prop · G903112 · 1985-12-31 00:00:00 — Dessutom arbetar DAFA på övriga marknader framförallt medinformationsbanker. Organisationskommitténanser det nödvändigl att bolagiseringen av Prop. 1985/86:112 DAFA inte innebär etlbrott med den nuvarande verksamhetsinriktningen. Bolagets kunder måste kännatrygghet att nuvarande kund/leveranlörsför-hällanden inte plötsligt avbryts.Samtidigt finns det på den starkt expansiva marknad på vilket bolaget kommeratt arbeta ett behov av att noggrannt följa utvecklingen och överväga framtidastrategier. Kommittén kommer att behandla dessa frågor i det fortsatta arbetet- bl, a, i samband med överväganden om samarbete och samverkan med andraföretag. Organisationskommitténhar i sina bedömningar och beräkningar utgått från stabila kundförhållanden.Kommittén räknar med att bolaget kan överta myndighetens nu gällande kundavtalsom löper längre än utan några andra omförhandlingar än de rentformella ändringar som krävs pga. ändrad associationsform och mervärdesskalleplikt.Kommittén räknar även med att huvuddelen av de kundavtal som löper ut 1986-06-30kommer atl omförhandlas och förlängas av bolaget. DAFAsfilialer i , och bör överföras i sin helhet tillbolaget. att del inte är troligt med något större kundbortfall de försiaverksam hetsåren. En expansion i efterfrågan från befintliga kunder är ocksåsannolik. Kommitténhar kommit till den uppfattningen atl all nuvarande personal hos DAFA börerbjudas anställning i bolaget. Det gäller även databered-ningspersonalen ochlokalvärdarna eftersom kommittén inte kunnat finna nägon annan huvudman somförklarat sig beredd att överta personal frän DAFA tillhörande dessapersonalkategorier. Vad gäller databerednings-personalen finns en vissöverkapacitet hos DAFA, Kommittén föreslår därför att DAFA redan imyndighetsformen prövar möjligheterna lill s. k. årligersättning lill personaler bland databerednings-personalen. Kommitténhar fört förhandlingar med berörda personalorganisationer och tillsammans medbolagets styrelse undertecknat avlal med TCO-S och m.fl. omövergångsbestämmelser och anställningsvillkor för personal i bolaget.Erbjudande om anställning i bolaget fr. o. m. har därefterlämnats till DAFAs personal. Organisationskommitténanser atl bolaget -helst fr. o. m. den bör anslutas till en lämplig arbetsgivarorganisation - f. n, SFO - ochtillämpa de avlal och regler som normall gäller för statliga bolag ochnäringslivet i övrigi. 1985/86: 112 Inuvarande läge är endast av DAFAs verksamhet momsplik-tig, dvs,den del av verksamheten som inte avser andra statliga myndigheter,förvaltningar eller institutioner. I och med övergången till aktiebolag den Ijuli 1986 blir DAFAs hela verksamhet momsskaltepliktig. Det innebär atl DAFAmåste debilera moms för skattepliktiga tjänster och varor till samtliga kunder.För icke momsskatteskyldiga kunder - främst myndigheter kommer delta allmedföra en kostnadsökning eftersom dessa ej kan lyfta av ingående moms. Enligtpropositionen 1985/86:47 föreslås dessulom att det momspliktiga områdel för ADButökas fr,o.m. lill alt även omfatta persontjänster. Genomall DAFA som momsskalteskyldigt bolag kan dra av praktiskt tagel all ingåendemoms minskar DAFAs nuvarande kostnader med . Om DAFA sänker sinapriser i motsvarande grad men lägger på utgående moms kommer nettoeffekten förde statliga kundmyndigheterna atl bli en kostnadsökning på . Detskall observeras all delta från statsfinansiell synpunkt inte innebär någraökade utgifter eftersom momsen betalas tillbaka lill statskassan. Kommitténhar antagit atl myndigheterna kommer att kompenseras för den kostnadsökning somuppstår pga momsen eftersom denna är stat.sfi-nansielh neutral. Ett problem ärdock atl myndigheterna inte tagit upp denna kostnadsökning i sinaanslagsframställningar för /87. För atl underlättaanslagshanteringen /87 föreslår därför kommittén att DAFA bibehåller sinnuvarande faktureringsnivå men inkluderar moms gentemot de statliga kunderna. Istället får DAFA en kompensation i form av t, ex. ägartillskott för del inläktsbortfallsom härigenom uppkommer för bolaget. Kompensationen har beräknats till ca 21 mkrförsta året och skall i efterhand avräknas krona för krona. Den erhållnakompensationen återbetalas lill statskassan i takt med att DAFA levererar inmoms. Fr,o.m. /88 förulsälls myndigheterna fä full kompensationför momseffeklen i sina anslag och atl DAFA då debilerar moms på sedvanligt sätt. Föralt kunna bedöma bolagets kapitalbehov har kommittén tagit fram ett antalresultat- och balansräkningar baserade på olika anlaganden om DAFAs ekonomiskautveckling. DAFAsverksamhet skall bedrivas med lönsamhet som mål och med krav på marknadsmässigavkastning på insatt kapital. Avkastningen bör vara sä hög alt del är möjligt atllämna utdelning på aktiekapitalet. Kommitténsambition är alt DAFA redan vid övergången till bolag skall tillföras etltillräckligt startkapital sä atl affärsmässiga förutsättningar skapas för enekonomisk sund utveckling på lång sikt, dvs. ger företagsledningen finansiellthandlingsutrymme. Del är nödvändigl för den långsiktiga uthållighetenatl DAFA ges en soliditet som gör del möjligt att hinna vidta 14ålgärder vid nedgångar ulan alt aktiekapitalet urholkas. Kommittén har i sinaberäkningar förutsatt atl såväl DAFA-myndighe- Prop. 1985/86: 112 lenssamtliga tillgångar och skulder som den av statskontoret för DAFAs räkningförvallade datorutrustningen överlages av bolaget till det värde som finnsupplaget i DAFA-myndigheténs respektive statskontorets balansräkning per den30 . Bolagetberäknas i inledningsskedet ha en balansomslutning på ca . Kommitténföreslår alt bolaget tillförs ett eget kapital på . Härav bör ca uigöraaktiekapital, reservfond och ell ägartillskott för fritt egetkapital. Finansieringenav bolagets egna kapital på bör ske med det statskapital som den 30 juni1986 finns dels hos statskontoret för DAFAs datorutrustning, dels som egetkapital hos DAFA. Förutom det egna kapitalet föreslås alt tillföres DAFAi form av ett ägartillskott för all finansiera den lidigare nämndamomskompensationen. Det totalt tillgängliga statskapitalet uppgår till ca 63 mkr.Återstående ca föresläs t.v. ligga kvar som en skuld lill staten. Civildepartementethar anskaffat etl aktiebolag som registrerats under namnet . Samtliga aktier i bolaget ägs direkt av staten genomcivildepartementet. I samband med alt kommittén skall utredasamverkansformer mellan och kommer även att övervägaselt eventuellt överförande av aktierna i lill det förStatskonsult och gemensamma moderföretaget . Iplanen för arbetet i etapp 2 las upp elt antal aktiviteter som måste ulföras undervåren 1986 för all bolagsbildningen skall kunna genomföras och DAFA myndigheten hela verksamhei fr. o. m. den . Iarbetsuppgifterna ingår bl. a. att klara ut frågor rörande SPAR samlsamverkanmellan och . Kommitténs arbete beräknaskunna slutföras omkring . Idirektiven för organisationskommittén, vilka beslutades vid regeringssammanträdet1985-09-12, anges alt kommittén skall förbereda och -under fömtsättning avriksdagens godkännande - genomföra en ombildning av datamaskincentralen för adminislralivdatabehandling (DAFA) lill etl aktiebolag. Kommittén skall också ulreda hur enframtida samverkan eller ett samgående mellan skallutformas. Arbetetskall bedrivas i två etapper. Den försia etappen skall syfta lill alt klargöra de ekonomiska förutsättningarna för bolagsbildningen samt förbe reda den medan den andra etappen skall syfta lill att genomföra bolagsbild- 15 ningen. Redovisningen av arbetet ietapp I, som skall utgöra grund för regering- Prop. 1985/86: 112 ens ochriksdagens ställningstagande till en slutlig reglering av DAFAs ombildning tillaktiebolag, skall redovisas . Uppdrageti etapp 1 anges i direktiven enligt följande: "Ietapp I bör organisationskommittén genomföra en granskning av de ekonomiskaförutsättningarna för det tänkta bolaget. I denna granskning bör ingå engenomgång av DAFAs större driftåtaganden vad avser deras nuvarande lönsamhetsamt prognos för kundförbindelserna baserat bl a på inhämtade uppgifter frånresp. Bedömningar bör också göras beträffande DAFAs framtidaverksamhetsinriktning. Granskningen bör också innefatta en bedömning avförhållandena för DAFAs filialer. Kommitténbör även granska övriga aspekter på DAFAs kort- och långsiktiga ekonomi. Kommitténskall också särskill ulreda de ekonomiska konsekvenserna för DAFAs nuvarandekunder med anledning av DAFAs skyldighet att som bolag ta ut mervärdesskatt förvissa tjänster. Kommitténskall lämna en redovisning av personalkonsekvenserna vid en bolagsbildning,samt utifrån de riktlinjer som ges nedan ge förslag lill hur anställning avpersonal i den nya organisationen bör gå till. Kommittén skall samarbeta med SAMNi denna fråga. Redovisningenav arbetet i etapp 1 bör omfatta - de ekonomiska fömtsätlningarnainkl,förslag lill vissa ekonomiska villkor för bolaget, bl a rörelse kapitaletsstorlek och finansiering, värdering av tillgångar, övertagande av skulder,reglering av den rörliga krediten, kreditvillkor, osäkerheter, avkastningskrav mm, - förslag atl bilda elleranskaffa befintligt (vilande) aktiebolag, - konsekvenser för personalen, - plan för genomförande". Arbeteti etapp 2 avser uppgifter i samband med genomförandet av bolagsbildningen den 1juli 1986, I denna etapp skall kommittén även utreda frågan om samverkan mellanstatskonsultföretagen och DAFA. Etapp 2 bör enligt direktiven redovisas i godlid före . 2 Marknadsmässiga förutsättningar och krav pådataserviceföretagen Denallmänna uppfattningen, som den beskrivs i press, massmedia och officiellarapporter, sammanfattas väl i en rapport som ,, utgivit'. Rapporten beskriver utvecklingen inom ADB-omrädet och pekar pånödvändiga anpassningar hos dataserviceförelagen, I sammanfattning konstaterasföljande: Denallmänna ADB-marknaden kommer inom den närmaste femårsperioden att visafortsatt stor tillväxt. Det finns en given plals på denna 'Strategi för att anpassa verksamheten hos dataserviceföretag med hänsyn till utvecklingeninom data- och elektronikområdel, SIF rapport 16 marknad fördataserviceföretagen - men bara för dem som klarar av Prop. 1985/86: 112förändringar och nytänkande. Denrena daladriften kommer alt stagnera - speciellt de satsvisa bearbetningarna. Kundernakommer i alll högre utsträckning all skaffa sig mindre, lokala egna lösningarspeciellt inom basadministrationen där produktutbudet blir alltmer "standardbetonat"och "lätthanterligt" i ett attraktivt prisläge. Underperioden kommer behovet av underhäll för befintliga programvaror vara enfortsatt stor marknad för dataserviceföretagen. Åven nyul-veckling avtraditionell programvara kommer att vara stor men fjärde generationens språkkommer alt få ordentligt fotfäste och kan ge dataserviceförelagen en nymarknad efiersom dessa till viss del kommer att kräva stora datorer ellersamspel mellan datorer. Ettännu relativt nytt område är kontorsautomationen som innehåller starkt inslagav kommunikation. Här borde dataserviceföretagen kunna ta en viktigmarknadsandel, speciellt vid utformning, underhåll och kommunikation. Dedataserviceföretag som specialiserat sig inom en viss bransch ochsamtidigt kompletterat silt produktutbud har visat god lönsamhet.Framgångskriterierna i fortsättningen ser i slorl sett ut på samma sätt och kani punktform sägas vara: - all inrikta datadriflen mol alhmerinleraklivitet - att låta datadriften omfattaolika datorstorlekar - all tillhandahålla lokalalösningar i kundens egen miljö - all bygga ul kommunikalionskunnandet - alt definiera sin nisch ochspecialisera sig på den - atl skaffa sig etl gedigetproblemkunnande inom nischen och därefter* bredda sitt kompetensområde tilltotallösningar med inslag av konsultation, utbildning, programmering, "driftsassistans"saml stöd och drift av 4e-generalionssyslem - ett öka marknadsorienteringen - atl agera utifrån alternativalösningsförslag med en helhetssyn på kundens dalabehandling - att vara återförsäljare inomden starkt expanderande smådalormarkna-den. Efterfråganpå personal kommer inom överskådlig lid all överstiga tillgängen. Specielltgäller detla utvecklings personal med specialkunnande inom - programvaror, hjälpmedel och högnivåspräk - lösningar med olika datortyper Renodladregislering kommer ytteriigare att minska för att hanästan hell försvunnit. 172 Riksdagen1985/86. 2.2Speciella förutsättningar för DAFA på den statliga Prop. Denstatliga grundsynen på ADB som den förs fram bl. a. i prop. 1984/85:220 och prop.1984/85:225 visar en övertygelse om att dalabehandling är elt viktigthjälpmedel såväl för effektivisering som för höjda servicenivåer inom civila slalsförvallningen. Helasamhället fömtsälts kunna dra mycket stor nytta av tekniken som förväntasgenomsyra snart sagt alla verksamheter. Potentialenför ADB-stöd syns därför närmast obegränsad. Dettainnebär inte all del är enkelt för en aktör på den statliga marknaden att fömtsevilka behov som kommer att realiseras. 1984/85:225 kan utläsas ell antal utvecklingstendenser som påverkar denstatliga marknaden. Denförsta tendensen innebär ett ökat ansvar för myndigheterna att självadimensionera och upphandla utrustning. Delta sker dels genom ökad decentraliseringav upphandlingsbeslul, från regeringen lill statskontoret och från slaiskontorellill myndigheterna, dels genom praktiska försök med en ny handläggningsordning. Denstatliga styrningen av formerna för ADB-stöd till en myndighet kommer därmedsuccessivt att förändras. Detta förhållande torde icke förändra behovet av allbeslut i upphandlingar baseras på en kalkylmodell som tar hänsyn till dentotala kostnadsbilden. En av de väsentligaste svårigheterna i en sädan kalkylär att bedöma det sätt pä vilket en ulmstning kommer att användas. De behovsom ligger till grund för en viss lösning är inte statiska ulan förändras itakt såväl med utvecklingen pä ADB-området som inom verksamhetsområdet.Användarnas engagemang i processen kommer atl öka starkt vilket, om del skalltillgodoses, snabbt kräver tillgång till nya, ofta resurskrävande, programvaroroch kontinuerligt ökande resurs- och kommunikationsbehov. I en sådan bedömningav ett behov har en servicebyrå med ett brett underlag för olika tjänster ett heltannat värde än i en bedömning som lar sikte på lägsta möjliga kostnad för ellstatiskt minimialternativ. Upphandlingsperspeklivet får därmed mycket stor viktför servicebyråns möjligheter. Det borde vara naturligt att detta perspektivomfattar minsl av en i allmänhet betydligt längre avskrivningsperiod ochhänsyn tas till utveckling av såväl volym som behov. En närmare granskning avflera upphandlade installationers utveckling skulle troligen visa enoförutsedd kostnadstillväxt och ambitionsökning. DAFAär, inom statsförvaltningen, helt dominerande som servicebyrå men omsättningenuppgår endast till av statens samlade utgifter för ADB. Del är enulmaning alt av den statliga marknaden, definierad på detta sätt, liggerutanför DAFA. ligger denna till största delen inom myndigheternasjälva. Endominerande del av dessa tillämpningar har konstruerats under 60-och 70-talet.Detta arv måste succesivt överföras till en modern teknologi-och systemsyn. DAFAkan här bidra med olika typer av tjänster. DAFAskunder, existerande och potentiella; äi- DAFAs svå- Prop. 1985/86:112 raste konkurrenter. Delta förhållande liknar situationen för en dalaorganisationi en privat koncern. Fler och fler exempel finns där dataorganisa-lionen somsjälvständigt bolag styrs så atl den inte skall prioritera ned sin primärainterna marknad av kortsiktiga lönsamhetsskäl. Dataorganisa-tionen inom ettförelag elleren koncern ses ofta som en strategisk resurs och beläggs därförmed uppdrag som styr i önskad riktning. Denandra tendensen i propositionen kan karaktäriseras som "småskalighet".Basdatorerna framställs som den teknik som skall tillgodose elt brett behov avdatorstöd bl. a. för vissa generella administrativa tillämpningar. Statenpåverkar själv, med de insatser man kan komma att göra, bl. a. på programvaruområdet,utvecklingen av marknaden för denna leknik. DAFA har lidigare förklarat sigintresserad av aft delta inom området men har avvaktat pågående diskussioner ominsatsområden och finansiering. DAFA har förberett en insats genom visskompetensuppbyggnad och har till statskontoret avgetl en offert om utvecklingbl. a. inom EA-områdel. Småskalighetomfattar inte bara en teknik. DAFA har arbetat aktivt med persondatorer i drygttvä är och skaffat sig en bred och kvalificerad kompelens tillsammans med eltantal produkter. Medutgångspunkt i de övergripande ekonomi- och personalsystemen utnyttjar DAFAsmåskalig leknik, endast persondatorer, som samverkar med de centralasystemen. Elt exempel är DAFAs bidrag i det s. k. PIR-projeklel som drivstillsammans med SPV och UDAC. Här realiseras istatsförvaltningen en ny systemsyn där olika teknikresurser samverkar intimt.För en stor del av den statliga marknaden innebär ell sådant angreppssätt en naturiiganpassning till modern teknologi och användarkrav. Den småskaliga teknikenmåste uppfylla mycket kvalificerade kommunikationskrav för all en användarvänliginformationsmiljö skall kunna realiseras. DAFAhar även anskaffat elt modernt ekonomisystem med stor spridning inomnäringslivet bl. a, för atl tillgodose behoven hos de myndigheter som behöverett avancerat ekonomisystem men av olika skäl ej kan utnyttja system S, Detinnebär även goda möjligheter på en privat marknad. Enväsentlig framlida potential finns troligen för DAFA inom del doku-mentadminislralivaområdet. Dokument kommer alt produceras, lagras och distribueras elektroniskt ochpå pappers- och andra media, DAFA har mycket god kunskap och konkurtenskraftigaprodukter inom diarieföring och frilextsökning. Tillsammans med ett befintligtsyslem för elektronisk post. elt omfattande nätverk och centrala resurser förframställning av dokument på olika media och i olika kvaliteter har DAFA dessulomelt antal nödvändiga byggstenar för att skapa en total Ijänst för statsförvaltningensdokumenthantering. Denna måste innefatta såväl stor- som småskalig teknik ochkommunikationsfrågorna blir mycket väsentliga. Detla område har dessutom ennära samhörighet med DAFAs satsningar på informalionsbanker. Dentredje tendensen beskriver just informalionsbankerna. En långt decentraliserad ADB-verksamhet kan komma att försvåra en samordnad 19 informationssyn.Propositionen markerar behovet av en översyn av områ- Prop. 1985/86: 112 detur flera aspekter genom all uttrycka avsikten alt ge statskontoret etlutredningsuppdrag. Pådetta område har DAFA byggt upp en unik kompetens såväl belräffande tekniskamöjligheter och hjälpmedel som sakområdeskunskap och informalionsbanker. Deltahar skell via medel som genererats i verksamhelen. Investeringarna ärdyrbara och ålerbetalningstiden lång. Det är förenat med ell myckel stortrisktagande alt i längden fortsätta med denna satsning utan alt slalsmaklernaullalat en långsiktig syn på villkor och former för detta. En lyckad satsningpå informationsbanker kräver en samordnad drift och gemensam teknik. Annars bliranvändarens situation för splittrad. Denfjärde tendensen av betydelse för den statliga marknaden är de samverkanstankarmellan statliga organ som propositionen uttrycker. och ett bolagiseratDAFA skall söka samverkansformer, SIPU, DAFA, och Statskontoretskall söka samverkansformer inom ser i detta en möjlighet lill gemensam utveckling avprodukter och tjänster för den statliga marknaden. Bättre fömtsättningar kanskapas för alt samlat tillgodose den statliga marknadens totala behov samtidigtsom en alltför långtgående konkurrerande utbyggnad av likartade tjänster inomrespektive organisalion undvikes. Förutomdenna form av samverkan ser DAFA i framliden möjligheten att, genom lämpligaorganisatoriska former, erbjuda slora kunder andra samarbetsformer än deltraditionella kundförhållandet i servicebyrån. Detla möjliggör andra insyns-och påverkansformer för kunden i hans del av verksamhelen. Tillsist kan tilläggas många intressanta framtida möjligheter i gränslandet mellanprival och statlig verksamhet. Informationsbankerna ligger här.Nätverk (t.o.m. starka dator-datorkopplingar) är en nödvändig resurs för attbredda användandet. Det kommunikationskunnande som skapas är nödvändigt ocksåför andra system som kan komma all byggas upp för samverkan mellan prival ochoffentlig verksamhet. Inomdisiributionssektorn borde det l.ex, finnas möjligheter till en sys-lemmässigsamverkan mellan tullväsendet, speditörer, åkerier, godsmottagare, avsändare mfl. Ett väl fungerande platsförmedlingssystem borde kunna innehålla enömsesidig datorstödd kommunikation mellan näringsliv och statliga myndigheter.Del finns säkeriigen mänga tillämpningar som karaktäriseras av relativt enklagrundläggande rutiner men en tekniskt krävande och högfrekvent informalionsulväxlingmellan olika parter. Leverantörs-, grossist- och detaljist-strukturen iSverige kan troligen dra nytta av denna typ av stöd, DAFAhar visat att man kan klara den komplexa miljön genom det s, k. DAKOM-systemetsom man driver pä uppdrag av och Grossistförbundel. Statligainitiativ för en integration av information i näringslivet och statlig förvaltning kommer att kräva en resurs av DAFAs typ. har DAFA dock ej hafl direkta uppdrag i denna riktning bortsett från SPAR, 20 Sammanfattningsvis kan mankonstatera att DAFAs möjligheter att ex- Prop. 1985/86: 112 pandera på enstatlig marknad är goda om statsmakterna väljer att stimulera del statligautnyttjandet av ADB och information. Kompetens och beredskap finns iväsentliga delar och kan förstärkas i samarbete med andra organisationer. Påflera, för DAFA centrala områden, är emellertid produkt- och tjänsteutvecklingförenad med stora investeringar och, utan en klart uttalad statlig inriktning,med mycket stort risktagande. Enligtregeringens proposition 1984/85:225 skall DAFA arbeta på affärsmässiga grunderoch i konkurrens med andra dataservicebyråer och driftformer. Verksamhetenskall bedrivas med lönsamhet som mål och med krav på marknadsmässig avkastningpå insatt kapital, Ipropositionen framhålls att det är angelägel atl staten i likhet medstora företagskoncerner har tillgång lill egen servicebyrå inom ADB-området.Detta motiveras av att ett slatiigt ägande ger en säkerhel sä att det inom denstatliga sekiorn finns elt organ som tillgodoser de statliga verkensgrundläggande behov av dataservice. Deninriktning och roll som anges för DAFA i propositionen är i huvudsak ettfullföljande och förtydligande av den affärsmässiga inriktning DAFA haft undersenare år, DAFAshittillsvarande agerande och affärsverksamhet har lagil hänsyn till denuppfattning om marknaden som beskrivits tidgare i avsnitt 2, En organisationsverksamhet färgas dock inte huvudsakligen av de förändringar som kan skönjas ien nära eller avlägsen framtid. DAFA har av tradition stor kompelens och styrkainom stordalorområdet. Intäkter genereras av existerande kunder, deras och DAFAssyslem och informalionsbanker. Bolaget kommer därför alt ärva slora delar avden affärsidé och den policy som under senare är varit DAFAs. Organisalionskommitlénhar tagit del av utkast till affärsidé, mål och policy som DAFA nu arbetar med.Kommittén anser det angeläget alt detla arbete fortsätter och fullföljes inombolaget . DAFAsnuvarande affärsidé är kortfattat uttryckt att, med egen kommunikations- ochdriftsmiljö som bas, erbjuda ell vältäckande kompetens-och ADB-stöd föradministrativa och handläggande funktioner inom offentlig och privat verksamhei. DAFAavser all utveckla denna affärsidé med i huvudsak följande strategiskainriktning vad gäller marknad, syslem/programprodukter och kundtillämpningar. oFör den civila statsförvaltningen skall DAFA vara fullserviceleveranlör av ADB-baseradetjänster oFör övriga marknader skall DAFA i försia hand erbjuda och anpassa Prop.1985/86: 112 befintliga produkter och tjänster inom det generella ADB-området oFör alla marknader skall DAFA tillhandahålla information från adressdatabankeroch statliga fakladalabanker