill trafikens långsiktiga och svåröverskådliga effekter för hälsa och miljöär stora, både vid investeringsplanering och vid fördelning av kostnader ochavgifter. Svårigheterna får emellertid inte tillåtas bli handlingsförlamandeulan det är tvärtom viktigt att dessa ses som en ulmaning lill fortsattaforskningsinsatser. TFB är för sin del beredd att medverka i ulformningen avforskningsprogram och projeki samt vid finansiering av forskning som kan ledatill atl dessa och andra i rapporten utpekade frågeställningar får en allsidigoch grundlig värdering. Beredningen vill särskill peka på alt ocksåtra-fiksäkerhetsfrågorna är eviga saml atl del är särskill viktigt atlolycksstatistiken utvecklas i olika avseenden. eventuellt forskningsprogram bör enligt TFButformas och genomföras i nära samråd med andra myndigheter och i närasamverkan med olika forskningsorganisationer. Forskning inom delta område tordebåde kräva förhållandevis stora insalser och en betydande uthållighet. TSV delar också arbetsgruppens uppfattning alt meraforskning och ulveckling krävs för alt ge beslutsfattare etl bättre underlag.Det gäller framför allt inom området värdering av föriuster som svårligen kanmätas i kronor och ören. Dessulom behövs mer omfattande studier avpriselastici-teterna mellan olika transporlslag för alt öka kunskaperna omeffekterna av tänkbara styrningsålgärder. Beträffande behovet av utvecklingsinsatser påpekarVV att man delar utredarnas åsikt alt bättre kunskaper behövs angåendefördelningseffekter. Dessulom bör ytterligare utredningar göras innan mandefinitivt kan bedöma väginvesteringens betydelse för detmalerialadminislrativa flödet. SLTF och SLL menar atl det finns en rad områden därfortsalla forskningsinsatser är nödvändiga bl.a. med hänsyn till attunderlaget för att beräkna busstrafikens marginalkostnader ännu är synnerligenbristfälligt, framför alll vad det gäller miljö- och olyckskostnader. behovetav fortsatt forskning om samhällets marginalkostnader Delär även minsl lika viktigt atl del fortsatta Prop. 1985/86: 100 arbetetutmynnar i förslag till olika metoder atl tillämpa marginalkostnads- Bil. 8anpassade avgifter och priser i tätorter av olika karaktärer. Förslagetom alt inrätta en utvecklingsgrupp vid kommunikalionsdeparlemeniel berörsockså av vissa remissinstanser. Exempelvis stöds förslaget av ERU. anser atl utvecklingsgmppen bör ägna särskild uppmärksamhet åtatt utbyggnader och investeringar inom hamn-väsendet, som inte ärföretagsekonomiski men väl samhällsekonomiskt motiverade, bör bedömas på sammasätt som liknande investeringar inom andra trafikgrenar. Enligt NTR:s mening bör näringslivet och berördaindustrier kontaktas för att underlätta bedömningar av framtida effekter. Enliknande åsikt framförs av SCPF som förutsätler att skogsindustrin och dessförelag får lämna synpunkter i samband med planeringen av större, strategisktvikliga invesleringar. 19 A.Kommunikationsdepartementet m. m. 19 2 Utredningarm. 2 Drift av statliga vägar 3 Byggande av statliga vägar 4 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 5 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 6 Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. 7 Bidrag till byggande av enskilda vägar 8 Tjänster till utomstående 1 Trafik och administration 2 Fordon och körkort 3 Bil-och körkortsregister m. m. 4 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetens 1 Investeringar i järnvägens infrastruktur 2 Investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar 3 Ersättning till för köp av vissa 1 Farledsverksamhet exkl. isbrytning 4 Sjöfartsmateriel m. m. 5 Övrig verksamhet Övriga sjöfartsändamål 8 Ersättning till viss kanaltrafik m. m. 9 Lån till den mindre skeppsfarten 10 Stöd till svenska rederier 1 Flygplatser m. m. 2 Beredskap för civil luftfart 3 Ersättning till för särskilda rabatter I Ersättning till postverket för befordran av tjänste- 2 Ersättning till postverket för tidningsdistribution Prop.1985/86: Bil. Transportstöd m. m. Transportstödför m, m. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik 1985/86: Bil. 171 J. Transportforskning 173 2 Bidrag tillstatens väg-och trafikinstitut 173 3 : Utrustning 179 181 182 183 1 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut 2 Bidrag tillSveriges meteorologiska och hydrologiska 5 Bidrag tillstatens geotekniska institut A, Kostnader, avgifter ochinvesteringar i transportsek torn B. Ändringi väglagen (1971:948) C, Justeringav statskapital Bilaga 8,1 Förslag till lag om ändring i väglagen(1971: 948) Bilaga 8,2 Sammanställning av remissyttranden över rapporternaKostnader och avgifter inom trafiksektorn (Ds K 1985:2-3) och Investeringsplaneringinom transportsektorn (Ds K 1985:4) Bilaga 9 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. verksamhetsområde omfattar frågor omekonomisk politik och skattepolitik saml frågor som rör statens budgei ochresursfördelningen inom den offentliga sektorn. I samband med regeringsombildningeni överfördes från till finansdepartementetstatens löne- och pensionsfrågor. Till departementet hör därmed även statensarbetsgivarverk. Vidare omfattar verksamheten frågorom skatteutjämningsbidrag m.fi.generella statliga bidrag lill den kommunalasektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementelsverksamhelsområde hör också tullfrågor utom tulltaxan och befrielse från tullsaml pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. Vidare bereder departementetfrågor som rör siafiigl byggande, bank- och försäkringsväsendet,värdepappershandeln, slalliga lotterier och spel, m. m. De förslag till utgifier inomfinansdepartementets verksamhelsområde som läggs fram för budgetåretomfattar 18413 milj. kr. Detta innebär en ökning med 1990 milj.kr. iförhållande fill molsvarande budgeterade utgifter under innevarande budgetår.Därav svarar den utökade verksamheten inom ansvarsområdesom följer av förändringen av arbetsfördelningen inom regeringen för 2031milj.kr. Anslagen till myntverket, lönsparande och höjning av grundkapitalettill nordiska investeringsbanken upphör fr. o. m. nästa budgelår.Skatteutjämningsbidrag lill kommuner m.fi. ulgör liksom tidigare budgelår denslörsta utgiftsposten. I avvaktan på en särskild proposition under våren 1986om kommunalekonomiska frägor har anslaget till skatteutjämningsbidrag tillkommunerna förts upp med oförändrat belopp. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Inom utarbetas riktlinjerna för denekonomiska polifiken. Vidare uiarbetas budgelpolitiska riktlinjer på kortareoch . arbeie med budgetförslaget leds ochsamordnas av . Rikthnjerna för den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken redovisas \ finansplanen lillsammans medförslaget till statsbudget. 1 underbilagor lill finansplanen redovisas enpreliminär nationalbudget (PNB) samt inkomstberäkning ochberäkning av budgelutfallet. budgetenutarbetas inom , med underlag från bl.a. Prop. 1985/86:100 konjunklurinslitulet. Nationalbudgeten innehåller en analys av deninter- Bil. 9 nationella och svenska ekonomiska utvecklingen och en prognosför del närmaste årel. Inom görs ävenkalkyler och analyser av den ekonomiska utvecklingen på längre sikl.Finansdepartementet svarar bl. a. för utarbetandet av de statligalångtidsutredningarna. I dessa karlläggs såväl den möjliga framlida tillgångenpå resurser som vilka anspråk som kan komma all ställas från olikaanvändningsområden beträffande utnyttjandet av dessa resurser. Vidareanalyseras olika strategier för att uppnå de grundläggande ekonomisk-politiskamålen under prognosliden, som vanligen varil omkring . Den senaslelångtidsutredningen publicerades . Arbetet med en nylångtidsutredning har inletls. Den avses alt presenteras . Ianslulning fill komplelleringspropositionen redovisar finansdepartementetockså s. k.flerårskalkyler för den ekonomiska utvecklingen. svarar för deårligen utarbetade långtidsbudgeterna för statens utgifier och inkomster förde kommande fem budgeiåren. Långtidsbudgeten presenteras i samband medkomplelleringspropositionen . Långtidsbudgelkalkylerna beskrivervilken budgetutveckling som blir följden om inga nya ulgiftsålaganden görs ochinga nya beslul fattas om ändrade skatte- och utgiftsregler. De utgör däremotinte någon prognos över innehållet i kommande siatsbudgelförslag, ulan är renakon-sekvensframskrivningar av gällande åtaganden. Lagen (1974:922) om kreditpoliliska medel gäller lillutgången av . För att trygga statens långfristiga upplåningsbehov gällerfr.o. m.den vissa ändrade regler såvitt avser den allmännaplaceringspliklen. Valulakommitlén lade under hösten1985 fram sitt slutbetänkande. Förslaget remissbehandlas f. n. Behovel av ökad samordning mellande myndigheter som handhar slalsskuldspoliliken utreds f.n.avstatsskuldspolitiska kommittén. Även ändamålsenligheten i de lagar som styrriksbankens verksamhel skall utredas av kommittén. tar aktiv del i arbelel inom fiera internationellaorganisationer för ekonomisk-politiskt och valutapolitiskt samarbete.Finansdepartementet verkar härvid i samråd med övriga berörda departement ochmyndigheter. De ekonomiska attachéerna i , och spelaren viktig roll genom atl tillhandahålla värdefull information på det ekonomiskpolitiskaområdet. Organisationen för ekonomisktsamarbele och ulveckling () är den mest betydande organisalionen förekonomiskl samarbele mellan in- duslriländerna.Inom ramen för analyseras det ekonomiska lägel Prop. 1985/86: 100 ochdiskuleras aktuella ekonomisk-politiska problem. Ungefär en gång per Bil. 9år granskas dessulom varie enskilt medlemsland med avseende på den ekonomiskautvecklingen och den förda ekonomiska politiken. Inlernalionella valutafonden (IMF)spelar en central roll i det internationella valutasamarbetet. Fonden spelaren alltmer betydelsefull roll i arbetet med att lösa akuta betalningsproblem ide skuldiyngda länderna. En ökad vikt har härvid kommit all ges samarbetet medVärldsbanken () för alt stödja strukturomvandlingen i utvecklingsländerna.Konsultationer sker regelbundet mellan IMF och varje enskilt medlemsland om denekonomiska utvecklingen i landel. Inom ramen för det europeiskafrihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främst handelsfrågor men även del allmännaekonomiska lägel i EFTA-länderna, bl. a. i den ekonomiska kommittén. Inom ramen för samarbetemed de europeiska gemenskaperna (EG) hålls åriigen ett möte mellanrepresentanter för och , varvid frågor om denekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken diskuteras. Det nordiska samarbelel på detekonomiska området är väl utbyggt. De nordiska finansministrarna möts normalltvå gånger för alt avhandla frågor av gemensaml intresse och för altförbereda gemensamma nordiska insalser i internationella sammanhang. Vid dessamöten behandlas även frågor och rekommendationer från vilkafaller inom finansministrarnas ansvarsområden. Nordiska mölen äger rumregelbundet för alt granska den ekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna.I den nordiska ämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågorbereds ekonomiska frågor av gemensamt nordiskl intresse. Gemensamma nordiskaståndpunkter i IMF förbereds i nordiska finansutskottet. ger stöd till analyser av och utredningar om det ömsesidigaberoendet mellan de nordiska ekonomierna. deltar också iarbetet inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE), där främst denlångsiktiga ekonomiska utvecklingen i såväl de västliga industriländerna som iÖsteuropa analyseras. för handel ochulveckling () håller normall mölen . Dessemellan hållslöpande möten med : s styrelse, olika expertgrupper etc.Finansdepartementets medverkan avser främsl monetära och vissa finansiellafrågor. medverkarvidare i de bilaterala blandade regeringskommissionerna med FörbundsrepublikenTyskland, samt . Ett väl fungerande skattesystem är av stor betydelse församhällets verk samhet. 1 syfte att förbättra skalteförvaltningens organisaiion har riksda gen beslutat atl en ny organisation för skalteförvaltningen skall genomfö ras den . Beslutet innebär bl. a. all del i varie län skallbildas 3 en från fristående länsskallemyndighet och alt riks- Prop. 1985/86:100 skatteverkets lednings- och styrfunktioner skall förstärkas. Parallellt med arbelel med atl formaskatteförvaltningen lill en sammanhållen och slagkraftig organisation måstebeskattningsreglerna förenklas. Fr. o. m. taxering har den särskildasjälvdeklarafionen för fysiska personer som i vissa fall skall lämnas i annankommun än hemortskommunen slopats. års taxering slopas vidare denkommunala taxeringen för juridiska personer. Etl förenklatdeklaralionsförfarande för löntagare kommer att vara möjligl fr. o. m. Sammantaget leder dessa förslag till inle oväsentligarationaliseringsvinster. Riksskalleverkel (RSV) svarar för den cenlralaledningen av beskattnings-, uppbörds-, indrivnings- ochfolkbokföringsväsendet. En huvuduppgift för verket inom skåneområdet är attverka för en effekfiv, rättvis och likformig beskattning. Denna uppgift fullgörverket genom råd, föreskrifter, ulbildning, informalion lill myndigheter ochallmänhel, kontrollverksamhet samt en kontinuerlig uppföljning och anpassningav organisation och arbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingens krav.RSV har således del avgörande ansvaret för samordning, ledning och uppföljninginom skatteadministrationen. har i likhet med andramyndigheter utsatts för en strikt budgetprövning med ökade krav påprioriteringar och höjd effektivitet. Mot bakgmnd av den utbreddaskatteflykten har dock skatteförvaltningen tillförts betydande resurser förbl. a. granskning av komplicerade deklarationer och för en mera aktivarbetsgivarkontroll. Avsikten med anslagspolitiken är således all förskjutalyngdpunkien i skattekontrollen mot de mer komplicerade kontrollobjekten ochmot sådana områden där skatteundandragandel kan antas vara belydande. Mol bakgrund av de organisatoriska förändringar somföreslår inom skalteförvaltningen och de förändringar i deklarationsförfarandeisom kommer atl genomföras föreslås alt skatteförvaltningenövergångsvis undantas från del s. k. huvudförslaget under /87. Kronofogdemyndigheternas arbetsbörda är särskill istorstadslänen slor. Trots etl flertal åtgärder av förenklande arl - t. ex.införandel av del s. k. REX-systemel och påminnelseförfarandel - forlsäller derestförda beloppen att öka. Även under /87 får riksskatteverketi uppdrag att omfördela medel inom exekutionsväsendet. Målsättningen är atlkronofogdemyndigheter med relalivl sett små resurser i förhållande fillarbetsvolymen skall få förstärkningar. Pris-,konkurrens- och konsumentpolitik () bedriver en fortlöpande övervakning av pris- ochkonkurrensförhållandena i näringslivet och i offentlig verksamhel. Resultatetav prisövervakningen rapporteras lill i enlighet medsärskilda riktlinjer från regeringen. I utredningsverksamheten belyses och analyseraspris- och konkurrensförhållanden av belydelse.Insynen i och offentligheten kring prisBildning och konkurrens- Prop. 1985/86:100 förhållanden utgör vikliga förutsättningar för atl främja en effektivtfunge- Bil. 9 rande konkurrens. Utredningarna utgör i stor utsträckning ocksåunderlag för bedömningar i aktuella frågor hos näringsfrihelsombudsmånnen (NO),offentliga utredningar, andra myndigheter och departement. Bl.a. utreds f. n.för frågor kring företagens prissältningsbeteende ocheffekter av skilda regleringar. För atl göra en modernisering och en allmänöversyn av prisregleringslagstiflningen har en särskild utredare tillkallats.Resullalel av utredningsarbetet kommer atl redovisas . NO har under årel erhållitytterligare erfarenheter från tillämpningen av den nya konkurrenslagen. NO harlagl slor vikt vid granskning av och ingripanden mot bl.a. företagsförvärv,offentliga regleringar och etableringsfrågor. Denna inriktning av arbelelvänlas beslå under det kommande årel. Konsumenlpolitiska kommitténavlämnade i seplember 1985 betänkandet (SOU 1985: 32) Hushållning för välfärd.Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats. Avsikten är att enproposition om konsumentpolitiken skall läggas fram senasi . Iavvaktan på detla föreslås atl konsumentverkels och allmännareklamalionsnämndens anslag förs upp med oförändrade belopp i jämförelse medmyndigheternas anslag för innevarande budgetår. 1984/85:213 om ändring i marknadsföringslagen. I propositionenkonstaterades bl. a. atl riktlinjesyslemel fungerar bra och bör bibehållas. Ipropositionen fanns förslag om ändringar i marknadsföringslagen och lagen ommarknadsdomstol m. m. I marknadsföringslagen föreslogs den ändringen atlförbud mol försäljning av farliga och otjänliga varor inte bara skall kunnariktas mol detaljister utan också mol tillverkare, importörer och grossister.Riksdagen har (LU 1985/86:10, rskr 25) beslutat om lagändringarna i enlighetmed propositionen och med ikraftträdande . harylleriigare en produktsäkerhetsfråga aktualiserats.Produktåterkallelsekommitténs uppdrag har utvidgats. Kommittén skall sålundaöverväga om regler bör införas angående förbud mol export av varor, som ärallvarligl och direkt farliga för liv, hälsa och säkerhet. För aft förslärka konsumentskyddetpå kredilområdel har regeringen uppdragit ål all i samråd medbankinspektionen och berörda kredilförelag söka åsiadkomma åtgärder som syftarlill en förbättrad budgei- och kredilrådgivning, ell samordnal och aktivtbilräde ål de grupper av konsumenter som har betalningsproblem samt vissaeliska regler när del gäller ulformningen av de betalningsvillkor som kreditförela-gentillämpar. Resultatet av uppdraget skall redovisas för regeringen före utgångenav . Regeringen beslutade den 14 mars1985 alt tillkalla en utredare för all se över regleringen av den tillfälligahandeln, marknadshandeln och torghandeln. Utredningsuppdraget skall varaslutredovisat . Lotterieroch spel Prop. AktiebolagetTipsljänst och Aktiebo-laget Trav och Galopp (ATG) ökade sin omsättning underdet senaste verksamhetsåret. Omsättningen hos Penninglotterietberäknas ha uppgått lill ca 1475,0 milj.kr. (1428,0).' Häravberäknas ca 625,0 milj.kr. (611,3) tillfalla statsverket. Liksom under år 1984har bolaget anordnat ett s.k.fredslolleri, som gav en behållningav 14,0 milj.kr. (20,0). beräknar bolaget en sammanlagd omsättning avca 1620 milj. kr. Omsättningen hos Tipsljänstberäknas ha uppgått lill ca 3744,0 milj. kr. (3280,6). beräknas 1575,0 milj. kr. (1443,8) ha inlevererats. År 1986beräknar bolaget en sammanlagd omsättning av ca 4072 milj. kr. Omsättningen på lotalisatorspelet iATG: s regi beräknas ha uppgått lill ca 3759,7 milj. kr. (3273,9) varav ca 378,8 milj. kr. (324,2) beräknas tillfalla staten. Under år1985 har ell nytl spel, G5, introducerats inom galoppsporten. vänlastotalisalorskatten inbringa ca 402 milj. kr. huvuduppgift är all förse de civilaslalliga myndigheterna med ändamålsenliga lokaler. Styrelsen arbelarfortlöpande med ålgärder för att öka effektiviteten i lokalutnylljandet ochall förbättra lokalekonomin. Som ell led i delta arbeie ser styrelsen övervissa standard- och normfrågor, omfattande bl. a. areastandard för enskildaijänslemm, möjligheter till större samutnyltjande av lokaler, utarbetande aveffektivare planlösningar saml översyn av de bestämmelser som reglerarbyggandet av lokaler. Styrelsen arbelar vidare med ålgärder i syfte atl öka myndigheternaskoslnadsmedveiande i lokalfrågor och alt skapa incitament för all få till ståndell rationellare utnyttjande av myndigheternas lokaler. Gränskontroll riktad mot narkofikasmuggling och ekonomiskbrottslighet är verksamheter som prioriterar. Exempel på andraangelägna områden för kontrollverksamheten är efterlevnaden avmiljöskyddsbe-slämmelser, införsel av TEKO-varor och exportkontroll. Under desenasle åren har en rad åtgärder vidtagits för all effektivisera lullverksamhelen.Resultatet har i mer samlad form redovisals i programmet VÅR TULL-VÄG.Generaltullslyrelsen avser alt inför nästa budgelår lägga fram ell nyltlångsiktigt förslag lill verksamhetsinriktning för kontrollarbetet. Del rationaliseringsmål om 90tjänster som är fastställt för ligger fasl. För budgetåret1986/87 innebär della en besparing på 29 tjänster. För att utbildningsmässigtklara de myckel kraftiga pensions- Beloppen inom parantes avser resultat . avgångar som förestår inomtullverket läggs föislag om att viss förlidsre- Prop. 1985/86: 100 kryleringav bevakningstjänstemän skall få påbörias. En engångsvis re- Bil. 9sursförstärkning för tulllaxeramlbildningen föresläs. I syfte all förbällraimportkontrollen föreslås medel för inrättande av ytterligare två s.k.H-grupper. Bank-och försäkringsverksamhet, m. m. Frånden föreligger, sedan lagen (1955: 183) om bankrörelse ändrats ivissa delar, möjlighet för en utländsk bank att efler regeringens tillståndbilda dollerbank här i riket. Regeringen beräknas vid årskiftet 1985/86 taställning till de ansökningar om utländska banketableringar -sammanlagl 12stycken - som hillills kommit in. trädde en ny lagomvärdepappersmarknaden i kraft. Den nya lagen innehåller bl.a. förbud mots.k.insiderhandel med aktier och vissa andra värdepapper. har fattat beslul omalt överföra tillverkningen och utgivningen av mynt från regeringen tillSveriges riksbank (prop. 1985/86:4, FiU I, rskr 55). upphör därmedmed sin verksamhet . Möjligheten aft spara i Allemanssparandet ökar. Ensparare får möjlighet att sälla in högsl5000kr. utöver de maximall tillåtna månadsinsältningarna på . Gränsen förde samlade nelloinsäftningarna höjs från 30000kr. Inom försäkringsområdet arbetarförsäkringsverksamhelskommillén (E 1979:01) med en översyn av de grundläggandeprinciperna för bedrivande av försäkringsrörelse. Kommittén avlämnade ettdelbetänkande (SOU 1985:34) Gruppförsäkring . Kommittén avser atl avlämna elt delbetänkande sombehandlar solidilels- och skälighelsfrågor.