prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — En delegering tiU - som bättre kännerde lokala förhållandena - synes ge ökade möjligheter att tvinga fram sådanaåtgärder. En fömtsättning är dock alt använder sina befogenheler på elthell annal sätt än vad hittiUs har gjort, enligt RättsskyddAB. har föreslagit atl frågan om enkvotlagstiftning åter skall tas upp, om situationen för handikappade inteförbättras. Förslaget om en senare kvotlagsltflning avstyrks avkriminalvårdsstyrelsen, AMS, . Också DHR avstyrker förslaget om en kvotlagstiftning,men förordar, i likhet med HCK och i stället enförsöksverksamhel med obligatorisk arbetsförmedhng i enlighel med förslag somförts fram i handikappkommittén av företrädare för handikapprörelsen. Socialberedningen tillstyrker ett ev. nyllställningstagande fill kvotlag-stiflning. Samhällsföretag anser atl det hadevaril önskvärt med en mer ingående behandling av frågan. HCK beklagar atl förslaget omarbetsförmedlingskontrakt har avvisats av handikappkommittén. Liknandesynpunkter förs fram av . AMS delar däremotkommitténs uppfattning alt sådana kontrakt inte skulle leda till de önskadeeffekterna och därtUl bli administrativt betungande. Handikappkommiuén har föreslagit förstärkningar avolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sökande med ett registreratarbelshandikapp bör, enligt kommittén, ha rätt till elt beredskapsarbete eftersex månaders arbetslöshet. Arbetet bör kunna föriängas förslagsvis upp lill etlår. Statsbidrag bör utgå av lönekostnaden till andra arbetsgivare änstaten, som bör få bidrag med hela kostnaden. Förslaget tiUstyrks av skyddskonsulenten i Uppsalasödra distrikt, , , , länshandikapp- 180 rådet i länslandsting, SAF, HCK och Svenska föreningen för Prop. 1985/86:100 studie- ochyrkesvägledning. Den sistnämnda instansen anser dock att Bil. 12 ocksålångtidsarbetslösa utan registrerat arbelshandikapp bör omfattas. Även AMStillstyrker förslaget, men anser att en fömtsättning är atl medel finnslillgängliga i form av ell förslagsanslag. Kommitténs förslag om ett särskilt lönebidrag med90% fillstyrks av , ,socialberedningen, , , ,, , länshandikapprådet i Jönköpingsläns landsting, LO, SAF och HCK. AMS och Samhällsföretag anser att platser medsärskilt lönebidrag för utslussning från Samhällsföretag bör läggas utanförordinarie tilldelning av sådana platser. Styrelsen för vårdartjänst anser allbidrag bör kunna lämnas . Flera remissinstanser, bl.a. ,, länshandikapprådet i och atl lönebidraget måste kunna kombineras med bidrag tid arbetsbiträde.Styrelsen för vårdartjänst understryker alt frågan om personlig assistens förde svårast handikappade, som behöver hjälp t. ex. vid måltider och toalettbesök,behöver lösas. Styrelsen anger som en möjlighet att en cenlral myndighet fårsom uppgift att tillhandahålla sådan assistens. instämmeri vad handikappkommiilén anför om ökad övergång från anställning med lönebidragtill reguljära tjänster. har föreslagit attarbetshandikappade skall fa ökade möjligheter till prövning i reeU miljö genomatt sådana sökande skall kunna anvisas en prövningsplats utan att dessförinnangenomgå ulredning vid ett . Förslaget tillstyrks av kriminalvårdsstyrelsen.Svenska föreningen för studie- och yrkesvägledning samt av statenshandikappråd, som ser det som en möjlighet till förenkling av arbetet. AMS anser alt delta framgångsrika instmment ocksåbör göras tillgängligt för arbetsvägledarna på arbetsförmedlingen. Dettafömtsätter dock dels Ulbildning av arbetsvägledarna i arbetsprövningsmetodik,dels nya mtiner för direktinskrivning vid arbetsmarknadsinstituten utan attinstitutens ordinarie resurser tas i anspråk. Förslaget avstyrks av , som befarar att del kan leda till att personalen vidarbetsmarknadsinstituten förs över till arbetsförmedlingen och att dehandikappade går miste om en värdefull utredningsinstans. Förbundet anser ocksåatt det finns risk för att felpla-ceringama ökar med förslaget. föreslår atlarbetsmarknadsinstitutens resurser byggs ut och atl försäkringskassoma gesmöjlighet att disponera platser för redan anstäUda, som inte kan erbjudasarbetsprövning/-lräning på den ordinarie arbetsplatsen. Kostnaden bör kunnabetalas av den allmänna försäkringen. Genom förkortade sjukskrivningstiderskulle kassornas platser kunna bli självfinansierande, anserFörsäkringskasseförbundel. har föreslagit atl bidragen tillspeciella arbetstek niska hjälpmedel resp. särskilda anordningar på arbetsplatsen skaU slås samman fill etl bidrag tiU arbetsanpassning. Detta bidrag skulle lämnas 181 som ett engångsbidrag med . 13 1985/86. Förslaget om hopslagning av stödformerna tillstyrksav AMS, arbetar- Prop. 1985/86: 100 skyddsslyrelsen, Samhällsföretag och SAF.AMS anser dock atl bidraget Bil. 12 vEu-ken skall vara etl engångsbidrag ellermaximerat till . avvisar förslaget om ettengångsbidrag. SAF anser atl bidraget i vissa fall skall kunna lämnas med högrebelopp än lOOOOO kr. I sådana fall bör kostnaden vägas mot de alternativasamhällskostnadema för den person som skaU använda hjälpmedlet. understryker betydelsen av atlarbetsplatser kan anpassas så att en handikappad person dels kan komma in påarbetsplatsen och nå sitt bord eller sin maskin, dels använda arbetsverktygen ien meningsfull arbetsuppgift. För atl uppnå detta krävs ofta kvalificeradearbetsplatsanpassningar. Institutet efterlyser bättre dokumentation av arbetsplatsanpassningaroch en översikt över företag och offentliga organ som kan genomföraarbetsplalsanpassningar. Vidare behövs enligt institutet resurser påarbetsförmedlingen för arbetet med kvalificerade anpassningsåtgärder samlordnade former för utveckling av arbetshjälpmedel. Handikappinstitutetavstyrker förslaget om en hopslagning av bidragen till hjälpmedel resp.anordningar med motiveringen att det skulle innebära nedskämingar av nuvarandestöd. I stället bör nuvarande ordning med . per hjälpmedel bibehållasoch bidraget tUl särskilda anordningar höjas tiU . Också DHR och länshandikapprådet i länslandsting avstyrker kommilléns förslag om arbetshjälpmedel. DHR vill behållanuvarande bidragssystem, men höja beloppen. avstyrker också enöverföring av huvudmannaskapet för arbelshjälpmedel till landstingen, men anseratt etl kunskapsutbyte med landsfingens hjälpmedelscentraler bör ske. DHRpåtalar särskill all ell kraftigt förbättrat bilslöd behövs. anser att bidrag börkunna lämnas liU texttelefon på arbetet, även i de faU arbetsuppgiftema i siginte kräver tillgång till telefon. Enligt handikappkommiilén bör arbelshjälpmedelkunna hyras, om det är ekonomiskt mer fördelaktigt. I sådana fall bör bidraglämnas till hela eller delar av hyreskostnaden. Förslaget tiUstyrkes av AMS,och . Kommiltén har också lagil upp fråga omarbetshjälpmedel till skolung dom i samband med prao, praktik m.m. Den har härvid hänvisat till ett förslag från AMS om alt skolan bör överta ansvaret för arbetshjälpmedel i dessa fall. En del av AMS anslag liU arbelshjälpmedel bör därför föras över till SÖ. Syo-konsulenten bör aktualisera frågan om hjälpmedel för eleverna. SÖ delar kommitténs uppfattning att det bör vara skolans uppgift att ta upp hjälpmedelsfrågan, men anser att ansvaret för att utmsta arbetsplatser med sådana hjälpmedel skall ligga kvar hos AMS, som har kunskap och erfarenhet på området. Handikappinsfitulet betonar vikten av goda kunskaper om arbetsplatsanpassningens möjligheter, så att elevens arbetsförmåga inte blir felbedömd. Insfitutet anser att ökade möjligheter att låna ut hjälpmedel - bl. a. i samband med handikappade elevers fe riearbete - bör kunna underlätta arbetsplatsanpassningar. I dessa fall bör ett närmare samarbete med landstingens hjälpmedelscentraler kunna prö- 182 vas,anser insfitutet. Handikappkommiilénhar förordat en ulbyggnad av arbetsmarknadsverkets personalresurser med ca 900Ijänster. Förslaget tillstyrks av bl.a.kriminalvårdsstyrelsen, , högskolan för läramtbUdning iStockholm, TCO, . , , Svenska föreningen för studie- ochyrkesvägledning och . HCK understryker behovet avpersonalförstärkningar och hänvisar bl.a. till de behov av service somuppkommer till följd av utflyttningen från mentalsjukhus och vårdhem förutvecklingsstörda. fillstyrkerpersonalförstärkningar och betonar alt dessa måste inriktas på handikappade.LO förordar ett tiUskott om 300 arbetsvägledare samt atl den pågåendeomdisponeringen av tjänster inom verket inriktas mol handikappområdet. Flera försäkringskassor påtalar behov avpersonalförstärkningar till kassorna för rehabilileringsärenden. Samhällsföretag avstår från atl ta ställning lUl ivilken mån AMS bör tillföras personalförstärkningar, men framhåller atlinsatserna för arbetshandikappade måsle prioriteras i förmedlingsarbetel ochatt särskilda personalresurser måste avdelas till detta i högre grad än förnärvarande. AMS betonar slarkl att personalförstärkningarbehövs. Den omfördelning av tjänster som f n. genomförs från den cenlrala administrafionentill de län som har den tyngsta arbetsbördan ger inle utrymme för en ambilionshöjningav det slag som kommitlén har föreslagil. Styrelsen hänvisar vidare tiU denminskning med 0,av förvaltningskostnaderna, som enligt statsmakternasbeslut skaU genomföras . AMS avser att återkomma i sinanslagsframställning för budgelårel 1986/87 till frågan om hur medel skallkunna omfördelas lill aktiva insatser för att minska förtidspensioneringar ochandra passiva kontantstöd till handikappade. AMS prioriterar förslaget om ylleriigare 40fiänsler till insatser för unga handikappade i övergången meUan skola ocharbetsliv. Även SÖ, , HCK och RBU betonar viklen avsådana förstärkningar. Flera remissinstanser bl.a. HCK och SvenskaTräindustriarbelareförbun-del förordar personalförstärkningar för överföringarfrån skyddat arbeie till den öppna arbetsmarknaden. Förslaget om personalförstärkningar avstyrks avRRV, som anser att kommiltén inte helt övertygande har redovisat värdet avytterligare reala insatser. Enligt kommittén skulle den föreslagnaresursförstärkningen vara etl minimum. Mot den bakgmnden anser RRV atl andravägar i första hand bör prövas än att slentrianmässigt öka förvaltningskostnaderna.SAF tror inte att det existerar etl enkelt samband mellan antalet förmedlareoch antalet arbetsplacerade personer med handikapp. Del är, enligt SAF, snararepå utbildningsområdet än genom en ökning av förmedlingspersonalen som ytterligareinsatser kan behövas. Några remissinstanser tar upp frågan om särskildakontaktpersoner inom arbetsmarknadsverket för olika gmpper av handikappade.Svenska föreningen för studie- och yrkesvägledning anser alt särskildakontaklper- söner/arbetsvägledare medspecialisering på handikappområdet behövs på Prop. 1985/86: 100arbetsförmedlingen. TCO anser atl särskilda konsulenttjänster behövs för Bil. 12 psykiski utvecklingsstörda. kräver atthörselkonsulenler skall anställas vid länsarbetsnämnderna. Handikappkommitténhar föreslagit att personer med funktionshinder förutom det allmännaslarta-eget-bidragel skall få ett särskUt bidrag om högst . till startav egen rörelse. Nuvarande näringshjälpslån och bidrag till fortsatt drift aven rörelse bör upphöra. Förslagen har lämnats utan erinringar av deremissinstanser, som kommenterat dem, AMS, socialberedningen, RRV, LO, SF, HCKoch SHIO-Familjeföretagen. Den sislnämnda remissinstansen anser dock atlförsöksverksamheten med starta-eget-bidrag först skall fuUföljas ochutvärderas, bl.a. vad gäller bidragets eventuella konkurrenssnedvridande effektpå redan existerande företag. AMS erinrar om att många av dem som kan komma ifråga för ett näringshjälpsbidrag inte är berättigade till ersättning frånarbetslöshetskassa. Det kan därför, enligt AMS, vara motiverat att höjabeloppet i dessa fall. Socialberedningen anser att bidraget bör kunna användasför start av kooperativ verksamhet. Förslaget om en arvoderad kontaktperson för den somstartar ett företag med näringshjälp tUlstyrks av AMS och SAF, medanSHIO-Familjeförelagen anser atl alla nya företagare bör få del av samhälletsinformations- och utbildningsinsatser. atl ärenden rörande näringshjälp bör behandlas av särskilda handläggare,som därigenom efter hand får bättre träning på området. Ökadövergång från skyddat arbete till reguljära arbetsmarknaden ,, TCO och SHIO-FamUjeföretagen anser att utslussningen från Samhällsföretagbör öka. Den sistnämnda remissinstansen anser vidare atl elt lönebidrag som äranpassat tUl den enskildes individueUa handikapp ger bättre möjligheter tUlutslussning än etl system med automatisk avtrappning av bidraget.SHIO-Familjeföretagen framhåller också att bidraget bör vara oberoende avarbetsgivarkategori och kunna följa den handikappade vid byte av anställning. AMS föreslår en särskUd kvot med platser försärskilt lönebidrag enbart för utplacering från skyddat arbete. OcksåSamhäUsföretag förordar att tilldelningen av platser med särskilt lönebidragför utslussning bedöms mer generöst. konstaterar attca av övergångama under /84 kunde ske utan lönebidrag. LO anser att möjlighetema tiU utslussning ärbegränsade och atl kan vara en realistisk nivå. gör en liknande bedömning. Samhällsföretagser med tillfredsställelse att diskussionen kring målet Prop. 1985/86: 100för del skyddade arbetet blivit mer nyanserad . En alltför hård Bil.12 och ensidig betoning av utslussningsmålel riskerar lätt all undanskymma althuvuddelen av företagsgmppens insatser trots allt måste ägnas uppgiften atl gearbetshandikappade ell meningsfullt arbete inom företagsgmppen. Samhällsföretag konstaterar all handikappkommitténdelar förelagets uppfattning att en årlig övergång inom ramen för avantalet arbetshandikappade anställda är ett realisfiskl mål. När manframhåller atl ökad övergång är en viktig förutsättning för atl fler och mergravt handikappade skall få möjlighet till arbete inom företagsgmppen, är detockså viktigt atl komma ihåg att den årliga personalomsättningen ligger omkring89%. En faktor som har betydelse för övergångarna är att genomsnittsåldernbland de anställda är och att företagsgmppen är störsi på orter och iregioner med få alternativa arbetsmöjligheter. För /85 räknar SamhäUsföretag medall drygt 500 anslällda skall övergå till arbeie utanför företagsgmppen. Delär en fördubbling jämfört med den tidigare organisationen i slutet av1970-talet. Ökningen kan ses som ett resultat av insatsema för att stimulerautslussning -ulbildning, avtal om återanställningsrätt, utökat samarbete medarbetsförmedlingen, inskolningsbidrag fill verkstäder som nyanställerersättare för anslällda som slussats ut, informalion lill arbetsgivare m. m.Planerad arbetsväxling, försök med nya arbetsformer och verksamheter bör underlättaövergångar till annal arbeie. har förordat att ytterligareinbyggda verkstäder bör komma till stånd och all olika organisationsmodelleroch entreprenadverksamhet bör prövas. Samma uppfattning förs fram av statenshandikappråd, socialberedningen, HCK och SHIO-Familjeföretagen. Handikapprådetanser också att Samhällsföretag bör bredda sin verksamhel bl.a. i riktning motservicesektorn, som är mer arbetsintensiv och mindre kostnadsbelastande änindustrisektorn. Samhällsföretag hänvisar till att företagsgmppennyligen lagt fram riktlinjer för utvidgad försöksverksamhet med inbyggdaverkstäder och entreprenader. Vidare bedömer Samhällsföretag att verksamhetutanför tillverkningsindustrin bör svara för av /89 mot . anser att vissförsiktighet bör iakttas vad gäller inbyggda verkstäder. Entreprenadverksamhetfar inte anordnas så, att redan anställda på den reguljära arbetsmarknadenkonkurreras ut. SAF tillstyrker handikappkommitléns förslag omindividuella rehabiliteringsplaner. Sådana planer bör också innefatta praktikpå reguljära arbetsplatser. Även HCK förordar att rehabUiteringsplanerupprättas och att de anställda ges möjlighet all pröva olika uppgifter inomföretaget. har föreslagit attarbelskonsulenter skall anställas för att se till att rehabUiteringsplanerna genomförs och ge arbetstagarna slöd efler utslussning. Samhällsföretag och LO hänvisar tUl pågående försöksverksamhet med särskilda arbelskonsulenter. tills är positiva.Försöket skall nu utvidgas till ytteriigare 4-5 förelag, som Prop. därmed också får särskildaarbelskonsulenter för överföringar lill den Bil. Enulvärdering av försökel får sedan visa om och i vilken omfaitningarbelskonsulenter skall anställas inom samlliga företag. Samhällsföretag fömtsätteratt de ökade kostnader som delta kan medföra beaklas vid prövningen avSamhäUsföretags bidragsbehov. hånsyn tillförsöksverksamheten avvakta med sitt ställningstagande. Handikappkommitléns förslag atl anställda iSamhällsföretag skall ges möjlighet att pröva arbete på den öppnaarbetsmarknaden med bibehållen anställning och lön från Samhällsföretagtillstyrks av bl.a. , , , , ,SHIO-Familjeförelagen. Samhällsföretag förutsätter dock att företagsgmppen fårekonomisk kompensation i enlighet med kommitténs förslag.SHIO-Familjeföretagen anser atl arbetshandikappade bör kunna alternera mellanetl antal småföretag elt par månader i taget inom ett industriområde eller enverkstads-/hanl-verksby. Praktiklön och ettåriga övergångsbidrag är däremot,enligt SHIO-Familjeföretagen, inle tillräckliga incitament för småföretag attanställa handikappade. meddelar attpraktikarbete inte är fillåiet enligt det kollekfivavtal, som förbundet hartecknat. Förslaget om all utfyllnadslön bör kunna betalas ide fall en övergång från Samhällsföretag till den öppna arbetsmarknaden medför lägrelön avstyrks av flertalet remissinstanser, bl. a. AMS, LO, . Också TCO anmäler tvekan inför förslaget, eftersom det kanmedföra att lika arbeie betalas med olika lön. a. Samhällsföretag anserdock atl lönefrågor inte på något avgörande sätt har hindrat övergångar.Lönenivån inom Samhällsföretag motsvarar totalt sett knappl av nivån förberörda i övrig industri. En partssammansalt gmpp arbetar f. ö.redan med att se över lönesystemet, särskilt när det gäller att underlättaövergångar till den reguljära arbetsmarknaden. AMS anser att praktikanställning med bibehållen lönfrån Samhällsföretag är etl bättre alternativ än ulfyllnadslön.Praktikperioden bör kunna förlängas, om den sökande inte har kommit upp i ettsådant löneläge att han eller hon utan förlust kan övergå till en anställning.Även anser att praktiktiden bör kunna förlängas. SAFframhåller vikten av atl en anpassning sker mellan SamhäUsföretagslönesättning och kollekfivavtalen på den privata sektorn. 1 det fatal fall dåen utslussning hindras av löneskillnaderna bör en löneutfyllnad kunna prövas.Förslaget om löneutfyllnad tillstyrks av socialberedningen och HCK.Socialberedningen, Samhällsföretag, , SAF och HCK framhåller särskilt attden som arbetar inom Samhällsföretag skall ha lön och inte pension. Möjlighetentill vUande pension bör användas också inom Samhällsföretag. Lag om ändring i lagen (1985: 506) om vissaflyttningsersättningar Härigenom föreskrivs all 1 § ochövergångsbestämmelserna lill lagen (1985: 506) om vissa flyttningsersältningarskall ha följande lydelse. Prop.1985/86: 100 Bil. TUl arbetstagare som är inskrivnavid den särskill inrättade arbetsförmedlingen i kommun får lämnas särskildflyttningsersättning i form av traktamente vid dubbel bosättning och bidragtill merkostnader för dagliga arbetsresor. Traktamente vid dubbel bosättning får lämnas även tidarbetstagare som har haft sin arbetsplats i eller kommun. Denna lag' träder i kraft den och gäller tillutgången av . Bestämmelserna i 5 § lillämpas vid 1984-/9S7 årslaxeringar och gäller även i fråga om motsvarande traktamente och bidrag somhar lämnats före ikraftträdandet enligt då gällande bestämmelser. Den som vid1984 eller taxering inte har fåll avdrag på gmnd av alt sådanttraktamente har uppburits, får anföra besvär över taxeringen enligt 100 §taxeringslagen (1956: 623). Denna lag' träder i kraft den och gäller tillutgången av . I fråga om ansökan om traktamente eller bidrag som hargjorts före den gäller dock lagen fortfarande. Bestämmelserna i 5§ tillämpas vid 1984-79*taxeringar och gäller även i fråga om motsvarandetraktamente och bidrag som har lämnals före ikraftlrädandel enligt då gällandebestämmelser. Den som vid 1984 eller taxering inte har fått avdragpå grund av atl sådant traktamente har uppburits, får anföra besvär övertaxeringen enligt 100 § taxeringslagen (1956:623). Denna lag träder i kraft den . I fråga omarbetstagare som har haft sin arbetsplats i eller Kimna kommun gälleräldre föreskrifter, om ansökan om traktamente har gjorts före . 1985/86:100 Bil. 12 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring' skall ha följande lydelse. Dagpenning utges med lägst 110 Dagpenningutges med lägst 130 och högst om inle annat och högst om inle annat följer av denna lag. Arbetslöshets- följer av denna lag. Arbetslöshets kassan beslutar om dagpenningens kassan beslutar om dagpenningens storlek. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckl 1982:432. T c- 1 f.n Prop- 1985/86:100 2 Forslagtill g., p 2 Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd' skall ha följande lydelse. Kontantarbetsmarknadsstöd ul- Kontant arbetsmarknadsstöd ut- gesmed per dag. ges med per dag. TUl den som söker deltidsarbete eller i annat fallär arbetslös under del av vecka utgår arbetsmarknadsstöd med det antalersättningsdagar som följer av en av regeringen fastställdomräkningstabell. Arbete som har utförts enligt lagen (1983:1070) omarbete i ungdomslag hos offenfiiga arbetsgivare skall jämställas med arbete påheltid. Dennalag träder i kraft den . Senastelydelse 1983: 1072. 3 Förslag till Prop. 12 Lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter skall ha följande lydelse. !§' En arbetsgivare skaU på det avgiftsunderlag som anges 13-5 §§ för varjeår betala 1. sjukförsäkringsavgift med 9,30procent, 2. folkpensionsavgift med 9,45procent, 3. tilläggspensionsavgift eflerden procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift med 0,50procent, 5. barnomsorgsavgift med 2,20procent, 6. arbetsskadeavgift med 0,60procent, 7. arbetsmarknadsavgift med 7.arbetsmarknadsavgift med /,5 8. arbetarskyddsavgift med 0,35procent, 9. vuxenutbildningsavgiftmed samt 10. lönegarantiavgiftmed . Arbetsgivaresom avses i 1 kap. 2 § andra stycket skcdl dock betala endaslfilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgifl. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid föreikraftträdandet. Prop.1985/86: 100 Bil. Lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i lingdomslaghos offentliga arbetsgivare Härigenom föreskrivs att I § lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare skall ha följande lydelse. Denna lag innehåller regler om arbete i ungdomslag hos staten, kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund, församlingar och kyrkliga samfälligheter för arbetslösa ungdomar som har fyllt antingen arton men inte eller, om de har fullföljt en minst tvåårig gymnasial utbildning, sjutton men inte . Reglerna tUlämpas också på ungdomar som inle har fyllt och som avses i 1 § lagen (1985: 568) om särskilda omsorger om psykiskt UtveckUngsstörda m.fi. Denna lag innehåller regler omarbete i ungdomslag hos staten, kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund,församlingar och kyrkliga samfälligheter för arbetslösa ungdomar som har fylltarton men inte . Reglerna fillämpas också på ungdomarsom inte har fyUt och som bereds eller har beretts undervisning,vård eller omsorger I övrigt enligt lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda. Etl ungdomslag är en gmpp av ungdomar som deltar som biträden i arbetesom utförs åt arbetsgivaren och uträttar andra nyttiga sysslor som annars inteskulle ha blivU uträttade. Syftet är alt ungdomarna skall få en meningsfuUsysselsättning och praktisk erfarenhet av arbetslivet. Denna lagträder i kraft . 38 Invandringoch svenskt medborgarskap 49 Jämställdhetmellan kvinnor och män Prop.1985/86:100 Bil.