prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt överbefälhavarens samlade uppfattningutvecklas JAS 39-projek-let i stort enligt uppgjorda planer och riktlinjer.Projektet har inte drabbats av några fördyringar som är hänförbara till krav påmodifieringar eller tekniska problem. För egen del vill jag understryka alt riksdagensbeslut bl.a. innebar för att ramen till år2000 skall vara . Delta innebar enreducering av ramen beslut med 800 milj. kr. kr.skall reserveras inom flygvapnet för framlida osäkerheter. Jag konstaterar ilikhel med överbefälhavaren att den ekonomiska säkerheten nu har ökat iprojektet genom den försvarspolitiska överenskommelsen . Jag delaröverbefälhavarens uppfattning att en reducering till den lägre nivån enligt1983 års riksdagsbeslut inte bör göras . 6.4 Vissa industripolitiska aspekter på projektet 800arbetstillfällen utlovades fram lill av de förelag som ingår . Enligt den årsrapport som lämnals av IG JAS lill Kommittén(I 1983:03) för de industri- och regionälpolitiska effekterna av JAS-projektethar beslul fallats om alt inrätta 990 arbetstillfällen, varav ca 620 lillkommergenom att arbetsuppgifter förs från utlandet lill . Av de 800 arbetstillfällena avser minst 100 st. Norrbollen. har ca 70 personer anställts i och . Dessulom lillkommer 40personer vid en ny vindrulefabrik i . Avtal har vidare slutits om industriell samverkanmellan svenska förelag och utländska underleverantörer. Dessa avtal bedöms kommaatl leda lill framtida samarbete. Exportvärdet av tecknade kontraktmed utländska underieveranlörer uppgick enligt IG JAS till ca 900 milj. kr. m. den Ijuli 1985. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle altla del av vad jag har anfört om . Vissafrågor rörande försvarsindustrin Prop. 1985/86: lOO Överbefälhavarenframhåller att en kompetent försvarsforskning samt en kvalificerad inhemskförsvarsindustri är väsenlliga förutsättningar för att vi skall kunna utnyttjaoch anpassa oss till den miliiärtekniska utvecklingen. De är också viktiga förvåra möjligheter all upprätthålla en hög grad av oberoende i vårförsvarspolitik. Härigenom utgör de elt betydelsefullt slöd för vår alliansfriasäkerhetspolitik. Våra forskningsresurser och vår industriellakapacitel besitter en teknologisk kompetens som starkt bidragit till atl vikan utveckla och framställa nya kvalificerade försvarssystem. Överbefälhavaren framhåller att kostnaderna förförsvarsmateriel ökar utöver inflationen. Detta sammanhängeri huvudsak med anpassningen till den snabba tekniska utvecklingen. Kampenmellan medel och motmedel tvingar fram alllmer sofistikerade vapensystem. Genomen målmedveten strävan atl så långt möjligl la fram system som ulformas förvåra operativa och taktiska behov har kostnadsökningarna kunnat hållas på enlägre nivå än vad som gäller för utländska system. Kostnadsutvecklingen har enligt överbefälhavaren lelltill en försämrad försvarsekonomi som bl.a. innebär minskadeförsvarsbeslällningar. Därigenom förändras förutsättningarna för svenskförsvarsindustri. Likaså anser överbefälhavaren atl den svenskaförsvarsindustrin i hög grad kommer att påverkas av den ekonomiska handlingsvägsom läggs till grund för den framtida försvarsplaneringen. Framlidaexportmöjligheler kommer även att ha inverkan på försvarsindustrin. Vår materielförsörjning påverkas enligtöverbefälhavarens uppfattning också av stormakternas strävan atl begränsaspridningen av modern teknologi. Detla kan t.ex. ha belydelse för våramöjligheter att köpa moderna vapensystem. Överbefälhavarens uppfattning är att svenskkompetens för forskning, utveckling och tillverkning bör eftersträvas särskiltinom områden där anskaffning från utlandet är olämplig av sekretesskäl ellerdär bindningar av olika slag uppslår samt när del föreligger speciella svenskakrav med hänsyn till klimat, terräng och utbildningssystem. Mot denna bakgrundbör även i fortsättningen vår materielförsörjning baseras på en stor del egenutveckling och tillverkning. Nuvarande tendenser leder emellertid till att ettökat ullandsberoende måste accepteras. För alt trovärdigheten för vårsäkerhetspolitik inle skall skadas, bör nödvändig import och samverkan vidmaterielanskaffning spridas på flera länder och kombineras med särskildasatsningar för all utveckla egen kompelens i fråga om särskilt känslig och förförsvaret betydelsefull teknik. Förvår säkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utform ning är det enligt min mening väsentligt atl kan bedriva forskning 58 samt ha enindustriell kapacitet för alt inom landet utveckla, tillverka och Prop.1985/86: 100 . underhålla försvarsmateriel. Svensk försvarsindustri har såledesbelydelse Bil. 6 för våra strävanden atl upprällhålla neutraliteten ochintegriteten. En egen försvarsindustri ger oss också möjligheteratt välja ensvensk försvarsprofil för våra vapensystem. En inhemsk försvarsindustri ger ossvidare möjligheter att inom vissa områden utveckla och tillverkaförsvarsmateriel när vi är avskurna frän leveranser frän utlandet. Upphandlingav försvarsmateriel bör således bedömas även med hänsyn till dessa faktorer. Jag delar i huvudsaköverbefälhavarens syn på den tekniska utvecklingen och vad denna innebär förkonsekvenser när det gäller försvarsforskning och försvarsindustri. 1regeringens anvisningar för fas B av perspeklivplaneringen avseende detmilitära försvaret framhölls alt egen kompetens och kapacitet för forskning,ulveckling och tillverkning i försia hand borde eftersträvas inom följandeområden. o Underrättelse-, lednings- och sambandssystem. o Kvalificerade vapensystem vadavser målinmälning, styrning, målsökare och verkan. o Styrd ammunition samtland- och sjöminor. o Elektronisk krigföring. Jag vill erinra om all 1984 årsförsvarskommitlé särskilt skall överväga vilken framtida omfattning deninhemska kompetensen i fråga om forskning, utveckling och tillverkning bör ha.Försvarsindustripolitiken i stort kommer alltså att behandlas i 1987 årsförsvarsbeslut. Redan nu vill jag emellertid peka på några områden som ärbetydelsefulla när det gäller att bibehålla en tillfredsställande handlingsfrihetinför försvarsbeslutel. Del är mycket viktigt all svenskindustri har förmåga att utveckla kvalificerade robotar eller delsystem tillrobotar, som är anpassade för våra speciella förhållanden. Kostnaderna förutveckling och anskaffning av robolsystem är emellertid så höga att det kan blinödvändigt att överväga dels en ökad specialisering vid val av robotar ochfunklioner inom robolsystem, dels ett ökat industriellt samarbete inom dettaområde inom och utom landet. Vid utveckling av robotsystem är det angeläget attlikartade behov så långt möjligt samordnas i robotfamiljer. I planeringen förkommande robotsystem bör möjligheterna atl vidare utveckla eller modifierabefintliga robotsystem inom försvarsmakten också tas till vara. Jag vill i detla sammanhangsärskill nämna frågan om den kommande beväpningen av JAS-flygplanel. Enligt minmening måste mot bakgrund av vad jag har sagt svenska alternativ tillbeväpning noga studeras och prövas. Jag avser närmast vapen mot luftmål.Regeringen har därför beslutat all visst tekniskt och ekonomiskl underlagskall tas fram. Överbefälhavaren kommer atl redovisa sådant underlag.Handlingsfrihet när det gäller val av beväpningssystem skall fmnas inför 1987års försvarsbeslut. Inför detta beslut är det enligt min bestämda meningangeläget att berörda svenska försvarsindustrier presenterar realistiskaalternativ, som kan utgöra underiag för forsalt utveckling m. m. Det är vidare nödvändigt attklarlägga hur typservice, modifieringar och underhåll av flygmaterielen skall tryggas sedan det huvudsakliga utveck- 59 lingsarbetet avslutats förJAS 39. Eftersom denna utveckling i allt väsent- Prop. 1985/86: 100 ligtkommer all ha avslutats måste ställning las till inriklningen Bil. 6 av dessa frågor i samband med försvarsbeslut. De flesta systemen i försvaret är beroende avelektronik och den successiva förnyelsen är avgörande för en godlagbarsystemfunklion. Vapensystemens anpassning lill våra speciella förhållanden ärockså beroende av elektroniken. Jag anser därför alt det är angeläget attsvensk elektronikindustri också har kompetens för atl utveckla ochtillverka viktigare försvarsmateriel eller delar därav och kan göra det ikonkurrens med utlandet. Enligt min mening bör därför möjligheterna för svenskindustri atl della i större upphandlingar av försvarsmateriel noga övervägas. Jag vill vidare framhålla alt det är angeläget altsvensk industri kan medverka på elt effektivt sätt när det gäller alt utvecklaoch producera spanings-, lednings- och sambandssystem. Enligt min uppfattninghar programvaran en avgörande betydelse i sådana system inte minst när detgäller kostnaderna. Vi bör därför eftersträva en sådan uppbyggnad avprogramvaran att denna kan utnyttjas i olika tillämpningar inom hela samhälletmed reducerade kostnader som följd både för anskaffning och för underhåll. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om vissa frågorrörande försvarsindustrin. 8.Totalförsvarets civila del Prop. 1985/86: lOO Det svenska totalförsvaret omfattar alla de ålgärder somkrävs för atl förbereda landets försvar inför yttre hot och för att ställa omsamhäUet fill kris- och krigsförhållanden. 1 sådana situationer omfattartotalförsvaret strängt laget hela del omställda samhällel. Beredskapsförberedelserna i fredinom totalförsvarets civila del syfiar till alt göra denna beredd alt underkriser och i krig stödja de samlade försvarsansträngningarna och allsäkerslälla befolkningens och samhällsverksamhetens överievnad. beslöt omledningen av den civila delen av totalförsvaret (prop. 1984/85:160, FöU 11,rskr 388). Beslutet innebär bl. a. all denna del av totalförsvaret fr.o.m. denIjuli 1986 indelas i samhällssektorer eller funktioner och all för varjefunktion skall utses en ansvarig myndighet. Följande indelning ligger tillgrund för planeringen. Civil ledning och samordning Hälso- och sjukvård m. m. Psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar Ordning och säkerhet m. m. Domstolsväsende m. m. Livsmedelsförsörjning m. m. Prisreglering Statens pris- och kartellnämnd Socialförsäkringar m. m. Betalningsväsende m. m. Vidare ombildas överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) den Ijuli 1986 lill överstyrelsen för civil beredskap(ÖCB). ÖCB:s uppgifter blir i fred i första hand att på cenlral nivå samordnade civila beredskapsförberedelserna och vara ansvarig myndighet förfunktionerna Civil ledning och samordning. Övrig varuförsörjning samt Kyrkligverksamhet. och statens brandnämnd läggs samman lill en nycenlral myndighet, (prop. 1984/85:161, FöU 12, rskr389)som från samma tidpunkt får ansvaret för funktionen Civilförsvar. 8.2 Denfortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del Prop. RiI fi 8.2.1 Inledning utfärdade regeringen anvisningar förprogramplanering inom viktigare delar av det civila totalförsvaret.Civilförsvarssiyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, styrelsen förpsykologiskt försvar, och har i september 1985inlämnat programplaner lill regeringen för perioden /87-1990/91 inom sinaresp. Utredningen om organisaiion av statens räddningsverkhar därefter redovisat etl material som kan ligga lill grund för statensräddningsverks ulveckling. Även generaltullstyrelsen har inlämnat programplanför olje- och kemikaliebekämpning till sjöss. I del följande redovisasprogramplaner m. m. för de myndigheter som tillhör försvarsdepartementetsverksamhetsområde. 8.2.2 Programplaner m. m. 8.2.2.1 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i sin programplanför perioden /87-1990/91 anfört bl.a. följande Ekonomiskl försvar syftar till atl skapa en sådanförsörjningsberedskap alt medborgarnas och samhällets nödvändiga försörjningkan upprätthållas även i kriser och krig. Försörjningsförmågan beror i alltväsentligt på samhällets och näringslivets egen förmåga lill anpassning ochomställning i olika krissituationer. Näringslivels resurser är alltså den bassom man i planeringen för försörjningsberedskapen har atl utgå ifrån. I kriser och krig minskar ellerupphör tillflödet av förnödenheter utifrån. Redan i fred måste, inte minst avdenna anledning, vissa kompletterande ålgärder vidtas för alt näringslivetsresurser skall kunna utnyttjas på ett sådant sätt alt vi kan klara vårförsörjning. Del är sådana åtgärder somsammanfattas i begreppet ekonomiskl försvar. Kvantitativt och ekonomiskl ärdessa ålgärder av marginell omfattning - ställda i relation till resursbasen,näringslivet. De kan ändå få utslagsgivande belydelse för resursbasensutnyttjande och därmed för den tolala försörjningsförmågan i kris eller krig. Ekonomiskt försvar är alltså ingenorganisation utan ett samlingsbegrepp för alla nödvändiga ålgärder som syftartill att skapa och upprällhålla en försörjningsberedskap. I enlighet med regeringens direktivden har ÖEF lett och samordnat det ekonomiska försvaretsprogramplanering avseende perioden /87-1990/91. Målen för och inriktningen avförsörjningsberedskapen inför kriser och krig har lagts fast av statsmakterna i1982 års försvarsbeslut. I programplanen lämnas förslag till del ekonomiskaförsvarels fortsatta utveckling för alt förverkliga försvarsbeslutetsintentioner. 1985/86: 100 I det ekonomiskaförsvarets planering måsle hänsyn tas lill flera skilda planeringsförutsättningar.Av stor betydelse för beredskapsåtgärdernas omfatlning och inriktning är vilkenförsörjningsslandard som minst bör upprätthållas under en kris, anlaganden omskilda krisers längd och karaktär saml den kristida utrikeshandelns möjligaomfattning. Antaganden om dessa förhållanden görs avmyndigheterna inom det ekonomiska försvaret mot bakgrund av statsmakternasallmänna inriktning och säkerhetspolitiska underlag. Inför programplanearbetet har regeringen angivitatt den översyn av planeringsförutsättningarna som genomförs iperspektivstudiens fas B skall ligga till grund för ell översiktligt förslagtill fördelning av den särskilda medelsramen. Arbetet med programplan 1986/87-1990/91 harbedrivits parallellt med perspektivsludien fas B. Myndigheterna inom delekonomiska försvaret har därför funnit del naturligt alt grunda förslag lillramfördelning på de nya planeringsnormerna. Planeringsnormerna redovisas iperspektivstu-dierapporten. ÖEFanför i programplanen bl. a. följande. Samhällsutvecklingen främsl näringslivels styrka,mångsidighet och förmåga att anpassa sig till nya förhållanden - har avgörandebelydelse för vilka beredskapsåtgärder som bör vidtas inom det ekonomiskaförsvarel. Bedömningar av utvecklingen inom olika försörjningsområden utgör därförgrundläggande förutsättningar för planeringen. En samhällsutveckling med syfte att utnyttja deinternationella förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och höglevnadsstandard i fred medför en stor känslighet för störningar. Vårt alllmerökade beroende av utrikeshandel är exempel på detla liksom successivastrukturförändringar inom näringslivet och nedgång i kommersiell varulagring. Denna utveckling måste i ökande grad mötas medsärskilda beredskapsåtgärder - det ekonomiska försvarets belydelse ökar. I vissa hänseenden kan utvecklingen leda till en såstor känslighet för störningar att särskilda beredskapsätgärder antingen inteär möjliga eller ställer sig alltför kostsamma alt vidta i efler hand. I sådanafall är det nödvändigt att beakta beredskapsfrågorna redan i den fredstidasamhällsplaneringen. Om större hänsyn togs till försörjningsberedskapen i denfredslida samhällsplaneringen skulle behovet av särskilda beredskapsåtgärderminska och samhällsekonomiskt effektivare lösningar i många fall kunnaerhållas. Etl gemensamt kännetecken för utvecklingen inomnäringslivet är den snabbt växande användningen av elektronik både inomproduktionsapparaten och med avseende pade produkter som framställs. Dennautveckling befinner sig i etl mycket expansivt, och därmedmycket känsligt skede från beredskapssynpunkt. Problemen kan knappast bemästrasmed hjälp av konventionella kompletterande beredskapsåtgärder. Dennaomständighet i kombination med viktiga exportländers restriktivare hållning ifråga om export av högteknologi har resulterat i all vi här sannolikt har detunder viktigaste problemet inom försörjningsberedskapen. Samhällsutvecklingen innebärkontinueriigl förändrade förutsättningar Prop. 1985/86: 100 för vårförsörjningsberedskap. Den internationella integrationen i handel. 6ekonomi och produktion i kombinalion med relativa litenhet ochneutralitetspolitik ställer ökade krav på försörjningsberedskapen. Dessa kravkan endast tillgodoses med en blandad struktur av beredskapsåtgärder och intebara med traditionella beredskapsmetoder såsom lagring och planläggning.Verksamheten inom det ekonomiska försvaret måste alltmer inriktas på attbevaka, informera och aktivera till förebyggande åtgärder redan i den fredstidasamhällsuppbyggnaden. I sista hand ska kompletterande åtgärder vidtas och då påett sådant sätt att den kompelens och förmåga till anpassning som finns inäringslivet och samhället i övrigl utnyttjas så långt det går. Antaganden om krisers karaktär De säkerhetspolitiska förutsättningar som regeringen givitsom grund för planeringen inom det ekonomiska försvaret innebär atl det främstär följande påfrestningar som försörjningen kan utsättas för - störningar iutrikeshandeln, - sidoverkningar avkrig i vår omvärld (t.ex. verkningar av A-, B- och C-stridsmedel), - Sverigeindraget i krig. De viktigaste försörjningskravensom måste tillgodoses vid dessa påfrestningar är - atl inle varaså utlandsberoende alt del kan misstänkas kunna utnyttjas för alt påverka vårsäkerhetspolitik eller försvarsförmåga, - atl kunnatillgodose individernas och samhällets försörjningsbehov på miniminivå även iett långt tidsperspektiv, - att kunnamotstå bieffekterna av utomlands insalta A-, B- och C-stridsmedel, - alt snabbtkunna ställa om verksamheten lill kris- eller krigsförhållanden trotsomfattande sabotage och annan bekämpning, - att under krigi kunna stödja övriga delar av totalförsvaret som individensbehov av förnödenheter m. m. skall kunna tillgodoses. Skydd mol A-, B- och C-stridsmedel De åtgärder som vidtas med hänsyn till A-, B- ochC-slridsmedel för att tryggaförsörjningen skall syfta till - alt begränsaverkningarna på svenskl territorium från insatser av A-, B-och C-stridsmedelmot mål utanför landets gränser. Sådana effekter får inle allvarligt påverkaviktiga samhällsfunktioner eller i avgörande grad begränsa den framtidainhemska försörjningsförmågan, - att förhindraatt verkningar av begränsade insatser av A-, B- och C-stridsmedel mot Sverigeresulterar i en utslagning av försörjningen i dess helhet eller i en avgörande stor del av landel, ävenom insatserna 64 vidtas selektivt mot försörjningsviktiga mål. De beredskapsåtgärder som planerasär av skadereducerande och pro- Prop. 1985/86: 100 duklionshöjande typ.Under programplaneperioden kommer kunskapen Bil. 6 om behovet av alt skyddaförsörjningsfunklionerna mot A-, B- och C-stridsmedel att byggas upp ochalternativa sätt att ta hänsyn till dessa stridsmedel iberedskapsförberedelserna alt prövas. Särskill kommer verkan av och skydd molEMP (elektromagnetisk puls) alt uppmärksammas. Hänsyn lill överraskande angrepp Den viktigaste uppgiften för det ekonomiska försvaret isamband med ett överraskande angrepp är att så långt möjligt säkerställamobilisering, militära förbandslransporter och viktiga samhällsfunktioner.Verksamhet inom ledning, transporter, reparation och varudistribution samtdärmed sammanhängande stödfunktioner som drivmedel, elkraft m. m. prioriteras.Målsättningen för det ekonomiska försvarels beredskapsåtgärder mot överraskandeangrepp skall vara atl, med vissa beredskapshöjningar som grund: - kunna stödja försvarsmaktens mobilisering och uppmarschtrots störningar i form av flygbekämpning och sabotage, - på 2-3 dygnskapa en sådan säkerhet i försörjningsfunklionen alt försvarsmaktens strid kanunderstödjas och atl de kortsiktigt oundgängliga behoven kan säkerställas förbefolkningen i stridsområden, - kunna fullföljaomställningen till krigsförhållanden under angrepp mot landet utan avsevärdaförseningar jämfört med ostörda förhållanden. Inom alla funktioner skalldessulom sådana åtgärder kunna vidtas på 2- atl ledningssystemet fungerar och alt för befolkningsförsörjningenvitala resurser inle blir förstörda/otillgängliga redan i inledningsfasen avelt angrepp. 1 planeringen skall förutsättas atluppbyggnaden av lednings- och försörjningsresurser kommer alt störas avflygbekämpning och sabotage. Planeringen för att kunna möta ettöverraskande angrepp kan innebära förändringar i nuvarande beredskapsåtgärderså att den initiala effekten prioriteras före den mer långsikligakrigsorganisationen. Denna förändring får dock inle innebära attkrigsorganisationen av försörjningsfunklionerna i sin helhet avseväri försenaseller att säkerheten i funktionerna nedgår. Kompletterande beredskapsåtgärderavseende hänsynstagande till överraskande angrepp bedöms kunna påbörjas och ivissa fall avslutas . Dock kan för närvarandespeciella ekonomiska medel inte avdelas. För de oundgängliga behoven för individens överlevnad ikris och krig har försörjningsmål angivits. Dessa är i vissa fall fastställda av statsmakterna och i övrigt resultatet av överenskommelser mellan myndigheter inom det ekonomiska försvaret. Försörjningsmålen anger den miniminivå för för sörjningen som vi med hög säkerhet och under alla förhållanden skall 65 5 1985/86. Försörjningsmål finns formulerade för mat, kläder och Prop.1985/86: 100 skor, värme och bostad samt hälso- och sjukvård. försvarsbeslut har för det ekonomiska försvaret lagts fast altåtgärder som syftar till att Irygga den för individens överievnad och samhälletsfunktion viktiga försörjningen i en avspärrnings- och krigssituation skallprioriteras. Detta innebär alt försörjningsförmågan i försia hand skallsäkerställas för livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härförnödvändiga stödfunktioner i form av insatsvarör, arbetskraft, energi ochtransporter. 1 försvarsbeslutet preciseras också ekonomiskaförsvarets uppgifter inför s. k. fredskriser. En fredskris kännetecknas avimporlbortfall av en eller flera försörjningsviktiga varor för vår fredstidaproduktion, sysselsättning, export och konsumtion ulan krig i vår näraomvärid. Beredskap inför sådana kriser skapas genom elt samspel mellanutrikeshandels-, försvars- och näringspolitiken. Det ekonomiska försvaretsuppgifter begränsas till att - bedöma riskerna förimportstörning inom olika varuområden, - hålla en administrativ ochorganisatorisk beredskap för att reglering och ransonering ska kunna vidtas, ' - genomföra fredskrislagring i enomfatlning som anges av statsmakterna. Kostnadernaför beredskapsverksamheten täcks dels via statsbudgeten, dels via deaffärsdrivande verken samt näringslivet. Vad avser den finansiering som sker överstatsbudgeten kan i princip följande kostnadsposter urskiljas, - drifl- ochförvaltningskostnader, - särskilda medel för utbyggnadav försörjningsberedskapen, - medel för oljelagring m. m. För drift- och förvaltningsanslagen i statsbudgeten1985/86 har i regeringens anvisningar för programplaneringen för perioden1985/86- 1989/90 och anslagsframställningen för /86 angivits attverksamheten skall beräknas lill en summa som motsvarar 1984/85 årsanslagsnivå, pris- och löneomräknad och därefter reducerad med underen treårsperiod, vilket fullföljs under budgetåren 1986/87 och 1987/88. Särskilda medel för utbyggnad avförsörjningsberedskapen /87 utgör enligtprogramplaneanvisningarna 274,5 milj. kr. i prisläge 1985/86. För budgetåren1986/87-1990/91 skall planeras ålgärder inom motsvarandemedelsram som för /87. Redanbeslutad försäljning av råolja och tunn eldningsolja/dieselbrännol- ja beräknas medföra en intäkt av 1986 milj. kr. Samiidigt skall en anskaff ning ske av motorbensin lill elt belopp av 291 milj. kr. 1985/86: 100