prop · G90378 · 1985-12-31 00:00:00 — Hosdelägaren beskattas utdelningen som inkomst av kapital. Om utdelningen utgåtti pengar är det givelvis det erhållna penningbeloppet som skall upptas somskattepliktig intäkt. Avser utdelningen annan egendom upptas egendomensmarknadsvärde vid utdelningstillfället som skattepliktig intäkt. Vissa företagär emellertid befriade från skattskyldighet för utdelning. Undantagen frånbeskattning har införts för atl undvika all ett företags vinsl skall beskattastre eller ännu , vilket kunde bli fallet om företag äger aktiereller andelar i andra företag i ett eller flera led. Genom det tidigare nämndaavgörandet av regeringsrätten har slagits fast all ett förelag, som är befriatfrån beskattning för utdelning enligt kedjebeskallningsreglerna, vid beräkningav realisationsvinst vid avyttring av den utdelade egendomen, får tillgodoräknasig egendomens marknadsvärde vid utdelningstillfället som anskaffningskostnad.Det betyder alltså att anskaffningskostnaden för egendomen beräknas på sammasätt oavsett om mottagaren av utdelningen är skaltskyldig för denna eller inte. Bestämmelserna ombeskattningen av det utdelande företaget kan i många fall utnyttjas tillsammans med kedjebeskattningsreglerna för atl undvika beskattning på värdestegringar. Utnyttjandet sker så alt kapital tillgångar, som undergått värdestegring i ett företag, delas ut lill ettföretag som är skattebefrial för utdelningsinkomster enligt kedjebeskallningsreg lerna. Vid utdelningen sker ingen inkomstbeskattning hos det utdelande företaget. Det mottagande företagel kan tillgodogöra sig hela värdesteg ringen genom att avyttra tillgångarna. Försäljningen kommer då att ske till marknadspris. Men eftersom ett 10 motsvarandevärde får räknas som anskaffningskostnad uppkommer ingen vinst vid resultalberäkningen. Omdet utdelande företaget i stället först säljer tillgångarna och sedan delar ulvinsten uppkommer inte någon skattelättnad eftersom värdestegringen då blirbeskattad. Helt olika beskattningsresuliat blir således följden beroende på ivilken ordning försäljning och utdelning sker. Behållstillgångarna i det mottagande företaget kan detta möjligen få ett avskrivningsunderiagsom likaledes uppgår till marknadsvärdet vid utdelningstillfället. Som enföljd av detta skulle högre värdeminskningsavdrag kunna erhållas på egendomen idel mottagande företaget jämfört med vad som skulle ha varit fallet i detutdelande företaget. Enligtmin uppfattning är del otillfredsställande all värdestegring på egendom pådetta sätt kan undandras beskattning. Realisationsvinstbeskattningens konlinuitetsprincipbryts och kedjebeskallningsreglerna utnyttjas på ett inte avsett sätt. Detangivna förfarandet kan leda till betydande skattelättnader i de fall dåtillgångarna undergått stark värdestegring. Skattelättnaderna måste betraktassom omotiverade. Genom regeringsrättens avgörande har konsekvensema av del nudiskuterade förfarandet klarlagts. Det finns därför fog för anlagandel attförfarandet kommer all lillämpas i ett stort antal fall framöver om denödvändiga fömtsätlningarna är uppfyllda. Särskilt lockande måste detta vara ide fall där en försäljning av kapitaltillgångar redan är planerad. Isammanhanget vill jag särskilt erinra om att såväl fasligheter som aktier imånga fall avsevärt ökat i värde . Sådan egendom är därförsärskilt lämpad att utnyttja för att uppnå skattelättnader genom utdelning. Avdet nu anförda drar jag den slutsatsen alt utdelning av kapitaltillgångarkommer atl övervägas allmänt redan i samband med det föreslående bokslutstillfälletoch att sådan utdelning i många fall också kan komma att beslutas enbart av skattemässigaskäl. Enligt min mening skulle en sådan utveckling vara högstotillfredsställande. Jag anser del därför påkallat att vidtaåtgärder. 3.2 Val av beskattningsmetod Mitt förslag:Avyttras tillgång, som etl förelag erhållit som skattefri utdelning, skallrealisationsvinsten beräknas med ledning av den anskaffningskostnad ochanskaffningstidpunkt som gällt för det utdelande förelaget. Behälls tillgångeni det mottagande företaget skall avdrag för värdeminskning på tillgångenberäknas på samma underlag som gällt för det utdelande företaget. Skälen för mitt förslag:Som jag redan konstaterat är del otillfredsställande att en värdestegring påen kapitaltillgång skall kunna undgå beskattning i andra fall än de därskaltefriheten direkt följer av realisationsvinstreglerna. En naturligutgångspunkt vid utformningen av en lösning av det aktuellaproblemet är därför att värdestegring på utdelade kapitaltillgångar Prop.1985/86:78 skall beskattas i samma mån som värdestegring på sådan egendom i allmänhetbeskattas. Del finns två principiellt olika sätt att genomföra beskattningen.Den kan ske antingen hos det utdelande eller hos det mottagande företaget. Enbeskattning hos del utdelande företaget skulle innebära alt en utdelning avkapitaltillgångar jämställs med en avyttring av tillgångarna. En särskildbestämmelse måste alltså införas enligt vilken utdelning jämställs medavyttring. I bestämmelsen måsle också anges alt del utdelande företagetsinläkt anses motsvara den utdelade egendomens marknadsvärde vidutdelningstillfället. Själva ulddningsålgärden skulle alltså utlösa realisationsvinstbeskattning.Resultatberäkningen genomförs sedan på vanligt sätt enligt gällandebestämmelser. Ensådan ordning ger flera fördelar. Den löser helt problemet med den obeskattadevärdestegringen på kapitaltillgångar som utdelas till företag som inte ärskallskyldiga för uldelningsinkomster. Ingångsvärdet i det mottagande företagetblir detsamma som del värde som beskattas i det utdelande företaget.Beskattningen kommer alltså alt ske på gmndval av hela den värdestegring somskett i det företaget. En annan fördel är alt kapitaltillgångar som utdelas ibeskattningshänseende likställs med tillgångar som företaget yrkesmässigtomsätter. Utdelas sådana tillgångar beskattas förelaget för en intäktmotsvarande egendomens marknadsvärde i den förvärvskälla som egendomentillhört. Någon principiell skillnad skulle alltså inte göras mellan de olikaslag av egendom som företag kan inneha. Som en fördel kan också ses atlvärdestegringen blir beskattad i det företag där den uppstått. Det kan ocksåhävdas all vinslen lättast beräknas hos det utdelande företaget eftersom dethar faktisk tillgång lill de sakuppgifter på vilka resultalberäkningen skall gmndas. Detnu diskuterade alternativet är emellertid förenat med flera nackdelar. En sådanmåsle sägas vara att dess effekt blir mer omfattande än vad som är nödvändigtför att komma lill rätta med del här diskuterade skatteundandragandet vidutdelning av kapitaltillgångar. Del utdelande företaget kommer all realisalionsvinslbeskaltasäven i de fall då mottagaren är skallskyldig för utdelningen. Att begränsabeskattningen så att den endast gäller om kapitaltillgångar utdelas till en skattebefriadmottagare är närmast ogörligt med tanke på att utdelning ofta går lill bådeskattskyldiga och skallebefriade mottagare. Vidare kommer beskattning att skeäven när egendomen endasl övergår från ett företag till ett annat i sammakoncern. Ur koncernens synvinkel har ingen vinst uppstått men skatt kommer ändåatt . Det kan ifrågasättas om en sådan ordning leder till ett lämpligt resultati de fallen. Tilldet nu sagda kommer att en ändring av beskattningen hos det utdelande företagetger upphov till ett anlal frågeställningar av gmndläggande principiellt slag.Jag syftar här bl.a på kravet på avyttring av egendomen för atlrealisationsvinstbeskattning skall utlösas. kan effekterna avändringen inte belysas på tillräckigt ingående sätt inom ramen för deltaärende. Det är l.ex. länkbart atl andra delar av inkomstbeskatlning- ensåsom koncembidragsreglema och behandlingen av utlandstransak- Prop.1985/86:78 tioner berörs. Ävenom principiella skäl kan tala för att utdelning av kapitaltillgångar borde utlösarealisationsvinstbeskattning är jag mol bakgmnd av del anförda på nuvarandeunderlag inte beredd atl förorda en sådan lösning. Mitt ställningslagande ledertill alt beskattningen i de aktuella fallen måsle ske hos det företag sommottar utdelningen. Enmöjlighet att beskatta det mottagande företagel är all låta delta överta delutdelande företagels ställning i realisationsvinslhänseende. Praktiskt settskulle det betyda alt del mottagande företaget i samband med en avyttring avegendomen vid resultalberäkningen skall utgå från den anskaffningskostnad ochanskaffningstidpunkt som del utdelande företaget hade för egendomen. Dennateknik har redan tidigare utnyttjats i skattelagstiftningen. Ett exempel ärnaturligt nog fusionsbeslämmelsema. Men även i ett annat sammanhang har enliknande lösning ansetts lämplig. Jag syftar på bestämmelsen i 2 § 4 mom.nionde stycket SIL om överlåtelse av aktie eller andel från ett förelag till etlannat inom en koncern. En sådan överlåtelse skall inte utlösa realisationsvinstbeskattning.I stället skall den överlåtna aktien eller andelen anses förvärvad av detövertagande företagel och för den anskaffningskostnad somgällt för det överlåtande företagel. Bestämmelsen infördes isyfte att förhindra att aktievinstbeskatlningen hämmade slmklurralionaliseringarinom näringslivet. Den innebar då endast atl realisationsvinstbeskattning inteskulle utlösas vid en inlem överlåtelse. Däremot saknades bestämmelsen om överlagandeav anskaffningskostnad och anskaffningstidpunkt. Regeln ändrades emellertidunder efler förslag från realisationsvinstkommittén (SOU 1975:53).Kommittén ansåg att regeln i sin urspmngliga lydelse kunde medföra missbruk.Eftersom den situation som är aktuell företer likheter med den dåföreliggande skall jag uppehålla mig närmare vid den. Kommitténhade uppmärksammat att man, inför en föreslående avyttring av etlkoncernföretag till en utomstående köpare, höjde anskaffningskostnaden föraktierna i detta företag genom en skattefri intemtransaklion. Man överlät medandra ord aktierna i koncernföretaget först till ett annat koncernföretag fördet belopp man avsåg alt sälja aktierna för till den utomstående köparen. Bådaöverlåtelserna blev då skattefria. Kommittén föreslog därför alt bestämmelsenskulle kompletteras pä det sättet att det övertagande koncernföretaget ävenskulle överta den för överlåtaren gällande anskaffningskostnaden ochinnehavstiden för aktierna eller andelarna i fråga. Dåvarande departementschefansåg all starka skäl talade för kommit téns förslag. Han konstaterade alt reglerna om strukturrationalisering inte var avsedda all leda till skattefrihet vid försäljning till utomstående. Han ansåg att övertaganderegeln skulle leda till ett materiellt riktigt resultatoch det oberoende av om den interna överlåtelsen i det enskilda fallet varit motiverad av organisatoriska och liknande skäl eller genomförts i direkt syfte att uppnå skattelättnader. Han anslöt sig därför till kommitténs 13 förslag(prop. 1975/76:180 s. 162). Förslaget i propositionen godtogs av Prop.1985/86:78 . Denangivna beskattningsregeln utnyttjades alltså urspmngligen för att höjaanskaffningskostnaden på viss egendom för alt därigenom undgå beskattning av envärdestegring som normall borde ha beskattats. I den nu aktuella situationenkan beskattningsreglerna utnyttjas för atl uppnå samma resultat. Ävennu skulle en övertaganderegel leda till ett materiellt godtagbart resultat.Regeln synes också praktiskt hanlerbar. Den lösning som jag förordar blirdärför atl ett förelag som mottar kapitaltillgångar som skattefri utdelning irealisationsvinsthänseende skall anses ha förvärvat tillgångarna för del prisoch som gällt för det utdelande företaget. Realisationsvinstbeskattningenpåverkas av mitt förslag endast i de fall då mottagaren av den utdeladetillgången är etl aktiebolag eller en ekonomisk förening. Eftersom denkommunala beskattningen av juridiska personer upphörde fr.o.m. inkomståret1985 bör övertaganderegeln tas in i SIL. Del faller sig naturligt att föra inbestämmelsen i 2 § 4 mom. i anslutning till reglerna om överlåtelser av aktieroch andelar inom koncerner. Bestämmelsen bör gälla för aktiebolag ochekonomiska föreningar som är befriade från skattskyldighet för utdelning fråndet utdelande företagel. Av bestämmelsen skall vidare följa all del mottagandeföretaget övertar den anskaffningskostnad och anskaffningstidpunkt som gälltför det förelag som lämnat utdelningen. Detta uppnås genom en föreskrift omall skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust vidavyttring av tillgångar skall beräknas som om förelagen utgjort en skaltskyldig. Avvad jag tidigare anfört framgår att skatteförmåner möjligen kan uppkomma ävenvid den löpande beskattningen. Om en tillgång förvärvas på oneröst sätt utgörsavskrivningsunderlaget av den verkliga utgiften för anskaffandet av tillgången.Som jag tidigare nämnt torde detta innebära att underlaget för beräkning avvärdeminskning för en kapilallillgång som erhållits genom utdelning får las upplill tillgångens marknadsvärde vid utdelningstillfället om mottagaren ärskattskyldig för utdelningen. Rättsläget är inte lika klart om utdelningen ärskattefri. Del bör emellertid klargöras att någon höjning avavskrivningsunderlaget inte får göras i den sistnämnda situationen. Någrasärskilda regler för s.k. skogsavdrag behövs inte m.h.t. de särskilda beslämmelsernaom koncerninlerna överföringar i punkt 8 tredje styckel av anvisningarna till22 § KL. Miltförslag blir därför, i likhet med vad jag förordat beträffande realisalionsvinstreglerna,atl det mottagande företaget vid utdelning av fastigheter övertar det utdelandeföretagets ställning. Bestämmelsen bör utformas så atl beräkning avvärdeminskningsavdrag skall ske som om förelagen hade utgjort en skallskyldig.Några regler som särskilt lar sikte på utdelning av s.k. rörelsebetingadeaktier kan inte anses erforderliga. Prövning av rätten lill avdrag skernämligen med utgångspunkt i all del skall vara fråga om en verklig förlust förföretagen. Vid beräkning avrealisationsvinst på avyttrade fastigheter skall värde minskningsavdrag återföras till beskattning. Denna regel blir tillämplig även i den nu aktuella situationen. Överförs en fastighet mellan två företag 14 genom utdelning bliralltså det mottagande företagel skyldigt att vid en eventuell realisationsvinslberäkningåterföra till beskattning de värdeminskningsavdrag som belöper på den tidunder vilken del utdelande företagel innehaft egendomen. För alt de bestämmelsersom jag nu föreslagit skall bli praktiskt tillämpbara måste det mottagandeförelaget ha tillgäng till de för vinstberäkningen erforderliga sakuppgifterna.Dessa måste således lämnas ut från det utdelande förelaget. Några problem meddetta kan knappast förväntas uppslå. I del helt övervägande antalet fall tordeutdelning av kapitaltillgångar ske mellan företag inom en koncern. Utdelaskapitaltillgångar i andra fall måste sambandet mellan företagen antas vara sådanlatt man kan förutsätta att också de erforderliga sakuppgifterna lämnas ut.Någon särskild bestämmelse om detta anser jag därför inte behövlig.Överlämnandet av uppgifterna kan lämpligen ske i anslutning lill all självaegendomen överförs mellan förelagen. Mittförslag: De nya bestämmelserna skall tillämpas i fråga om tillgångar somförvärvas genom utdelning som beslutas efler utgången av . Skälenför mitt förslag: De bestämmelser som jag nu har föreslagit syftar till atlförhindra omotiverad skatlelindring vid utdelning av kapitaltillgångar. Somjag tidigare nämnt finns en uppenbar risk all utdelning i denna form kan blivanligt förekommande i samband med del förestående bokslutstillfället om nugällande praxis består. De nya bestämmelserna bör därför träda i tillämpningsnarast möjligt och då lämpligen i anslutning till atl ett nytt räkenskapsårpåbörjas vid det kommande årsskiftet. En tillfredsställande avgränsning uppnåsom de nya bestämmelserna blir tillämpliga på tillgångar som förvärvas genomutdelning som beslutas efter utgången av innevarande år. hinneremellertid inte behandla lagförslaget under den nu pågående höslsessionen. Avvad jag anfört framgår dock att särskilda skäl finns att låta de nya beslämmelsernabörja gälla redan under liden för riksdagsbehandlingen. bör därför medstöd av 2 kap. 10 § andra slyckel regeringsformen i övergångsbestämmelserbesluta atl de nya beslämmelserna om reahsationsvinstbeskallning ochvärdeminskningsavdrag skall gälla i fråga om tillgångar som förvärvas genomutdelning som beslutas efler ulgången av . 4 Upprättat lagförslag Prop. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag till lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Lagrådetshörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt menskulle uppkomma. Med hänsyn till detta anser jag att lagrådels yttrande överlagförslaget inte bör inhämtas, Jaghemställer atl regeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, 1986 jg