prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Block 3 är nu färdigstäUt, varförytteriigare delägariån framöver inte är aktuella. Borgen för lån i utländskvaluta har räknats efler den vid lidpunkten för borgensåtagandet gällandesäljkursen för valutan. Behov av ökad borgensteckning för finns endast i samband med refinansiering av gamlautländska län. I syfte alt reducera kapilalkoslnaderna söker successivt att ersätta vissa gamla utländska lån med nyautländska lån som i slort har samma amorteringstid som de gamla lånen. Sådanaomplaceringar medför etl ökat utnyttjande av borgensramen om valutakursen nuär sämre än den som gällde för del ursprungliga borgensåtagandet.För del innevarande budgetåret beräknar verket att utnyttjandet avborgensramen ökar med 927 milj. kr. För /87 föreslår verket atlramen för borgensteckning för höjs med 250 milj. kr. Verksamheten inom verkels eldislributionsbolagskall i försia hand finansieras med bolagens egna medel och - i den mån dessamedel inte räcker för erforderliga invesleringsarbeten - med upplåning påallmänna kapitalmarknaden. För bolag som bedriver verksamhel inom expansivaområden och för bolag med omfattande upprustning av distributionsanläggningarblir upplåning ofrånkomlig. Flertalet av verkels aktieposter ieldislributionsbolag har överförts till (). Vidupplåning på allmänna kapitalmarknaden krävs oftast borgen av bolagels ägaresom säkerhet för lånen. SEAB:s borgensram för företagens dotter- ochintressebolag ingår i valten-fallsverkels borgensram fr.o.m. budgelårel1982/83. Ramen för vallenfallsverkets borgensåtagandengentemot eldislributionsbolag är 545 milj. kr. för /86. Denutnyttjade delen av ramen var 325 milj. kr. Tillkommandeborgensåtaganden under innevarande budgelår beräknas uppgå till 197,5 milj. kr.Vattenfalls-verket föreslår för /87 en ökning av borgensramenmed 50 milj. kr. Av den nu gällande borgensramen har 1 361 milj. kr.motiverats av behov av borgensteckning för upplåning på allmännakapitalmarknaden lill andra bolag än . Den utnyttjade delen av ramen var 1099 milj. kr. den 30juni 1985. Vatlenfallsverkels störte borgensåtaganden var 338 milj.kr. förSwedegas AB, 328 milj.kr. för , 130 milj.kr. för ABKämkraftutbildning, 95 milj. kr. för , 66 milj. kr. för ABKattstmpeforsen, 45 milj. kr. för och 35 milj. kr. Vattenfallsverketberäknar att tillkommande borgensåtaganden för and- Prop. 1985/86: 100 rabolag än och eldislributionsbolag kommer all Bil.14 uppgå till 71 milj. kr. under innevarande budgetår. För /87föreslår verket en ökning av borgehsramen med 100 milj. kr. Enligt gällande regler (prop. 15, NU15, rskr 90) får återgående borgensåtaganden inte utnyttjas för nyborgensleckning. Delta gäller dock inle den del av borgensramen som avserborgensåtaganden gentemot eldislributionsbolag. Under /85återgick borgensåtaganden om 4 milj. kr. för andra bolag än och eldislribu-fionsbolag genom slutlig återbetalning av lån. Borgensramenför /87 bör minskas med hänsyn lill detta. Yttrandenöver vallenfallsverkets anslagsframslällning har avgetts av statens energiverkoch statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). redovisar alt dess bedömningarom den framlida eleflerfrågan i slort sell sammanfaller med vatlenfallsverkels.Verket delar också vallenfallsverkets uppfattning att elpriserna är detförnämsta styrmedlet för elkonsumtionens fördelning. Elproducenternas ambitionatt styra över elkonsumtion lill andra energiformer innan dyrare kraflformerbehöver tas i anspråk, är enligt energiverkel lovvärd. betonar atl prognoser har en viktigfunktion atl fylla vid ulbyggnadsplanering. Effektiviteten iplaneringsprocessen skulle enligt öka om kraftbolagen motiveradesina förslag till utbyggnad mer konkret med hänvisning till utvecklingen påelmarknaden. Investeringsfrågorna kommer enligt verkel att få aUt störrebetydelse framöver. anser atl om vattenfallsverkel ochandra kraftbolag vill etablera sig på den s. k. EM-marknaden (energy management= försäljning av energi- och energihushållningspakel) bör detta lämpligen skegenom etablering av separata bolag eller andra ålgärder som medför möjlighettill insyn och ökad konkurrens. Belräffande de utbyggnader av storkraflnälel somlas upp i anslagsframställningen konstaterar energiverkel all de är nödvändigaför all upprätthålla en god kraftförsörjning. Ombyggnaderna på avsnittenIndalsälven frigör dessutom kraftledningsgator för annan markanvändning och löser de diskuterade problemen med besvärandeledningsintrång, bl.a. i . SAMN anför alt vattenfallsverkel har och kommer atlfå ell betydande personalöverskott tUl följd av stmktureUa förändringar iverksamheten. med personalöverskottet har vattenfallsverkel behov avatt rekrytera teknisk personal för atl bevara och utveckla verkets lekniskakompetens. SAMN menar att det är en riklig väg atlvattenfallsverkel före extern rekrytering noga prövar möjligheterna atl via personalutveckling och in tern rekrytering söka tillgodose behovet av ny kompelens. Vattenfallsver kel bör enligt SAMN satsa ytterligare resurser för all på della sätt söka minska övertalighelsrisken. Den långsiktighet vattenfallsverket har i pla- 139 neringen avpersonalbehovet är en god förutsättning för att interna perso- Prop.1985/86: 100 nalutvecklingsinsalser skall kunna ge önskade resultat. Isin anslagsframställning redovisar vattenfallsverket sin syn på vissa allmännaenergifrågor som bakgrund till och förutsättning för den egna verksamheten. bedömer atl elkonsumtionen kommeralt utvecklas i lugnare takl efler all ha ökat kraftigtunder . Verket redovisar att ökade insalser nu kommer all ägnasåt åtgärder för elhushållning och konvertering till andra energiformer i syfteatt begränsa elanvändningen innan ny dyr elproduktionskapacilel erfordras.Verkel framhåller dock all el kan komma alt ersätta annan energi inom vissaområden. Vattenfallsverkel redovisar vidare en vilja alt isamverkan med berörda kommuner medverka lill att den tillgängliga potentialenför framtida utbyggnad av kraftvärmeverk utnytfias i den utsträckning della ärekonomiskt motiverat. Verkelanmäler alt en översyn av organisationen pågår. Jag finner atl de utgångspunkter för den egnaverksamheten som verket har redovisal i sin anslagsframställning ligger väl ilinje med de riktlinjer för energipolitiken som lidigare harbeslutat (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr 362). I riktlinjerna betonas att vigenom målmedvetna insatser för en effektivare elanvändning i betydandeutsträckning bör kunna minska behovel av ersättande elproduktion närkärnkraften skall avvecklas. I riktlinjerna ingår också som en viktig del allvi skall ta vara på möjlighelerna alt utnyttja mottryckskraft i industrin ochinom kommunerna. Mot bakgrund av de riktlinjer för energipolitikensom bar beslutat och den omställning av energisystemet som pågårär del enligt min mening naturligt att vattenfallsverkel har påbörial enöversyn av den egna organisationen. är del viktigt atlvi utnytfiar vår goda kraftbalans så effektivt och ändamålsenligt som möjligt.Detla förutsätter en effektiv produktion, överföring och distribution av el. Vidaremåste kompetens vidmakthållas och ny teknik utvecklas för all vi på elteffektivt och miljövänligl säll skall kunna bygga de nya produktionsanläggningarsom vi kommer atl behöva när kärnkraften skall avvecklas. För vattenfaUsverketär det också angelägel att öka marknadsorienteringen och atl ha kompetens inomhela energiområdet, inkl. energihushållningsfrågor. När erforderligt underlagföreligger avser jag att återkomma till regeringen med förslag i fråga omvallenfallsverkets organisation m. m. Jag går över till att behandla frågor omvatlenfallsverkels ulbygg-nadsprogram, medelsbehov m.m. För innevarande budgelår har 2 453 milj. kr.anvisats under reservafions- anslagel . Anslaget är beräknat med beaktande av atl en marginal bör finnas för att möjliggöra en sådan ökning av vatlenfallsverkels invesleringar under löpande budgelår , , somkan påkallas från kraftförsörjningssynpunkt. För /87 förordar jagen investeringsram av 3 220 milj. kr. Ramen är beräknad med beaktande av sådanakostnadsförändringar som erfarenhetsmässigt kan beräknas ske lill det nyabudgetårets början. Av följande sammanställning framgår hur jag beräknar atlvattenfalls verkets medelsförbmkning i huvudsak kommer atl fördela sig påolika objektsgrupper under /87. Som jämförelse redovisasutfallet för /85 och av verkel beräknad medelsförbrukning förbudgeiåren 1985/86 och 1986/87 (milj.kr. Prop.1985/86:100 Bil. Vattenkraftanläggningar Kärnkraftanläggningar Övrigavärmekraftanläggningar Värmeprodukllonsanlägg- n I ngarÖverförings- och distributionsanläggningar Övriga ändamål Jag vill särskill framhålla all delförhållandel att jag har beräknal medel för etl visst utbyggnadsprojekt elleren viss gmpp av utbyggnadsprojekt inte innebär någol föregripande av denprövning som skall ske enligt vattenlagen (1983:291), enligt lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen) ellerenligt annan tilllämplig lagstiftning. För vattenkraftanläggningar beräknar jag medelsbehovetlill I 020,7 milj.kr. Medlen är beräknade så att lidigare beslutade utbyggnads-och ombyggnadsarbeten vid Vietas, Laxede och Porsi i , Gallejaur ochVargfors i , Stornorrfors i , Sillre i samlÄlvkarleby i skall kunna fortsätta planenligt. För dessa arbetenharjag beräknat 441 milj. kr. Jag har också beräknat 61,9 milj. kr. för nuföreslagen ulbyggnad av i . Jag har vidare beräknat 120,9milj.kr. för kapitaUUlskott fill , 35,7 milj.kr. för kraftverkmindre än 8 MW, 257,3 milj. kr. för kompletteringar, 4,4 milj. kr. föranläggningsmedel till regleringsförelag, 4,0 milj.kr. för efterarbeten ochskaderegleringar, 80 milj.kr. för förvärv och finansiering avvatten-kraftstationer, fallrätter och nya vattenkraftbolag, 11,4 milj. kr. förprojekteringsplan samt 4,1 milj. kr. för tillkommande anläggningar. För kärnkraftanläggningar hat jagför näsla budgelår tagit upp 326,4 milj. kr. För fårdigsläilandel av Ringhalskraftstation inkl. erforderliga efterarbeten och kompletteringar harjagberäknat 226,4 milj.kr. Jag har ocksä beräknat 25 milj. kr. förkapitaltillskott lill AB Kämkraftutbildning. Vidare harjag preliminärt beräknal75 milj. kr. avseende förberedelser för byte av ånggeneratorer i . 1skrivelse har hemslälll omregeringens medgivande alt upphandla ånggeneratorer för delta byte. Skrivelsenremissbehandlas f. n. Medelsbehovetför övriga vårmekraftanläggningar beräknar jag lill 8,7 Prop. 1985/86: 100 milj.kr. För värmeproduktionsanläggningar har jag beräknatsammanlagt 43 milj. kr. I detla belopp ingår 17 milj. kr. för anskaffning ochinstallation av elpannor, värmepumpar och andra värmeproduktionsanläggningar,25 milj.kr. för kapitalfillskott till värmeproduktionsbolag samt 1,0 milj. kr.för projekteringsarbeten. Medelsbehovet för överförings- ochdistributionsanläggningar har jag beräknat tUl sammanlagt 1 745,4 milj. kr. Medelsbehovet för övriga ändamål beräknar jag till75,8 milj. kr. I detla belopp ingår 56,7 milj.kr. för inköp och kompletteringav fastigheter, 15 milj.kr. för förvärv och finansiering avdislribufionsföretag samt 4,1 milj. kr. för investeringar inom kanalrörelsen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört förordarjag all reservationsanslaget : Kraftstationer m. m. /87 tas upp med 2 910 milj. kr. Beloppet har beräknats medbeaktande av att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för atl göradet möjligt att öka vatlenfallsverkels invesleringar under löpande budgelår omdetta skulle vara påkallat från kraftförsörjningssynpunkt. Investeringar isysselsällningsfrämjande syfte bör även i fortsättningen finansieras överfinansfuUmakten. Med del belopp som jag har förordal kan medelsreserven, medbeaktande av att ingående behållning på anslaget kan beräknas till ca 470 milj.kr. i början av näsla budgetår, beräknas uppgå till ca 160 milj. kr. bedömer i anslagsframställningenatl del totala anlalet egna anslällda inom verkets samtliga verksamhetsområdenkommer alt minska med ca 1000 personer . Verket framföratt det finns risk för övertalighel för ca 750 personer under perioden1985-1988. Av dessa är ca 400 byggnadsarbetare, ca 150 löneplansanställdafiänstemän och ca 200 tjänstemän som är anställda enligt specialavtal. Den av verket i årets anslagsframställningredovisade risken för övertalighet är lägre än vad som redovisades i förraårets anslagsframställning. Delta beror delvis på att verkets utbyggnadsplanhar tillförts nya projekt under det senasle årel. Situationen är dock fortsallallvariig. Del år viktigt alt verket fortsätter atl planera och vidtapersonaladministrativa ålgärder för atl lindra konsekvenserna av den minskade byggnadsverksamheten.Det är också viktigt med en omsorgsfull planering av byggnadsverksamheten isyfte alt åstadkomma en jämnare minskning av antalet anslällda och en uthålliganläggningsorganisation. har bemyndigat regeringen att besluta altbilda aktiebolag eller förvärva aktier i sådant bolag inom statensvattenfailsverks verksamhetsområde i enlighet med vad föredragande statsrådethar anfört i prop. 1981/82:125 bU. 9 (NU 53, rskr 405). För andra typer avbolag än eldislributionsbolag begränsades bemyndigandet intill elt sammanlagtbelopp som skulle fastställas . Jag anser i likhet med verket attbeloppel bör uppgå lill 75 milj. kr. för /87. Regeringenhar bemyndigande atl teckna borgen för lån lill bolag i vilka .2 vattenfallsverkelförvallar statens aktier intill f.n. sammanlagt 13888 milj.kr.,varav högst 545 milj.kr. för lån tUl eldistributionsföretag (prop. Prop.1985/86: 100 1984/85:120, NU 30, rskr 362). Av den tolala borgensramen har 11 982 milj. kr.beräknals för Forsmarks Kraflgrupp AB:s uppläningsbehov. För /87föreslår verket all ramen för borgensleckning för höjsmed 250 milj. kr. Jag är inle beredd alt nu tillstyrka detla förslag. föreslår atl ramen förborgensåtaganden gentemot eldistribulionsföretag höjs med 50 milj.kr. Jag tillstyrker delta förslag. Av den nu gällande borgensramen har I 361 milj. kr.motiverats av behov av borgensteckning för upplåning på allmännakapitalmarknaden till andra bolag än . Borgensramen bör minskas med 4 milj.kr. med hänsyn tillatt under /85 återgick borgensåtaganden med delta belopp genomslutlig återbetalning av lån. För /87 föreslår verkel enhöjning med 100 milj. kr. Jag tillstyrker detla förslag. I enlighet med vad jag här har anfört förordar jagatt regeringen inhämtar bemyndigande all teckna borgen för lånintill sammanlagt (13 8884-504-100-4=) 14034 milj.kr., varav högsl 595 milj.kr.för lån fill eldistribulionsföretag. har bemyndigat fullmäktige iriksgäldskonlorei atl efler hemställan av regeringen i varje enskilt fallteckna borgen för lån som lar upp utomlands inom denav faslställda ramen för borgensåtaganden för lån till bolag i vilkastatens vatténfallsverk förvaltar statens aktier (prop. 1979/80: 33, NU 25,rskr 134 och 135). Upplåning utomlands kan fömtom för komma atl aktualiseras även för andra bolag i vilka statensvattenfaUsverk förvallar statens aktier. När del gäller slallig borgen förupplåning utomlands finns del ell intresse av ell enhetligt och inbördessamordnal uppträdande från den svenska statens sida på de internationellakapitalmarknaderna. Jag förordar mol denna bakgrund all regeringen föreslårriksdagen alt bemyndiga fuUmäktige i riksgäldskonlorei all, efler hemställan avregeringen i varje enskill fall och inom den av fastställda ramenför borgensåtaganden för lån lill bolag i vilka statens vattenfaUsverkförvaltar statens aktier, teckna borgen för upplåning utomlands till bolag ivilka förvallar statens aktier. Jaghemsläller alt regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen att teckna borgen för låntill bolag i vilka förvaltar statens aktier intill sammanlagl , varav högsl . för lån till eldistribu lionsföretag, 2. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskonlorei alt,efler hemställan av regeringen i varje enskilt fall och inom den av fast ställda ramen för borgensåtaganden för lån till bolag i vilka statens vatténfallsverkförvallar statens aktier, teckna borgen för upplåning 143 utomlandslill bolag i vilka förvaltar statens Prop. 1985/86:100 aktier. 3. lill : Kraftstationer m.m. för /87 anvisa ell reservalionsanslag av . 1984/85Utgift 379155185 Reservation 45447716' 1985/86 Anslag 405000000 1986/87 Förslag 305000000 ' Härutöverdisponeras frän energiforskningsfonden ca 300 milj. kr. Under anslaget redovisas utgifterna för statensstöd till forskning och ulveckling på energiområdet inom ramen för detsärskilda energiforskningsprogrammet. Ett fjärde treårsprogram för forskning ochutveckhng på energiområdet beslöts av (prop. 1983/84:107bil. 9, NU 45, rskr 407). Beslutet innebär alt riktlinjer för omfatlning,inriktning och genomförande av verksamheten inom energiforskningsprogrammetunder budgetåren 1984/85-1986/87 lades fast. Vidare medgavs att 1191,5milj.kr., utöver under /84 ej disponerade medel, får användasför huvudprogrammet . har därefter beslulat (prop.1984/85: 100 bil. 5, UU 8, rskr 168) atl 42 milj.kr. anvisas förforskningssamarbete med EG. För att finansiera delar av detta anslag har enneddragning skett för energiforskningsprogrammet med totalt 10 milj.kr. förperioden /86-1986/87. Regeringen tUlkallade en särskildutredningsman (I 1985:01) med uppgift atl utreda energiforskningens framtidainriktning, omfattning och inplacering i del lotala statligaforskningsprogrammet samt därmed sammanhängande organisationsfrågor.Utredningen, som antog namnet energiforskningsulredningen, planerar alt läggafram sitt belänkande . Energiforskningsprogrammel är indelat i femprogram. Dessa är i sin tur uppdelade på delprogram. En utförlig redovisning avmål och medelsramar m.m. återfinns i prop. 1983/84:107 bil. 9 (s. 31 f.). Minframställning i det följande är därför kortfattad på dessa punkter. Styrelsen för teknisk utveckling (STU),transportforskningsberedningen (TFB), statens råd för byggnadsforskning (BFR),statens energiverk, energiforskningsnämnden (Efn), naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR) och har inkommh medanslagsframställningar avseende anslaget Energiforskning för budgetåret1986/87. Föreslagna belopp framgår av följande sammanslällning (1000-lal kr. Medelför forskning och utveckling inom energiområdet (1000-tal kr. Program (programansvarigt organ) processer m. m. Energianvändning för bebyggelse (BFR) varav - statens energiverk Övrig långsiktig forskning och Förvaltningskostnader m. m. vid Prop.1985/86:100 Bil. 20200 för fusionsenergi. Pågmndval av erfarenheter frän tidigare ireårsprogram har programorganenföreslagit att få göra fleråriga åtaganden och atl sådana bemyndiganden /87 beräknas till 198,4 milj.kr. för budgelårel 1987/88, 89,7milj.kr. för /89, 51 milj.kr. för budgelårel 1989/90 och 22milj. för /91. Verksamhetenmed stöd till forskning och utveckling bör under näsla budgelår fortsätta ihuvudsak enligt de tidigare fastlagda riktlinjerna. Den närmare fördelningen avmedel mellan olika program och delar därav, liksom den närmareprogramindelningen, fastställs av regeringen. Med hänvisning lill det statsfinansiella lägetbehöver en neddragning ske av utgifterna. Jag beräknar därför medelsbehovet /87 till 305 milj. kr. utöver tidigare ej disponerade medel. Deprogramansvariga organen har för sin planering och organisation av insatsernainom huvudprogrammet behov av atl kunna göra fleråriga åtaganden. Alltsedanenergiforskningsprogrammel startades har regeringen haft bemyndigande atf isamband med stöd till energiforskning göra åtaganden även efterdel aktuella budgetåret och efler del beslutade Ireårsprogrammels slut. Sådanabemyndiganden bör få lämnas även under /87 för att möjliggörakontinuitet och långsiklighet i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Detlaär av särskild vikt för insalser inom bl. a. grundforskningen. Jagberäknar, mot bakgrund av bl.a. anslagsframställningarna från programansvarigaorgan, behovel härav fill 160 milj. kr. för åtaganden avseende budgetåret1987/88, 70 milj.kr. för åtaganden avseende /89, 30 milj.kr. föråtaganden avseende budgelårel 1989/90 och 10 milj. kr. för åtaganden /91. Jag förordar atl rege- 10 1985/86. ringen inhämtar dessabemyndiganden av . Lämnas bemyndi- Prop. 1985/86: 100 gandeankommer del på regeringen atl meddela de närmare föreskrifter Bil. Jaghemställer atl regeringen föreslär att 1. bemyndiga regeringen att /87 ikläda slaten ekonomisk förpliktelse i samband med slödtill forskning och ulveckling inom energiområdet som, inberäknal redan fattadebeslul, innebär åtaganden om högst 160000000kr. för /88, högst70000000 kr. för /89, högsl 30000000kr. för /90och högsl lOOOOOOOkr. för /91, 2. fill Energiforskning /87 anvisa étl reservationsanslag av . InomStudsvikskoncernen finns ca 1 100 anställda varav ca 920 i Studsvik.Koncernen består av moderbolaget saml dotterbolag. Koncernen är verksam inom forskning, utveckling ochteknikdemonstration på flera energiområden. Den är fr. o. m. den 1 januari1986 organiserad i fyra divisioner, nämligen Energiteknik, Kärnteknik, (). Därtill kommer två servicedivisioner, somfungerar som självständiga resultatenheter: Industricentmm ochManagementservice. Inom division Energiteknik finns resurser förforskning och utveckling avseende bl.a. fasta bränslen, brånslekaraklärisering,miljöpåverkan, förbränning, förgasning, fjärr- och värmeteknik samlsolteknologi. Pilotanläggningar för förbränning i s. k. snabb fluidiserandebädd och för förgasning av biomassa har uppförts. Dessa anläggningar utnyttjasför avsedd provdrift. Inom divisionen finns även ett provningslaboratorium förmaterial inom energiområdet. Till divisionen hör bl.a. dotterbolagen , Miljökonsullerna i och . Kärnkraftsdivisionen har specialiserat sig påområden som säker reak tordrift, avfallshantering och avancerade tiUämpningar av beslrålningstek- nik för industriell användning. Säkerhetsexperimenl utförs i internafionellt samarbele i . Intressanta uppdrag har erhållits på avfalls- och dekontamineringsområdet. Forskningsreaklorn, som togs 1960, är i huvudsak en materialprovningsreaktor. Den utnyttjas också för bl.a. industriell neutronbestrålning och som neutronkälla för allmänna forsk ningsändamål. I Studsvik finns också ett avancerat bränslelaboratorium, som medger arbete med myckel starkt radioaktiva prov. nikförvaltar minoriletsandelar i , och Prop.1985/86: 100 . Inom MPC-divisionen har Studsviksamlat ulveckling, lUIverkning och försäljning av mäl- och slyrmeloder förslålinduslrin. Till grund för verksamheten ligger ett eget patent. En särskildproduktionsanläggning för ändamålet har etablerats i Studsvik. Alnordivisionen omfattarmoderbolaget med dotterbolag och arbelar med instrument för mätning avradioaktiv strålning, temperatur, luftfuktighet och luftflöden. Studsvikskoncernen ansvarar förförvaltningen av Sludsvikområdel. Förvaltningen handhas organisatoriskt avdivision Industricentrum. För statens räkning hålls vidare kompelens ochresurser för speciella uppgifter, bl.a. behandling och mellanförvaring avradioaktivt avfall, avveckling av utfiänta forskningsanläggningar m. m. Division Managementservicesamordnar de redovisnings- och personal-administrativa tjänsterna i koncernen. Studsvik begär medel dels förforskning som bedrivs kontinuerligt, dels för vissa extraordinära insatser medanledning av tidigare verksamhet som har bedrivits som ett led i uppbyggnadenav det svenska kärnkraftprogram-met. Av följande tablå framgår deanslagna medlen för budgetåren 1984/85-1985/86 saml bolagets beräkning avmedelsbehovel för /87 (milj.kr. Anslagsbenämning 1984/85 1985/86 1986/87 38,6: ningsreaktorer, m. m. aktivt avfall i Studsvik,m. Bidrag till verksamheten vid Studsvik EnergiteknikAB 1984/85 Utgift 42635000 Reservation 1985/86 Anslag 38635000 1986/87 Förslag 57410000 Från anslaget lämnas statens bidragtill verksamheten inom . I anslagsframställningen för /87 konstaterarbolaget all verksamheten har utvecklats enligt de strategiskamålsättningen. nenhar fortsall sina ansträngningar för atl etablera sig på viktiga utlands- Prop. 1985/86: 100 marknader.