prop · G903173 · 1985-12-31 00:00:00 — totalutbildningstid av i storleksordningen är enligt min mening Prop.19,85/86:173 nödvändig för atl man skall kunna uppnå de mål för skplledarutbildningensom jag har föreslagit. Jag föreslår vidare i likhet med SÖ alt utbildningstidenfördelas på olika inslag i form av kurstid, hemarbetstid och praktik. När detgäller fördelningen mellan de olika inslagen, liksom ocksä den totalaomfattningen, bör dock finnas en viss frihet att anpassa omfattningen tillbehoven i de olika regionerna. SÖ:s förslag i dessa avseenden bör såledesendast utgöra en riktpunkt. En förutsättning för genomförandet av utbildningen är attdeltagarna kan få tillgång till kompetenta handledare.Den handledning som krävs kan beslå av stöd både i form av individuellhandledning och mer projektinriklad grupphandledning. Handledaren kan vara enerfaren skolledare eller någon annan som bedöms ha erforderlig kompetens. Försmå kommuner med få länkbara handledare bör handledaren kunna komma från enannan kommun eller från t.ex, länsskolnämnden. För det pedagogiskautvecklingsarbetet måsle det vara elt krav att handledaren själv har pedagogiskerfarenhet. Handledaren bör normalt inte rekryteras från den egna skolan. Studiebesök i andra organisationer ån skolan för studiumav ledarskap kan vara värdefulla. Även siudier av ledarskap i andra skolor kange värdefulla insikter om det egna ledarskapet. Fördjupningsutbildningen bör enligt min mening ha enallmän inriktning och ett innehåll som garanterar en nationell likvärdighet i utbildningen. Av det skälet menar jag alt det behövs en central ledningsfunktion. En sådan behövs också för atl material för utbildningen skall kunna utarbetas på ett rationellt sätt. Av dessa skäl behöver SÖ resurser för planering och led ning. Jag återkommer senare till hur slora dessa resurser bör vara. Till SÖ bör också knytas en samrådsgrupp med representanter för de båda kom munförbunden, högskolan, länsskolnämnder saml fackliga organisationer. SÖ beräknar alt antalet tillkommande deltagare i utbildningen kommer att uppgå lill mellan ca 200 och 300 per är. Detta innebär alt antalet deltagare per län i de flesta fall kommer atl bli så litet att det inte skullebli rationellt atl bedriva utbildningen länsvis. Från ulbildningssynpunkt är det inte heller mofiverat atl förlägga utbildningen centralt. I enlighet med SÖ:s förslag bör utbildningen därför genomföras på regional nivå. Indelningen i regioner bör göras så att resekostnaderna inom regionen blir så låga som möjligt, alt andelen deltagare inom de olika regionerna fördelar sig jämnt och att utbildningen i regionen får ett hanterbart deltagarantal. Ju färte regioner, desto högre blir resekostnaderna utslagna per deltagare och utbildare och desto mindre direkt hjälp till kommunerna kan utbildningsle darna erbjuda. är det önskvärt att i den mån delta är möjligt ansluta lill någon befintlig regionindelning inom utbildningsområdet. Den regionindelning som med tanke på det sakliga sambandet med skolledarut bildningen ligger närmast till hands att tänka sig är den indelning som gäller för högskolan och därmed även för skolväsendels fortbildning. n 1985/86. indelning är dock inte helt idealisk för skolledarutbildningeneftersom Prop. 1985/86:173 antalet deltagare i så fall skulle bli ojämntfördelad mellan regionerna. En översyn av fortbildningens organisation pågår f.n,inom . Jag är därför inte nu beredd all fastslå enviss regionindélning. Det bör ankomma på regeringen, eller den myndighei somregeringen bestämmer, alt efter ytterligare överväganden i denna fråga beslutaom indelningen i regioner. Inom varje region bör finnas en utbildningsledare med uppgiflalt i försia hand planera och genomföra fördjupningsulbildningen inom regionen.Därutöver bör utbildningsledaren också kunna ha vissa uppgifter når det gälleratt ta initiativ och bistå länsskolnämnder och kommuner med andra delar av detsamlade skolledarutbildningsprogrammet. Utbildningsledaren bör knytas till nägonav länsskolnämndema inom regionen. Denna nämnd bör svara för administrativservice till utbildningsledaren. Jag utgår från alt SÖ beaktar delta vidfördelningen av anslagel B 2. Utbildningsledaren bör, föratt kunna ha aktuell skolerfarenhet, förordnas för högst . För samordningoch samråd med länsskolnämnder och kommuner inom regionen bör en särskildsamrådsgrupp finnas inom varje region. 1 gruppen bör. utöver företrädare för länsskolnämnderoch kommuner, ocksä ingå företrädare för berörda fackliga huvudorganisationer.Det är. som flera remissinstanser påpekat, viktigt att inom ramen förfördjupningsutbildningen utnyttja den kompetens som finns inom högskolan närdet gäller skolutveckling och skolledning. Det kan ocksä finnas skäl lillsamordning med skolväsendels fortbildning i övrigi. Av dessa skäl bör i samfädsgruppenockså ingå företrädare för högskolan. Samrådsgruppen bör ulses av SÖ. När det gäller resurserna för själva utbildningen ärjagför min del inte beredd att följa SÖ:s förslag alt binda upp huvuddelen avresurserna i fasta tjänster. I stället förordar jag att resurserna anvisas som experimedelför att'den mångfald i utbildningen som jag har förordat i det föregående skallfrämjas. Som experter bör kunna förordnas personer som har lämpliga kunskaperoch erfarenheter för alt tjäna utbildningens syften. De bör normalt inte arbetahellid med skolledarutbildningen. Man bör skapa en utbildarorganisalion som ärflexibel och som inte bygger på en fast stab av utbildare, SÖ bör fördela resurserna mellan regionerna, eftersombehoven kan skifta något beroende på antalet skolledare i utbildning vid varjelidpunkt. Resurserna bör också användas till att läcka direkta kurskostnaderför deltagarna. Jag kommer senare alt föreslå att kommunerna skall fåutökade bidrag till lokal skolutveckling för kommunala kostnader för det totalaskolledarutbildningsprogrammet. Dessa bidrag bör bl.a. användas för atl täckaresekostnader i samband med fördjupningsutbildningen saml lill kostnader förvikarieinsatser i de fall sådana anses erforderliga. Jag kommer också atlföreslå vissa resurser att användas för att förstärka länsskolnämndernasmedverkan i det samlade utbildningsprogrammet. Utöver de resurser som såledessärskilt avsätts för utbildning av skolledare utgår jag dock från att länsskolnämnder ochkommuner liksom skall utnyttja sina ordinarie resurser förutbildningsinsatser för skolledare. Mittförslag: Skolledarna bör ulöver de nu föreslagna utbildningsinsatserna få enkontinuerlig fortbildning. Ansvaret för atl en sådan ges bör åvila både statenoch kommunerna. SÖ:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna är övervägande positiva till de fortbildningsinsatser somföreslås. Flera remissinstanser, bl.a. SIPU och TCO, betonar altfortbildningsinsatserna bör inlemmas i skolans och kommunens, övrigapersonalfortbildning. Större kommuner bör själva kunna bedriva fortbildningen,menar bl,a, . Skälen för mitt förslag:För att skolledaren skall kunna fullgöra ansvaret atl leda sin skolas utvecklingär det nödvändigt alt skolledaren får möjlighet lill en kontinuerlig personligoch kunskapsmässig utveckling. Myckel av denna utveckling kommer naturiigtvis tillstånd i det dagliga arbetet genom atl en ökad säkerhel och professionalism iarbetet successivt utvecklas. Som en naturlig del av arbetet måste också ingåatt följa utvecklingen inom skolområdet på såväl nationell som nivånär det gäller alt la del av beslut som påverkar skolväsendet. Likaså bör detvara naturligt för en skolledare all följa den pedagogiska utvecklingen genomatt ta del av resultaten av forskning och utvecklingsarbete. Ävenom en slor del av ansvarel för en sådan fortlöpande kompetensutvecklingsåledes faller på den enskilde skolledaren, måste enligt min meningskolledarna också ges en kontinuerlig fortbildning i mer organiserade former. Ettansvar för sådan fortbildning åvilar naturiigen kommunerna som arbetsgivare förskolledarna. I likhet med andra kommunala befattningshavare medledningsuppgifter bör således skolledarna ges fortbildning för att kunna ledaden verksamhet de har ansvaret för. Lika självklart är delemellertid enligt min mening att också staten har ett ansvar för skolledarnaskontinuerliga fortbildning. Riksdag och regering har det övergripande ansvaretför skolväsendets mål och utveckling och fastställer t.ex. läroplaner. Genom SÖhar staten också det samlade ansvaret för pedagogisk utveckling och centralutvärdering. Det är därför naturligt att den statliga skoladministrationen harett ansvar för att hälla landets skolledare informerade om utvecklingen inomskolområdet. För SÖ:s del bör detta, utöver mer generella riktlinjer för skolledarutbildningen,i försia hand ske genom utarbetande av skriftlig information som vänder sig direkttill skolledare. Jag vill här särskilt understryka betydelsen av informationfrån SÖ om bakgrunden till och innehållet i propositioner och riksdagsbeslut avrelevans för skolväsendet. Del är också önskvärt all l.ex,de rapporter om resultaten av forskning och utvecklingsarbete, som Prop.1985/86:173 SÖ ger ut, utformas med skolledare som en viktig målgrupp. Förstatens del bör länsskolnämndema svara för huvuddelen av den direkta fortbildningen.Jag ser del som en väsenllig och naturlig del av länsskolnämndernasarbetsuppgifter att svara för en sådan kontinuerlig fortbildning av skolledarnai resp. län. Många länsskolnämnder bedriver verksamhei i deltasyfte. Genom regelbundna samlingar av skolledarna i länet informerar länsskolnämndenom nyheier på skolområdet och ger deltagarna tillfälle till erfarenhetsutbyteöver kommungränserna. Jag ser såväl denna information som erfarenhetsutbytetmed andra skolledare som väsentligt. Innehålleti och formerna för en kontinuerlig fortbildning, sådan som jag nu harföreslagit, bör avgöras regionalt och lokalt. Del är därvid angelägel atl länsskolnämndemaoch kommunerna samräder om former och innehåll. För länsskolnämndernas del kant.ex. särskilda utbildningsdagar vara elt sätt atl bedriva fortbildning. Inteminst för gymnasieskolan och den kommunala utbildningen för vuxna kan del ocksåbehövas fortbildning av skolledare över länsgränserna när det l.ex, gäller förändringarav mer specialiserade delar av kursutbudet. Inomkommunen kan utbildningen organiseras på olika sätt. Delvis kan den med fördelanordnas tillsammans med personal från andra kommunala förvaltningar när delgäller l.ex. allmänna ledarskapsfrågor, ekonomiska frågor eller frågor omsamarbete mellan olika förvaltningar, t. ex. skola och barnomsorg. En annanmetod kan vara atl skolledarna i kommunen får tillfälle att med jämna mellanrumtillsammans diskutera aktuella skolfrågor. Det kan även finnas skäl att i vissutsträckning samordna skolledarnas fortbildning med den som anordnas förskolans personal i övrigt. Föratt ge ekonomiskt utrymme för bl.a. en sådan kontinuerlig fortbildning som jagnu har föreslagit kommer jag atl föreslå dels atl varje lånsskolnämndskall få disponera vissa utökade resurser för utbildningsinsatser förskolledare, dels atl kommunerna skall få generellt utökade anslag till lokalskolutveckling. Når det gäller fortbildning som staten genom t.ex, länsskolnämndemaanordnar bör det vara kommunens sak att svara för eventuella resekosinadsersältningaroch traktamenten, medan staten svarar för själva utbildningskostnaderna. Jagser det som önskvärt alt också högskolan tar etl visst ansvar för fortbildningav skolledare. Som jag nämnt är del viktigt att forskare och lärare frånhögskolan medverkar i den särskilda fördjupningsutbildningen. Jag utgår ocksäfrån att de kommer att utnyttjas inom den kontinuerliga fortbildning som jag nuhar skisserat. Utöverdessa insatser kan det dock finnas behov av en möjlighel för skolledare alt teoretiskt och praktiskt studera skolledningsfrågor på en djupare nivå. Här bör högskolan kunna spela en viktig roll genom att erbjuda kurser. Som exempel på en sådan verksamhet villjag peka på den högre skoladminislraliva utbildning om 80 poäng som bedrivs vid högsko lan i . Även om enbart etl mindre antal skolledare kan förväntas göra den extra personliga satsning som sådana studier innebär, ser jag det ändock som värdefullt all detta slag av utbildning finns. Som en effekt kan 14 den ocksåpå sikt väntas leda lill en vidgad forskning om skolledningsfrä-gor, vilket jagser som värdefullt. Utbildningsministern avser alt årsbudgetproposition återkomma i denna fråga. Mittförslag: Den nya skolledarutbildningen skall starta /88. Detstatliga bidraget till kommunerna för arbetsavlastande åtgärder för skolledarebör upphöra vid utgången av /87. I stället bör införas ettbidrag till kommunerna för insatser i del totala utbildningsprogrammet.Särskilda medel bör också utgå lill länsskolnämndema för medverkan i skolledarutbildningen.SÖ bör tillföras medel för den centrala ledningsfunktionen. Särskildaverksamhetsmedel för utbildningsorganisationen bör också beräknas. SÖ:sförslag: SÖ föreslår, i likhet med mitt förslag, alt den nya skolledarutbildningenstartar /88. SÖ föreslår också atl det statliga bidraget tillkommunerna för arbetsavlastande åtgärder skall upphöra. Dessa medel föreslås istället dels tillföras kommunerna för att stimulera igångsättandet av delsamlade utbildningsprogrammet, dels tillföras den föreslagna statliga utbildarorganisafionen. Remissinstanserna: Remissinstanserna instämmer i att dennya skolledarutbildningen bör starta sä snart som möjligt. Borttagandetav bidrag fill kommunerna för arbetsavlastande ålgärder tillstyrks i princip avbl.a. kommun, och . Delövervägande flertalet remissinstanser som uttalar sig i denna fråga, ärtveksamma inför att bidraget helt skall upphöra. Bl.a. pekar UHÄ och flera av länsskolnämndemapå riskerna för alt skolledamtbildningen kan komma att ta alltför stor del ianspråk av medlen för fortbildning. Flera remissinstanser hävdar alt ersättningtill kommunerna måste beräknas även för vikariekoslnader. Remissinstansernastöder tanken pä att kommunerna skall få ett statligt bidrag för att kunna taett ansvar för de delar av utbildningen, som främst åvilar kommunerna. Behovelav samordning med övrig personalutbildning markeras i remissvaren och i enbetydande del av dessa betonas också behovel av samordning inom kommunerna medövrig chefsutbildning. Länsskolnämndema har samfällt efterlyst ekonomiskt stödför att kunna utöka sina insatser i det samlade utbildningsprogrammet. Skälen föroch kommentarer till mitt förslag: Mitt förslag innebär att den nya skolledarutbildningenskall starta /88. Det finns därför inte anledning atl nuredovisa elt detaljerat budgetförslag. Jag återkommer i denna fråga inför nästaårs budgetproposifion. Jag vill dock redan nu fastslå principerna förkostnadsfördelningen mellan staten å ena sidan och kommunen å andra sidan. Föratt skapa förutsättningar för planeringen av den nya skolledamtbildningen anserjag det också nödvändigt atl ange bl.a. denungefärliga storleken av de medel som bör ställas till förfogande Prop.1985/86:173 pä central, regional resp. lokal nivå. Enligt min mening bör del statliga bidraget tillkommunerna för arbetsavlastande åtgärder för skolledare upphöra. I stället börbidragen till kommunerna för lokal skolutveckling utökas och även avse bidragtill kommunerna för kostnader i samband med del samlade utbildningsprogrammetför skolledare. Jag ser det som önskvärt atl stödet till kommunerna för skolledarutbildningutgår så schabloniserat som möjligt. På så sätt underlättas såväl del statligasom det kommunala hanterandet av bidraget, som kommunerna kan få enökad frihei att disponera bidragen. Jag har beräknat att ett tillskott på sammanlagt ca 10milj. bör fördelas till lokal skolutveckling i resp. ,gymnasieskolan, utbildning för vuxna och särskolan. Den närmarefördelningen återkommer jag till inför nästa års budgetproposition. Det blirdärmed kommunernas sak att slå för dellagarnas kostnader i samband med skolledamtbildningenoch i förekommande fall även vikariekostnader. Länsskolnämndema bör för sin medverkan i utbildningentillföras särskilda medel. Jag har därvid räknat med att ca 2,4 milj. kr. börställas till nämndernas förfogande. Medlen bör beräknas under anslaget B 3. Anslaget B 1. bör tillföras ca I milj.kr. för den centrala ledningsfunktionen, bl.a. två centralt placeradeutbildningsledare. Inom anslaget B 8. Fortbildning m.m, bör merparten av destatliga kostnaderna för genomförandet av skolledarutbildningen beräknas. Underdetta anslag bör beräknas medel för bl,a, den regionala organisationen,handledare för fördjupningsulbildningen och internatkosfnader, samt produktionav utbildningsmaterial. Jag har beräknat ca 10 milj. kr. för dessa ändamål. I den nuvarande skolledarutbildningen har i principsamtliga skolledare i en kommun deltagit i utbildningen. Utbildningenhar inte enbart riktat sig till nyförordnade skolledare ulan till samtligaskolledare utan hänsyn till tjänstgöringstidens längd. När samtliga skolledarei en kommun passerat utbildningen har kommunen inte fått flerutbildningsplatser även om nya skolledare anställts i kommunen. Bland deskolledare som härigenom inte genomgått utbildningen varierartjänstgöringstidens längd från något är ända upp till . Del är önskvärtatt också dessa skolledare erbjuds utbildning. Det bör ankomma pä SÖ all så längtmöjligt se till alt de successivt slussas in i det nya skolledarutbildningsprogrammet.Enligt min mening bör därvid de skolledare som har den kortastetjänstgöringstiden som skolledare prioriteras. För de skolledare som har enomfattande erfarenhet av skolledartjänstgöring bör en avkortadfördjupningsutbildning kunna anordnas inom de ekonomiska ramar som ställs tillförfogande för 3 Hemställan Prop. Medåberopande av vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenalt 1. godkänna de principer för skolledarutbildningensuppläggning och anordnande som jag har förordat, 2. godkänna atl utbildningen fårstarta fr.o.m. /88, 3. godkänna atl del statligabidraget lill kommunerna för arbetsavlastande ålgärder i samband med skolledarutbildningenupphör i och med /87, 4. godkänna vad jag har förordatom utökningen av bidragen till kommunerna för lokal skolutveckling. 5. godkänna vad jag har förordatom atl länsskolnämndema tillförs särskilda medel för sin medverkan iutbildningen, 6. godkänna vad jag har förordatom att SÖ tillförs medel för den centrala utbildningsledningen samt särskildaverksamhetsmedel. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av SÖ:s förslag till samlat program förutbildning av skolledare Regeringenuppdrog genom beslul åt att utforma ettsamlat program för skolledarutbildning. Samråd skulle ske med och . Utgångspunktenskulle vara den i budgetpropositionen 1984/85:100 angivna. Innehålloch strukturering skulle följa den som i propositionen. Centralt var atlalla delar i utbildningen skulle präglas av en gemensam målsättning. Programmetskulle omfatta fyra delar: 1 Rekryleringsutbildning - ettkommunalt ansvar med stöd från den statliga skoladministrationen. 2 Introduktionsutbildning - främslkommunalt ansvar med stöd från den statliga skoladministrationen. 3 Fördjupningsutbildning - främslelt statligt ansvar. 4 Kontinuerlig fortbildning -främst etl kommunall men även vissl statligt ansvar. Medbegreppet skolledare skulle avses: rektorer och studierektorer vid grundskola,folkhögskola, särskola, vuxenutbildning, sameskola samt specialskola. Medbegreppet kommun och skolstyrelse skulle i förekommande fall ävenlandstingskommun och utbildningsnämnd avses. Genomde senaste årens förändringar av skolans styrsystem, från en central styrning ökad målstyrning, har mer av ansvarel för skolan lagls på nivå.Samtidigt har kraven på en likvärdig skola i hela landet och en likvärdignationell utbildningspolitik betonats i olika sammanhang. För att dennationella skolpolitikens mål skall kunna nås, måste ledningen för den lokalaskolverksamheten agera samlat och enhetligt. Genomförandeansvaret vilar pårektor inom ramen för de rikllinjer som lagls fasl av staten och skolstyrelsen.Rektor har en klar chefsuppgift och rektor och biträdande skolledare är vidareansvariga gentemot eleverna. Skolledarna måste verka så atl man på skolanbeaktar elevernas mening när arbetet planeras och genomförs. De skall ge tyngdåt elevernas meningar och underlätta ett demokratiskt arbetssätt. Fr,o,m,/87 får kommunerna ett samlat statsbidrag för skolledning.Utformningen av skolledarorganisationen skall anpassas till lokala behov och fömtsättningar.Skolledarna måste kunna översälta centralt och lokalt fastställda mål för verksamhelentill konkret verksamhet. Skolledningen måste kraftfullt hävda samhällets kravpå atl skolans inre arbete skall kännetecknas av demokratiska livsformer. Skolledarenmåste i praktisk handling kunna uttrycka den humanistiska anda som präglarsamhället och dess intentioner med skolan. Skolledaren skall också inbjuda lillreaktioner på sitl eget ledarbeteende och undersöka hur detta påverkar skolansverksamhet. Skolledarenmåste verka inom två funktionsområden, dels verkställa samhällets intentionergenom alt administrera och organisera skolans verksamhet och dels fungera somaktiv organisalionsledare. Skolledareupplever sig nu i hög grad upptagna av vardagsadministration ochserviceuppgifter. De upplever sig ha litet inflytande i pedagogiska och psykosocialafrågor. Skolledaryrket har på många håll blivit en byråkrati-seradservicefunktion i stället för ell pedagogiskt ledarskap. Kravpå skolledningen är nu att den måsle tillägna sig ett ekonomiskt och resursfilosofiskttänkande. Den måste kunna upprätta realistiska infly-landeplaner. Närdet gäller utvecklingsbehov visar överväganden att det pedagogiska ledarskapetmåste prioriteras. Skolledarna behöver öka sina kunskaper om den psykosocialamiljön och om relationer. De behöver också öka kunskapen om demokratiskaarbetsprocesser. De behöver kunna vidareutveckla samarbetet mellan de vuxna påskolan och föra in en ny tradition på skolorna av kritisk granskning ochvärdering, inte bara av elevernas ulan ocksä av de vuxnas arbete. 5 Ett samlat utbildningsprogram Somangetts i propositionen skall alla delar av utbildningen präglas av en gemensammålsättning. Målen har i propositionen angetts i tre punkter: Kunskaperom samhällets mål för skolan. Förutsättningar för etl aktivtpedagogiskt ledarskap. Kunskap om de kommunala ochstatliga regler och system som styr skolan. Utbildningen skall enligtförslaget ha en tydlig karaktär av ledarutbild ning, 19 5.2-5.3 Deltagargrupperoch innehåll Prop. Rekryleringsuibildningenär avsedd för dem som visar inlresse för skolledaryrket. Kommunen organiserarolika studieakliviieler. SÖ ger stöd i form av studiecirkelprogram etc. InlroduklionstitbUdningengenomförs under skolledarnas två första tjänstgöringsår. Staten bör ställavisst utbildningsmaterial till förfogande, bidra lill koslnader för handledare samlsvara för utbildning av dessa. Introduktionsutbildningenskall ge dellagarna en översiktlig orientering inom samtliga ämnesområden somingår i den samlade introduktions- och fördjupningsutbildningen. Fördjupningsulbildningenskall lägga tyngdpunkten på ledarskap och utveckling och därvid genom olika tillämpningsakliviielerfördjupa kunnandet om skolans mål, inre demokrati, sociala relationer och ialt vara administrativ ledare och arbetsgivarföreträdare. Fonbildningsprogrammeiskall fördjupa skolledarnas kunskaper och färdigheter i atl bedrivautvecklingsarbete, att utvärdera och i personalledning. Dentid som skolledarna använder för sitt deltagande i utbildningsprogrammet börplaneras in som en del av arbetet i tjänsten. 5.4 Utbildningsstrategier och pedagogiska överväganden Förslagentill utbildningsinsatser bygger på följande utgångspunkter: Del samladeutbildningsprogrammet bygger på etl gradvis inlärande av detnya yrket, med direkta yrkeseri"arenheter till grund för inlärningen. Vuxnaförulsälls lära på ett reflekterande sätt. Inlärningen skall la fasta på