prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag vill med anledning av dettauttalande endast påpeka att denna föreskrift självfallet inte - lika likt somt,ex, 26 5 andra stycket - är avsedd alt ge utrymme för en skönsmässigtillämpning av det slag som lagrådet antyder, Däremol kan del tänkas förekommafall då av ekonomiska eller tekniska skäl ser sig förhindradalt ställa samma krav som den skulle ha kunnat göra, om lovet hade avsett enicke utförd åtgärd. 33 8 Bygglov, rivningslov och marklov upphör all gälla, omålgärden inte har påbörjats och avslutats för beslulet om lov. Bestämmelser om bygglov för tillfälliga åtgärder finns 1145, Paragrafen innehåller bestämmelserom giltighetstiden för bygglov, rivningslov och marklov. Den motsvarar 595första stycket byggnadssladgan, 13 kap. 17 8 i utredningsförslaget och 8 kap,27 8 i det remitterade lagförslaget. Paragrafen har fått sin redaktionellauiformning enligt lagrådets förslag. För alt den medgivna åtgärden skallanses påbörjad krävs att de egentliga byggnads-, rivnings- eller markarbetenahar kommit igång. Det räcker alltså inte att förberedande åtgärder vidtas. Omlovet innebär medgivande att ändra användningssättet för en byggnad utan attnågon faktisk åtgärd behöver vidtas, krävs det att byggnaden börjar användasför det nya ändamålel inom tvåärsfristen. Det bör anmärkas att om ett bygglovhar meddelats i enlighet med en detaljplan, genomförandetiden inte har nägonbetydelse för lovets giltighet. Lovet är alltså giltigt även om genomförandetidengår ul innan arbetet påbörjas. I 59 8 första stycketbyggnadsstadgan finns en bestämmelse om att etl bygglov förfaller, om det intehar återupptagits efter inträffat avbrott. Bestämmelsen har visatsig ha ringa praktisk betydelse. Med hänsyn till detta och till att ett lovaldrig är giltigt än har någon motsvarighet tillbestämmelsen inte tagits in i paragrafen. 1 andra stycket har gjorts enhänvisning till bestämmelserna om bygglov för tillfällig åtgärd i 14 5. har påpekat (yttrandet s. 96) upphör givetvis även sådana lov altgälla, om åtgärden inte har påbörjats och avslutats inom de lider som anges iförsta stycket av förevarande paragraf. 34 8 På ansökan skall ge förhandsbeskedhuruvida en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda plalsen. Prop.1985/86:1 752 Meddelas det sökta tillståndet,skall nämnden bestämma från 8 kap. 34 § dagen för beslutet,högst , inom vilken ansökan om bygglov skall göras saml föreskriva devillkor i övrigt som behövs. Tillståndet är bindande vid prövning av ansökanom bygglov som görs inom den bestämda liden. Görs inte ansökan om bygglov inomden bestämda tiden, upphör tillslån-del att gälla, 1 beslutet om förhandsbeskedskall tas in en upplysning om detta. Sökanden skall ocksä upplysas om atttillståndet inte medför rält att påbörja den sökta åtgärden. Bestämmelserna i 19-23 saml 25-2885 skall tillämpas i fråga om förhandsbesked. Paragrafen motsvarar 13 kap, 27 och29 55 i utredningsförslaget samt 8kap. 32 5 i del remitterade lagförslaget.Förslaget att benämningen bör ändras från förhandslov till förhandsbesked harjag kommenterat i den allmänna motiveringen (avsnill 3.6). 1 gällandebyggnadslagstiftning saknas en direkt motsvarighet till förhandsbesked.Motiven för den nu föreslagna 34 8 har jag utvecklat i den allmännamotiveringen (avsnitt 12,5), Enligt det remitterade förslagetutgör en begäran om förhandsbesked inte elt särskilt ärende utan ingår som ettled i ett ärende om ansökan om bygglov. Om förhandsbesked lämnas, skallbyggnadsnämnden bestämma , högst , inom vilken ansökningen omlov skall fullföljas. Fullföljs den inte inom den utsatta tiden, upphörförhandsbeskedet dvs, tillståndet att gälla. Lagrådet har förordat en annankonstruktion, som innebär att förhandsbeskedet blir ett särskilt, frånbyg;glovsansökningen fristående ärende. Jag ansluter mig till dennauppläggning, som har klara fördelar. Lagrådet har grundat sitt förslag påföljande re;sonemang (yttrandet s, 980: Varken av lagtext eller motiv kanutläsas hur ansökningen om lov skall hanteras om tiden för fullföljd har gåttut och sökanden inte låter höra av sig. Otvivelaktigt ligger det närmast tillhands att tolka hans passivitet som en önskan att inte fullfölja ansökningenoch därför tillåta all avskriva ärendet. Utan en uttryckliglagbestämmelse kan dock nämnden inte göra det. Invändningar kan för övrigtgöras mot att låta nämnden ulan vidare genom etl avskrivningsbeslut skiljaärendet ifrån sig. Fall kan tänkas då det inte krävs nägot ytterligareinitiativ från sökandens sida för atl få ansökningen om lov prövad och måhändabifallen. Det förhållandet att det en gång lämnade tillståndet har förfallitinnebär i och för sig inte att åtgärden ej kan tillåtas på den avsedda platsen.Ett avskrivningsbeslut borde därtor, kan det hävdas, föregås av försök frånnämndens sida att förvissa sig om atl sökanden inte vidhåller sin ansökan omlov. Lagbestämmelser kan alltså fordras även om vad nämnden har att iakttainnan ett avskrivningsbeslut meddelas. De nu antydda problemen kommer mantill rätta med på ett enkelt sätt om förhandsbeskedet frikopplas fränbygglovsansökningen och får bilda etl ärende för sig. Ansökan görs då omförhandsbesked och sökanden får ett sådant besked, antingen positivt ellernegativt. Ärendet är därmed avslutat. Blir beskedet positivt ankommer det påsökanden, om han vill Prop.1985/86:1 753 begagna sig av detsamma, att ge in en ansökan om bygglovinom den lid 8 kap. 34 § nämnden utsatt i förhandsbeskedet, Nägotbygglovsärende är inte anhängigt hos nämnden förrän ansökningen om lov kommerin. Byggnadsnämnderna befrias från de olägenheter det kan innebära att haärenden liggande obehandlade och besparas arbelel med att bevakadem när tiden gått ul, Nägon olägenhet för sökanden kan det inte innebära atthan, om han vill fullfölja saken, mäste ge in en ny ansökan. Han kan i dennahänvisa till tidigare ingivna handlingar, 1 lagrådets förslag har förhandsbeskedetutformats som ett särskilt från bygglovsansökningen fristående ärende. Meddenna konstruktion bör i lagen uttryckligen anges alt förhandsbesked varigenomtillstånd ges till viss lokalisering är bindande vid prövningen av ansökan ombygglov som görs inom den i förhandsbeskedet utsatta tiden. Enligt första stycket ärbyggnadsnämnden skyldig att pröva frågan om förhandsbesked, om det begärs avnågon som skall vidta en åtgärd som kräver bygglov. Någon möjlighet att fåförhandsbesked i frågor om rivning eller om marklovspliktiga åtgärder finnsalltså inte. prövning skallavse frågan om åtgärden kan tillåtas pä den avsedda platsen. Vad detta innebärhar jag behandlat i den allmänna motiveringen (avsnitt 12,5.2). Beslut i frågorom förhandsbesked kan överklagas, vilket framgår av 13 kap. 2 8. Ett förhandsbesked utgör ettbindande beslut om att den sökta åtgärden kan tillåtas på avsedd plats. I vissafall kan särskilda kra' behöva ställas på utförandet av åtgärden för att denskall kunna tillåtas. Det kan vara påkallat av kulturhistoriska skäl ellerl.ex. frän energihushållnings- eller grundläggningssynpunkt. Sådana särskildaupplysningar bör anmärkas i förhandsbeskedet (268 3). Det är angeläget inteminst med hänsyn till att det måsle råda klarhet om vilka frågor som haravgjorts genom förhandsbeskedet. Av den anledningen har i andra siycketställts krav på alt förhandsbeskedet skall innehålla besked om nödvändigavillkor för atl åtgärden skall tillålas. I den allmänna motiveringen(avsnitt 12.5.2) har jag föreslagit att förhandsbesked skall ha engiltighetstid av högst . 1 enlighet härmed har i andra stycketföreskrivits alt i beslutet om förhandsbesked skall anges - - inom vilken ansökan om bygglov skall göras. Om ansökan om bygglov inte görsinom den utsatta tiden, förfaller förhandsbeskedet. En upplysning om dettaskall enligt tredje stycket tas in i beslutet. Sökanden skall också erinras omatt förhandsbeskedet inte innebär någon rätt att påbörja den sökta åtgärden. 1985/86:1 754 Fjärdestycket 8 kap. 34 § Ändringen av benämningen "förhandslov"till "förhandsbesked" föranleder - som lagrådet har påpekat(yttrandet s, 99) - en särskild hänvisning till de bestämmelser om handläggningav lovärenden som skall tillämpas i fråga om förhandsbesked. 1985/86:1 755 Byggnadsarbeten, tillsyn och besiktning 9 kap. I § Bestämmelserna i 9 kap, följer i allt väsentligl motsvarandebestämmelser i 60-64 85 byggnadsstadgan och 14 kap, 6-12 85 iutredningsförslaget. 7 8 finns en bestämmelse om tillträdesrätt tillfastigheter, byggnader och andra anläggningar. Regler om typgodkännande avmaterial, konstruktioner eller anordningar i byggnader eller andraanläggningar finns i 16kap, 2 och 3 88- I förhållande både till byggnadsstadganoch utredningsförslaget är bestämmelserna i 9kap. Av bl.a.del skälet behöver 9 kap. i viss utsträckning kompletteras med ytterligareföreskrifter. Det gäller bl. a. beträffande 3 8 om vilken myndighet som fårgodkänna ansvarig arbetsledare med riksbehörighet. Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt14.2.2) redogjort för mina överväganden om byggnadsarbeten, tillsyn ochkontroll. I8 Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-, rivnings-diermarkarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt bestämmelsernai denna lag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd avdessa bestämmelser. Han skall vidare se till att kontroll och provning utförs itillräcklig omfattning. Paragrafen motsvarar 608 första styckelbyggnadsstadgan och 14 kap. 6 8 i utredningsförslaget. Remissinstanserna har istort sett godtagit utredningens förslag. Några instanser har dock anfört attförslaget är otydligt i förhållande till dagens beslämmelser. Med hänsyn tilldenna kritik har vissa preciseringar gjorts i förhållande tillutredningsförslaget. 1 det remitterade lagförslaget upptas i 9 kap. 1 8en allmän bestämmelse om att byggnads-, rivnings- och markarbeten skall utföraspå föreskrivet sätt. 1 3 8 finns en bestämmelse där det sägs vem som skall setill att föreskrifter om arbetets utförande iakttas. Lagrådel (yttrandet s.990 anser att 1 8 får sittegentliga innehåll först i samverkan med 3 8 och har därför fört samman de bådaparagraferna lill 1 8. Jag ansluter mig till detta, varför I 8 har utformats iöverensstämmelse med lagrådets förslag med det undantaget att jag vidhåller attbegreppet "byggherren" bör användas. Begreppet är väl inarbetat ochmer entydigt än det uttryck som lagrådet har stannat för, nämligen "denbyggande". Enligt min mening kan "den byggande" ensidigtuppfattas som "den som utför byggandet", vilket kan leda helt fel i defall där en entreprenör utför arbetet. Pä förslag av några remissinstanser har klargjortsatt paragrafen omfattar även rivnings- och markarbeten. 1 60 5 byggnadsstadganfinns ett krav pä atl byggnadsarbeten skall utföras med ändamålsenligtmaterial. Någon motsvarighet till delta har inte tagits in i 9 kap. eftersomkravet på ändamålsenligt material följer redan av 3 kap. Enligt1 5 i det remitterade förslaget skall arbetena utföras enligt "gallan- 1985/86:1 756 debestämmelser" och vissa andra föreskrifter. Med det citerade uttrycket 9kap. 1 § avses enligl motiven (lagrådsremissen s. 606) i första handbestämmelserna i och föreskrifter till PBL men även bestämmelser i annanlag som t, ex, arbetsmiljölagen och miljöskyddslagen. Enligt lagrådets mening(yttrandet s. 100) bör i PBL regleras endast sådana åligganden för vilkasåsidosättande kan medföra påföljder och ingripanden enligt PBL. Att lov enligl PBL lämnas inverkar, som jagtidigare har anfört, inte på den skyldighet att söka tillstånd som kan varaföreskriven i annan lag. Motsvarande gäller i fråga om skyldigheten att iakttaföreskrifter av annat slag i andra förfatlningar. I beslut om lov bör lämpligenerinras om att även bestämmelser i andra författningar kan vara tillämpliga påverksamheten. Mot bakgrund härav anser jag numera att det inte är erforderligtatl utforma bestämmelsen så allomfattande som i lagrådsremissen. I lagtextenhar därför - med 10 kap. 1 5 första stycket som förebild - angetts attbyggherren skall iaktta att arbetena utförs enligt "beslämmelserna i dennalag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd av dessabestämmelser". De skyldigheter som enligt andra författningar kan åvilabyggherren anges alltså uteslutande i dessa författningar. Med den nu föreslagna lydelsen, som ansluter tilllagrådets förslag, behöver del inte särskilt anges art arbetena skall utförasenligt "de handlingar som nämnden har fastställt". Som framgår av 8kap. 29 8 skall nämligen, såvitt gäller arbeten som kräver bygglov,i beslutet om lov fastställa de ritningar och övriga handlingarsom är nödvändiga för nämndens prövning. Därmed avses l.ex. situationsplaner,ritningar och översiktliga beskrivningar av objektets utformning. Uttrycket "beslut som har meddelals med slödav dessa bestämmelser" innefattar givetvis också detaljplaner ochområdesbestämmelser samt sådana villkor som kan knyta till ellbygglov (se 8 kap. 265 andra stycket 3). Med föreskrifter avses t. ex.byggnormen. Paragrafen är tillämplig på byggnads-, rivnings-och markarbeten som regleras enligt PBL, oavsett om arbetena kräver lov ellerej. Med byggnadsarbeten avses inte bara byggnadstekniska arbeten ulan ocksåexempelvis installationsarbeten. Markarbeten, som inte direkt har samband medbyggnadsarbeten, omfattar huvudsakligen sådana arbeten som kräver marklov, dvs.frislående schaktningsarbeten, fyllning, trädfällning och skogsplantering. Paragrafen innebär alltså att den som för egenräkning utför eller låter utföra arbeten som regleras i PBL (byggherren) måstevidta sädana åtgärder och anlita sådana resurser atl projektet kan genomföraspå föreskrivet sätl. tillsyn genom en viss granskning avkonstruktionshandlingar samt besiktningar och andra stickprovsmässigakontrollåtgärder fritar inte byggherren från detta grundläggande ansvar. Somjag har utvecklat i den allmänna motiveringen (avsnilt 14.2.2) börnämndens tillsyn inriktas bl. a. på alt kontrollera atl byggherren har tagitsitt ansvar. 1985/86:1 757 Byggherren skall själv eller genom en sakkunnigleda arbetena och utöva 9 kap. 1 -2 §§ tillsyn över dem. Vid tillståndspliktigaarbeten skall ledningen och tillsynen normalt utövas av en eller flerasärskilda sakkunniga, vilkas kompetens och lämplighet prövats avbyggnadsnämnden - ansvariga arbetsledare. Denna ddegering av vissa uppgifterfrån byggherten till den ansvarige arbetsledaren innebär dock inte attbyggherren kan avlasta sig det yttersta ansvaret för att arbetena genomförs påett riktigt sätt. Den konlroll och provning som byggherren skall låtautföra enligt 1 8 utförs i allmänhet vid tillståndsplikliga arbeten av denansvarige arbetsledaren. Vid en kontroll på byggplatsen bör bevakas attmottaget material e. d. är kontrollerat och kvalitetsmärkt av tillverkaren, såatt materialet och dess egenskaper kan identifieras före inbyggnaden. Förmaterial som inte har kontrollerats och kvaliletsdeklarerals på ett objektivtsätl före levereran-sen, förutsätts att kontrollen på arbetsplatsen utvidgastill att även omfatta undersökningar eller provningar av produkter som skallfylla viktiga funktioner i byggnaden. Det är viktigt att den kontroll och provning somskall ulföras på bygg-nadsplalsen blir väldefinierad samt utformad och beskrivenpå ett sådant sätt att den kan varieras beroende på hur kompliceradekonstruktioner som skall utföras och på hur viktiga funktioner dessa har.Kvaliteten hos det utförda arbetet är givetvis också beroende av att utförligaoch riktiga konstruktionshandlingar - detaljhandlingar - finns att tillgå påbyggplatsen. Som jag har påpekat är det byggherten som gentemot detallmänna har ansvaret för detla. Del kan i vissa fall vara nödvändigt att utreda omett utfört arbete har gett avsedd funktion. Även detta ingår som elt led ibyggherrens konlroll. Med stöd av 6 5 andra stycket kan byggnadsnämndenföreskriva att byggherren skall förete bevis av sakkunnig alt vissa krav haruppfyllts. 28 Arbetena skall planeras och utföras med aktsamhei så att personer ochegendom inte skadas och sä atl minsla möjliga obehag uppkommer. Paragrafen stämmer i sak överens med 605 andra ochiredje styckena byggnadsstadgan och 14 kap. 7 5 i utredningsförslaget.Paragrafen omfattar således även de i 60 5 tredje stycket särskilt uppräknadearbetsmomenten. Det kan finnas skäl att framhålla att aktsamhetskravet iparagrafen också bl. a. inbegriper aktsamhei belräffande grundvattenivån, såatt inte skador uppstår på befintliga byggnader, ledningar, andra anläggningaroch mark . Det åligger byggherren att göra de undersökningar somkrävs för att utröna om särskilda försiktighetsmått måste vidtas. Kravet i 2 8 innebär bl, a, att rivningsarbetenskall ske så alt annan bebyggelse inte skadas, 1 detta sammanhang finns detanledning att erinra om bestämmelsen 1518 2 mom, byggnadsstadgan. Om det finnsohyra eller 1985/86:1 758 virkesförstörandeinsekter i en byggnad som skall rivas, följer av den 9 kap. 2-3 §§bestämmelsen att utrotningsåtgärder skall vidtas. Utredningen har föreslagit(6 kap, 6 8 andra stycket) att i sådana fall får föreskrivaatt lämpliga utrotningsåtgärder skall redovisas och vidtas, Nägon motsvarighet till 518 2 mom, har inte tagitsin i PBL, Del bör enligt min mening ankomma på regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer alt meddela detaljerade föreskrifter av detta slag.Jag avser atl återkomma till regeringen med förslag i detta avseende, 38 För arbeten som kräver lov skall det finnas en ansvarig arbetsledare som harutsetts av byggherren. Om arbetena är av mindre omfattning, kan dockbyggnadsnämnden bestämma att ansvarig arbetsledare inte skall utses. För skildadelar av ett arbete kan olika ansvariga arbetsledare utses. En av dem skallsamordna deras uppgifter. Till ansvarig arbetsledare får utses endast den somhar fått godkännande (riksbehörighet) av den myndighet som regeringen bestämmereller den som godkänner för ett visst arbete. Riksbehörighetfår meddelas för visst slag av arbete och får begränsas till viss lid. Denansvarige arbetsledaren skall leda och ha fortlöpande tillsyn över arbetena såalt de utförs på föreskrivet sätt. Han skall vara närvarande vidbyggnadsnämndens besiktningar. Om finner alt den ansvarigearbetsledaren har åsidosatt sina skyldigheter, får nämnden ta ifrån honomledningen av arbetet. Om han grovt har åsidosatt sina skyldigheter, kan nämndenbesluta att han under viss lid inte fär vara ansvarig arbetsledare inomkommunen. Nämnden skall anmäla sådana beslut till den myndighet som avses iandra styckel. Om en ansvarig arbetsledare med riksbehörighet grovt har åsidosattsina skyldigheter, får myndigheten återkalla godkännandet av honom. Paragrafen stämmer i huvudsak överens med 61 8byggnadsstadgan, 14 kap. 8 8 i utredningsförslaget och 9 kap. 4 8 i detremitterade lagförslaget. Lagrådet (yttrandet s. 100) har till en börjananmärkt alt bestämmelsen innebär en i lagrådsremissen inte kommenteradutvidgning av skyldigheten att ha ansvarig arbetsledare. Enligt 61 8 I mom.första siycket byggnadsstadgan är huvudregeln nu att ansvarig arbetsledareskall finnas endast för arbeten som avser nybyggnad eller rivning eller ändringav byggnad. Av lagtexten - som har utformats i enlighet medlagrådets förslag -framgår del att kan bestämma att ansvarigarbetsledare inte skall utses vid arbeten av mindre omfattning. Som lagrådetpåpekar torde därmed några prakliska olägenheter inte behöva befaras. I första stycket finns liksom 1618 1 mom.byggnadssladgan en bestämmelse om att olika arbetsledare kan utses för skildadelar av arbetet. Det finns ell ökat behov av samordning pä byggplatsen,inte minst med hänsyn lill att vid större projekt inte sällan olikaentreprenörer utför olika Prop.1985/86:1 759 delarbeten, ofta under hård tids- och kostnadspress. Närdet finns flera 9 kap. 3 § ansvariga arbetsledare på en byggplats bör därtör enligtmin mening en av dessa ha samordningsuppgiften, Pä förslag av lagrådel (yllrandets, 1000 har detta lagts till i lagtexten. blir, utöver att vara ansvarig arbetsledare för det egnaområdet, bl. a. att se att oklarheter inte råder om ansvaret för någon viss delav arbetena, alt på arbetsplatsen underlättabyggnadsnämndens kontakter med olika arbetsledare, att ingripa vid motstridandeuppgifter i handlingarna för olika slag av arbeten och medverka till atträttelse sker, vid behov i samråd med , atl medverka till atl intyg, utlåtandenm. m. avseende besiktningar eller provningar av delarbeten, vilka har slutförtslångt före slutbesiktning, redovisas vid denna samt att av beslutadeanmälningar sker (se 4 5). Samordnarens uppgift innebär inteett övergripande ansvar för att arbetena utförs på föreskrivet sätt. De olikaansvariga arbetsledarna ansvarar sålunda var och en för att arbetena inom derasresp. delområde kontinuerligt leds på ett betryggande sätt och att anmälningargörs lill osv. Andra stycket innehåller i likhetmed 618 2 mom. byggnadsstadgan bestämmelser om vem som får utses lillarbetsledare. Det bör ankomma på regeringen alt bestämma vilken myndighet somskall godkänna ansvariga arbetsledare med riksbehörighet och vilkakompetenskrav som skall ställas på arbetsledare i olika situationer. Jag avseratt återkomma till regeringen med förslag i dessa avseenden. Lagrådet (yllrandet s. 101) hartagit upp frågan om vad som inträffar om den ansvarige arbetsledarensriksbehörighet upphör under etl pågående byggnadsarbete. Därvid har lagrådetgjort den -enligt min mening riktiga tolkningen - att den ansvarigearbetsledaren får stå kvar i sin påbörjade syssla, även om han förlorat sinriksbehörighet. Jag vill dock för egen del framhålla att delta knappast tordeutgöra något praktiskt problem. Om arbetsledaren så grovt har åsidosatt sinaskyldigheter att hans behörighet upphör, torde hafunnit anledning atl med stöd av fjärde siycket första meningen la ifrån honomledningen av arbetet. I 61 5 3 mom. byggnadsstadganföreskrivs atl det innan arbetena påbörjas skall ges in en skriftligförklaring lill att arbetsledaren åtar sig uppdraget. Jaganser det inte nödvändigt med en särskild bestämmelse om detta. Byggherren kansjälvfallet inte utse och inte godkänna en ansvarigarbetsledare, om denne inte har åtagit sig uppdraget. Prop.1985/86:1 760 Som lagrådel (yttrandet s. 101)påpekar är utseende och i förekomman- 9 kap. 3-4 §§ de fall godkännande avansvarig arbetsledare inte något villkor för bygglov. Lagrådet anför attpraktiska skäl kan föranleda alt detta ordnas efteråt, dock senast i sambandmed den anmälan som skall göras innan ett byggnadsarbete påbörjas. Eftersom denansvarige arbetsledaren i allmänhet inte är och inte heller kan krävas bli -utsedd redan vid tiden för ansökan om bygglov, har jag inget att erinra mot vadlagrådel har uttalat. Tredje stycket, som föreskriver vadsom åligger den ansvarige arbetsledaren, motsvarar! sak 61 5 4 mom,byggnadssladgan, Arbetsledarens arbete går i första hand ut pä att ledaarbetena så att de utförs pä föreskrivet sätt. Normalt skall arbetsledarenkunna förvänta sig att de arbetsritningar som byggherren tillhandahåller följergällande bestämmelser. Om den ansvarige arbetsledaren anser att ett påritningar angivet utförande kan strida mot god teknik eller mot gällandebeslämmelser och alltså kan medföra ett felaktigt utförande, bör han givetvisuppmärksamma byggherren på detta. Han kan även, l.ex, i samband med besiktningfrån sida, uppmärksamma nämndens tjänsteman på förhållandetoch begära dennes bedömning i frågan, I den mån ritningar eller andra handlingarär sådana alt ulformningen av någon viss detalj eller något arbetsmomentöverlåts till arbetsledarens bestämmande, skall arbetsledaren givetvis se tillatt gällande bestämmelser följs. Normalt bör det dock kunna föruisättas attarbetsledaren har tillgång till fullständiga handlingar. Det ingår i byggherrensansvar att tillhandahålla sådana handlingar, I arbetsledarens uppgift alt svaraför tillsynen ingår, som jag tidigare nämnde, att låta genomföra egenkontrollenpå byggplatsen. Vidare skall han närvara vid besiktningar.