prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — A.Arbetsmarknadsdepartementet m. m. ,/t>ri/a5a«.s/ög 28170000 Vtredttingar tn.tn.,reservationsanslag 18420000 Extrautgifter,reservationsanslag 345000 56 4. InternationeUtsamarbete,/ö«/ag.sa/i5/ög 16200000 56 5. Arbetsmarknadsråd,/örs/agsani/ag 4160000 56 6.Jämställdhetsombudsmannen m.m., reservationsanslag 9 000 000 Arbetsmarknad m. m förslagsanslag I 537 253 000 Arbetsmarknadsservice,/ör.y/agia«.f/ög 504428000 Arbetsmarknadsutbildning, re.jervfl/jon5an5/ag 1838200000 Bidrag tUl arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag,förslagsanslag 3111282 000 reservationsanslag 2 687 500 000 Statsbidrag för ungdomslag,/öw/agjflwi/ag 1200000000 102 7.Statsbidrag till frivUliga försvarsorganisationer, 103 8.Arbetsmarknadsverket: Anskaffning av utmstning, verksamhetsområde,reservationsanslag 1000 Uppdragsverksamhet,/ör5/a5art5/flg 1000 Bidrag t{\\\issadnfX\iX.gtSteT,reservationsanslag 29500000 \n\ester\ngar, reservationsanslag 15000000 112 13.Arbetsdomstolen,/ör.r/ag.jfl«5/ag 5810000 115 15.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar, Nämden förvapenfriutbildning,/örj/agjärtj/ag Vapenfria tjänstepliktiga,/örs/agiflnj/flg 118 18.TUlfälligt sysselsättningsbidrag för textil-och konfektionsindustrierna,/ö/-5/agja«i/ag 119 19.Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar, förslagsanslag 119 20. Utvecklingsinsatser i östraNorrbotten, reservationsanslag 1985/86: 100 1367000 Bil.12 Arbetsmiljö - Tillsyn ochforskning, förslagsanslag 130 2.Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur, reservationsanslag 131 3.Yrkesinriktad rehabilitering, reserva//o«sanj/ag 135 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning,/örs/flgsani/flg143 5. förslagsanslag 153 6. Statsbidrag tiU skyddat arbete hosoff'enlliga D.Invandring m. m. 156 1.Statens invandrarverk,/örj/agian5/ag Åtgärder för inwandrare, reservationsanslag 161 4.Översätiningsservice,/örj/agsö/is/ag Överföring och mottagning avflykfingar m.m., förslagsanslag 164 6. Ersättning till kommunerna föråtgärder för flyktingar m. ttt., förslagsanslag *8 584 000 Bilaga 13 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Tillbostadsdepartementet hör ärenden angående bostadsförsörjning, fysiskriksplanering och bebyggelseplanering samt byggnads-, lantmåteri-ochkartärenden. Departementet är organiserat på fyra sakenheter, en förbostadsförsörjningen m. m., en för byggnadsväsendel m. m., en för plan väsendetm.m. samt en för fysisk riksplanering m.m. Inom byggenhelen bereds, förutombyggärenden, också ärenden angående samlingslokaler, energihushållning ibefintlig bebyggelse, hyra, förvärv och förvaltning av hyresfastigheter m. m.saml bostadsrätt. Inom enheten för fysisk riksplanering bereds, förutomärenden om fysisk riksplanering, också ärenden angående industriutbyggnaderm.m. enligt 136 a§ byggnadslagen (1947:385), ärenden om utländska förvärv avfast egendom samt fastighetsdata-, lantmäteri- och karlärenden. 1 det budgetförslag som presenteras har hänsynlagits till kraven på att begränsa utgifterna på statsbudgeten. Bostadsförsöijning m. m. Riksdagenhar beslutat om ändrade grunder för att bestämma den statligabostadslåneräntan (prop. 1985/86:63, BoU 10, rskr 80). Regeringen ges härigenommöjlighet att för kalenderåren la hänsyn fill räntelägel ifråga om annan statlig upplåning än den som sker genom långfristigaobligationslån. har bostadslåneränlan bestämts till 13,. Statens utgifter i form av räntebidrag beräknas ökamed ca . mellan budgeiåren 1985/86 och 1986/87. på den höjning av bostadslåneräntan som har beslutats samt på deökningar av räntebidragen som gjordes i samband med alt faslighetsskatteninfördes. Statens intäkter i form av räntor på bostadslånen beräknas uppgå lill10 miljarder kr. under budgelårel 1986/87. 1 budgetpropositionen föreslås vissa extraupptrappningar av de garanterade räntorna. Dessa minskar belastningen påstatsbudgeten med nello 600 milj.kr.. sedan hänsyn har lagits tillde skalleminskningar som uppkommer till följd av egnahemsägarnas möjligheteratt tillgodogöra sig underskottsavdrag för ränteutgifter. Ändringarna berörstatligt belånade hyres- och bosladsrättshus färdigställda ochegnahem I 1985/86. färdigställda åren 1975 -1978. Minskningarna av räntebidragen ökar kost- Prop. 1985/86: 100 nadernaför de berörda lägenhelerna med ca . per kvadratmeter och år. 13För SABO-företagens hela lägenhetsbeslånd beräknas de medföra kostnadsökningarom . per kvadratmeter och år. Bostadsbidragen höjs den och den Ijanuari 1987. Vid båda tillfällena räknas inkomst- och hyresgränserna upp. Enviss omfördelning av stödet görs till förmån för hushåll med högabostadskostnader. 1 budgetpropositionen redovisas vissa resultat avell utredningsarbete som pågår inom i syfte att bl. a.förenkla reglerna i bosladsfinansieringsförordningen. Vissa förslag tillregeländringar underställs prövning. Förbättringslångivningen avvecklas vid utgången /87. I samband därmed ändras också reglerna för övertagande avsådana lån. Till åtgärder i bostadsområden med oulhyrdalägenheter kan lämnas dels bidrag lill förbättring av boendemiljön (anslaget B9. ), dels ett särskih stöd till bostadsföretagen som regeringen beslutar om(anslaget B 5.). I budgetpropositionen föreslås alt de båda bidragsformernaersätts av ett nytt bidrag för atl främja åtgärder som syftar till att minskaanlalet outhyrda lägenheter och förbättra den sociala miljön i bostadsområdenmed stora uthyrningssvårigheter eller stora sciciala problem. Stöd lämnas tillsamordnade ålgärder - både till traditionell miljöförbättring och tillåtgärder som leder fill en minskning av antalet outhyrda lägenheter t.ex. genomombyggnad till annan användning - i områden med flerbostadshus som förvallasav allmännyttiga bostadsföretag. Bidraget betalas ut från anslaget B5. Beslutom bidrag får lämnas inom en ram av 60 milj. kr. under /87. Den bidragsgivning till ålgärder i bostadsområdenmed slor ande! outhyrda lägenheter som har samband med att staten löses frånsitt ansvar enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) begränsas inte helleri fortsättningen av någon ram. Lokallån för ombyggnad av outhyrda lägenheterföreslås få beviljas utan rambegränsning. Ramen för tillstyrkanden av förhöjt låneunderlagoch tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse föreslås bli avsamma omfattning som under innevarande budgetår, dvs. 60 milj. kr. Tilläggslånför åtgärder mot radon kommer liksom lidigare alt lämnas utan rambegränsning.För till-läggslån till övriga ändamål - ålgärder för alt avhjälpa byggskadoroch byggfel eller att ändra lägenhetssammansättning samt för grundförstärkning- föreslås en ram om 40 milj. kr. för budgelårel 1986/87. Jämfört med innevarandeår innebär delta alt ramen minskas med 20 milj.kr. Minskningen beror pä attfukt- och mögelskador på egnahem i fortsättningen kommer att avhjälpas med stödav medel från nybildade fonder. Energisparbidrag föreslås under /87begränsas fill alt avse endast byggtekniska ålgärder. Plan- och byggfrågor, fysisk riksplanering m. m. Regeringenhar till överlämnat förslag fill en ny plan- och bygg lag (PBL) (prop. 1985/86:1),en lag om exploateringssamverkan(prop. 1985/86:2) samt en lag omhushållning med naturresurser m.m. (NRL) Prop. 1985/86: 100 (prop. 1985/86:3). 1 departementet uiarbetas nu förslag lill de följdändring- Bil. 13 ar igällande lagstiftning som dessa förslag föranleder. En proposition beräknaskunna lämnas till . Stadsbyggnad och stadsförnyelse är centrala frågorför kommunerna. I syfte alt underiätta arbetet med dessa frågor harbostadsdepartementet publicerat en sammanställning av deförfattningsbestämmelser som har betydelse för sladsförnyelseverksamheien:Stadsförnyelse en inventering av regler (Ds Bo 1985:5). utarbetar tillsammans medsocialstyrelsen och arbetarskyddsstyrelsen ett handlingsprogram avseendesådana hälsorisker i inomhusmiljön som har samband med byggnaders utförande.Arbetet beräknas bli färdigt . Dessa insalser avser dels utveckling av meloderför att avhjälpa problem som redan har uppstått i bebyggelsen, dels altundersöka vilka okända problem som kan fmnas saml att minimera dessa.Efter förhandlingar mellan regeringen och olika producentgrupper erbjudssmåhusägare nya och starkt förbättrade finansiella ochorganisatoriska möjligheter alt komma till rätta med skador av fukt och mögel. tar vissa initiativ tillsamordning och utveckling vad gäller ADB-stöd för fysisk planering ochnalurresurshushållning. a. inrättas utvecklingsenheter i förlantmäteriverket och (). Inom ramen för samarbelel inom FN:s för (ECE) och dess kommitté för bostäder, byggande ochplanering, kommer atl vara värd för ell seminarium om ny teknik för atlhantera markdala. Seminariet äger rum i ijanuari 1987. FN har proklamerat 1987 som det InternationellaÅret för bostäder ål de hemlösa (lYSH). En svensk nationalorganisalion avsesbildas. De svenska insatserna kommer atl koncentreras - förutom tillinformation och upplysning m. m. - till konkreta projekt i . Inom ramen för bedrivs ettkontinuerligt samarbele på regerings- och myndighetsnivå som avserinformationsutbyte på del bostadspolitiska området, FOU-samarbete påbyggforskningsområdet och teknisk samverkan på byggnormeringens ochbyggstandardiseringens områden. har särskilda insatser gjorts föratt undanröja tekniska handelshinder och utveckla som hemmamarknad. , lantmäteriverket och CFD bedrivertjänsteexport. En redogörelse för denna verksamhet lämnas under lill. 1sammanhanget anmäls atl regeringen avser all reservera vissa medel för slödlill bl.a. utbildning och marknadsföring. Anslagsförändringarna i förhållande lill statsbudgeten förinnevarande budgelår framgår av följande sammanslällning (milj.kr. Prop.1985/86: Bil. A. m. m. B. Bostadsförsörjningm. Bostadsförsörjning Byggnadsforskning, energihushållningm.m. Anvisat 1985/86 Förslag 1986/87 -1-3752,4 -1-4186,0 - 433,6 -h 1,6 -(- 19,8 -1- 4,4 -t-3779,8 1985/86: lOO 13 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1986 A. M.M. 1984/85 Utgift 20682004 1985/86 Anslag 21105000 1986/87 Förslag 22067000 1985/86 Beräknadändring Förvaltningskostnader 21105000 -F 962000 (däravlönekostnader) (19204000) (-1-1198000) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgelår fill . Medelsbehovel har beräknals medutgångspunkt i en real minskning av utgiftema om . Jag hemställer atlregeringen föreslår att till /87 anvisa etl förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1984/85 Utgift 6496135 Reservation 3086236 1985/86 Anslag 5 500000 1986/87 Förslag 6250000 Med hänsyn lill den beräknade omfallningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå lill . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Utredningar m.m. /87 anvisa etl reservationsanslag av . 1984/85Utgift 287965 1986/87Förslag 300000 1985/86: 100 Bil. Anslagsbeloppetbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemsläller att regeringenföreslår attlill Extra utgijter för /87 anvisa etl reservalionsanslag av300000 kr. A 4.Bidrag till vissa internationella organisationer m. 1984/85 Ulgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Frånanslaget bestrids kostnader bl.a. för bidrag fill vissainlernalionella organisationer och svenskl deltagande i del inlernalionellasamarbetet inom departementets verksamhelsområde. Jag beräknar anslaget förnästa budgelår fill . Jag har därvid beräknat medel bl. a. försvenska insatser i samband med FN:s internationella år (1987) för bostäder åtde hemlösa. Jag hemställer all regeringen föreslår atl tiU Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. för /87 anvisa elt reservationsanslag av I341 . M. Prop. 1985/86: 100 Samhälletsmål för bostadspolitiken är att alla skall ha tillgångtill en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostad lillrimligt pris. Detla grundläggande bostadssociala mål ligger fast. Målel måsledock ståndigt preciseras mol bakgrund av ändrade förutsättningar och samlidiglkrävs omprövning av de bostadspolitiska medlen. 1 finns ca 3,8 milj. lägenheter. Merän är byggda . Bostäderna är till övervägande del av godkvalitet. Hushållens ulrymmesslandard har förbättrats avseväri. Mellan åren1970 och 1980 minskade andelen omoderna och halvmoderna lägenheter från 22 till7% och andelen trångbodda hushåll från . Folkmängden ökar inle längre. Enligt SCB:sbefolkningsprognos kommer folkmängden i riket atl förbli i detnärmaste oförändrad . Möjlighelerna att få en god bostad somtillgodoser rimliga krav begränsas numera inte av någon allmän bostadsbrist. 1vissa regioner och kommuner kan man emellertid notera ökade svårigheter att fåen bostad. Detta förändrade läge innebär att del nu är delvisnya frågor som aktualiseras. (Bo 1982:02) har i ettdelbetänkande (SOU 1984:34-36) pekat på tre områden som kommer att varacentrala. Enligt kommittén är det nu fråga om bostädernas fördelning,förvaltning och förnyelse. Kommiltén vänlas lämna sitt huvudbetänkande ifebruari 1986. Bostadskostnadenär en lung posl i familjeekonomin. Samhällets bostadsstöd har därför avgörandebetydelse för olika gruppers möjlighet alt efterfråga en god bostad.Bostadsstödet skall användas så atl våra bostäder kommer lill bäst nytta medhänsyn lill olika människors behov och betalningsförmåga. Stödet lämnas i flera olika former, såväl direktsom indirekt. Det direkta siödet lämnas dels i form av elt omfattande generelltslöd till nyproduktion och ombyggnad av bosläder genom räntegaranti(räntebidrag), dels som elt riklat stöd i form av bostadsbidrag lillbarnfamiljer och pensionärer. Indirekt stöd ges i form av skatlesubvenlionertill fastighetsägare, i försia hand egnahemsägare, som vid inkomstbeskattningenkan tillgodogöra sig underskottsavdrag till följd av ränteutgifter för lån påfastigheten. Samhällets stöd till bostadssektorn har också storinverkan på statsbudgeten. Det direkta och indirekta bostadsstödet beräknasunder uppgå till ca . Statens intäkter från bostadssektorn består ihuvudsak av ränteinkomster från den bostadslångivning som har finansierats viastatsbudgeten. Staten tillförs också intäkter genom den allmännafaslighetsskall som tas ut (prop. 1984/85: 18, SkU 17 och 24,rskr 90). omfattar hyres- ochbostadsrältshus, kontorshus, egnahem, bostadsbygg- Prop. 1985/86: 100nåder på jordbruksfastigheter samt fritidshus. På innebär detta Bil. 13 skatteuttag för bostadssektorns del att ägare av fastigheter, för vilkastatligt stöd har lämnals, kommer att återbetala en stor del av det stöd somde har fått. Olika delar av bostadsstödet kan framöver tillåtasöka endast i den utsträckning som det är möjligt att finansiera genomomfördelningar inom bostadssektorn. I nuvarande statsfinansiella läge ärbostadssektorns belaslning på statsbudgeten alUjäml för hög. En ytterligarebegränsning av belastningen på statsbudgeten är därför önskvärd. På förslag iprop. 1985/86:63 har beslutat om ändrade grunder för att bestämmaden statliga bosladslåneränlan (BoU 10, rskr 80). Regeringen får härigenommöjlighet alt la hänsyn lill ränteläget för annan statlig upplåning än den somsker genom långfristiga obligationslån. Ändringen medför all statensränteintäkter ökar. har regeringen fastställt bosladslåneränlantill 13,(SFS 1985:1071). Statens intäkter till följd av höjdbostadslåneränta kan beräknas öka med ca 470 milj. kr., varav 360milj. lill följd av de ändrade grunderna. Vid beräkningen har hänsyn lagitslill skatteeffekten för egnahemsägare och lill all räntebidragen kommer all ökap. g. a. räntehöjningen. Jag bedömer alt del är ofrånkomligt alt detdärutöver sker vissa minskningar av räntebidragen. Tiil denna fråga återkommerjag under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Med hänsyn till de ökade utgifter för boendet sombl. a. de ökade räntekostnaderna leder till anserjag atl bostadsbidragen börhöjas. Jag kommer därför att föreslå alt inkomst- och hyresgränserna räknas uppoch alt en viss omfördelning sker lill förmån för hushåll med höga bostadskostnader.Till den frågan återkommer jag under anslaget B 7. Bostadsbidrag m. m. Det krävs också en fortsatt diskussion omförhållandet mellan generellt stöd till bostadsproduktionen och riktat stödtill de hushåll som har en begränsad betalningsförmåga. Överväganden på deltaområde måsle för barnfamiljernas del samordnas med familjepolitiken. Inflytandetöver bostäderna är olika fördelat. Den som bor i etl eget hus har alllid haftell stort inflytande över både kostnader och kvalitetsnivå. Bosladsrättshavarnahar gemensamt i sin förening möjlighet alt la det fulla ansvaret för sittboende. Inte minsl mot bakgrund av atl koslnaderna för drifl och underhållunder senare år har ökat kraftigt anser jag atl det är nödvändigt all ocksåhyresgästerna får etl större inflytande över såväl bostädernas ekonomi somderas förvaltning. På många håll i landet pågår det en utveckling isyfte all förbättra de boendes inflytande. Denna utveckling är mycket posifiv.Enligt min mening bör arbelel på detla område även i fortsättningen drivas avhyresgästerna och fastighetsägarna, både de allmännyttiga och de privata, och bestämmasav de behov och värderingar som finns lokalt. 1985/86:100 Allmännytliga Bostadsförelag och hartill- Bil. 13 sammans med lämnatrekommendationer till sina medlemmar alt teckna s. k. boinflytandeavlal. Inom bostadsföretagen, inte minst de allmännyttiga,pågårockså en utveckling mot mindre förvaUningsenheter. Genom att ansvaret fördet dagliga arbetet läggs ut på lokala enheter kan kontakterna mellan fastighetsförvaltningenoch de boende förbättras. Det är viktigt för alt de boende, sårskilt de äldre,skall känna en ökad trygghet i sin boendemiljö. En ansvarsfull och kompetent förvaltning handlarockså om ekonomi och teknik. Det behövs därför utbildning på området. Påregeringens uppdrag har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) utarbetatförslag till högskoleulbildning inom faslighets- och bosladsförvallning. bör en 4-årig utbildning anordnas som en inriktning inom lantmäterilinjenvid tekniska högskolan i . Utbildningen är avsedd att ge bredatekniska, ekonomiska och juridiska kunskaper när det gäller förvaltning avbostäder och fastigheter. Vidare föreslås att en allmän påbyggnadslinje om 1,5år inrättas i bostads- och fastighetsförvaltning och föriäggs till högskolan iGävle/. Antalet nybörjarplatser föreslås bli 30 i varderautbildningen. Chefen för har tidigaredenna dag förordal alt UHÄ:s förslag genomförs den . Förvaltningenav vårt stora bostadsbestånd kommer all bli en allt viktigare fråga iframtiden. Del gäller inte endasl inflytandet över ekonomi och förvaltning ulanockså frågan om all vårda bostäderna och atl åstadkomma en godenergihushållning. 1 detta sammanhang måsle den äldre, ofta miljömässigtvärdefulla bebyggelsen uppmärksammas särskill. En viktig fråga är också hur livet ibostadsområdena organiseras , t.ex. hur vi skall kunna skapa deförutsättningar för service, vård och omvårdnad som krävs för att vi på1990-talel skall klara omsorgen om de äldre och dem som av andra skäl är istörre behov än flertalet av slöd och hjälp för att kunna klara etl vanligtboende. Del första stegel i detta arbete togs genom dettioåriga program för bostadsbeståndets förbättring (ROT-programmet), somriksdagen fastställde (prop. 1983/84:40 bU. 9, BoU 11, rskr 63). Genomförandet av programmet är i full gång.Särskilda grupper (ROT-delegationer) har arbetat på regional nivä för att ökakunskapen om behoven och initiera samverkan mellan olika intressenter. Bosladsförbätlringsprogrammet kommer attutvärderas. En första ulvärdering skall göras . Detta arbete har redanpåbörjats. skall kommunerna göra en särskild redovisning avden kommunala bostadsförsörjningsplaneringen. Etl uppdrag atl sammanställadetta material har lämnats till . Jag avser alt under hösten1986 återkomma med en samlad redovisning av utvärderingen lill . Genombosladsförbätlringsprogrammet görs nu stora insatser för en 9 Med bra och lättillgängliga lägenheter i en Prop.1985/86: 100 god närmiljö ökarmöjligheterna för människor med funktionshinder, av Bil. vilka många är äldre, attleva ett normalt liv och alt bo kvar i sin invanda Av avgörandebetydelse för att gamla, handikappade och långvarigt sjuka skall ha möjlighetatt leva självständigt är atl de har tillgång till den service som de behöver isin bostad och sitt bostadsområde. viktigförutsättning är all varken de själva eller deras anhöriga behöver kännaoro för isolering och otrygghet. beslutade om åtgärderför att förbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade och sjuka (prop.1984/85:142, BoU 24, rskr 347). Beslutet innebär bl.a. att en femårigförsöksverksamhet med uppbyggnad av en integrerad boendeservice skall bedrivasoch atl statsbidrag lämnas för detta ändamål under vart och elt av budgetåren1985/86 - 1989/90. Regeringen har beslutat aU inrätta en delegation inombostadsdepartementet för att stödja utvecklingsarbetet med integreradboendeservice. Delegalionen skall också bereda ansökningarna om statligtbidrag tUl denna verksamhel. I detta sammanhang anserjag, att del är detväsentligt all framhåUa, atl etl utvecklingsarbete med inriktning på de äldresbehov inte får leda till att andra grupper glöms bort. Med en förbättradservice för de äldre kan bostadsområdena tvärtom tillföras kvaliteter som blirav stor belydelse också för övriga boende. En fråga som måste ägnas sårskild uppmärksamhet denärmasle åren är ungdomarnas situation på bostadsmarknaden. Försöksverksamhet ikommunerna och bostadsföretagen rörande ungas boende skall därför stimuleras.Riksdagen har anslagit 1 milj.kr. för ändamålet (prop. 1984/85:100 bil. 13, BoU15, rskr 232). En särskild delegation har inrättats inom bostadsdepartementetmed uppgift atl informera om och uppmuntra en sådan verksamhet. Bostadsbyggandetoch bostadssektorn i samhällsekonomin Denstrukturomvandling som har pågått inom bostadssektorn sedan mitten av1970-talet fortsätler. Den innebär att nyproduktionen minskar och ersätts avombyggnads- och underhålls verksamhet. Nybyggandet svarade förknappt och ombyggnad/underhåll för av den totala byggproduktionen ibostadssektorn. fortsatte nybyggandet atl minska,mätt såväl i antalet färdigställda som i antalet påbörjade lägenheter. Antaletfärdigställda lägenheter resp. år framgår av följandetabell. -3kv.' -3kv.' ' Preliminära uppgifter. Minskningen av nybyggandel harunder i huvudsak avselt småhusen. Den procentuella andelen småhusi nyproduktionen är därför lägre . Nybyggandel utan statliga lånhar praktiskt taget upphört. påbörjades 34000 lägenhetervarav knappt hälften i flerbostadshus. kan ca 30000 lägenheterberäknas bli påbörjade. harmoderniseringsverksamheten ökat kraftigt de senasle åren. Påbörjandet avombyggnader i flerbostadshus ökade kraftigt - . Tolalaantalet lägenheter i de påbörjade projekten uppgick till 31 000. Verksamhetenunder har legat på samma höga nivå. I följande tabell redovisasmoderniseringarna i flerbostadshus mätt i antal lägenheteri påbörjade projekt. Lägenheter i moderniserade fierbostadshus före resp. eftermodernisering . Källa: SCB. -3 kv. -3kv.' ' Siffrorna är uppräknade , vilket är genomsnittetför eftersläpningen . Av tabellen framgår att avgången avlägenheter i samband med moderniseringar har minskat betydligt de senasleåren. Enligt SCB:s nationalräkenskaperuppgick invesleringar och underhåll 1984 i löpande priserexkl. eller av landels totalkostnadför byggandet. Som framgår av följande tabell varden lolala byggproduktionen 1984 - mätt i fasla priser() - av samma omfattning som i början av 1970-lalel då ca 100000 nyalägenheter färdigställdes . iderhåll i permanenta bostäder -1984 i 1980 års priser (milj. Bostadsförbättringsprogrammet syftar främst tillatt uppfylla de bostads-sociala målen. Del skall också bidra lill att skapa enjämn och långsiktig efterfrågan inom byggbranschen. Sysselsättningen inombyggsektorn år f. n. god. Kapacitets- och sysselsättningsfrågorna inom dennasektor kan dock inte hanteras enbart inom ramen för bostadspolitiken. Åtgärdermåste vidtas även inom andra samhällssektorer. Den av regeringen tillsallaledningsgmppen för byggsektorfrågor följer utvecklingen i hela byggsektorn.Syftet är bl.