prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Då skulle ocksä ålerverkningama påomvärlden bli övervägande negativa, och en belydande kontraktiv effekt påvärldsekonomin måste därvid befaras. Del bör understrykas att osäkerheten omdollarkursutvecklingen är myckel slor. Det bör också uppmärksammasatl dollarkursen under större delen av 1985 fortfarande åtnjöt etl starktförtroende i samband med intemationella placeringar och atl deprecieringentidvis kom fiU stånd endast tack vare omfattande valutaintervenlioner ochräntepolitiska åtgärder i de stora industriländerna. Det kvarstår sålunda enrisk för att dollarn åter förstärks om sådana åtgärder inte längre bedöms kunnatUlgripas. En förnyad dollamppgång riskerar att medföra deallvariigaste konse kvenserna för den ekonomiska tillväxten i världen. TiU att börja med kan befaras att de protektionistiska strömningarna i får ny 11 näring,vilket inte bara berövar andra länder en exportmarknad utan ocksä Prop.1985/86:100 torde leda fill en mera utbredd tillämpning av handelspolitiska inskränk-Bil. I.l ningar i andra länder. TiUväxten i industriländema skulle därmedtroligen snabbt avta. SärskUl Ula utsatta skuUe emellertid utvecklingsländernakomma atl bU vid ett sådant förlopp. En låg fiUväxt i industriländerna skullevara det allvarligaste hotet mot en lindring av skuldbördan genom atl begränsautvecklingsländernas exportmöjligheter och ytterligare försvaga råvamprisema.En hög dollarkurs fördyrar givelvis skuldtjänsten och även relativt låganominella räntor kan för skuldländerna betyda fortsatt höga realräntor. Ocksä ulan en förbislring av det handelspolitiskaklimatet rymmer utvecklingsländernas skuldproblem betydande potentiella riskerför världsekonomins tiUväxt. De länder som svarar för de största skulderna idet internationeUa kreditsystemet har genomfört omfattandeanpassningar som reducerat importbehovel och därmed bylesbalansunderskottetoch ufiandsskuldens fillväxt. Vuxil har skulden likväl gjort, ochskuldljänstålagandena har till stor del kunnat infrias endast genom omförhandlingarav kreditvillkoren så att betalningarna kunnat uppskjutas. Om fillväxten iindustriländema successivt försvagas - vilket huvudprognoseninnebär - förvärras lägel på nytl för skuldländerna. Det är tveksamt om det ärmöjligt atl fortsätta med nya ålslramningsälgärder i flertalet av dessa länder,och i så fall ökar deras samlade bylesbalansun-derskotl på nytt så att nyaresurser måste ställas lill deras förfogande. Det som erfordras är inte enbartfinansieUa resurser för all kunna lillgodose likviditetsbehovet utan framföraUl reala resurser som bidrar tUl atl främja en stmkluranpassning och ekonomisktiUväxt i utvecklingsländerna själva. En varaktig förbättring förutvecklingsländerna lorde i flera fall fömtsätta en minskning av del storaråvamexportberoendet. Trots initiativ som tagits , bl.a. frånamerikanskt håU, torde skuldproblemel förbli etl akut riskmomenl underöverskådlig fid. Betydelsen av efterfrågan från dessa länder förindustriländema kan illustreras med atl den åtstramning som genomfördes1982-1984 enligt en beräkning av har reducerat tillväxten iOECDis reala BNP med 1 1/och höjt arbetslösheten med 2 1/4 miljonerpersoner. Underde båda motsvarade tillväxten i och Japannära två tredjedelar av hela OECD-områdets tillväxt. TiUväxttakten hardärefter successivt faUit, och beräknas endast något över hälften avindustriländernas ekonomiska tUlväxt ske i dessa båda länder. TUlväxten av BNP i blev oväntatsvag men beräknas ha återhämtat sig något därefter. kan tillväxten uppskattas fill ca 2 1/. Konjunkturuppgången har varit relativt ojämnt fördelad mellan olika branscher. rensutsaltanäringarna jordbmk och tillverkningsindustri har haft problem Prop. 1985/86:100med konkurrenskraften till följd av den höga dollarkursen. Sysselsättning- Bil.1.1 en har totalt sett ändå hållils uppe lack vare en slark tillväxt itjänstenäringama, som har särskilt stor betydelse i den amerikanska ekonomin.Efterfrågan inom landet förblev livaktig under en stor del av 1985, men kom iallt högre grad att spilla över i ökad import. Bytesbalansen beräknas ha givit elt underskott molsvarande av BNP. I absoluta tal har därmedblivit världens största kapilalimportör och beräknas ha blivit neltoskuldtagareunder 1985. kan fömtses en klart lägre tiUväxt av deninhemska efterfrågan. De amerikanska hushållen ökade sin konsumtionmer än inkomsterna, och man kan nu förvänta atl sparkvoten åter normaliseras.De privata investeringarna, som jämte konsumtionen burit upp tiUväxten, väntasplana ut eller kanske t. o. m. falla någol. Lönsamheten inom industrin harvaril sämre än under fidigare högkonjunkturer tiU följd av lägrekapacitetsutnyttjande och produktivitetstillväxt än vaiUigl. Om dessulom denallmänna tillväxten försvagas efter en tillfäUig uppgång ,blir invesleringsincilamenlen mindre. Den ökade skattebelastning pä företagensom föreslagits i presidentens skattereform kan tillfälligt verka i sammarikining. Lagerinvesteringama har ulvecklals oväntat svagt med hänsyntiU den framskridna konjunkturfasen. En höjning av lagerkvoterna kanunderlättas av fallande realräntor, men omslaget bedöms likväl bli begränsat1986. Den finanspoUfiska expansionen har ända sedan 1981varit en viktig drivkraft bakom den amerikanska konjunktumppgången. Med lidenhar emellertid den tillväxlstimulerande effekten därav avtagit. kanden finanspolitiska effekten bedömas bU nära nog neutral. Pålängre sikt är del nödvändigt atl minska det federala budgetunderskottetväsentligt för atl få till stånd en mer balanserad utveckling av den amerikanskaekonomin, och under en följd av år kan därmed övervägande kontraktiva effekterav finanspolitiken förväntas. gjordes penningpolitikenmindre restriktiv i syfte alt stimulera tUlväxten, och penningmängden ökadeunder avsevärt snabbare än angivna målintervall. Denna uppmjukningmöjliggjordes av det svaga inflationstrycket i ekonomin, och den åtföljanderäntesänkningen underlättade den successiva deprecieringen av dollarn. Frånmars fiU seplember sjönk dollams effektiva värde med . Tendenser tillförnyad förstärkning av dollarkursen föranledde i slutet av seplember ettbeslut av de fem största industriländerna om samordnade valutainterventioneroch vissa andra åtgärder för alt pressa ned doUarkur-sen till en ännu lägrenivå. har dollam (fram tUl mitten av december) deprecierats medytterligare . Penningpolitikens fortsatia utformning beror i höggrad på hur dollarkur sen utvecklas framgent. Klart är atl den hittillsvarande deprecieringen inte är fillräcklig för att i sig generera jämvikt i bytesbalansen, i synnerhet inte när exportmarknaderna växer sä långsamt. Priseffeklema lUl följd av dol lardeprecieringen torde i stället medföra alt bytesbalansen kommer atl visa slörre underskott 1986 än 1985. Förstärkningen av den amerikanska kon- 13 kurrenskraftenvisar sig först på lite sikt i ökade marknadsandelar utom- Prop. 1985/86:100lands och hemma. En fortsatt gradvis depreciering av dollarn skuUe göra Bil.1.1 del möjligl att bibehåUa en ganska expansiv penningpoUtik som i sin turkunde stödja den inhemska aktiviteten, förbättra förelagens lönsamhet elc. abmpl och omfattande dollarfall - som kan utlösas av minskat förtroende förden amerikanska ekonomin, t. ex. om budgetunderskottet ligger kvar pä en högnivä - mäjte befaras medföra mer akuta inflationsrisker och sannolikt parerasmed en kraftig penningpolitisk åtstramning för all dämpa den inhemskaefterfrågan och importen samt stödja finansieringen avbytesbalansunderskottet. En tredje möjlighet, slutligen, är att dollarkursenförstärks på nytl. I ett sådant läge skulle sannolikt lättnader ipenningpolitiken vara otillräckliga för att förhindra en ytterligare försvagningav BNP-tillväxten lill följd av atl den amerikanska konkurrenskraftenförsämras. Sammanlaget innebär bedömningarna alttillväxttakten i den amerikanska BNP gradvis kan vänlas avla under loppet av1986. som helhet kan tillväxten bli strax . Sysselsättningenkan komma att fortsätta att öka något, men inte medge någon ytterligarenedgång i arbetslösheten. liUhör de länder som kunnat dra stor nytta avden starka tillväxten av efterfrågan i . Den japanska exportenhar sålunda fortsatt atl öka snabbare än världshandeln. Taklen har emeUertidsuccessivt avtagit. Trots de tillväxtimpulser som exportulecklingen givit deninterna ekonomin har därmed även den lotala BNP-tUlväxlen kommit atl bli lägreän lidigare. som helhet beräknas BNP ha ökat med strax inemot en procentenhet långsammare än föregående år. Tillväxten torde fortsätta all avla även 1986,trots del stimulanspaket för den inhemska efterfrågan som tillkännagavs ioktober 1985. Delta har till syfte alt motverka en försvagning av denintemationella efterfrågan och att reducera del slruktureUa sparandeöverskottsom finns i den japanska ekonomin. Åtgärderna i paketet har officiellt bedömtshöja BNP , men frislående bedömare menar alt effekten kanbli väsentligt mindre. Effekten av åigärderna på importen torde bli små; ävenmed den optimistiska officiella bedömningen stannar uppskattningen vid 2miljarder dollar, dvs. endasl av del beräknade.överskottet i bytesbalansenför 1985. Stimulanspaketet är fi-ämst inriktat på bostadsbyggande och infrastrukturellainvesleringar. Den privata konsumtionen påverkas huvudsakligen indirekt. Efter1982 har det visat sig svårt att förmå de japanska konsumenterna att ökakonsumtionen mer än ökningen av de disponibla inkomsterna, dvs. hushällenssparkvot har inte fortsatt alt falla som den gjorde under större delen av1970-talel. kan den privata konsumtionen möjligen åter komma altöka någol snabbare därför atl realinkomsten stiger lill följd av lägreinflation snarare än accelererande nominella inkomster. Investeringarnafortsäiter troligen alt öka men i långsammare takt när tiUväxten ochvinslläget försvagas. Finanspolitiken torde förbli stram och inriktas på attuppnå balans i statsbudgeten före 1980-ta-lets slut. Denextema obalansen kan komma att förvärras 1986 i så måtto alt 14 bytesbalansöverskottetfortsätler atl öka till ca . 1985/86:100 dettaligger likväl en klart svagare ökningstakt av nettoexporten i reala Bil. 1.1termer, och överskottet ökar initialt främsl till följd av yenensapprecie-ring. Pä sikt är en högre yen-kurs nödvändig för att reducera denexterna obalansen. har det krävts höjningar av den japanska räntenivånför alt hindra att yenens värde åter faller. Denna penningpolitiska åtstramningförstärker sålunda de redan kontraktiva effekterna av finanspolitiken. Bedömningenav efterfrågefillväxten inom torde därför behöva bli ganskapessimistisk. BNP beräknas öka med 31/, dvs. i ungefär samma takt som föreden senaste konjunkturuppgången. Förändringi volym, procent (bedömningar) 2 1/4 2 3/4 3 1/4 5 1/4 2 3/4 2 3/4 2 1/4 5 1/4 I 1/2 4 1/4 1 1/2 BNP 2 1/2 2 3/4 S 3 1/2 Anm.:Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalans mäts i procent av föregåendeårs BNP. Tillväxteni de europeiska ekonomierna sammantagna väntas komma att förändras endastobetydligt meUan 1985 och 1986. Även 1986 förutses en genomsnittlig tUlväxt iintervallet 2-2 1/. Tillväxten bedöms övergå fiU alt vara alllmer interntgenererad och bidraget från utrikeshandeln förväntas avta. Inflationen tordefortsätta att sjunka. Flertalet länder har ulfasl sig att fortsättabudgetsaneringen, men inför kommande parlamentsval i såväl FörbundsrepublikenTyskland som och antyds beredskap från regeringarnassida all vidta vissa uppmjukningar av den ekonomiska politiken om tillväxtenförsvagas. Arbetslösheten förväntas ändå kvarstå som det övergripandeproblemet. I beräknas BNP ha ökat med knappl 2 1/i volym. Denna fillväxt har en väsenfiig förklaring i den starkautrikesbalansen. Jämfört med 1984 beräknas bytesbalansens överskott hafördubblats tUl 35 miljarder , motsvarande av BNP. hardock konjunkturuppgången befästs genom en förstärkt inhemsk efterfrågan,framför allt vad avser privat konsumtion och industrins maskininvesteringar. bedöms BNP kunna öka med . Bidragetfrån utrikesbalansen väntas bli väsendigt lägre än 1985, bl. a. fill följd av ökan de import. Den privata konsumtionen förväntas utvecklas starkt, bl. a. fiU följd av att hushållens konsumtion torde stimuleras av det första steget i den skaltereform som regeringen presenterat, Uksom av den fortsatt låga 15 inflationen,som beräknas till ca 1 1/i årsgenomsnitt. Industrins ma- Prop. 1985/86:100skininvesteringar torde komma att öka nägot långsammare än 1985, eller Bil. 1.1med , men del ökande kapacitetsutnyttjandet fillsammans med lägre räntoroch goda vinstmarginaler bör hålla investeringsaktiviteten uppe. Den öppnaarbetslösheten beräknas ligga kvar på en hög nivå om , menutsikterna för en långsam nedgång synes ha förbättrats något. Riskerna för allvariigare störningar ikonjunkturförioppet förefaller begränsade . De angivna prognosernaför den inhemska efterfrågans tillväxt får betraktas som försikligaoch den lotala fillväxten kan komma att bli snabbare. Exportberoendet gör denvästtyska ekonomin känslig för förändringar i den inlernalionella konjunktureneller i de handelspolitiska förutsättningarna. Den gynnsammaproduktivitetsutvecklingen, de myckel måttligt stigande lönekostnaderna samtbredden i det västtyska vamutbudet lyder dock på fortsatt gynnsammaexportutsikter, även vid fortsatt sfigande DM-kurs. Bytesbalansens överskottberäknas sfiga till ca 50 miljarder . Den ekonomiska politiken är alltjämt inriktad påalt konsolidera budgeten. Den skattereform som inleds ,fillsammans med vissa familjepolitiskt motiverade transfereringar, innebär docken paus i konsolideringsarbetet och medför att budgetens finanspolitiskaeffekter på den västtyska ekonomin lorde bli mindre kontraktiv änunder föregående år. I har den strama ekonomiska politikenlell till fortsatta förbättringar vad avser externbalansen och inflationen.BNP-fillväxten beräknas ha understigit men tordeen tiUväxt av ca 1 1/vara möjlig. Tack vare bl.a. en framgångsrikavindexeringspoUtik pä löneområdet väntas inflationen fortsätta atl faUa fillen nivä kring under loppet av 1986. Den privata konsumtionen har utvecklatspositivt och kan förväntas fortsätta atl göra det ,bl. a. till följd av lägre skatter och avgifter. Bedömningen av den franskaekonomins ulveckling försvåras dock av osäkerheten kring vilkenekonomisk politik som kommer alt föras efter valen till nationalförsamlingen imars 1986. Sysselsättningsläget förblir sannolikt det mestbekymmersamma inslaget i den franska konjunkturbilden. Arbetslösheten liggerför närvarande kring och riskerar att öka ytterligare. Den genomsnittligalängden pä arbetslöshetsperioderna tenderar atl öka och ungdomsarbetslöshetenär fortsatt betydligt högre än OECD-genomsnUtet. Denna utveckling riskerar altleda fill såväl ökade utgifier över budgeten som höjda avgifter fill socialförsäkringssystemet. I StorbrUannien uppskattas BNP ha ökat med ca 31/. Utvecklingen är svårbedömd. Den goda exportutveckling och de kraftiga privata invesleringar som gynnsamt påverkade den brittiska ekonomin under Qolåret fömtses nu mattas av. I gengäld förväntas den privata konsumtionen i högre grad bidra fill fillväxten, bl. a. till följd aven förväntad positiv ulveckling av reallönerna men också genom en höjd sysselsättning . Del förefaller inte heUer osannolikt all vissa 16 skattelättnaderkan komma att offentliggöras . Takten i privafi- Prop. 1985/86:100 seringen av vissa statliga bolag ökar och intäkterna därav torde kunnage Bil. l.I utrymme för insatser pä andra områden, även om regeringenfortsatt eftersträvar sjunkande lotala offentliga utgifter. Infiationen fortsätter atl dämpas. Pä12-månadersbas beräknas den ligga kring och en fortsaltsänkning fill torde vara möjlig. Arbetslösheten har upphört atl öka och uppgick islutet av 1985 lill . kan fömtses någon nedgång iarbetslösheten, men liksom föregående år begränsas förbättringen av attbefolkningen i aktiva åldrar fortsätler att växa. Dollarns och oljeprisernas nedgång har medfört attprognosen över bytesbalansens överskott 1985 reviderats ned till ca tvämiljarder pund. Lönekostnadsulvecklingen lyder på atl Storbritanniensinternationella konkurrenskraft kommer atl försämras . Även detla årlorde oljeprisulvecklingen få belydande effekt på pundkursen och pä bytesbalansen.Elt någol mindre bytesbalansöverskotl än 1985 lorde sannolikt bli resultatet1986. Pundkursens utveckUng påverkar också handlingsutrymmet i den ekonomiskapoUtiken. Penningmängdens fillväxt har legat betydligt över detmålsatia intervallet. Förändringi volym, procent (bedömningar) 1 1/2 2 3/4 1 1/2 1 1/2 2 1/2 3 1/2 1 1/4 1 1/4 -1 1/4 3 1/2 1 1/2 1 1/4 -1/4 2 1/2 1 1/2 3 1/2 2 1/4 Anm.:Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalans mäts i procent av föregåendeårs BNP. Denordiska länderna har under de senasle årens återhämtning uppvisat enjämförelsevis hög fillväxt. Del gäUer även , dä BNPbedöms öka med 2 1/2-3 1/per är. TiUväxtens sammansättning och inriklningenav den ekonomiska politiken uppvisar dock stora skiUnader mellan de enskildaländerna. BNP-fillväxten i bedöms 1985 ha bUvil 2 1/. Tillväxtimpul serna kom frän näringslivets investeringar och den privata konsumtionen medan utrikesbalansen gav ett negativt bidrag till tUlväxten. Inflationen föll fill 4 3/i årsgenomsnitt. Arbetslösheten beräknas ha faUU tiU . Den höga importtillväxten medverkade tUl atl bytesba lansunderskottet ökade tiU drygl . 2 1985/86. nas1986 bli närmare 3 1/och väntas även fortsättningsvis baseras på Prop.1985/86:100 bidragfrån privat konsumtion och näringslivets invesleringar. bedömsbostadsbyggandet och utrikesbalansen lämna ett visst bidrag fill BNP.Inflationstakten förutses sjunka ytterligare 1986. ochgod produktivitet beräknas medföra att koslnaderna per producerad enheti tillverkningsindustrin blir i det närmaste oförändrade. Regeringens ekonomiska poUlik syftar till enindustriell expansion med slöd av en relativ konkurrenskraflsförbällring. Idetla syfte förs en stram budgetpolitik kombinerad medinkomstpoliliska ingrepp. Ytteriigare liberaliseringar har skett för in- ochutgående kapilaUörelser. Denna utveckling i kombination med en fastväxelkurspolitik har medverkat lUl en betydande räntesänkning. Det mest oroande elementet i den ekonomiskautvecklingen utgör den fortgående försämringen av bytesbalansen. Frånregeringens sida har man emellertid inte varit benägen atl vidta ålgärder föratl motverka denna försämring av hänsyn lill investerings- ochexportutvecklingen och för alt inle äventyra inkomstpolitikens resultat.LikafuUt har regeringen i del finanspolitiska pakel som presenterades i börjanav december tvingats föreslå åtstramningar i form av bl. a. höjdaenergiavgifter, begränsningar av byggandet och dämpning av konsumfionen. TUlväxten i fortsatte 1985 och beräknas föråret ha uppgått till ca 3 1/i genomsnitt. Exporten har tidigare underuppgångsperioden svarat för den främsta fillväxtimpulsen, men bedömsden inhemska efterfrågan ha svarat för hela tillväxten. harunder loppet av året sjunkit och beräknas ha kommit nära regeringens mål om 5%vid slutet av 1985. Arbetslösheten visar dock inga tecken på att gå ned frånnivån strax . Bytesbalansen beräknas ha uppvisat ett litet överskott. Även bedöms BNP öka med i genomsnittcirka , med en viss avmattning under loppet av året belräffandeinvesteringar och export. För att möta den förväntade försvagningen avaktiviteten har budgeten getts en svagt expansiv inriktning. I syfte all skapagynnsamma betingelser inför lönerörelsen sker vissa justeringar iskatteskalorna där viss överkompensation för inflationen beräknas ökahushållens disponibla inkomster. Även inkomstskatlesalsen för företagen sänks,från . Målet för inflationen är satl liU 3 1/underloppet av årel. Bytesbalansen beräknas ge elt någol slörre överskott till följdav lägre importökningstakt och förbättrat bytesförhållande. Problem som kan skapa osäkerhet utgörsav lönerörelsen och exporten. Lönekostnadsökningarna måste begränsas av hänsyntill konkurrenskraften. Exporten till har ulvecklals positivtsedan början av 1985 men kan en minskning förväntas. Den ekonomiska tillväxten i var relativtstark . BNP beräknas ha ökat med drygl . I den s.k. fastlandsekonomin bedöms tillväxten ha varit . Den privata konsumtionen har sfimu- lerats av höjda reallöner och en expansiv finanspolitik. Inflationen beräk nas ha blivU 5 3/i genomsnitt för året. Arbetslösheten har minskal markant och uppgår f. n. tUl . Bytesbalansen beräknas ha uppvi- 18 sal ett överskott på 22miljarder NOK. En dämpning av tillväxten fömtses tiUcirka 2 1/i genom- Prop. 1985/86:100 snitt fiU följd av lägre privat ochoffenfiig konsumfionsökning. 1.1 steringarna beräknas ökakraftigt, speciellt bostadsbyggande och offentliga invesleringar.Oljeproduktionen beräknas bli oförändrad jämfört med , men oljeintäklernaväntas minska kraftigt till följd av lägre dollarkurs och lägre oljepriser.Till skillnad från i de flesta andra jämförbara länder bedöms inflationstakteninte sjunka utan ligga kvar på 5 1/. En expansiv finanspolitik bidrar till en höginhemsk efterfrågan som vissa lättnader genomförs i person- ochfamiljebeskallningen i avsikt att dämpa lönekraven. I budgetförslaget för 1986beräknas etl budgetunderskott (exklusive oljeinkomster) på 27 1/2 miljarderNOK, en ökning med drygt 4 miljarder jämfört med innevarande budgelår. Dentolala statsbudgetens överskoll på . 1985 beräknas därigenomvändas tUl ell underskott pä näslan . Ungefär hälften avdenna försvagning beror på lägre oljeinkomster. Den beräknade omsvängningen ibudgetsaldot motsvarar av BNP. Försörjningsbalans för , och Förändring i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) 2 1/4 2 3/4 2 1/4 3 1/4 8 1/2 3 1/4 - 1/4 - 1/4 2 1/2 3 1/4 3 1/2 2 3/4 3 1/4 2 1/2 Anm.: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. 3 Utrikeshandeln Prop. 1985/86: lOO Handelnsulveckling har framför aUt präglats av två fenomen: Förentastaternas snabbt växande handelsbalansunderskotl och den höga dollarkursen.Underskottet i handel har växt från är1982 fill ca 1985 vilkel det sislnämnda året motsvarademer än fyra gånger värdet av den lotala svenska vamexporten. Den amerikanska ekonominhar därigenom givit ett mycket kraftfullt bidrag till världshandelslillväxlende . Dollaruppgången, som är en bidragande orsak fill underskotteti handelsbalans, har haft mer svåröverskådliga effekter påvärldshandeln. Fömtom atl den amerikanska industrins konkurrenskraft urholkatshar bland annal vinstnivån i förelag som exporterar lill eller konkurrerar medNordamerika höjts. Tillväxten i import av bearbetadevaror dämpades 1985 men uppgick ändå tiU . I sleg deninhemska efterfrågan något mer 1985 än 1984. Inom exportindustrin ökade behovetav insatsvaror dock långsammare än tidigare, varför den samlade importtillväxtenavtog marginellt. I de för svensk export viktiga nordiska ländema ökadeimporten starkt även 1985 vilket gynnade särskilt. I länderna utanför OECD-området hämmades importenav svag prisutveckling på de råvaror (inkl. olja) man exporterar och avproblem med stora utlandsskulder. För OPEC-länderna innebar detta att mantvingades tUl kraftiga importnedskärningar för tredje årel i följd. De säkallade NIC-ländema är mindre beroende av råvammarknaderna vilket var en viktigorsak tiU att de hade den bästa utveckUngen utanför OECD-området. De sämstlottade , dvs. de med låg inkomstnivå och som saknar oljelillgångar,ökade importen med i runda tal 1985 efter ett antal svaga år. Uppgången1985 skedde dock fill priset av att dessa länders skuldbörda återigen ökadeefter elt par är med skuldminskningar. väntas en dämpning av den inhemskaefterfrågan i . Tillsammans med effekterna avdollardeprecieringen medför det en fortsalt minskning av importfillväxten'. IVästeuropa förutses den inhemska efterfrågan och importen öka något mer 1986 än1985. I de nordiska länderna väntas dock en långsammare importtillväxt änfidigare.