prop · G903149 · 1985-12-31 00:00:00 — I direktiven till årets överläggningar anges ävenatt nämnden vid utformning av förslaget till prisregleringen /87 börta hänsyn till att det bör kunna tillämpasinom ramen för en samordnad förstahandsmottagning och distribution av fisk Nämnden föreslår mot denna bakgrund att högst anslås för att utreda en samordnad förstahandsmottagning och att dessa medel får utgå urregleringskassan. Närmare villkor för utbetalning av nämnda medel bör fa beslutas av nämnden. Desammanlagda kostnaderna för regleringen /87 inkl administrations-och uppbördskostnader samt medel till utsättningberäknas komma att uppgå tillca . Ensammanfattning av fördelningen på olika ändamåloch jämförelse med faktiska kostnader 1984/85 och gjorda beräkningarför 1985/86 redovisas i följandetablå (milj kr). 1985/86: 149 1984/85 Utfall 1985/86 Beräknat 1986/87 Beräknat Rörliga pristillägg Fasta pristillägg Fraktstöd Utplantering JN:s uppbördskostn. Svensk Fisks adm. 3,9-5,11 0.7 8.8 1.0 95,9-97,11 Det högrebeloppet gäller under förutsättningatt medel anslås till fördröjdutsättning av lax (se avsnitt 7.7.2). RegleringsföreningenSvensk Fisk föreslås /87 tillföras62 milj kr ur prisregleringskassan för fisk föratt bestrida kostnaderna för rörliga pristillägg. Vidare börkostnaden för trygghetsförsäkringenresp viss del av kostnaden för utredning av samordningen fa täckasmed medel ur kassan. Kostnaderna för utplantering, eventuella försökmed s k fördröjd ut|ättning av lax samt jordbruksnämndensuppbördskostnader föreslås äventäckas med medel ur prisregleringskassan. Kostnadernaför överskottshanteringen, fasta pristilläggoch fraktstöd bör få täckas med medel ur Svensk Fisks konjunkturutjämningsfond.De kostnader för pristilläggen som överstiger62 milj kr samt de kostnader för föreningens administration etc som överstigerränteintäkterna bör ävenfa täckas med medel ur konjunkturutjämningsfonden. Inkomsternai prisregleringskassan under nästkonmande regleringsår kanberäknas till ca . Härtillkoraner ränteintäkter på i kassan inneståendemedel, vilka kan beräknas till ca . Ränteintäkternai Svensk Fisks konjunkturutjämningsfond kan beräknastill,ca . Oetta belopp kan dock beräknaskomma tas i anspråk för att tacka Svensk Fisks administrationskostnaderetc. 1985/86: 149 Ovannämndaförslag till finansiering innebäratt ur jordbruksnämndens prisregeringskassa skulle utgåca , vilket beräknas överstiga intäkterna i kassan medca . Behållningen i kassan skulle därmedkomma att uppgå till ca per . (Siffrornagäller under förutsättningatt medel anslås till fördröjdutsättning av lax.) Ur Svensk Fisks konjunkturutjämningsfondskulle komma att tas i ansgråk ca utöverräntan på medlen i fonden. Behållningeni fonden per skulle därmed komna att uppgåtill ca . Disponibla tillgångar per den 1 juli 1987skulle därmed komma att,uppga till totalt ca . Härtillkommer för /88 Intäkteri form av prisregleringsavgifter och räntor påsammanlagt ca . Enligtregeringens inledningsvis nämnda beslut av börjordbruksnämnden efter överläggningarmed de bägge delegationerna föreslå åtgärder som stimulerar till ökadeleveranser av torsk till den svenska beredningsindustrin, prisregleringsåtgärdersom syftar till att tillförsäkra den svenska fiskberednlngslndustrin en underarbetsveckan jämn tillförsel, av råvaror,från konsumentsynpunkt påkalladeåtgärder för de fall avräkningspriset överstigernormpriset. Vidutformningen av nämndens förslag börhänsyn slutligen tas till att förslagenbör kunna tillämpas i ett system medsamordnad förstahandsmottagning av fisk. 8.1 Ökadeleveranser av torsk Inomramen för prisregleringen kan särskildaprisstimulanser för torsk bidra till att fångsternaökar. Ett,sådant system har tillämpatssedan regleringsåret 1984/85 då högrenormpriser gällt under höstsäsongennär torskfisket genere1,1t sett ärmer krävande. Även för kommande regleringsår föreslåsatt nonnpriserna sätts högre än . Ytterligare bidragande till stimulans avtorskfisket har varit att prisuppräkningarna för torsk som regel harvarit högre än för sill/strömming. /87 förslåsatt normpriset för torsk skrivs upp vilket ären kraftigare uppskrivning än för övriga fiskslag. Isamband med överläggningarna har kallats representanter frånberedningsindustrin för att närmare beskriva de problem som sammanhängermed att leveranser av råvara vanligtvis inte kan påräknastill . På västkustenupprätthåller den där verkande fackligafiskarorganisationen ett helguppehåll som enligt industrins representanter innebäratt råvaran når fabrikerna först under loppet avtisdagen. 1985/86: 149 1 fabrikerna inte kan utnyttjas fullt ut pg a rengöring och dyl kan maskinkapaciteten utnyttjas fullt ut under vanligtvisbara . Industrin önskar att fiskefartygens avgång efterhelguppehåll flyttas till att åtminstone överensstämma med den internationellakonvention, som finns för resp , vilken har,avgångst1d 00.00söndag/måndag. I sammanhanget kan nämnas att på de andra kuststräckorna äravgångstiderna satta 1 den mån deöverhuvudtaget upprätthålls. Någon garanti för mandagsleveranser synes dockinte kunna påräknas även om man på dessa kuststräckor tillämpar liberalareavgångsbestämmelser. Från fiskets sida har framförts att avgångstidernaupprätthålls av 1 huvudsak två skäl, nämligen biologiska resp sociala skäl. Genomatt sillstimmen skulle skingras om en handfull fartyg fiskade föratt förse industrin med råvara pa måndagen skulle fiskeförutsättningarna,förövriga fartyg försämras. Fiskarna anser också att frånvaron hemifrån underveckorna motiverar att söndagsfiskeförbudet upprätthålls. Vidare har framförtsatt råvaran inte heller vid söndagsfiske kan garanteras eftersom fisket kan habedrivits inom sådana fangstområden att transporttiderna inte möjliggör måndagsleveranser. har inte vid de nu avslutadeöverläggningarna funnit det möjligt att inom ramen för prisregleringen finna enlösning på problemet med otillräckliga måndagsleveranser. Enligt nämndensuppfattning bör en lösning i första hand sökas genom förhandlingar mellanberörda parter. Nämnden har emellertid efter samrad med delegationernaförklarat att den kommer att kalla till överläggningar mellan berörda parterför att söka finna en lösning. 8.3 Urkonsumentsynpunkt påkallade åtgärder Enligt beslut om riktlinjer för prisregleringenpå fisk (prop 1977/78:112) utgör konsumenternas Intresse av att kunna köpa fiskgch fiskprodukter av bra kvalitet till rimliga priser en av utgångspunkternaför fiskprisernas avvägning. Därför skall, om priset till producent överstigernormpriset, från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder vidtas. Den arbetsgrupp som utredde normprissy|temets tekniska utformningpåpekade att fiskpriserna på den svenska marknaden kan stiga antingen på grundav att den svenska fiskeflottans fångster är små i förhål lande tillefterfrågan eller på grund av att den internationella prisnivån på fisk är hög.De motåtgärder som kan sättas in mot prisstegringar får ses mot denna bakgrund.De kan enligt arbetsgruppen delas,in i två huvudgrupper, nämligen åtgärder somtar sikte på att öka utbudet av fisk pa den inhemska marknaden och åtgärder somdirekt inriktas pa att sänka priset. Enligt nämndens uppfattning kan problemet med Inhemsk underförsörjningoch höga priser bl a påverkas pa följande sätt åtgärder inom fisket som säkerställerleveranser till vi11 kora fiskelicenserna att fångsterna skall levererastill den svenska marknaden 1 en Underde har priserna på torsk legat över normpriserna.Anledningen till de höga priserna torde i förstahand vara höga Internationella priser. Vid arets överläggningarhar aktualiserats åtgärder för att dämpa de Inhemska priserna. Frånfiskets sida har framförts att man inom näringentar hänsyn till att den svenska marknaden skall försesi tillräcklig mängd med råvaror. Exportavgiftereller direkta tvångsåtgärder avvisas därför.Konsumentdelegationen har under överläggningarna framförtatt de 1,riksdagsbesluten förutsatta av konsumentintressena ijotiverade åtgärdernabör genomföras. I lägenmed laga priser pa marknaden erhajler fiskarna pristillägg.Ansträngningar bör görassa att även konsumentskyddet uppnåsinom normprissystemet. Principiellttorde, enligt nämndens uppfattning, ett,system med exportavgifter kunnapressa ned,den inhemska prisnivån. Nämnden har bemyndigande att ta ut en sådanavgift. Systemet kan bli administrativt betungande och bördärför endast tillämpas 1 ett lägenär priset befinner sig påen hög nivå och då det kan förväntasäven ligga över normpriset. 8.4 Tillämpningenav prisregleringen i ett system med samordnad förstahandsmottagning Isin regleringskrivelse har nämndenkommenterat frågan om hur prisregleringen kan tillämpas1 ett systeij med samordnad förstahandsmottagning. Av nämndaskrivelse framgår att utbetalning av pristilläggendast till fiskare som levererar sina fångster till mottagaresom deltar 1 en samordning inte bereder några tekniska problem. Nämndenoch delegationerna är överens om att föreslåatt en översyn av fiskprisregleringen börske. Med hänsyn till att tiden för överläggningarär mycket knapp kan inga störrepricipiella frågor då tas upp. Systemet har verkat 1 närafem regleringsar men principerna för systemet utformades försnart tio ar sedan. Förhållandena inom fisket var då 1vissa viktiga avseenden annorlunda, bl a var exporten betydligt mindre och fangstinriktningenen annan. Medhänsyn till det ovan anfördahemställer jordbruksnämnden 1. att prisregleringen för fisk under budgetåret1986/87 utformas pa sätt som ovan föreslagits. Prop.1985/86: 149 2. att normpriser ochnormkvantiteter fastställs på sätt som ovan föreslagits, 3. att nämndenbeviljas på angivna grunder utbetala till SvenskFisk för kostnader för pristilläggunder tiden 1juli 1986 - , 4. att nämndenbemyndigas begränsa kostnaderna förpristillägg pa sill till högst55 milj kr, 5. att nämmdenbemyndigas lämna tillstånd föratt ovan angivna fasta pristillägg far utgå på sötvattensfisk,kok- och råräka, makrill och storbackelånga, 6. att regionalt fraktstödpå lämnasför konsumtionsfisk med sammanlagt högst1,enligt bestämmelser som får beslutas av nämnden, 7. att regionalt fraktstödpå lämnasför foderfisk med sammanlagt högst0,enligt bestämmelser som får beslutas av nämnden, 8. att fraktstödför ogräsfisk och foderfisk fråninsjöar får lämnas med sanonanlagt högst0,enligt bestänmelser som får beslutas av nämnden, 9. att jordbruksnämndenbenyndigas medge att får ta i anspråk medel urkonjunkturutjämningsfonden utöverdet föreslagna beloppet för överskottshanteringefter prövning av jordbruksnämnden, 10. att,nämndenbemyndigas medge att disponera hela behållningeni konjunkturutjämningsfonden för kostnader förregleringen, 11. att nämndenbemyndigas meddela bestämmelser om pristillägg, 12. att nämndenbemyndigas bestrida kostnaderna för fiskarnas trygghetspaket, 13. att nämndenbemyndigas bestrida uppbördskostnader m m, 14. att nämndenbemyndigas till utbetala förutsättning av fisk, 15. att nämndenbemyndigas utbetala högst,l milj kr föratt täcka viss del av kostnader som uppståri samband med utredningsarbetet kring en samordnad fiskförsäljning, 16. att regleringen avimport och export av fisk för /87 bestämspå samma sätt som underinnevarande budgetår. 17. att1 förekommande fall högst1 milj kr av de fettvaruavgiftersom tas ut vid härdning av sillolja av Inhemskt ursprung med avdragför vad som kan beräknasåterbetalas vid export överförstill prisregleringskassan för fisk, 18. attfiskprisregleringen görs till föremålför en översyn. Dettaärende har på föredragningav avdelningsdirektören avgjorts av generaldirektörenoch ledamöterna . Därvidhar även avdelningscheferna närvarit. 1985/86: 149 Prop.1985/86: 149 Dnr 320-293/86 BILAGA 1 NORMPRISSYSTEMETS UTFALL 1984/85 Ink 1986-02-2 4 Dnr. Normprissystemet Infördes /82 och har således tillämpats under fyra hela budgetår. Redogörelse för utfallet av regleringen 1981/82,1982/83 resp 1983/84 finns som bilaga till nämndens regleringsskrivelse inför /84, 1984/85 resp 1985/86. Enligt beslut justerades normpriserna upp med 1genomsnitt 1984/85 jämfört med året innan. Härtill kom för en extra höjning av torskpriserna med /kg . Enligt jordbruksnämndens bedömning skulle kostnaden för pristilläggen inom normprissystemet uppgå till lägst och högst . Av nedanstående sarananställningframgår prognostiserade och faktiskamarknadspriser samt fastställda normpriser för /85. /85 erhöll fiskarna i pristillägg för sill , för torsk och för övriga normprissatta fiskslag 80 %av skillnaden mellan normpris och marknadspris. 1 Periodenjul i-december 1984. 2 Periodenjanuari-juni 1985. Som framgår av sammanställningenöverskattade prognosen för sill det faktiska marknadspriset.Sillpriserna sjönk jämfört med aret innan. Marknadsprisetför stor sill blev lägre än det förväntade medan marknadspriset för liten sill blev lägre än det förväntade. 1985/86: 149 Torskprisetutvecklades något gynnsammare änprognosen. Pristillägg för torsk kom i huvudsak att utbetalas endast under hösten1984. Den faktiska pristilläggsutbetalningen förtorsk stannade vid vilket i stort sett överensstämdemed prognosens lägre alternativ. Även för kokräka blev priserna gynnsammare änprognosen. För kokräka utbetalades Inga pristillägg1984/85, vilket överensstämde med prognosen. Övriggrupperna hade prognostiserats att kosta 7,1milj kr 1 pristillägg men kom i verkligheten att kosta . Samnanfattningsvisblev prisutvecklingen för samtliga fiskslag utom försill/strömming gynnsammare änprognosen förutsade. Sill priserna blev lägreän prognosen. Totalkostnaden för pristilläggenav normprissatta fiskslag hade prognosticerats till mellan 66 och 61 milj kr.Utfallet blev och kom således att nära överensstämnamed prognosens högre alternativ. Avnedanstående sarananställning visas fördelningenav pristilläggsbeloppen på olika normprisgrupper.Som framgår erhöll sill av det totala pristilläggsbeloppet1984/85. 36,5 50,3 3,8 0,0 4,5 1.7 3,1 0.0 STATENSJORDBRUKSNÄMND 0218A/1930A 1985/86: 149 Dnr 320-293/86 BILAGA 2 UPPGIFTER RÖRANDE NORMPRISSYSTEMET SAMT REGLERINGSEKONOMIN Ink 1986-02-2 4 Dnr. Fast|täl1d och utnyttjad normkvantitet,total ilandförd och försåld kvantitet samt total ilandföring för si 11/strömming, ton 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Fastställd normkvantitet Utnyttjad normkvantitetl Ilandförd och försald2 - 1 och utlandet* 104100 118 100 97 400 91 500 124 400 139 300 112 700 Kvantitet som hade varitpristilläggsberättigad om ej normkvantitet satt ett tak. Inkl "överskott",dvs kvantiteter som ej kunnat försäljas till minst lägstapriser.samt ej licensierade fiskares ilandföringar. (SCBsstatistik.) UtTandslandningar saknas för1984/85. Pristilläggsberättigade kvantiteter, ton 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Sin/strömming, stor Si 11/strömming, liten Normpriser samt beräknade genomsnittliga jämförelsepriseroch pristillägg, kr/kg 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Sill/strömming,stor Sill/strömming, liten Torsk Sill/strömming,stor Si 11/strömming, liten Torsk KokräkaQvriggrupp ll Qvriggrupp 112 Övriggrupp IIl3Övriggrupp IV* Si11/strömming, stor Si 11/strömming,liten Torsk KokräkaQvriggrupp il Qvriggrupp II2 Qvriggrupp IIl3 ÖvriggruppIV* 1.Grasej, vi ti ing, sandskäddaoch pigghaj. 2.Kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. 3.Kuninel, rödtungaoch bergtunga. 4.Lubb, skrubba och sandskädda. 5.Avser perioden -. 6.Avser perloden 1januari,- . 7.Baserade påuppgifter från de större förstahandmottagarna. Jämförelsepriseroch pristillägg beräknas resp fastställsmånadsvis. Här angivna arsuppgifterär vägda medeltal av månadsuppgifter. 8.För"övriggrupperna" påverkasuppgifterna av förändringar 1 kvantiteterna föringående fiskslag och ärsåledes inte enbart uttryck för prisförändringar. Prop.1985/86: 149 Procentsats av skillnaden mellan normpris och jämförelseprismed 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1.övriggrupp I - IV samt tom 1984/85 även kokräka. Jämförelsepriser och fasta pristillägg, kr/kg Gädda, gös och sik samtfr o m 1984/85 rensad och flådd lake. Abborre, siklöja samt tom1983/84 lake resp /85 annan lake. 1981/82 - 1984/85 åsatteskokräka normpris, se tabell 2. För sötvattensfisk ärunderlaget för beräknade jämförelsepriser begränsat. Regleringsekonomin 1981/82 - 1984/85 samtprognos /86 och 1986/87, milj kr 1985/86 prognos 1986/87 prognos (120,3) - prisregi .avg m m (82,0) (65,0) ( 9,5) ( 7,5) (80,0) (210,5) (90,2) (65,5) ( 7,0) (17,7) Specifikation av prisregleringenskostnader 1981/82 - 1984/85 samt prognos /85, milj kr 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 (60,0) - si 11/strömming ( 5,5) ( 7,0) (90,2)