prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — genom AB 570000000 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. *450000000 Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till 135 000 000 Kostnader för viss kreditgivning hos Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin 92000000 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. Visst regionalpolitiskt stöd 20000000 Regionalautvecklingsinsatser m.m. 488000000 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag I glesbygder m. m. Ersättningför nedsättning av socialavgifter 310000000 Expertgruppenför forskning om regional utveckling 4000000 Geologisk kartering m. m. Prospektering m. m. m. m. Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten Förvaltningskostnader 31 655 000 Utredningar m.m. och information 15547000 9 600 000 Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi 11 330000 Främjande av landsbygdens elektrifiering 2 500 000 Ersättning för försenad idrifttagning av kämreaktorer 180000000 Visst internationellt energisamarbete 15028000 : Förvaltningskostnader 1000 Kärnsäkerhetsforskning 1000 1 000 : Kraftstationer m. m. 2910000000 Energiforskning 305000000 Bidrag till verksamheten vid teknik AB 57410000 Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. 17 150000 Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m. m. 1 000 Verksamheten i 2 339 000 Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. *169600000 Täckande av föriuster i anledning av statliga garan tier för oljeersättande ätgärder, m. m. *20000000 Drift av beredskapslager 669630000 Beredskapslagring och Industriella ätgärder 173460000 Särskilda kostnader för lagring av olja, motor bensin, m. m. 1985/86: 100 Bil. Teknisk utveckling m. m. Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 672 545 000 Europeisktrymdsamarbete m. m. * 135 423 000 Bidragtill 49 000 000 Patent-och registreringsverket m. m. Granskningsnämndenför försvarsuppfinningar 52 000 Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet 1000 Bidragtill statens provningsanstalt 33410000 Statensprovningsanstalt: Utrustning 7000000 Statensmäl- och provråd 3 401000 Bidrag till vissa intemationella organisationer 2854000 Bidrag till Ingenjörs 4 668 000 Bidrag till 13 393 000 Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1 OOOOOO Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag 21 700000 Industriell utveckling inom mikroelektroniken 21 500000 Vidareutbildning och kunskapsspridning Inom Statsägdaföretag m. m. Kostnaderför kronotorp FFV: Byggnader och utmstning Nämnden förfartygskreditgaraniier Räntestöd m. m. till varvsindustrin Förlustiäckning lillföljd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartygRänta och amortering på skuldebrev till *4 335 000 204 7 Ränta och amortering på statens skuld till Bil. 204 8 Ränta på statens skuld till 57 825 000 793010000 Totalt för industridepartementet 9 860 354 000 162 Genomförande av planen förvattenkraftsutbyggnad 194 Stöd till industrielltutvecklingsarbete 206 Bilaga 14.1 PM , Genomförande av planenför vattenkraftsutbyggnad 236 Bilaga 14.2 Förslag till Lag om ändring ivattenlagen (1983:291) Tryckeri, 1985 239 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Civildepartementetär den offentliga sektorns departement. Olikamått på den offentliga sektorns storlek redovisas i bilaga 1.1 tillbudgelproposifionen. Av () Offentligasektorn framgår även antalet sysselsatta. Den offentliga sektornssloriek uttryckt i % av BNP Anlalet sysselsalla inomden offentliga sektorn i % av antalet sysselsatta i Den offentliga sektorns utgifter, som gällerkonsumtion, investeringar, räntor och transfereringar, uppgick lill 507miljarder kr. Inkomsterna beslår av skatter, socialförsäkringsavgifter, ränteinkomsterm.m.om totalt . Den offentliga sektorns andel av de varor ochfiänsler som framställs var . Den offentliga sektorn sysselsatte 1,5milj. personer, vilkel motsvarar en tredjedel av den lotala sysselsättningen ilandel. 1 1985/86. Civildeparlemenlet svarar inom -efler en den 1 de- Prop. 1985/86: 100 cember 1985 genomförd ändring avdepartemenisorganisationen - för Bil. 15 beredning av regeringsärenden bl. a.om rationalisering och revision inom statsförvaltningen, om allmänna frågor somrör användningen av ADB-teknik i den offentliga förvaltningen, om statistik, omsamhällsinformation och om statlig lokalförsörjning inom vissa områden.Civildepartementet handlägger vidare sådana ärenden om arbels- ochanställningsvillkor i offentliga anställningar som inte rör avlönings- ochpensionsförmåner. Vidare hör till deparlemenlel medbestämmandefrågor och frågorom jåm-ställdhel mellan kvinnor och män när det gäller offentligaanställningar, personaladministraiiva frågor inom det statligt regleradeförvaltningsområdet samt arbelsmiljöfrågor inom statsförvaltningen. Tillcivildepartementets ansvarsområde hör också ärenden om länsstyrelserna,och andra trossamfund samt vissa frågorom kommunerna,landstingskommunerna, kommunalförbunden, folkrörelserna och allmännaarvsfonden. Departementet handlägger dessulom frågor om de kungl. hov- ochslotts-staterna (se bilaga 3 lill budgetpropositionen). Till hör kammarkollegiet,statskontoret, , datamaskincenlralen för administrativdatabehandling och statistiska cenlralbyrån samt statens löne- ochpensionsverk, , statensarbetsmarknadsnämnd och andra personaladministrativa myndigheter. Andramyndigheter som hör till departementet är länsstyrelsernas organisationsnämndoch länsstyrelserna samt stiftsmyndigheterna och vissa andra kyrkligamyndigheter. Till departementet hör också regeringskanslietsförvaltningskontor och revisionskontoret i . Utgifterna under huvudtitelunder /87 har beräknats till 3999,8 milj. kr. Det innebär enökning med 330,4 milj. kr. jämfört med /86. Hänsyn har då tagits till altbasen i jämförelsen har minskals med 2026,0 milj.kr.för uppgifter som den Idecember 1985 har förts över från till . Deförslag till anslag inom område som läggs fram /87 är ett uttryck för regeringens ansträngningar att genom godhushållning med resurserna effektivera den offentliga sektorn. Arbetet medomprioriteringar och satsningar på ett effektivt utnyttjande av resurserna förralionalisering och effektivering av statsverksamheten forlsäller. Delomfattande regelförenklingsarbete som är i gång i departementen och ute imyndigheterna utgör viktiga led i förverkligandet av regeringens löfte om enmoderniserad och effektiv offentlig seklor som skall kunna ge bällre servicelill medborgarna. ADB-utmstningär ett av de viktigasle rationaliseringsinstrumenten. In riktningen är att styra investeringarna lill de områden som bäst främjar en 2 Särskiidäjnsatser görs för att stimulera Prop.1985/86: 100 myndigheterna att utnyttja småskalig ADB-ulruslning. Anslaget till Bil. 15 ADB-utrustning ökas med 35 milj. kr. till 310 milj.kr. Vissa lyngdpunktsförskjulningar i staiistikprodukiionensker för all bättre belysa aktuella områden som samhällsekonomin ochutbildningsområdet. För /87 har för byggnadsarbeten m. m.förstatlig förvaltning beräknals ett anslag på 202 milj. kr. I investeringsplanenhar förts upp bl. a. en kosinadsram för en ny förvaltningsbyggnad påLiljeholmen i . Statlig personalpolitik m. m. Etl anslag om 100 milj. kr. föreslås lill bidrag lillförnyelsefonder på del statligt reglerade området. Fondernas ändamål är -enligt avtal mellan staten och de statsanställdas huvudorganisationer - bl.a.alt bereda utvecklingsmöjligheter för personalgrupper som har bristandeutbildningsbakgrund och som befinner sig i eller riskerar att komma iöverialighelssi-luationer. Medel föreslås förutbildningssatsningar inom viktiga områden. Det gäller bl.a. utbildning om enny förvaltningslag, chefsutbildning för bl.a. kvinnor och fortsatt satsning påulveckling av statsförvaltningens service. Förslagsverksamheten stimuleras somett led i förnyelse- och ralionaliseringsarbelet. Medel har därför beräknatsför en ny förslagsprislävling inom statsförvaltningen. De myndigheter som är anslutna lillstiftelsen föreslås bidra till finansieringen av verksamheten. För särskilda ålgärder inomjämställdhelsområdel har beräknats I milj. kr. Länsstyrelserna m. m. Mot bakgrund av atl den regionala statsförvaltningenkommer atl förändras betydligt föreslås elt begränsat ettårigt huvudförslagför länsslyrelseorganisationen. Skatteavdelningarna och de administrativafunktionerna undantas från utgiftsminskningar, medan utgifterna för övrigaverksamheter hos länsstyrelserna minskas med ca I %. Reformerna på det kyrkliga riksplanet följs upp genom detreformarbete som pågår på stifts- och församlingsnivå. Besparingar om sammanlagt 41,6milj. föreslås i fråga om anslagen lill kyrkliga ändamål. Förändringarna inom område iförhållande till /86 framgår av följande sammanställning(beloppen i milj. Prop.1985/86: 100 Bil. m. m. 220,9' revision, statistik, m. m. Statlig personalpolitik m. m. 398,9' -1-116,4 Länsstyrelsema m. m. -H61,5 Övriga ändamål Totalt för civildeparte- -1-330,4 ' Med hänsyn till ändringen i uppgiftsfördelningen mellanfinans- och civildepartementen har under A statsbudgetens belopp 222,7 milj.kr. minskats till 220,9 milj. kr. och under D statsbudgetens belopp 2423,1milj. minskats till 398,9 milj. kr. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1986 Inledning Iapril 1985 lade regeringen fram etl samlat program för den offentliga sektornsförnyelse (skr 1984/85:202, FiU 35, rskr. Detta program utgör grunden förarbetet med atl utveckla och förnya den offentliga sektorn när della nu i ökadutsträckning inriktas på etl praktiskt genomförande. På vissa områden har propositioner redan lagts frami syfte atl förverkliga regeringens förnyelseprogram. Det gäller bl. a.statsförvaltningens användning av ADB m. m. 1984/85:225) och denstatliga personalpoli-fiken(prop. 1984/85:219). Genom utredningsarbeten under den gångnamandatperioden finns underlag för ytterligare propositioner under den kommandemandatperioden. Så är t. ex. betänkanden från demokratiberedningen ochverkslednings-kommittén på remiss. Regeringen har dessutom under den gångnamandatperioden satl i gång försöksverksamhel på en rad områden. Enförsöksverksamhel med ökad självstyrelse - frikommunförsöket - harpåbörjats (prop. 1983/84: 152, KU 32, rskr. I ochVästernorriands läns landstingskommuner pågår försök med ökad valfrihet inomhälso- och sjukvården. I förbereds etl försök med en samordnadlänsförvaltning (prop. 1985/86:5, BoU 3, rskr. En försöksverksamhel medtreåriga budgetramar har inletls vid några slalliga myndigheter. Inom utvalda kommuner, landstingskommuner ochstatliga myndigheter pågår särskilda satsningar som syfiar till att utvecklaoch förbättra servicen till allmänheten. Försök med kommundelsnämnder pågår iett 20-tal kommuner. Dessulom har några kommuner och landstingskommuner tagitinitiativ lill ökat personalansvar genom delegering av vissa budgetbeslut. Förnyelsearbetet pågår alltså i belydandeutsträckning . Huvudlinjerna i det fortsatta arbelel med all förnyaden offentliga sektorn redovisades i regeringsförklaringen: "Detsvenska välfärdssamhället skall utvecklas - brisler och köer angripas. Förvälfärdspolitiken är den gemensamma sektorn en viktig grund. Den skall fiänamänniskorna efler deras önskemål och behov. De riktlinjer för förnyelsen av den offentligasektorn som arbetats fram under den föregående mandatperioden skall nu omsättasi praktisk handling. Möjligheterna för den enskilde all påverka innehållet iden offentliga verksamheten bör ökas, liksom möjlighelerna all inom denoffentliga sek- torn välja l.ex.daghem,skola och läkare. Kampen mot byråkrati och Prop. 1985/86: 100 krångel skalldrivas vidare, service och effektivitet främjas. Ansvar och Bil. 15befogenheter skall delegeras och decentraliseras. Kooperativa alternativ,folkrörelsealternativ och ideella alternativ stimulerar utvecklingen av denoffentliga verksamheten". Jagavser att successivt återkomma till regeringen med redovisningar avförsöksverksamheternas resultat och med ytterligare förslag till åtgärder. 1delta sammanhang lämnas en kort redovisning främsl av sådana särskilda frågorsom regeringen har tagit upp med . Ietl stort antal kommuner och landstingskommuner pågår etl aktivt förändringsarbete.Syftet är atl stärka medborgarinflytandet, förbättra verksamhetens kvalitetoch utnytfia resurserna effektivare. Staten kan genom olika åtgärder skapaförutsättningar för och stimulera förnyelsearbetet. Ett vikiigi underlag försådana ställningstaganden utgör det material som har redovisats av 1983 årsdemokraliberedning i tre betänkanden som lades fram . I huvudbelänkandel (SOU 1985:28) Aktivt folkstyre ikommuner och landsting behandlas bl. a. partiernas, de förtroendevaldas och deanställdas roll i förändringsarbetet, brukarnas inflytande över den kommunalaverksamheten och folkrörelsernas arbeie. Förslag läggs fram som ger kommunernavidgade möjligheter atl sprida ansvaret och inflytandet för sin verksamhet.Betänkandet remissbehandlas f. n. I betänkandet (SOU 1985: 29) Principer för nykommunallag har demo-kraliberedningen redovisat en principskiss till hurreglerna om kommuner och landstingskommuner bör systematiseras ochutformas i kommunallagen efler den utveckling som redovisas i huvudbelänkandel.I betänkandet (SOU 1985:30) Skola för delaktighet behandlas frågor som särskiltrör elevernas och föräldrarnas medverkan, delaktighet och ansvar i skolan. Stat-kommunberedningenhar lagt fram betänkandet (DsC 1984:6) Avgifter inom verksamhet.Beredningen föreslår att det slås fast att avgifter får las ut för allaprestationer på de områden som inte redovisas i specialförfattning. Ett förslagläggs fram om ändring av kommunallagen så all del av lagtexten framgår atlavgifter är en av kommunernas och landstingskommunernas inkomstkällor.Stat-kommunberedningen föreslår också atl del nuvarande regelsystemet ses överså att avgiftsfinansiering av obligatoriska verksamheter blir möjlig om detinte uttryckligen förbjuds i lag eller annan författning. Beredningen avserockså att närmare klargöra innebörden avsjälvkostnadsprincipen som grund för uttag av kommunala Prop. 1985/86; 100 Belänkandei harremissbehandlats och bereds f.n. i regerings- Bil. Ellomfattande utredningsarbete har bedrivits om de kommunala förelagens ställningoch organisation. Stat-kommunberedningen har lagt fram betänkandet (DsC1985:13) . I detla föreslås ändringar i kommunallagen för attöka det lokala inflytandet. Beredningen anser atl fullmäktige bör väljastyrelse och följa verksamheten genom en årlig ekonomisk översikt. I fråga omhelägda kommunala företag åläggs fullmäktige alt beslula om regler förhandlingars offentlighet. Vidare vidgas rätten all väcka ärende i fullmäktigeoch ställa interpellation eller fråga. Betänkandet remissbehandlas f. n. Icivildepartementets förnyelsearbete är samverkan med forskningen av slorbetydelse. Delegalionen för forskning om den offentliga sektorn har lilluppgift att vara etl organ för ömsesidigt informationsutbyte mellan i förstahand politiker och forskare. I sitt praktiska arbeie skall delegationen påolika sätt dokumentera och informera om akluell forskning. En informationsbroschyrhar utarbetats. Vidare har ett nummer av en tidskrift som behandlar frågor omkommunal ekonomi getts ut. Delegalionen skall.stimulera till nyaforskningsinsatser. Prioriterade forskningsområden är ekonomi,landstingskommunal verksamhet samt lednings- och styrningsfrågor. Riksdagenhar beslutat alt en försöksverksamhet med ökad självstyrelse skallbedrivas till och med utgången av (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr.368). Regeringen har utsett de kommuner och landstingskommuner (des.k.frikommunerna) som skall ingå i försöket. Dessa är , , ,, , , , och kommuner samtGöteborgs och , och läns landstingskommuner. Avsikten med försöksverksamheten är atl dedeltagande kommunerna och landstingskommunerna skall kunna få dispens frånslalliga regler som verkar onödigt styrande på den kommunala verksamheten.Försöksverksamheten kan också gälla atl utveckla former för en bättresamverkan mellan kommunerna och landstingskommunerna liksom mellan kommunalaoch statliga organ. har frikommunernapresenterat huvud delen av sina dispensönskemål. Beredningen av det omfattande dispens materialet har lett fram till en rad regeringsbeslut om avsteg från gällande författningar. I några fall har förslag om lagändringar förelagts . Huvuddelen av de ca 250dispensönskemälen har behandlats positivi, helt Prop. 1985/86: 100 eller delvis. Regeringens ställningstaganden omfattar hela detkommunala verksamhetsfältet. Det gäller plan- och byggområdet, bostadssektorn,skolan, kommunikationerna, miljöskyddet och naturvården, hälso- ochsjukvården, den sociala omsorgen, arbetsmarknadsområdet, civilförsvaret samlkom-munallagstiftningen. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med den redovisning av frikommunförsöket som har begärt. 2 Folkrörelser m. m. Civildepartementetansvarar inom för samordningen av folkrörelsefrågorna. Enreferensgrupp för folkrörelsefrågor är knuten till departementet. I gruppenfinns representanter för fiertalet av landets mera belydandefolkrörelseorganisalioner. Samverkan mellan kommuner och föreningsliv är enviktig del i del kommunala förnyelsearbetet. demokratiberedning har isill huvudbetänkande bl.a. pekat på möjligheten all använda föreningsformensom komplement eller alternativ till verksamhet. Beredningen har ocksåframhållit alt administrafionen av statens stöd lill folkrörelserna bör kunnaförenklas och dessulom samordnas på elt effektivare sätt. I detta sammanhang kan nämnas att regeringennyligen har tillsatt en arbetsgrupp inom för att bl.a. seöver reglerna om statligt slöd till invandrarnas trossamfund. 3 Den statliga förvaltningens effektivitet Verksledningskommitténavlämnade sina förslag . Kommiltén hade till uppgift att seöver myndigheternas ledning och regeringens styrning av myndigheterna i syfteatl göra den statliga förvaltningen effektivare. Kommitlén föreslär i betänkandet (SOU 1985:40)Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning alt de nuvarandeverksledningarna anfingen ersätts av en ansvarig styrelse med en särskildstyrelseordförande eller av en ensam ansvarig verkschef med eller ulan ett rådvid sin sida. För att möta kraven på verkschefen bör rekryteringentill verkschefstjänster breddas och röriigheten förbättras. a. föreslåsflexiblare förordnanden för verkschefer. Samlliga verkschefer bör också fåförflyttnings-skyldighet. Regeringen bör vidare enligtverksledningskommilténs mening utkräva ansvar antingen av slyrelsen eller avverkschefen, beroende pä vem som har ansvaret, om verksamheten inte följergivna riktlinjer eller bedrivs ineffektivt. 1verksledningskommilténs betänkande (SOU 1985:41) Affärsverken Prop.1985/86:100 och deras företag behandlas speciellt styrelsernas roll iaffärsverkens led- Bil. Enligt förslaget skall styrelsen iegenskap av koncernslyrelse inför regeringen svara för alt verksamheten följerde riktlinjer som sialsmaklerna fastställer. Verksledningskommilténs förslag syfiar lill allgöra ansvarsfördelningen mellan styrelsen och verkschefen klarare. Verksledningskommilténsförslag remissbehandlas f. n. Försök med treåriga budgetramar Föratl få praktiska erfarenheter av ett system med treåriga budgetramar, grundadepå fördjupade anslagsframställningar, har en försöksverksamhel inletts vid sexmyndigheter, nämligen , statens löne- och pensionsverk,, statens energiverk, centrala studie-slödsnämnden ochlanlbruksstyrelsen. Enligi regeringens särskilda myn-dighetsanpassadebudgetdirektiv skall myndigheterna ta fram ell fördjupat underlag inför arbetetmed budgetproposition. Med stöd av delta är avsikten att lägga fast riktlinjerför verksamhetens inriklning och budgetramar för resp. myndighet för perioden1987/88-1989/90. Chefen för har lidigare denna dag (bil. I,avsnittet Särskilda frågor) närmare redogjort för försöket. Ökaduppmärksamhet ägnas åt uppföljning och utvärdering av den offentligaverksamheten. Etl fortlöpande arbeie pågår för atl förbättramyndigheternas redovisning till regeringen vad gäller verksamhetens resultat.I försöket med treåriga budgetramar är denna stråvan etl viktigt inslag. som () har lämnal förslag somsyftar till en förbättrad resultatredovisning och återföring till regeringen. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi(), statskontoret och RRV har utvecklat meloder för produktivitets- ocheffektivitetsmätningar. : s produktiviteisstudier har gällt utvecklingeninom sjukvården, sociaUjånsten, barnomsorgen, den statliga civilafiänsteproduktionen, försvaret, utbildningsväsendet, vägsektom ochfolkbiblioteken. Produklivi-tetsmätningarna i den civila statsförvaltningen harutförts av statskontoret på uppdrag av . I dessa analyser har prestationersom avklarade arbelssökandeärenden, låneansökningar och brottmål ställts irelalion lill insatta resurser. Genom jämförelser över liden kan dessauppgifter ge indikationer på produktivitetsutvecklingen vid verken. Genom : s och statskontorets studier harvärdefulla kunskaper vunnits om förutsättningarna för atl genomföraproduktiviteisstudier. Servicemätningar ger en annan form av mått.Servicemälningar som ger tydliga bilder av avnämarnas åsikter, kunskaper och beteenden skapar engagemang inom myndigheten i arbetet med atl förbättra servicen och förnya verksamheten. Den"servicebarometer" som genomförs av statens institul för perso- Prop.1985/86: 100 nalutveckling (SIPU) är exempel på en allmän servicemätning. Denär en Bil. 15 rikstäckande attitydundersökning om allmänhetens inställning tillden offentliga sektorn. Undersökningen genomförs vid upprepade tillfällenvarje år och omfattar sammanlagt 10000 intervjuer . Sådana allmännastudier kan kompletteras med mer detaljerade undersökningar för enskildamyndigheter. De kan då ge direkt vägledning i utvecklingsarbetet. Inom RRV: s förvaltningsrevision har de senasteåren tyngdpunkten lagts på projekt som undersöker den offentliga verksamhetenssamlade påverkan på etl samhällsområde. Denna s. k. sysiemorientering av förvaltningsrevisioneninnebär alt en samlad analys sker av de organ, de ekonomiska resurser och denreglering som tillsammans påverkar produktionen inom en samhällssektor.Hittills har sex rapporter publicerats. De gäller bl. a. den offentligalivsmedelskontrollen, det statliga företagsstödet och beredskapsarbetena. RRVsvarar för tillsynen av de slalliga revisionskonloren och meddelarföreskrifter för redovisningsrevisionen. RRV skall vidare tillse atl redovisningsrevisionenbedrivs ändamålsenligt och i betryggande former. I etl revisionskontors granskningsområde ingårvissa myndigheter efter beslul av regeringen. Kontoret är administrativt knutetlill en av dessa myndigheter, den s.k. värdmyndigheten, som utövar arbetsgivarfunktionengentemot kontorets personal. Chefen för kontoret utses av RRV i samråd medvärdmyndigheten. I regeringens skrivelse om den offentliga sektornsförnyelse uttalas att det knappast är rationellt att ansvaret för den statligaredovisningsrevisionen år splittrat på nuvarande sätt. Belydande fördelarskulle stä att vinna om det samlade ansvaret för denna verksamhel i ställetlades på RRV. Verksledningskommitlén har uttalat atl redovisningen kaneffektiviseras om en sådan organisationsförändring genomförs. Kommitténföreslår därtor att revisionskonloren inordnas i RRV fr. o. m. den . Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppdrag att föreslå de ålgärder som erfordras för att RRV den skallkunna överta hela ansvaret för den statliga redovisningen (Dir 1985:53). Jagavser att ålerkomma till regeringen med ett förslag om atl frågan anmäls förriksdagen i en särskild proposition . Decentralisering av den statliga verksamheten Civildepartementetsarbetsgrupp för decentralisering har utarbetat en rap port, (Ds C 1985:11) Decentralisering av statlig verksamhet. I rapporten behandlas decenlraliseringsmöjligheter vid ett femlontal cenlrala verk och inom affärsverken. Arbetsgruppen har ocksä behandlat möjliga decenlrali- senngseffekter av ny teknik inom tele- och datakommunikationsområdet.