prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Den föreslagna lagtexten synes innebära att samtliga berörda nämnder formligen skall fatta beslut om sådant elevom råde, vUket för övrigt gäller en gymnasieskola, som är belägen i ett av länen. Nämnden anser detta vara en synnerligen opraktisk lösning, som i 75 Prop.1985/86: 10 sakdessutom synes helt opåkallad. Av lagen bör i stället framgå attlänsskolnämnden i det län i vilket skolan är belägen är beslutande, oavsettelevområdets omfattning. Att beslutet skall fattas först efter samråd medberörda nämnder får bedömas så självklart att det ej behöver regleras i lagen,(Jämför utredningens motiv för att bestämmelsen om nämndernas inhämtande avyttrande från kommunerna kan utgå, s, 127,) Att fråga hänskjuts till regeringenvid oenighet, har nämnden ej något att erinra mot. iÄlvsborgs län anser att det bör övervägas att låta länsskolnämnd - och inte somnu länsstyrelse - fastställa elevområde för högstadium. Länsskolnämndeni anser att eievområde för högstadium skallfastställas av länsskolnämnd. Samma uppfattning har länsskolnämnderna iKronobergs, och , , , , ,och . Länsskolnämndeni lån åberopar lill stöd för sin uppfattning de erfarenheter nämnden harfrån länet i denna fråga. 6.3 Tillhörighet till elevområde Endastden som är bosatt i riket omfattas av skolplikt och rätt tUl utbildning igrundskolan och gymnasieskolan enligt lagens bestämmelser. Fråga omelevområdestillhörighet aktualiseras därför endast när bosättning i riketföreligger. och har tagit upp vissa frågor som främst rör dettagrundläggande krav. Se avsnitt 2.9. Länsskolnämndernai , , , och län tillstyrkerutredningens förslag till enhetliga bestämmelser för ochgymnasieskolan om elevområdestillhörighet. Även länsskolnämnderna i ,och tillstyrker utredningens förslag omelevområdestillhörighet. Det gör också , , ochTrollhättans kommuner. iHallands lån anser att 4 kap. 4 8 bör lyda: "Till ett eievområde hör 1. den som rätteligen är eller bort vara kyrkobokförd inom elevområdet, 2.. " 6.4Skolgång i annan skola än det egna elevområdets 50:Förslaget om enhetliga regler om elevområden för grandskolan och gymnasieskolanskall enligt utredningen inte innebära att man i fråga om minskarvissa elevers möjligheter att få gå i en annan skola än det egna elevområdets.SÖ vill understryka vikten av detta. Svenska kommunförbundethar yttrat sig över 4 kap. 5 och 6 SS som bl. a. handlar om mottagande avelever som visserligen inte Ullhör skolans elevområde men för vilka denifrågavarande skolan ändå är den lämpligaste. anför: Intagningav sädana utsocknes elever är kringgärdad med viss restriktivitet, eftersom iannat fall den kommunala skolplaneringen skulle trasas sönder. Hänsyn tillbarnets personliga förhål- landeneller andra särskilda skäl skall därför vara avgörande. Som exempel Prop.1985/86:10 på sädana hänsyn/särskUda skäl anges i kommentarerna sjukdom i hemmet,söndring i föräldrarnas äktenskap samt aUvariig konflikt meUan hem- Bilaga 5met och skolan. Styrelsen vill här understryka, att enbart en allmän önskan altfå gä i skola i annan kommun inte får betraktas som särskUt skäl. Det bör varafråga om en konkret anledning av personlig art för att intagning i annatelevomräde/skolenhet skall kunna aktualiseras. Eftersom sådan intagningkonsUtuerar rätt lUl ekonomisk ersättning respektive skyldighet att betalainterkommunal skolersättning, skjulskosinader m. m., bör samråd alltid äga rummellan de två kommunerna om giltigheten av det eventuella särskilda skälet föreelevens intagning. I ett skede med vikande elevunderlag på många håll och förundvikande av konkurrens om elever är det viktigt, att reglerna omelevområdestillhörighet och därmed betalningsskyldighet är enkla och striktaoch inte lämnar utrymme för irrelevanta tolkningar. Länsskolnämndeni Ålvsborgs lån konstaterar att utredningens förslag innebär en vissmodifiering av den nuvarande skollagens s. k. mosterparagrafer (förgrundskolan föreskrift i 44 8 andra stycket och för gymnasieskolan föreskrifti 45 8 första stycket). I utredningsförslagets 4 kap. 5 och 6 §8 talas omhänsyn till barnets personliga förhållanden och andra särskilda skäl. Även omdet inte innebär någon egentlig ändring i sak markeras alt elevens bästa skallvara utgångspunkten för bedömningen av vad som är SärskUda skäl. Även länsskolnämnden i finner dellämpligt att i lagtexten klart ange att det är hänsynen barnets personligaförhållanden som i allmänhet skall vara avgörande. i Hallandslän delar utredningens synsätt att vad som är lämpligast för den sökande skallvara avgörande. Länsskolnämndeni : Enligt nämndens erfarenhet föreUgger stor benägenhet fränkommunernas sida att laga emot barn som inle formeUt tillhör det egnaelevomrädet. I ett flertal fall har emellertid nämnden erfarit atttvistigheter uppställ mellan tvä grannkommuner om i vilken kommun en elev skagå. Orsakerna har exempelvis varit att resmöjlighe-tema är bättre till enskolenhet utanför elevområdet på grand av bostadens belägenhet ellerföräldrarnas arbetsresor till den andra kommunen. Grunden tiU tvisten kan ävenvara att familjen flyttat till annan kommun men att föräldrama av olika skälönskar att barnen går kvar i skolan i den gamla kommunen. I delta sammanhang måframhållas att avstånden mellan flera kommuner inom länet är korta och attarbetsplats och bostad ofta är föriagda lill skilda kommuner. Förslaget innebäringen förbättring eller vägledning beträffande lösningar av nyssnämndatvistigheter utan utredningen synes förmoda att dessa tidigt biläggs motbakgrund av kommunernas vilja och även skyldighet till samverkan inomskolområdet. Helsingborgskommun: 15 8 föresläs föreskriften "I en kommuns grand skola skall tas emot barn för vilka denna grundskola är lämpHgast medhänsyn barnets personHga förhållanden eller av andra särskilda skäl". Formuleringen låter påskina att det skulle vara uppenbart vilken grandskola som är bäst för bamet, vilket det i praktiken sällan är i de fall denna föreskrift är tillämplig. En bättre formulering är enligt skolstyrelsen 77 Prop, 1985/86: 10 "bedöms vara" i stället för "är". Ett flertalintrikata faU, t. ex. då föräldrarna har deladvårdnad av barnen, dä kommunikationerna mellan BUaga 5 ochinom näriiggande kommuner enligt föräldrarna gynnar respektive missgynnareleverna, gör det enligt skolstyrelsens uppfattning nödvändigt med en klararelagtext. - Det anförda berör i princip också innehållet i 6 8. Skolstyrelsenhar inget förslag på ändrad lydelse men har velat påpeka att de anfördaparagraferna enligt skolstyrelsens uppfattning kräver en närmare utredning ochen ny formulering. Örnsköldsvikskommun: En mer specificerad motivering till skolgång i annan kommunsgymnasieskola har tagits in i 4 kap, 6 8 första stycket. Den medger skolgång iannat elevområde om denna gymnasieskola är lämpligast med hänsyn sökandenspersonliga förhållanden. Lagen använder f. n. formuleringen särskilda skäl.Enligt utredarna avser lagens nuvarande formulering "särskilda skäl"exempelvis sjukdom i elevens hem eller söndring i föräldrarnas äktenskap somgör att eleven måste vistas på annan ort. Allvarliga konflikter mellan elev ochföräldrar är ett annat skäl som nämns liksom bättre kommunikaUoner. gymnasieområde har det mest frekventaskälet varit inackordering hos släktingar. Därutöver anförs en mängd olika skälav varierande tyngd. Skolstyrelsen förutsätter att rådande praxis skagälla även i fortsättningen, trots den ändrade lydelsen. Ändringen fär inteinnebära att möjligheterna att välja utbildningsort ökar. Vissa orter ärsärskilt attraktiva för ungdomar och de resurser som byggts upp pä de olikagymnasieorterna är dimensionerade efter ett visst underlag som förutsätterrestriktivitet i prövningen av annan utbildningsort än den eleven tillhör. Länsskolnämndeni konstaterar att frågan vilken gymnasieskola en sökande skallhänvisas till i regel är beroende av veder-börandes elevområdestillhörighet.Var och en har dock alltid rätt att söka till skola utanför det egnaelevomrädet. Utredningen betonar mycket starkt, att det är "elevens bästasom främst skall beaktas" när man tar ställning till om han får las in iden sökta skolan. I förslaget till lagtext talas om den skola ".... som ärlämpligast med hänsyn tiU sökandens personliga förhållanden ....". Häriligger en viss motsättning: Å ena sidan skall organisationen (med elevområden)vara avgörande för vilken skola en sökande skall hänvisas till, å andra sidanskall han fritt kunna söka utanför elevomrädet varvid hans ansökan prövasutifrån "vad som är bäst för eleven". Ett avslag innebär då attbeslutsmyndigheten bättre än den sökande själv kan bedöma dennes personHgaförhållanden. En antagning innebär att principen om elevområdestillhörighetsätts ur spel. delar utredningens uppfattning omhänsynstagande till den sökandes önskningar. Nämnden vill dock påpeka altproblemet är svårlöst och att det kan fä praktiska konsekvenser t. ex. dåavslag på en inträdesansökan skall motiveras. Andra problem i sammanhanget ärberörda kommuners kostnadsansvar, utnyttjandet av tillgängligutbildningskapacitet, utformningen av gymnasieskolans organisation m.m. Nämndenär inte beredd att nu föreslå någon ändring i utredningens förslag. 78 lågfrekventa ulbildningsvägar gäUer riksrekrytering. revanliga utbildningsvägar gäller elevområden som är geografiskt mycket Prop.1985/86:10 vidsträckta. Enligt nämndens mening borde det vara möjligt att minskabindningen tiU elevområden genom att successivt öka antalet mindre BUaga 5spridda utbildningsvägar med riksintagning. Hur långt man därvidlag bör sträckasig får bli beroende av erfarenheterna. Genom en sådan åtgärd kan man öka desökandes möjligheter att välja utbildningsort. Västmanlandsläns landstingskommun upplyser beträffande landstingskommunernasgymnasieskolor att det ganska ofta förekommer att personHga skäl åberopas somgrund för skolgång i annat eievområde än det som sökanden tillhör. Det är långtmellan skolenheterna, och sökandens resväg och inackorderingsmöjligheter kantala för skolgång i en annan landstingskommuns gymnasieskola. Halmstadskommun vill med hänsyn till den interkommunala ersättningen ha uttryckligabestämmelser om vilken kommun som skall ansvara för prövningen enligt 4 kap. 5och 6 SS. Länsskolnämndeni föreslår att det i 4 kap. 5 och 6 SS görs tUlägg av innebördenatt det är den mottagande kommunens skolstyrelse som har beslutsbefogenhetenvad gäller frågan om särskilda skäl föreligger att ta emot elev som intetillhör skolans elevområde. Det bör också i bestämmelserna anges altskolstyrelsen i hemkommunen skall ges tillfälle att yttra sig. Ävenlänsskolnämnderna i och föreslår att 4 kap. 5 och 6SS skall förtydligas genom uppgift om att det är den mottagande kommunen sombeslutar. Likaså anser länsskolnämnden i lån att det av lagen börklart framgå att prövningen ankommer på den mottagande kommunen. Beslutsbefogenhetenvad gäller frågan huruvida särskilda skäl föreligger att ta emol sökande sominte hör till skolans elevområde bör enligt länsskolnämnden i länligga hos skolstyrelsen i sökandens hemkommun. Länsskolnämndeni lån anser att det i 4 kap. 5 8 i förtydligande syfte bör anges vUkenmyndighet som skall besluta. Enligt länsskolnämnden bör det ankomma påskolstyrelsen i hemkommunen att - efter samråd med skolstyrelsen i den kommunvars grandskola anges som allemaUv -ta ställning tUl om sistnämnda kommunsgrundskola är lämpligast med hänsyn tiU barnets personliga förhållanden. Omskolstyrelserna vid samrådet dem emeUan har olika uppfattningar, bör fråganemellertid enligl nämndens mening underställas vederbörande länsskolnämndeller länsskolnämnder för prövning. Därigenom skulle dessa säUsynta ärenden påett naturligt sätt komma in under länsskolnämndernas aktiva Ullsyn. Omlänsskolnämnder inte enas, bör frågan underställas SÖ för beslut. Helsingborgskommun saknar föreskrifter om var bedömningen skaU göras eUer beslul skallfattas om en elevs skolgång i annat elevområde än det eleven lUlhör. Kommunenanser att den kommun som tidigare haft eleven och känner elevens förhållandenoch som blir ersättningsskyldig för Prop.1985/86: 10 eleven i en annan kommun måste ha en avgörande inverkan påbedömning och beslut. i och Västmanlandsläns landstings- kommuntar upp frågan om skiljelinjen mellan å ena sidan skolstyrelsens ellerutbildningsnämndens och å andra sidan intagningsnämndens kompetensområden närdet gäller beslut all ta emol elever som inle hör tiU skolans elevområde. Dessaremissinstanser efterlyser klarare bestämmelser därvidlag. Se avsnkt 9.2. 6.4.3Besvärsrätt för den enskilde och för hemkommunen Densom har åberopat särskilda skäl för att enligt lagförslagets 4 kap. 5 eller 6 §tas emot i en grundskola eller gymnasieskola vars elevområde han inte tillhörmen som har fått avslag på sin begäran kan efter överklagande fåavslagsbeslutet prövat av högre instans. Besvärsbeslämmelser finns i 10 kap. Föreskrifternai 4 kap. 7 8 om interkommunal ersättning innebär att elevenskyrkobokföringskommun eUer, i fråga om sådan elev som inte är kyrkobokförd iriket, elevens vislelsekommun är skyldig att betala ersättning tiU annankommun i vars grundskola eller gymnasieskola eleven las emot på grand avföreskrift i 4 kap. 5 eller 6 8. Mot den bakgrunden har en del remissinstansertagk upp frågan om rätt för kommun som blir ersättningsskyldig (hemkommunen)att överklaga beslut av den andra kommunen att ta emot eleven trots all elevenhade kunnat få plats i hemkommunens skola. Länsskolnämndeni konstaterar att förvaltningsbesvär enligt nuvarande skollagsynes få anföras endast över beslut att förvägra någon inträde i skola på grundav bestämmelserna i 44 och 45 §§. Hemkommunen kan alltså inte anföraförvaltningsbesvär över mottagande kommuns beslut att ta emot elev trots attbeslutet fär tiU följd att hemkommunen bUr skyldig att betala ersättning tillden mottagande kommunen. uppfattar utredningens förslag UU 10kap. 1 S på det sättet, all hemkommunen skall kunna överklaga den mottagandekommunens beslul att ta emot elev. tillstyrker en sädan ordning. Länsskolnämndeni konstaterar att besvärsrätt enligt 10 kap. 1 § synes lUlkommaden enskilde men inle dennes hemkommun. anser emellertid att enkommuns beslut att på grund av sökandens personliga förhållanden eUer av andrasärskilda skäl ta emot sökanden som elev i sin grandskola eller gymnasieskolaskaU på framställning av hemkommunen kunna prövas av den staUigaskoladministrationen med tanke på hemkommunens egna möjligheter alt ge elevenönskad utbildning. Jfräven avsnitt 6.5.3. 6.5 Interkommunal ersättning Prop. 6.5.1Kostnadsansvaret och dess koppling till kyrkobokföringen r,., Länsskolnämndeni tillstyrker att kostnadsansvaret konsekvent knyts lill elevenskyrkobokföringskommun eller, i fråga om sådan elev som inte är kyrkobokförd iriket, elevens vistelsekommun. Detta tillstyrks också av länsskolnämnderna iKronobergs, , , , och län samt TCO. Länsskolnämndeni anser att förslaget innebär en klar förbättring i förhållandetill gällande rätt och skulle skära bort de allra flesta anledningar lilltvister mellan kommuner om interkommunal ersättning. i Kalmarlän anser att förslaget undanröjer många tvister om hur bestämmelserna omersättning skall tolkas. Enligt TCO kommer förslaget att dels underlättaregleringen av kostnader mellan kommunerna, dels ge en rättvisare fördelningav elevkostnaderna. Länsskolnämndeni har emellertid invändningar och anför: Vadgäller det kommunala kostnadsansvaret är den enda skiUnaden som finns idagmeUan grundskola och gymnasieskola att i de klara flyttningsfallen (43 5 2 st.av skollagen) inflyttningskommunen skall svara för kostna-dema för utbUdningeni från tidpunkten för inflyttningen, medan, när det gäUergymnasieskolan, kostnadsansvaret följer ändringen i kyrkobokföringen.Skolförfattningsutredningen vill genom den föreslagna ändringen ta bort dennaskiUnad mellan och gymnasieskolan genom att konsekvent styrakostnadsansvaret till kyrkokbokföringskom-munen. Deföreslagna ändringarna av elevomrädesbegreppet medför en viss tidsförskjutningvad gäller övergängen av kostnadsansvaret från en kommun en annan, när enelev i flyttar. anser att kommunerna har ett såstarkt kostnadsmedvetande, att denna tidsförskjutning vad gäUer övergången avkostnadsansvaret kommer av kommunerna att upplevas som orättmätig och orättvis.Det nuvarande elevomrädesbegreppet och kostnadsansvaret för ärnumera etablerat och helt i överensstämmelse med vad som kommunema ansernaturligt. förslag framstår därför som verklighetsfrämmandeoch kan inle Ullstyrkas. Länsskolnämndenkan inte finna att en förenkling av det nuvarande elevomrädesbegreppet kanmotivera en sädan tidsförskjutning vad gäller övergången av kostnadsansvaretfrän en kommun till en annan. Förslaget innebär också en icke oväsentligbyråkratisering av kommunernas hantering av de interkommunala ersättningarnaför elever i de fall, där den nya vistelsekommunen vill haersättning av kyrkobokföringskommunen för nyinflyttade elever. I Uder medstora företagsnedläggelser och krisbranscher kan bygder och kommuner ställasinför stora sociala problem med omplacering och utflyttning avfamiljeförsörjare till andra orter och kommuner i landet. Länsskolnämndenföreslår, att skolförfattningsutredningen överarbetar sitt förslag vad gäller rätt ersättning av elevens kyrkobokföringskom- 81 6 1985/86. Prop.1985/86: 10 mun på det sättet att nämnda Udsförskjutning kan"överbryggas". Inflyttningskommunen bör övertaga kostnadsansvaretför elevens skolgång re- BUaga 5 inflyttningen den nya kommunen oavsett skolform och oavsett vilkenkommun, som är elevens kyrkobokföringskommun. ÄvenHällefors kommun berör tidsförskjutningen av kostnadsansvarets övergång när enelev i flyttar från en kommun till en annan. kommun harinte något att erinra mot de obetydliga ekonomiska konsekvenser somUdsförskjutningen medför. Göteborgskommun tar upp fall där eleven inte är kyrkobokförd i riket. Kommunen anför:Kommun som tagit emot elev som inle är kyrkobokförd inom kommunen, skall harätt till ersättning av elevens kyrkobokföringskommun "eller, i fråga omsådan elev som inte är kyrkobokförd i riket, elevens vistelsekommun" (87). Bestämmelsen får betydelse främst för gymnasieskolans del. Antalet elever somden avser torde vara ganska litet totalt sett men kan i vissa kommuner varaeller bli betydande, t. ex, i kommuner med starkt inslag av invandrare. Då detinte kan uteslutas alt problem beträff'ande fastställelse av interkommunalersättningsskyldighet kan uppslå genom skrivningen "elevsvistelsekommun" i S 7, kan i åsyftade kommuner bestämmelsens effekter bliav icke obetydlig storlek. Förvaltningen anser att detta problem bör studerasnärmare innan proposkion framlägges. i synes 4 kap. 7 8 inte reglera alla länkbarasituationer. Nämnden pekar på faU där en kommun som inle tillhör någonlandstingskommun anordnar utbildning som normall anordnas avlandstingskommuner. 6.5.2 Ersättningensstorlek m. m. Länsskolnämndeni län pekar pä bestämmelsen i 1 kap. 7 8 andra stycket lagförslaget omatt en kommun får besluta att eleverna själva skall bekosta vissautbiidningshjälpmedel. Om i enlighet med denna bestämmelse en kommun uttarersättning av eleverna vid en gymnasieskola för vissa läroböcker, skrivmaterieleller andra utbUdningshjälpmedel bör enligt länsskolnämndens mening avbestämmelserna i 4 kap. framgå att den interkommunala ersättningen iförekommande fall bör reduceras med motsvarande belopp. Enligt länsskolnämndenbör ett förtydligande ske. Västmanlandsläns landstingskommun efterlyser regler om kostnadsansvaret i fall där elevenbyter skola under pågående läsår. 6.5.3 Tvisterom rätt till ersättning och om ersättningens storlek Länsskolnämndeni : Enligt förslagets 4 kap. 8 S andra stycket skall tvisterom interkommunala ersättningar hänskjutas till länsskolnämnden. Förslagetsynes innebära utvidgning i förhällande liU nuläge. Föreskriften i 46 8 2 mom.skollagen har tolkats så att vid tvist har länsskolnämnd kunnat fastställaersättningens storlek, men inte om ersättning skall utgå eUer ej. Länsskolnämndeni utgår frän att det är 4 kap. 7 8 som Prop. 1985/86: 10reglerar frågan huravida rätt interkommunal ersättning föreligger ellerinte och att 4 kap. 8 8 endast rör frågan om ersättningens storiek. Enligt Bilaga 5 länsskolnämnden bör 4 kap, 8 8 förtydUgas. Det kan lämpligen ske genomatt "ersättning" byts ut mot "ersättningens storlek", Av4 kap. 7 8 förslaget framgår att också kostnadsansvaret konsekvent knyts tillkyrkobokföringskommunen. Tvister om ersättning skall - enligt 8 § andra stycket- hänskjutas till länsskolnämnden, I denna del av utredningens förslag kan denenkelt formulerade texten inge tveksamheter. Rent språkligt innebär förslagetatt länsskolnämnden skaU kunna avgöra inte bara fråga om ersättningsbeloppetsstoriek utan även om ersättning över huvud taget skaU utgå. Nuvarande ordning i46 8 2 mom. begränsar nämndens prövningsrätt tUl tvister om med vilket beloppersättning skall utgå. Eftersomfrågor om interkommunal ersättning sammanhänger dels med elevens kyrkobokföringdels med intagning pä särskilda skäl, måste länsskolnämnden vid en allsidigöverprövning enligt utredningens förslag kunna ifrågasätta såväl riktighetenav den faktiska kyrkobokföringen som den mottagande kommunens bedömning av vadsom är särskilda skäl för intagning. Länsskolnämndenär tveksam tiU en sådan ordning av två skäl. Fördel första synes nämnden intekunna med rättslig verkan pröva den fakUska kyrkobokföringen som regleras avförfattning utanför nämndens kompetensområde. För det andra anser nämnden attprövningen av om särskilda skäl föreligger för intagning i skola, till varselevområde eleven ej hör, bäst kan göras lokall. Även om nämnden i och för sigkan ha välgrandade uppfattningar i frågan, torde en gentemot kommunen avvikandeuppfattning som framkommer i efterhand, kunna medföra otrygghet för elever ochföräldrar och icke önskvärda störningar i skolgången. nu redovisade bedömningen har nämnden tagit det för sannolikt, att enmottagande kommun, som förlorar en ersättningstvist därför att de särskildaskälen för intagning omvärderats, inle alltid är beredd att utan ersättningerbjuda eleven fortsatt skolgång. Enligt länsskolnämndens uppfattning ärersättningsskyldigheten för kyrkobokföringskommunen sä klart formulerad i 4kap. 7 8, att någon överprövning ej skall behövas för den ekonomiskaregleringen mellan kommunerna. Länsskolnämndernai , och tillstyrker den föreslagnalydelsen av 4 kap. 8 8, vilken enligt länsskolnämndernas uppfattning innebäratt länsskolnämnd har att pröva såväl huravida ersättning skaU utgå somersättningens storlek. Länsskolnämndeni län konstaterar att den nuvarande lagen ger länsskolnämnd befogenhet att i händelse av tvist mellan kommuner fast ställa ersättningens storlek men inte huravida ersättning skall utgå eller ej. Enligt 4 kap. 8 8 andra stycket i utredningens förslag skall tvister om ersättning hänskjutas till länsskolnämnden. Det framgår inte av texten i övrigt om utredningen avser en direkt ändring i sak i denna fråga. Enligl länsskolnämndens uppfattning innebär förslaget alt länsskolnämnd även skall pröva om ett medgivande att ta emot en elev frän annan kommun är 83 Prop.1985/86: 10 riktigt och om detta med hänsyn till elevens personligaförhållanden eller av andra särskilda skäl är det lämpligaste. BUaga 5 förtydligandei lagtexten på denna punkt. i framstår det som en inkonsekvens attlänsskolnämnden enligt 4 kap, 8 8 andra stycket skaU pröva tvister mellanskolstyrelser, medan SÖ fr, o. m. skaU pröva tvister mellanelev/vårdnadshavare och skolstyrelse. anser attelevs/vårdnadshavares besvär över skolstyrelses beslul borde prövas avlänsskolnämnd. Varakommun är en utpräglad landsbygdskommun och det förekommer i stor omfattningatt barn och ungdom från storstäder med svära sociala problem placeras ifosterhem på landsbygden. Skolstyrelsen konstaterar att många av dessa barn harmyckel stort behov av särskUda insatser i skolan, Placermgen i fosterhem iannan komniun innebär att hemortskommunen slipper skolansvaret för eleven ifråga.