prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens trafikpolitiska mål om att ge entillfredsställande trafikförsörining till lägsia möjliga samhällsekonomiskakoslnader förutsätter att kollektivtrafiken kan tryggas och utvecklas vidare.Med hänsyn till den ansvarsfördelning som råder och lill Irafikhuvudmännensnumera vidgade möjligheter att utforma trafiken på elt effektivt säll anser jagdock all del inte längre finns sammabärande skäl som i uppbyggnadsskedet atl ge ett Prop. 1985/86: 100 driflbidrag lill den lokala och regionala kollektivtrafiken. Jag vill i sammanhanget också nämna atlstatsbidraget har kommit alt spela en allt mindre roll för kollektivtrafikensfinansiering. Statsbidraget beräknas sålunda numera endast täcka avirafikhuvudmännens underskott. Kollektivtrafiken har alltså ökat snabbi undersenare år som bidraget minskat i belydelse. Av della kan slutsatsendras atl utvecklingen numera styrs av andra faktorer än statsbidragsgivningen. Allmänl gäller vidare att regeringen strävar eflerall avveckla specialdestinerade statsbidrag lill kommuner och landsting.Statsbidrag för ändamål som kommuner och landsting ansvarar för och ocksåbestämmer standarden över bör förekomma endasl under särskilda omständigheteroch då främst under elt uppbyggnadsskede. Jag bedömer mol denna bakgrund ochmed hänsyn till det slatsfinansiella läget att statsbidraget lill den lokalaoch regionala kollektivtrafiken nu bör avvecklas. Det nuvarande statsbidraget har dock enregionaipolitisk profil. I glesbygden svarar statsbidraget för en betydandedel av underskottet för kolleklivirafiken. Som exempel kan nämnas all iskogslänen och på Golland uppgår statsbidragets andel av underskottet lillnära . Etl direkl slopat bidrag skulle därför enligt min mening kunna fåicke avsedda trafikmässiga konsekvenser. För att motverka della förordar jag altavvecklingen sker . Detla innebär all statsbidraget förbidragsårel 1986/87 i princip bör utgå med hälften av vad som lämnas förIrafiken innevarande år. Vidare kommer det förhållandel alt statsbidraget harslörst belydelse i glesbygdslänen all beaklas i samband med all regeringenvåren kommer all lägga fram förslag i anledning av skatteutjämningskommitténsbetänkande. Därmed menar jag aft förutsättningar skapas för atl trafiken iglesbygden kan bibehållas även sedan bidraget avvecklats. I denna fråga harjagsamrått med chefen för . För budgelårel 1986/87 föreslår jag därför allstatsbidraget halveras. Med hänsyn till att bidraget utbetalas med hälftenunder bidragsårel och med resterande hälft efler bidragsårets utgång kanmedelsbehovet under näsla budgetår beräknas lill ca 197 milj. kr. Vad gäller TPR;s förslag om ell vidgatansvarsområde för trafikhuvudmännen kan jag ansluta mig till bedömningen atldet är angelägel att minska den byråkrati och del krångel som är förknippat medsärskilda bidrag lill skärgårdstrafik och fjällfiygtrafik. Jag bedömer ocksåall ett samlat ansvarsområde för länels kollektivtrafik ytteriigare kansfimulera etl övergripande synsätt på trafikförsöriningen. Enligt min meningbör dock denna samordning ske på frivillig väg. Jag är alltså inte bereddförorda någon förändrad lagstiftning avseende Irafikhuvudmännens ansvarsområde. Detta betyder all de särskilda bidragssystemen förskärgårds- och fjäll- flygtrafik lills vidare också bör finnas kvar. För att uppnå likformighet med del allmänna schablonbidraget till kollektivtrafiken bör dock bidragsreg lerna förändras så all avvecklingen kan ske på molsvarande säll. Jag har mot denna bakgrund beräknat ett medelsbehov av 7,4 milj. kr. året1986/87. Fördet särskilda statsbidraget till ersättningstrafik för nedlagd järn- Prop. 1985/86;100 vägstrafikgäller att bidraget utgår och - i syfte aft följa Bil. 8prisutvecklingen - anpassas lill förändringar i den slalliga ersättningensom ulgår för huvudmannens övriga kollektivtrafik. Bidraget har utgjort en avlalsförutsättningnär trafikhuvudmännen tagit ställning för fortsatt Irafik med tåg eller buss isamband med nedläggningsprövning av Irafiksvaga bandelar. Jag är mol dennabakgrund inte beredd förorda någon regelförändring av della statsbidrag. Detlainnebär att bidraget till ersättningstrafik kan beräknas till ca 48,4 milj. kr.för /87. Sammantaget innebär della att medelsbehovel /87 kan beräknas 253,1 milj.kr., varav schablonbidragetutgör 197,3 milj. kr., bidraget till trafik som inle ingår i trafikhuvudmannensansvarsområde 7,4 milj. kr. och slutligen ersättningsbidragel för nedlagdjärnvägstrafik 48,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de ändringar som jag har föreslagiti fråga om statsbi drag för lokal och regional kollektiv persontrafik, 2. till Ersättning tdl lokal och regionalkollektiv persontrafik för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för visst värderingsförfarande 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget betalas koslnaderna för buss- ochtaxivärderingsnämn-dens verksamhel. Nämnden prövar frågor om inlösen avtrafikrörelser enligt 3 kap. 7§ yrkeslrafiklagen (1979: 559) och enligt 5 §lagen (1985:449) om rätl all driva viss linjelrafik. Nämnden består av tre ledamöter med ersättare somutses av regeringen. Nämndens kostnader förskotleras av staten och belastarslutligt den som förvärvar tillståndet genom utdebitering efler varie värdering.TPR svarar för nämndens kanslifunktion. TPRförordar att anslagsbeloppel under nästa budgetår förblir oförändrat med I 000kr. Jagansluter mig till TPR:s bedömning aft anslaget under näsla budgelår förs upp med etl formelltbelopp om I . 1985/86: 100 Jaghemställer atl regeringen föreslår all till Kostnader för visstvärderingsförfarande för /87 anvisa ell förslagsanslag på I 000kr. J.Transportforskning Prop-1985/86: loo 8 J 1. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag () har enligtsin instmktion till uppgift atl bedriva dels forsknings- och utvecklingsarbetefrämst avseende vägar, väglrafik och vägtrafiksäkerhel, dels systematiskinformations- och dokumentationsverksamhet rörande sådan verksamhet, allsprida information om de resullal som nåtts i arbelel och samverka meduniversitet och högskolor för aft främja undervisningen på de vetenskapliga ochtekniska områden som omfattas av institutets verksamhel. VTI leds av en styrelse. I denna ingårinslitulschefen och fem andra ledamöter som utses av regeringen och två somutses av personalorganisa-fionerna. Antalet heltidsanställda vid institutetuppgår till ca 195 personer. Institutet är administrativt uppdelat på fyraavdelningar: en vägavdelning, en trafikant- och fordonsavdelning, enIrafikavdelning samt en driflavdel-ning. Verksamheten är f. n. indelad i fyraolika program, nämligen trafiksystem, väg, trafikant och fordon, samlmyndighetsuppgifter. VTI:sverksamhet finansieras dels med bidrag direkl över statsbudgeten, dels medersällning för uppdragsforskning. Bidraget över statsbudgeten avser att läckakostnader för programmel Myndighetsuppgifter samt egen . Bidragmedlen används huvudsakligen för att höjakunskapsnivån och förändra kunskapsprofilen så att institutets attraktionskraftsom uppdrags-myndighet minsl bibehålls samt för att utföra forskning inomområden som av statsmakterna angivits som viktiga men där uppdragsgivare saknaseller inte är beredda atl satsa egna resurser. Till grund för VTI:s verksamhelligger ell av institutet utarbetat s.k. ramprogram. Institutetbegär kompensation för pris- och löneomräkning med . samt ersättningför koslnaderna till följd av och för marknadslönefillägg. Institutet har , med undantag avinnevarande budgetår, fått reala nedskärningar av bidragsanslaget genom allhuvudförslaget har till-lämpats. Upprepade tillämpningar av huvudförslagetkommer enligt VTI ofelbart leda till konsekvenser belräffande ekonominoch den vetenskapliga standarden. Institutets attraktivitet på uppdragsmarknaden ärlill stor del beroende av den vetenskapliga kompetens som kan byggas upp. Delkrävs en väl etablerad och erkänd forskning på hög nivå för alt uppdragsgivareöverhuvud skall anlita institutet. Etlgenomförande av huvudförslaget skulle enligt VTI innebära att det blir nödvändigl all göranedskärningar inom områden som är vikliga för alt VTI skall kunna upprätthållasin kompelens. Av insliiulels uppdragsgivare är statliga organ som självafår sina anslag reducerade. På grund härav kan dessa myndigheter tvingas attminska sina uppdrag till VTI. Huvudförslaget kan härigenom få dubbla negativaeffekter på verksamheten. a. ovan angivna skäl avvisar VTIhuvudförslaget. 1985/86: 100 Bil. Iföljande sammanslällning redovisas den totala verksamheten enligt institutetsanslagsframställning och mitt förslag. 1985/86 tusental kr. Beräknad ändring 1986/87 Myndighetsuppgifter Egen FoU FoU på uppdrag Div. försäljning 8271 24 505 34480 + 577 +4733 + 520 - 80 + 633 + 1602 + 520 - 80 Myndigheter Egen FoU FoU på uppdrag Div. försäljning + 577 +4 733 + 520 - 80 + 633 + 1602 + 520 - 80 Institutethar under fyra av fått reala nedskärningar avbidragsanslaget genom all huvudförslaget har tillämpats. Om huvudförslagetskulle tillämpas fullt ul för /87 gör jag i likhet medinslilulel den bedömningen alt uppenbara risker föreligger för att ett negativtrörelseresultat uppslår och atl erforderlig kompetens inle kan upprätthållas.Med hänsyn härtill bör enligt min mening ell reducerat huvudförslag tillämpasför 1986/87. Efterriksdagens beslut (prop. 1982/83: 175, , rskr 363) har ettsärskilt utvecklingsbolag bildats vid VTI. Bolaget skall på affärsmässigagrunder bl.a. teckna licensavtal med tillverkare angående försäljning avforskningsprodukter som tagils fram i institutets forskningsverksamhet. Undersill försia verksamhetsår har bolaget tillfört inslilulel ca . Denhittillsvarande och planerade verksamheten i bolaget ställer enligt vad inslilulelframför i en skrivelse till regeringen , krav på ökning avbolagets aktiekapital från . Institutet framhållerdock att det finns förutsättningar atl få yUerligare order av relafivtbetydelsefull omfaftning, vilkel relalivl snart kan komma aft ställa krav på enhöjning av aktiekapitalet lill . Enligt min mening är del angelägetall bolaget har en sådan kapitalbas all en fortsatt satsning kan ske påmarknadsföring av kommersiellt intressanta produkter. bördärför bemyndigas att godkänna alt akfiekapitalet i bolaget höjs till Prop.1985/86:100 högst . Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. fill Statens väg- ochtrafikinstitut för /87 anvisa elt förslagsanslag på , 2. bemyndiga regeringen altgodkänna all aktiekapitalet i höjs lill . Bidrag till statens väg- och trafikinstitut 1984/85Utgift 29513000 Reservation 856670 1985/86Anslag 32776000 1986/87Förslag 35011000 Med hänvisning lill vad jag anfört under anslaget J1. hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt till Bidrag till statens väg- 1986/87 anvisa elt reservationsanslag på . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Överutruslningsanslaget finansieras utrustningsobjeki vars värde överstiger 20000kr. och vars livslängd är längre än . /87 begär institutet ell utruslningsanslag om . Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till : Utrustningför budgelårel 1986/87 anvisa ell reservationsanslag på . J 4.Transportforskningsberedningen Prop. 1985/86Anslag 25849000 1986/87Förslag 26853000 Transportforskningsberedningen (TFB) inrättades denIjuli 1984 genom en sammanslagning av transporlforskningsdelegationen (TFD) ochkollektivtrafikberedningen. Beredningen har enligt sin instmktion (SFS1984:483) hand om uppgifter som avser initiativ, planering, samordning och slödi fråga om forskning, ulveckling och demonslrafionsprojekt som rör transporter,Irafik och trafiksäkerhet, i den mån sådana uppgifter inte ankommer på någonannan myndighet. Beredningen beslår av 21 ledamöter som företrädertrafikverk, forskning, näringsliv och intresseorganisationer inomtransportsektorn. Vidare finns ell kansli som beslår av 13 personer.Beredningen kan inrätta programgrupper för att bereda och pröva vissa frågor.Under innevarande budgelår finns tre sådana programgrupper med inriklning motpersontransporter, godstransporter och materialadministration samltrafiksäkerhet. Beredningen har utarbetat ett långsiktigtforskningsprogram och inrättat ledningsgrupper för vissa av deforskningsområden som prioriterats i programmel. TFBframhåller all programarbetet har visal atl behoven av forskning, ulvecklingoch demonstrationsprojekt inom TFB:s ansvarsområde är myckel stora. De ärväsenfiigl större än vad som kan lillgodoses med de resurser TFB för närvarandeförfogar över inom sina ordinarie ramar. Transportforskningen måsle enligt TFB fåtillräckliga ekonomiska resurser för all kunna ge näringslivet och inle minstexportindustrin saml olika offentliga organ elt bättre underlag för sinplanering. Delta är nödvändigt om person- och godstransporterna skall kunnabli effektivare och därmed förbruka en mindre del av samhällets resurser. TFBhar i sina program för verksamhetens inriktning bl.a. starkt prioriterat denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom person- och godslransportområdena samlforskning som syfiar fill alt förbättra de oskyddade trafikanternas säkerhet.Del är områden inom vilka forskningsinsatserna har goda förutsättningar all geen god återbäring i form av effektivare och säkrare transporter. TFB anser alt FUD-verksamhei bör bedrivas medfortsatt belydande omfattning inom persontransportområdet. Inomtrafiksäkerhetsområdet och området godstransporter/materialadministrationbehöver den utökas - inom det senare området krafligl. Myndigheterna har av regeringen rekommenderats allredovisa ett hu vudförslag som omfattar en treårsperiod. TFB har följt denna rekommen dation och fördelat sitt huvudförslag bespa ring, varav under /87. Utgångspunkten har därvid varil ett pris- och löneomräknal anslag /86. Förforskning, ulveckling och demonstrationsprojekt har TFB begärt 23 milj.kr.för1986/87 och 35 milj.kr, för vardera 1987/88 och 1988/89. /87 innebärdella sammantaget ell medelsbehov på 27,9 milj. kr. Molsvarande medelsbehovför vartdera av åren 1987/88 och 1988/89 uppgår till 39,9 milj.kr. Beredningenhar vidare hemställt att den bemyndigas göra åtaganden /88 och 1988/89 på21,0 milj. kr. resp. 14,0 milj. kr. Prop.1985/86:100 Bil. Iföljande tabell redovisas beredningens anslagsframställning och mitt förslag. 1985/86 tusental kr. Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Bidrag till forskning, utveckling och demonstrationsprojekt (3 051000) 21 178000 100 000 + 230000 (+ 132000) Ersättning för uppdrag m.m. För TFB:s förvaltningskostnader föreslår jag atlhuvudförslaget tillämpas med en tolal reduktion på över en treårsperiodfördelal på budgelårel 1986/87 och en därefter relativt jämn fördelningmellan de återstående budgetåren. När del gäller bidraget till forskning,utveckling och demonstrationsprojekt föreslår jag däremoi en uppräkning ienlighel med de regler som tillämpas för forskningsråden. Jag har i övriglinget atl erinra mol beredningens hemställan angående medelsdisposilioner förbudgetåren 1987/88 och 1988/89. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl 1. tillTransportforskningsberedningen för budgelårel 1986/87 an visa ett reservationsanslag på , 2. medge atl regeringen bemyndigartransportforskningsbered ningen att beslula om statligt stöd lill forskning, utveckling och demonstrationsprojekt under budgeiåren 1987/88 och 1988/89 inom en ram av 21 OOOOOO kr. Övriga ändamål Prop. 1985/86: lOO K 1.Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut 984/85 Ulgift 985/86 Anslag 986/87 Förslag meteorologiska ochhydrologiska institut () är cenlral förvaltningsmyndighet förmeteorologiska, hydrologiska och oceanografiska ärenden. ulförundersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda.Institutet bedriver också tillämpad forskning och utveckling. leds av en styrelse. Istyrelsen ingår generaldirektören och fem ledamöter som utses av regeringen. Istyrelsens uppgifter ingår främst alt svara för viktigare författningsfrågor,frågor om institutels organisafion och arbetsformer samt frågor av störreekonomisk belydelse. SMHLs verksamhet finansieras dels med bidrag direkt överstatsbudgeten, dels med ersällning för uppdrag. Bidraget avser atl täckainstitutets myndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten skall ge fullkostnadstäckning. I följande sammanställning redovisas utfallet förverksamheten för /85 saml den prognosticerade verksamheten för1986/87. 1984/85 1986/87 Jag hemsläller att regeringen föreslår all lill meteorologiskaoch hydrologiska institut för /87 anvisa ett förslagsanslag påI . Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1984/85 Utgift 97 195000 1985/86 Anslag 99523000' 1986/87 Förslag 101593000 ' varav 1 445 000 anvisats genom prop. 1984/85: 143, JoU32, rskr 298 med anledning av överförande av hydrografiska laboratorium till samt . på TB 1 för del av bidrag till den europeiskavädersatellitor ganisationen Eumetsat. Frånanslaget betalas kostnaderna för SMHLs myndighetsuppgifter. Enligtregeringens anvisningar inför förra höstens budgetarbete rekommenderadesmyndigheterna all redovisa etl huvudförslag som omfattar en längre lidsperiodän ell år. följde denna rekommendation och fördelade sitt huvudförslagöver en treårsperiod. Detla innebar ell pris- och löneomräknal anslag med enbesparing på /86-1987/88. Enligt redovisningen i förraårets budgetproposition har för treårsperioden beräknat de totalabesparingarna till knappt 5 milj. kr. Uppdelat på budgelårangavs de lotala besparingarna lill följande: 1985/86 1986/87 1987/88 För all innehålla 1986/besparingar planerarSMHI bl.a. alt göra vissa ralionaliseringar i stationsnäten, att ytterligareförlänga utnyttjandet av telekommunikationssystemet ATESTO samt atl föra överkoslnader för det s. k. basnätet till uppdragsverksamheten. Mol bakgrund av bl.a. den svåra islossningen iTorne älv föreslår att en särskild fond inrättas eller atlmedel anvisas över etl nytt anslag för att möjliggöra vissa ålgärder införnaturkatastrofer. För finansiering av åtgärderna föreslår atl 250000 kr.omfördelas från trettonde huvudtitelns () anslag. energiproposition framkom behov av altförbättra kunskapen om solförhållandena i landel. Medel för verksamhetenanvisades därför över statsbudgeten till främsl oljeersättningsdelegationen(OED) och senare statens energiverk (). automatslationsnät försolmålning byggdes upp. Detla nät drivs av , som inom ramen för sinuppdragsverksamhet säljer solstrålningsdata huvudsakligen lill . harför klimatforskningens behov ell visst intresse av all bedriva solmålning.Institutet har därför sagt sig vara berett alt permanenta solmätningspro-grammelförutsatt att ca 2 milj.kr.omfördelas från tolfte huvudtitelns(industridepartemenlets) anslag. ISMHF.s myndighetsuppgifter ingår all observera, prognosticera och ut färda allmänna varningar för olika typer av händelser. Sådana händelser kan vara stormar, nederbörd, översvämning och islossning. har en serie extrema händelser inträfTat som enligt ansträngt de resurser som institutet avsatt för sin myndighetsuppgift. Behovet av mer detaljerade varningar och prognoser för höga flöden och onormal isloss ning när överhängande risker för skador föreligger bör i försia hand bedö mas av dem som har ansvaret för räddningstjänsten och för betrak tas som uppdragsverksamhet. För /87 har under trettonde 177 12 1985/86. huvudtitelnsanslag E I.Länsstyrelserna m.m.beräknals vissa medel för Prop. 1985/86: 100 flödes- och varningsprognoser.Några särskilda ålgärder därutöver är jag Bil. 8 för min del inle bereddatt förorda. Solmätningsverksamhelen inom SMHIsker i alll väsentligt som en del av institutets uppdragsverksamhet. Demätstationer som driver har byggts upp på uppdrag av huvudsakligen OED medmedel som anvisats för energiforskningsändamål. Till viss del har verksamhetenintresse även för klimatuppföljning och bebyggelseplanering. kommer därförall undersöka möjlighelerna all finansiera den löpande verksamheten meduppdragsmedel. Basresurser för solmätningarna måsle emellertid tills vidarefinansieras på annal sätt. För budgelårel 1986/87 kommer därför atl göravissa omprioriteringar inom sina ramar. Dessa medel lillsammans med vissamedel från energiforskningsprogrammet gör att verksamheten kan upprätthållasmen på en någol lägre nivå än . Jag har i denna fråga samrått medstatsrådet . Anslaget för näsla budgetår bör ihuvudsak beräknas i enlighet med SMHLs besparingsplan. bör således /87 ges elt pris- och löneomräknal anslag minskal med enbesparing på . uppräknat till aktuell prisnivå. Anslaget /87blir då enligt följande plan. Plan IQ85/86 Beräknad ändring 1986/87 (64 100) Förvaltningskostnader' (därav lönekostnader)Lokalkostnader Suinma 99523 6554 4020 ' Häri ingår bidrag m. m. till vissa internationellaorganisationer samt ett engångsbelopp pä . som anvisats på TB Iavseende bidrag till Eumetsat. Jag hemsläller att regeringen föreslår att tiil Bidrag till Sverigesmeleorologiska och hydrologiska insli-tut för /87 anvisa ellreservationsanslag på . 1984/85 Utgift 22872567 Reservation 18342000' 1985/86 Anslag 6900000 1986/87 Förslag 10400000 ' Varav 2500000 kr.anvisat genomprop. 1983/84: 100 bil. 8, , rskr 280 för investering ibildbearbetningsutrustning samt . på TB III för /84för att bygga en pilotanläggning för den framtida vädertjänsten. - Varav minst 1,5 milj. kr. för investeringar inomuppdragsverksamheten. Anslagetbelastas med utgifter för investeringar vars värde per Prop.1985/86:100 objekt i princip är minsl . och vars livslängd är minsl . SMHIhar för nästa budgelår hemställt om drygl 7 milj. kr. för investeringar somavser den anslagsfinansierade verksamheten. Vissa av de invesleringar som SMHIavser all göra är enligt institutet en fömtsättning för alt klarabesparingskravet. Vidare avser atl ersätta omodern utrustning. Iinstitutets investeringsplan finns dessutom förslag fill invesleringar i modernteknik inom bl.a. radarområdet. har vidare hemställt om medel för atlkunna göra erforderliga investeringar i uppdragsverksamheten. Totalt har SMHIför nästa budgelår hemslälll om . Innevarandeårs anslag uppgår till , varav . avser investeringari uppdragsverksamhelen. För atl inle försvåra SMHLs möjlighet alt åta siguppdrag bör institutet anvisas särskilda medel för investeringar iuppdragsverksamhelen. För /87 harjag räknat med atl minsl2600000 kr. används för sådana invesleringar. Räntor och avskrivningar fördessa invesleringar skall i sin helhet belasta uppdragen och återföras tillstatsbudgetens inkomstsida. Jag har vidare räknai med alt högst 7800000kr.används för övriga investeringar inom institutets verksamhetsområde. Jag hardärvid också lagil hänsyn lill vissa justeringar p.g.a. betalningsprofilen förtidigare anvisade medel. Totalt uppgår anslaget därmed fill . Jaghemställer att regeringen föreslår att till meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning för /87 anvisa elt reservationsanslag på10400000 kr. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag (SGl) är centralförvaltningsmyndighet för geotekniska ärenden. SGl bedriver geoleknisk forskning och utvecklar och utprovar geoleknisk utrustning samt nya metoder för grundläggning, jord förslärkning, m. m. SGl skall också inventera och värdera efterfrågan på geoleknisk forskning samt systematiskt samla, bearbeta och offenlliggöra 179 Vidare skall inslilulel verka för spridande av Prop.1985/86: 100 geoleknisk kunskap samt främja undervisningen inom sakområdet.SGI Bil. 8 utför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter,kommuner och enskilda. SGI leds av en styrelse. I styrelsen ingåröverdirektören och fem ledamöter som utses av regeringen. I styrelsensuppgifter ingår främsl all svara för viktigare författningsfrågor, frågor omorganisation och arbetsformer saml frågor av slörre ekonomisk belydelse. SGI:s verksamhel finansieras dels med bidrag direklöver statsbudgeten, dels med ersättning för uppdrag. Bidraget avser alt täckainstitutets myndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten skall ge fullkostnadstäckning.