prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utöver de i denjärnvägspolitiska propositionen nämnda bandelarna har tillkommit bandelenYstad-Simrishamn. På ett 20-lal bandelar (totalt ca I ) av övervägande lokal/regional karaktär har trafiken flyttats över till en väsentligt utbyggdbusslrafik i Irafikhuvudmännens regi. För ytterligare några kortarebansträckor har beslul fatlats om sådan omläggning. Trafiken kommer dock inlealt flyttas över lill väg innan vissa vägupprustningar genomförts. Härtill kanerinras om alt prövningen av persontrafiken på och den anslutandebandelen ArvidsjaurJörn har senarelagts. Med hänsyn till omfattningen av statens ersätlningtill SJ för alt upprätthålla Irafiken på det Irafiksvaga bannätet är del somframgår av den järnvägspolitiska propositionen angeläget atl SJ gesökad motivation att öka intäkterna och minska koslnaderna i trafiken. SJ hardärför tidigare fått i uppdrag alt redovisa förslag lill utformning av ett merpresta-tionsanknutet driflersätlningssystem. SJ har efler genomförda analyserframhållit atl man redan med nuvarande syslem har myckel starka skäl alt ökaintäkterna och minska kostnaderna eftersom ersättningen bestäms i förväg. SJ:suppfattning är därför all den nu tillämpade beräkningsmetoden bör användasäven i fortsättningen. Jag är inte nu beredd all föreslå någon förändringi driftersätlningssyste- mel. Önskemålet om en fortsatt anpassning av ersättningssystemet för atl ge SJ ökat incitament all driva trafiken effektivare och höja intäktsnivån kvarstår emellertid enligt min mening. Eltviktigt steg i önskvärd rikining har redan lagils genom all regeringen /86: 100 numera och bandel för bandel anger vilkel basulbud avinterregio- Bil. 8 nala persontåg som SJ skall tillhandahålla på riksnälsdelenav del ersätlningsberältigade bannätet. Som framgår av den järnvägspolitiskapropositionen ankommer del på SJ atl vidta de åtgärder som är möjliga för altinom ramen för del av regeringen angivna lurulbudel bedriva en så effektiv ochattraktiv matartrafik lill huvudlinjerna som möjligl. Det framhölls bl. a. atldet är angeläget all pröva möjlighelerna all ersätta vissa järnvägsförbindelsermed buss och att komplettera tågtrafiken med bussförbindelser för altdärigenom kunna tillvarata båda Irafikmedlens fördelar. Erfarenheterna från visar alt del ivissa regioner finns goda möjligheter all komplettera tågtrafiken med etl riktulbud av bussförbindelser och därigenom erbjuda resenärerna elt samlatkolleklivtrafikut-bud inte minsl vad gäller turtätheten. På exempelvis sträckanGöteborg-Borås där delta skett och där resenärerna erbjuds samma taxa ochäven bussturerna utannonseras i publikationen Tidtabellen - har följden blivit,inte bara atl det totala kollektivlrafikresandel ökat utan också alt resandetpå tågen ökat. Del finns som jag ser det anledning för SJ atl nogaöverväga om liknande effekter kan uppnås även på andra håll i landet. I vissafall där trafikunderlagel är slort, såsom i nu nämnda exempel, kan deltaevenluelll ske på hell kommersiella gmnder. I andra fall är dock med allsannolikhet trafikunderlagel otillräckligt för alt SJ skall kunna bedrivatrafik på företagsekonomiska grunder. SJ undersöker i enlighet med det järnvägspolitiskabeslutet förulsällningarna för att ersätla vissa tågförbindelser i basutbudetmed buss liksom alt komplettera tågtrafiken med buss i de fall della kan varamotiverat. Jag räknar med att SJ skall redovisa ett närmare underlag undervåren 1986 innan regeringen fastställer det basutbud av interregionalapersontåg på riksnätsdelen av del ersättningsberättigade bannätet som skallgälla fr.o. Framliden för godstrafiken på del Irafiksvagabannätet bestäms primärt av näringslivels behov. För flertalet bandelar bedömsgodstrafiken ha en sådan omfatlning all den kan utvecklas ytterligare. Förandra bandelar kan del emellertid bli aktuellt atl överväga alternativatransportformer. SJ har ett stående uppdrag all fortlöpande lillregeringen redovisa trafik-förutsättningarna vid de mest trafiksvagabandelarna. Redovisningen skall innehålla uppgifter om trafikmängder, kunder,godsprognoser, ekonomi, behov av investeringar m. m. Vidare skall utformningenav en evenluelll ersättande landsvägstrafik skisseras. I prövningen av dessafrågor ingår regelmässigt hänsynstagande till banornas betydelse förtotalförsvaret. Denna prövning bör nu underlättas av all berörda myndigheterfått tillgång till en utredning som genomförts under ledning av överbefälhavaren. Vid övergång från ren järnvägstrafik tillkombinerad lastbils/järnvägstra fik med omlastning till låg vid lämplig station i närheten av kunderna kan s.k. forsTingsbidrag utgå till trafikanterna för alt täcka de merkostnader som kan uppstå. Forslingsbidragel som kom lill i samband med trafikpolitiska beslut läcker trafikanternas lolala merkostnader under det 88 första året efter endriftomläggning varefter bidraget trappas ned med lika Prop. stora belopp såaft del faller bort hell efler . En förutsättning Bil. är att transporterna skerenligt avtal mellan SJ och en sådan godslrafikant som man regelbundel harlåtit transportera gods åt på den järnväg där Irafiken lagts ned.Regeringen kan i varje särskilt fall beslula om avvikelser från nu nämnda regler. som gåft har forslingsbidrag inteutbetalats annal än i mycket liten utsträckning. Bidraget har således intemedverkat lill atl sfimulera en ulveckling i riktning mot rationellare transportlösningarvilket var syftet med bidraget när del infördes. Erfarenhelerna från de senasleåren visar dessutom att i vissa fall där en omläggning skett till landsvägstrafikhar SJ:s ersätlning till kunderna reglerats direkt i transportavtal. Syftet atlåsiadkomma driftomläggningen ulan atl kunderna drabbas av merkostnader harsåledes kunnat uppnås utan forslingsbidrag. Näringslivets behov av effektiva transporter kanäven i framliden innebära atl önskemål uppslår om alternativa driftformer. Detär enligt min mening angelägel atl en sådan utveckling inle försvåras. För allunderlätta utvecklingen mol mer effektiva iransportlösningar anserjag atl SJ isamband med en driflomläggning skall behålla den driftersältning man erhållitför tågtrafiken för all därigenom kunna finansiera en ersätlningstrafik medlastbil. En förulsätlning bör emellertid vara all lastbilstransporten sker lilllämplig järnvägslerminal för omlastning till tåg. Härigenom finns det ingenanledning alt behålla systemet med forslingsbidrag vilket jag föreslår skallupphöra fr.o.m.den Ijuli 1986. Vid beräkningen av driftersältningen för budgetåret1986/87 harjag lagil hänsyn lill de förändringar i trafiken som inträffat ochbeslutals efter det all SJ redovisade sin anslagsframställning. Detta gäller iförsta hand vissa trafiknedläggningar vilka jag Udigare redogjort för. Jagföreslår också all bandelen införiivas i delersättningsberättigade bannätei som en följd av behovel av all anknyta SJ:sbannät lill . Med utgångspunkt från SJ:s bedömning harjagvidare fömtsatt en mer dämpad kostnadsutveckling vilkel bl. a. kan komma altinnebära atl enstaka tåg på riksnätet ersätts med buss och lastbil. Detbasulbud av interregional personlrafik på riksnälsdelen av delersältningsberätligade nätet som fastställts av regeringen införtidtabellsskiftet kommer dock i huvudsak att överensstämma mednuvarande basutbud. Jag har vidare beaktat behovel av exlra underhållsinsalsersom en följd av alt investeringarna i del ersättningsberättigade bannätetminskar under /87. Behovel av ersätlning uppgår därmed till I262 milj. kr. Av beloppet avser eller 755 milj. kr. ersällning förunderskott i persontrafiken och eller 505 milj. kr. ersättning förunderskott i godstrafiken. Vad gäller SJ:s bedömning av ersällningsbehovet förförstärkt underhåll på bandelar som inte tillhör riksnätet och bibehållande avolönsamma järnvägsstationer på affärsbanenätet harjag inga erinringar. Jagförordar därför att för dessa ändamål anvisas 10 milj. kr. resp. I milj. kr. Under innevarande budgetår ulgår särskilt bidrag på14,1 milj.kr.fill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar. försådana ålgärder som huvudsakligen betingas av vägtrafikens säkerhels- Prop.1985/86: 100 krav. Bidraget avser såväl vägskyddsanläggningar, exempelvis ljus-och Bit. 8 ljudsignaler och bommar, som andra åtgärder, l.ex. slopande avvägar, ersällningsvägar, plan-, profil- och siktförbätlringar m. m. För samordning, utvärdering och utveckling avtrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder i korsningar mellan väg och järnväg finns ensärskild delegation beslående av representanter för SJ, trafiksäkerhelsverkeloch vägverkel. Beslut om trafiksäkerhetsfrämjande ålgärder vid plankorsningarföregås av samråd mellan de berörda parterna. Det totala antalet korsningar har kunnat minskasmed ca 450 . fanns 22500 plankorsningarmed spår tillhöriga eller trafikerade av SJ. Av dessa var hell utan skyddför vägtrafikanlerna. Till della kommer ca 900 korsningar mellan väg ochenskild järnväg. Som nämnts anger SJ anslagsbehovet för det fortsattasäkerhetsarbetet under /87 lill 70 milj. kr. Jag vill understryka alt SJ med egna medel ibelydande utsträckning bidrar till en bättre säkerhet vid plankorsningarna. Dentolala resursinsatsen vid SJ under innevarande budgetår beräknas till ca 60milj. Insalserna för alt öka säkerheten vid järnvägskorsningar är alltsåbetydligt slörre än vad det statliga bidragels sloriek i sig visar. Med hänsyntill atl kollisioner mellan tåg och vägfordon är den klart störstaolycksposlen vid SJ anser jag del väsentligt atl säkerheten vidjärnvägskorsningar ytterligare kan förbättras. Jag föreslår därför atl bidragetnästa budgelår höjs med ca I) milj. kr. lill sammanlagt 25 milj. kr. I enlighet med principen alt staten skall stå försådana koslnader som saknar motsvarighet hos SJ:s konkurrenter erhåller SJsärskild ersättning även för vissa andra kostnader vid järnvägskorsningar.Koslnaderna avser drift, underhåll och förnyelse av plankorsningar ochvägskyddsanläggningar saml bantekniskt underhåll vid korsningar mellanjärnvägar och allmänna vägar. För innevarande budgetår utgår ersättning med38,0 milj. kr. För /87 beräknar jag medelsbehovel till 40milj.kr. i enlighet med SJ:s förslag. SJ erhåller för innevarande budgelår 70 milj.kr. iersättning för att upprätthålla lågprisprofilen i persontrafiken. Målel är altsärskild kompensation för upprätthållande av lågprisprofilen skall behöva ulgåsom längst t. o. m. budgelårel 1986/87. Min bedömning är - sedan SJ fått fullfrihet atl själv bestämma prissättningen i järnvägstrafiken - alt bidraget kantas bort redan den Ijuli 1986. Lågprisprofilen kommer emellertid atl vara kvaroch ytterligare utvecklas för att öka intäkterna och sprida resandet överveckans olika dagar. Jag förutsätter att SJ vidtar de åtgärder som ärnödvändiga för alt man så snabbt som möjligl genom ökade Irafikinläkler skallkunna kompensera neddragningen av det slalliga bidraget. Jag vill ocksåframhålla atl en snabb neddragning av bidraget ligger i linje med de allmännatrafikpolitiska ambitionerna atl ge de olika Irafikmedlen så likartadekonkurrensförutsättningar som möjligt. SJ erhåller vidare för innevarande budgelår90 milj.kr. i ersättning förde icke kommersiellt motiverade pensionärs- och studeranderabatterna. SJ hemsläller i sin anslagsframslällning alt denna ersättning /87, efler 90 uppräkning lill nämnda årsprisnivå, skall uppgå lill 115 milj. kr. Efter den Prop. 1985/86: 100omläggning av rabatisyslemel som genomfördes Bil. 8beräknar SJ medelsbehovel lill ca 105 milj. kr. Som framgår av järnvägspolitiska beslulbör rabaltsystemet även i denna del kunna utformas så att behovel av statligtbidrag minskar . Det är härvid också angelägel all framför alllstuderanderaballerna kan bedömas i ett vidare perspektiv där hänsyn tas lill destuderandes totala ekonomiska situation. För alt möjliggöra detla föreslår jagefler samråd med chefen för atl den statliga ersätlningenför sluderanderabalten fr.o.m. budgelårel 1986/87 utbetalas överutbildningsdepartementets huvudtitel. Härigenom möjliggörs att medlen användsäven lill andra typer av insatser än just rabatter vid SJ. För budgetåret1986/87 kommer dock liksom lidigare medlen att användas enbart för fortsattarabatlålgärder vid SJ. Ersätlning kommer härvid att ulgå med 65 milj. kr. ienlighet med de förslag som läggs fram av chefen för . När del gäller pensionärsrabatten har jag medhänsyn lill bidragels begränsade storlek, 25 milj. kr. 1985/86, inte funnitskäl alt överväga en motsvarande ändring. Statens ersällning bör därför i dennadel liksom utgå över rubricerade anslag. För /87beräknar jag medelsbehovel fill 25 milj.kr. Sammanlaget innebär detta attstatens ersätlning lill SJ för pensionärs- och sluderanderabatterna föreslåsutgå med 90 milj.kr., dvs.oförändral nominellt belopp jämfört med innevarandebudgetår. Jag föreslår vidare, vilkel framgått av minredogörelse i del föregående, att SJ ges särskild ersätlning för all täcka 80%av de kapitalkostnader som följer med lån i nordiska invesleringsbanken isamband med fortsatta upprustning. Medelsbehovel /87 beräknas uppgå till 3,0 milj. kr. men kan med hänsyn tillosäkerheten beträffande ränte- och avbelalningsvillkor komma alt avvika någotfrån detla belopp. Sådana avvikelser får i så fall korrigeras när medelsbehovetför /88 fastställts. Slutligen skall nämnas all SJ i sinanslagsframställning begärt 30 milj. kr. i särskild ersätlning för täckande avvissa projekteringskosinader. Bakgrunden är att SJ i enlighel med deljärnvägspolitiska beslutet skall planera för sysselsättningsskapandeinvesteringar molsvarande av de totala investeringarna i fastaanläggningar. Enligt min mening finns inget behov av särskilda slalliga medelför alt läcka denna typ av koslnader. Jag är därför inle beredd atl förorda eltsärskill projekteringsanslag för SJ. Det sammanlagda medelsbehovel för ersättning lillSJ för köp av vissa tjänster under /87 - anslag D 3 - uppgårdärmed till I 366,0 milj.kr. som också framgår av nedanstående sammanställning.Beloppel skall inle föras lill statskapitalet. 1985/86 Mittförslag Prop. 1985/86: 100 för1986/87 Bil. - drift av detersättningsberättigade bannätet 1226,6 1 262,0 förstärkt banunderhållutanför riksnätet 10,0 10,0 - bibehållande avvissa olönsamma stationer 2,0 1,0 trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid vissa övriga kostnader vid fortsatta rabattåtgärder ipersontrafik på ersättning för vissa kapitalkostnader - 3,0 till regeringens disposition 16,4 - Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl 1. till Ersättning lill statensjärnvägar för köp av vissa tjänster anvisa ell reservalionsanslag på I366000000 kr., 2. godkänna allforslingsbidragel slopas fr.o. m. den Ijuli 1986 i enlighet med vad jag anfört. 1984/85 Ulgift 11500000 1985/86 Anslag 13050000 1986/87 Förslag 14900000 Från anslaget betalas invesleringarvad gäller försäljningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. SJ harberäknat anslagsbehovet för /87 lill 15,2 milj.kr., en ökning iförhållande till innevarande budgelår med . Chefen förförsvarsdepartementet har anmält bl.a. programplaner för delekonomiska försvaret och därvid redovisat sig syn på delprogrammet Järnvägstransporter.Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet beräknar jag medelsbehovetför /87 fill 14,9 milj. kr. Beloppel skall inle föras fillstatskapitalet. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Försvarsinvesteringar vidstatens järnvägar för /87 anvisa elt reservationsanslag på14900000 kr. 1985/86: 100 Sjöfartsverketär central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningeninle ankommer på annan myndighet. Verksamheten skall bedrivas med huvudsakliginriktning på handelssjöfarten. uppgifter och resurser förlandtransport av farligt gods kommer enligt beslul alt flyttas övertill del nybildade fr. o. m. den . lillämpar programbudgetering.Verksamheten är indelad i programmen Fariedsverksamhet (anslagen E 1 och E2),Fartygsverksamhet (anslaget E3) och Övrig verksamhel. Enligt de förslag somredovisas i årets budgetproposition kommer programmel Fariedsverksamhet i sinhelhet och programmet Fartygsverksamhet atl ingå i handelssjöfartens betalningsskyldighet.Finansieringen sker genom direkta avgifter och andra inkomster frånhandelssjöfarten. Programmet Övrig verksamhel ligger utanför handelssjöfartensbetalningsskyldighet. Sjöfarlsverkelsinkomster kommer i allt väsenlligl från de statliga sjöfartsavgifterna -fyravgift, farledsvaruavgift och lotsavgift - och från försäljning av sjökortoch publikationer. Dessa inkomster redovisas på särskilda inkomsttitlar påstatsbudgetens inkomstsida. Den huvudsakliga inkomstkällan under anslaget E3.Fartygs verksamhet utgörs av stämpelskatter från farlygsförsäljningar. Sominkomster under respektive anslag redovisas vidare ersällning från chefen förmarinen för militär sjökartläggning och inkomster från uppdragsverksamhet ochuthyrning. Som inkomst under de avgiftsfinansierade anslagen redovisas ocksåsådan ersättning från staten som avser kostnader vilka inte skal! Sjöfarlsverkelsinkomster som är relaterade till fariedsverksamhelen -fyr- ochfarledsvamavgifler, lotsavgifter och försäljning av sjökort - /85 till 380,2 milj.kr.och övriga inkomster lill 37,9 milj. kr.Mol dessa inkomster skall ställas kostnaden för farledsverksamheten exkl.isbrytning som för /85 uppgick till 404,3 milj. kr. Efteravskrivningar och förräntningskrav innebär utfallet för /85 eftöverskoll på ca 13,8 milj.kr. har därmed för tredje året i radnått etl gynnsamt ekonomiskt resultat. Resultalberäkningarför budgetåren 1985/86 och 1986/87 Sjöfartsverkelsbedömning av inkomslulvecklingen under budgetåren 1985/86 och 1986/87 utgår från en viss volymökning i ulrikessjöfarlen 1985/86 och därefter en oförändrad volym /87 och närmast 93 Verkel räknar inle med samma utveckling belräffande mineral- Prop.1985/86: 100 oljor, beroende på en anlagen lageravveckling. För innevarande budgelår räknarverkel inle med all nå ell ekonomiskt resultat som ger full förräntning. Enligttillämpade principer skall emellertid avkastningskrav ses sometl genomsnitt . En viss underförräntning underinnevarande budgetår skall således ställas mol att de tretidigare budgeiåren lämnal en slörre förräntning än det statligaavkastningskravet. avgifter höjdes den15 . Verket har i sin anslagsframställning aviserat ochsenare i en särskild skrivelse till regeringen begärt atl få höjasjöfartsavgifterna med i genomsnitt från den . Regeringen harmedgivit en höjning med i genomsnitt från samma datum. Sjöfartens betalningsansvar m. m. Förutom anslagsfrågorna som behandlas i det följande tarverket i sin anslagsframslällning upp ell antal yrkanden som gällerbetalningsansvar och konkurrensvillkor. pekar på atlinkomsterna av sjöfartsavgifterna används lill en rad ändamål utöver atlfinansiera verksamhel, ändamål som är regionalpolitiskt ellernäringspolitiskt betingade. Verkel erinrar vidare om de nyligenbeslutade riktlinjerna för järnvägspolitiken och därmed beslutade åtgärder föralt göra SJ långsiktigt lill elt lönsamt förelag. Ändradekonkurrensförutsättningar för SJ innebär enligt atl risken nu ärstor för atl handelssjöfarlens Irafikunderlag minskar och därmedsjöfartsverkets möjligheter alt uppfylla förräntningskravet. De yrkanden för framär atl staten tar elt ökat ansvar för sjöfartens infrastrukturkostnader inomfariedsverksamhelen genom att - investeringarendast till förs till statskapitalet med krav på full förräntning - avskrivningar ifortsättningen görs på historiska värden. Sjöfartsverkel för även fram sammayrkanden beträffande Trollhätte Verket anser vidare att finansieringen av Säfflekanal som förvallas av Trollhätte kanalverk bör föras över frånhandelssjöfartens betalningsansvar till frilidsbåtlrafikens och därmed belastastatsbudgeten. Sjöfartsverkel har vid olika tillfällen fört fram fråganom förändringar av sjöfartens betalningsansvar. Verket har t. ex. framhållit alt den ersätlning som utgår lill Trollhätte kanalverk, och Stock holms hamn för slopandet av de lidigare särskilda passage- och seglations- avgifterna bör betalas av staten och inte som av handelssjöfarlen via sjöfartsavgiflerna. Sjöfartsverkel har i det sammanhanget dragit paralleller med den statliga ersättningen för SJ:s olönsamma näl. betalningsansvar för denverksamhet som handelsflottans kullur- och fri- Prop. 1985/86: 100 lidsråd bedriver har ifrågasatts av verket. Jag vill i anslulning lill frågan omsjöfartsavgiflerna nämna en skrivelse till regeringen från hamn. Idenna begär hamnen en översyn av principerna för de statligasjöfartsavgiflernas omfattning och utformning. Hamnen konstaterar altfartygstrafiken på väst- och , främst Göleborg, utnyttjas sominkomstkälla sedan statsmakternas beslul alt tillämpa enhetligasjöfartsavgifler över hela landet, oavsett koslnaderna i den enskilda regioneneller för den enskilda hamnen. Fömtom en översyn av avgiftssystemet begärGöteborgs hamn att de enligt hamnen orimliga proportionerna mellan statensinkomster av och utgifter för Göteborgstrafiken omgående undanröjs. När del gäller frågan om avgiftssystemet kan jagbara för egen del konstatera atl det ligger i sakens nalur all ett system medavgifisutjämning motiverat från närings- och regionalpolitiska utgångspunkterleder lill överuttag på vissa håll och undemtlag pä andra. Den avgifisutjämningsom tillämpas inom sjöfarten är dessulom inte unik inom transportområdet. Enövergång lill elt syslem med koslnadsanpassade avgifter för varje farled skullenaturligtvis gynna vissa kuslavsnilt och vissa hamnar. Men kosl-nadskonsekvensernaskulle samlidigl drabba näringsliv och hamnar i andra områden negativt. Jagvill också när det gäller skrivelsen från hamn särskilt peka på denavgiftsbefrielse från fyr- och farledsvamavgift som gäller för denkonkurrensutsatla direklgående transoceana linjetrafiken. Jag är således inleberedd alt föreslå någon förändring av gällande avgiflsprinciper. De yrkanden som för fram beträffandekoslnaderna för infrastrukturen innebär en engångsavskrivning av del bokfördastatskapitalet på ca 475 milj. kr. För farledsverksamheten inklusiveisbrytningen innebär en sådan ålgärd minskade kapitalkostnader på ca 170 milj.kr. för nästa budgetår. Jag vill inledningsvis erinra om atl SJ genom 1985års järnvägspolitiska beslul fått etl kostnadsansvar för sin infrastruktur somåterspeglar de krav som ställs på SJ från samhällsekonomiska utgångspunkter.Det gäller t. ex. krav på bannälels omfaitning och standard liksom servicenivåni trafiken. invesleringar i infrastrukturen baseraslill övervägande del på rent affärsmässiga hänsynstaganden. Invesleringar i t.ex. tjänstefar-lyg, sjömälningsfarlyg, lotsbåtar, isbrytare och vissfarledsutmärkning kan på ett relativt smidigt säll dimensioneras eftertrafikens förutsättningar. Det kan också nämnas att de omfattande investeringarsom genomfördes av bl.a. regionälpolitiska skäl under 1970-talel i Trollhätteoch genom bortskrivning av statskapitalet inle belastarhandelssjöfarten. Jag är följaktligen inte beredd att förorda en nedskrivningav statskapital eller ell nedsatt förräntningskrav förinvesteringar i infrastrukturen. huvudsakliga finansieringskälla -fyr- och farledsvaru avgifter och lotsavgift - skall förutom verkels egna koslnader för farleds verksamheten också täcka den ersällning som utgår från sjöfartsavgifterna 95 lill ,och hamn. 1985/86: 100 Ersättningengrundas på de principer som beslutade om Bil. 8 med anledningav prop. 1978/79:24 om slopande av särskilda passageavgifter för Väner- ochMälartrafiken. Åtgärden som var regionalpolitiskt motiverad syftade till altslå vakt om trafiken på inlandshamnarna. För trafiken på Trollhätte kanalinnebar slopandet av den särskilda kanalavgiften en belydandekostnadsminskningjämförl med lidigare. Influtna fariedsvaruavgifter från Vänertrafikenuppgick budgelårel 1982/83 fill ca 10,2 milj. kr. Enligt gällandeersättningsprinciper utbetalades därutöver ca 25 milj.kr. Molsvarande ersättning uppgick /85 till ca35,7 milj. kr.