prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För elever i den gymnasialaulbildningen för döva och gravt hörselskadade, om vilken nu gällande avtalslöts , har hitintills ingen interkommunal ersättningbetalats av elevernas hemkommuner. Enligt min mening bör sådan ersättning ulgåäven vid denna sistnämnda ulbildning, vilkel också SÖ föreslagit i sinutvärdering. SÖ har i sin utvärdering framhållitbehovet av fortbildning för lärare och övrig personal för döv- ochhörselundervisningen . Skolstyrelsen i Örebrohar i en skrivelse begärt dels medel förspeciallärarutbildning, dels medel för specialpedagogisk fortbildning med bl.a. inriktning på teckenspråk. Jag ansluter mig till SÖ: s uppfattning ombehovet av fortbildning och föreslår all del särskilda bidrag på 500000 kr.förspecialpedagogisk fortbildning, bl.a. med inriklning på teckenspråk, som utgårför /86, ökas lill I OOOOOO kr. för budgetåret1986/87. Dessa medel bör fä ulgå för vartdera av de fyra följande budgeiåren,dvs. t. o. m. 1990/91. Jag delar SÖ:s syn att denna specialpedagogiskaulbildning eller annan likvärdig utbildning bör ges ett högt meritvärde vidansökan till tjänsi inom den gymnasiala utbildningen för döva resp.hörselskadade i . 7 Bidragtill särskilda kostnader för inbyggd utbildning Prop. För industri och hantverk räknar SÖ med atl statsbidragetper elev och år ' uppgår till , varav . utgör lokal-och maierialkostnadsdel. Medelsåtgängen för uppskattningsvis 7480 elever beräknar jag lill . För handel och kontor beräknas,enligt SÖ, statsbidraget per elev och år uppgå lill , varav 1200 kr.ulgör lokal- och maierialkostnadsdel. Jag beräknar medelsåtgången lill 52933000kr. De lotala kostnaderna för inbyggd ulbildning blir därmed138953000 kr. 8 Bidrag till gymnasial lärlingsutbildning Kommuner som har gymnasieskola med linjer eller specialkurseroch, efter medgivande av SÖ, kommuner som har enbart komvux fär sedan den 1juli 1984 anordna gymnasial lärlingsutbildning som en del av del reguljärautbildningsutbudet. Gymnasial lärlingsutbildning anordas i form av grundutbildning,som oftast är tvåårig. Statsbidrag lämnas lill kommunerna. Verksamhetenregleras i förordningen (1984:622) om gymnasial läriingsut-bildning. Utformningen av en ramkursplan förgymnasial läriingsutbildning bereds inom . Denfortsaita beredningen av frågan bör enligt min mening samordnas medberedningen av förslagen från arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY). Bidragskostnaden för gymnasiallärlingsutbildning beräknas . per elev och utbildningsår. Jag beräknar för uppskattningsvis5915 lärlingar för budgelårel 1986/87 en kostnad av . 9 Statsbidrag till vissa åtgärder för invandrarelever igymnasieskolan Extra undervisning i svenska Statsbidrag utgår per dellagandeelev och läsår. För /87 beräknar jag . till kostnaderför extra undervisning i Svenska i gymnasieskolan. Särskilt statsbidrag enligt förordningen (1983:46) omkurser för invandrarungdom i gymnasieskolan (ändrad 1984:621) Jag beräknar även för näsla budgetår . lillkurser för invandrare. Undervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråk Statsbidrag till kostnader för undervisning i hemspråk ochsludiehandled- ning på hemspråket utgår för varje elev som deltar i sådan verksamhel under läsårel. För hemspråksundervisning i gymnasieskolan beräknar jag . för budgelårel 1986/87. Totalt beräknas för stöd lill invandrarelever . 10 Bidrag till studie-och yrkesorientering (syo) Prop. har för statsbidrag till syo igymnasieskolan tillämpats elt system som innebär all bidrag lämnas med eltvisst årligt belopp för varje elev med undanlag för elever ipäbyggnadsutbildningar och gymnasial läriingsutbildning. Enligt den senaste förordningen(1985:548) i ämnet utgår statsbidrag med . per elev den 15 september1985. Syo-ljänslerna är sedan den 1 juli1984 statligt reglerade. Jag föreslår att beloppet per elev fr. o. m. den Ijuli 1986 knyts till beloppet för arvode för en undervisningstimme enligi AT12: 10. Jag beräknar därför . för syo i gymnasieskolan /87. 11 Bidrag till lokal skolutveckling Liksom statsrådet anfört under anslaget B 8, Fortbildningm.m. finner jag det viktigt all forlbildningsinsalser knyts till del ulvecklingsarbelesom pågår inom gymnasieskolan. För bidrag 2 enligt förordningen(1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m. (omtryckl 1983:416,ändrad 1984:77 och 328 samt 1985: 122 och 539) räknarjag med . Jag har därvid räknat efter samma procentsats (1,66) somför innevarande budgetår. SÖ föreslär att projektet leknikservice, som /85, uividgas till atl gälla alla gymnasieskolor som har fjärdeårskursen av T-linjen. Projeklel innebär alt man försökeråstadkomma etl närmare samarbele mellan små och medelstora företag och skolormed T-linjen. I den treåriga successiva uppbyggnad av projektet som påbörjadesbudgelårel /85 bör därför nu det tredje och sista steget las. Jag biträderdärför SÖ: s förslag aU . anslås lill projektet för budgetåret1986/87. Detta innebär en ökning av slödel lill projeklel med . 12.2 Tvåårig specialkurs Jör yrkesdansare Specialkurs för yrkesdansare startade i /83. Elevplatser för utbildningen ryms inom ramarna.Kostnaderna för lärarlöner beräknas på vanligt sätt under anslagsposten förlärarkostnader för hela gymnasieskolan. Härutöver lämnas elt verksamhetsstöd.För /87 beräknar jag i likhel med SÖ ett verksamhetsstöd om 1,6milj. 12.3Avgift tUl International Baccalaureale Office (IBO) Prop. 1985/86: 100 har är 1981 faltal beslul om anslulningtill IBO i . skall till IBO betala 12000 US Dollars förbudgelårel 1985/86. För /87 beräknar jag kostnaden tilloförändrat 12000 US Dollars (ca . 12.4 Handledning av lärarkandidater Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) genomför påregeringens uppdrag en översyn av ulbildningen på industri- ochhanlverkslärarlinjen och handels- och kontorslärarlinjen. UHÄ har föreslagitatt 18,94 milj.kr. avseende koslnader för ersättning lill terminsförordnadehandledare för utbildningen överförs lill anslaget Dll. Jag biträder UHÄ: s förslag. 72.5 Minskning av statsbidrag Som jag anfört i inledningen får effekterna av strävandenaall begränsa statsutgifterna för gymnasieskolans del las ul i form av enprocentuell nedskärning av statsbidraget. Statsbidraget till gymnasialutbildning utgår till såväl primärkomrhuner somlandstingskommuner. För gymnasial utbildning inom värdområdet ulgår dockstatsbidraget till landstingskommun . Jag föreslår altstatsbidrags-täckningen gentemot primärkommun och landstingskommun för annangymnasial utbildning än inom vårdområdet sänks lill och till landstingskommunför gymnasial utbildning inom värdområdet till . innebär enkostnadsminskning för staten fr. o. m. budgelårel 1986/87 om ca 128 milj. kr. 12.6 Nya syslem för statsbidrag till löner för skolledareoch lärare Min företrädare föreslog i budgetpropositionen 1985förändrade resurssy-slem för skolledning i såväl ungdomsskolan som komvux.Syftet var atl ge skolhuvudmännen frihet vid hanteringen av resurser förskolledare, huvudlärare och institutionsföreståndare. Förslagen, som biträddesav (prop. 1984/85: 100 bil. B 11, B 17. C 3, UbU 16. 18 och 20, rskr 234, 274 och 199), innehöll även förändringar avskolenhelsorganisationen för gymnasieskolan och skulle träda i krafl den I juli1986. avsägs etl nyttsystem för tilldelning av statsbidrag till lärarlöner kunna börja lillämpas.Avsikten var nämligen, som min företrädare aviserade, all kunna föreläggariksdagen förslag om etl schabloniserat och för kommunerna flexiblare syslemäven för lärarlöner under /85. Detla blev av olika skäl intemöjligt. har en promemoria i frågan remissbehandlats. och jag räknar, somjag nämnt i inledningen, med atl kunna återkomma tillregeringen med förslag att föreläggas om ett nylt system förtilldelning av lärarresurser i gymnasieskolan. Detta bör kunna träda i kraftden . Eftersomdetla system på flera punkter har direkt anknytning lill den redan Prop.1985/86: 100 beslutade förändringen av skolledningsresurser, bör förändringarnasam- Bil 10 ordnas i tiden. Förändringen av systemet för gymnasieskolansskolledningsresurser och skolenhelsorganisation bör därför, också den, genomförasden Ijuli 1987. För de ändamål som avses med detta anslag behöver enligtmina beräkningar anvisas medel enligt följande, nämligen för bidrag till 1. lönekostnader för utbildning på gymnasieskolans linjer och specialkurser m. m, 3030012000 2. särskildakostnader för gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebrokommuns gymnasieskola 8 448 000 3. särskildakostnader för gymnasial ulbildning för hörselskadade i kommuns gymnasieskola 2 180 000 4. särskilda koslnader för inbyggd 5. gymnasialläriingsutbildning 68023000 6. speciellaålgärder för invandrarelever 25 781000 7. studie-ochyrkesorientering 50456000 8. lokalskolutveckling 50265000 9. kostnader förlilläggspensionsavgifter 302800000 10. koslnader för sjukförsäkrings- och folkpensionsavgifler 360 063 000 Härutöver behöver anvisas för 11. lönekostnadspålägg 333 080000 12. övrigl 2450000 Jag hemställer atl regeringen föreslär atl I.godkänna den dimensionering avgymnasieskolans direktram och lilla ram för /87 som jag harförordat (2.2),' 2. bemyndigaregeringen all vidta erforderliga ålgärder för alt alla 19-åringar som såönskar skall kunna erbjudas en gymnasieplals /87 (2.2), 3. godkänna vadjag för /88 har förordat om ramar för elevplatser i gymnasieskolan(2.2), 4. bemyndigaregeringen att - i den män arbelsmarknadsskäl så påkallar - för budgetåret1987/88 medge atl tolalramen för elev-platser i gymnasieskolan utökas (2.2), 5. godkänna vadjag för /89 har förordat om planeringsramar för elevplatser igymnasieskolan (2.2), 6. godkänna vadjag har förordal om möjlighet all anordna studier med s. k. långsam studiegång(3), 7. godkänna vadjag har förordat om försöksverksamhel med 145 \0-Riksdagen 1985/86. B-form ulöver vad som anges i läroplanen för atlmöjliggöra under- Prop. 1985/86: 100 visning i vissa "minoritelsämnen" (5.1), Bil 10 8.godkänna vadjag har förordat om försöksverksamhet med ökad samordning av H- och S-linjerna(5.2), 9.godkänna vadjag har förordal om försök med särskild matematikkurs för specielltmatematiskt begåvade elever (5.3.1), 10. godkänna vad jag harförordal om försöksverksamhet med sammanslagning av under årskurserna I och 2 (5.3.2), II.godkänna vad jag har förordat omförsöksverksamhet med lokala allernalivämnen pä N-linjen (5.3.4), 12. godkänna vad jag har förordal om interkommunalersätlning för elever i den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade(6), 13. godkänna vad jag har förordal om beräkningsgrunderför belopp per elev avseende bidrag till studie- och yrkesorientering (10), 14. godkänna vad jag har förordal om en ytterligareminskning av statsbidraget lill driftkostnader för gymnasieskolan(12.5), 15. lill Bidrag till driften av gywna.fiei/co/or förbudgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av 4 . Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. 1984/85 Utgift 336908626 1985/86 Anslag 222270000 1986/87 Förslag 223192000 Ur anslaget ulgår statsbidragenligt förordningen (1983:583) om statsbidrag lill uppföljningsinsalser förungdomar . Enligt förordningen får kommuner statsbidrag för uppföljningsprogramoch administralion (allmänt bidrag). Till arbetsgivare som anställer ungdomarpå ungdoms-platser lämnas bidrag lill ungdomsplats. Till kommunerna lämnasbidrag lill ulbildningsinslag under ungdomarnas perioder på ungdomsplats. Frånanslaget bestrids också kostnader för bidrag till kommuner enligt förordningen(1983:584) om statsbidrag lill ulbildning av handledare för skolungdomar underpraktik på arbetsplats (ändrad 1985:552). Hänvisningen avser avsnitt i föredragandens anförande. Uppföljningsprogram m. m. (allmänt bidrag) Ungdomsplatser Ulbildningsinslag Handledarutbildning -1-1398000 of of of, -(-922000 1985/86: 100 Bil10 För /87 bedömerskolöverstyrelsen (SÖ) atl ca 14000 ungdomar kommer alt ha behov av särskildaåtgärder inom uppföljningsansvaret. SÖ föreslår all etl garantibeloppför kommunerna ulgår för anordnandet av utbUdningsinslag i samband medungdomsplals i avsikt att förbättra kommunernas möjligheter att planerautbildning. Utbildningsinslag bör härigenom kunna anordnas i slörre omfatlningän lidigare. Ulöver prisuppräkning beräknar SÖ oförändrade resurser förutbildningsinslag i förhållande lill anlalet ungdomar. SÖ föreslär oförändraderesurser för handledarutbildningen. SÖ föreslår försöksverksamhelmed integrering av uppföljningsåtgärder i gymnasieskolan och komvux. Försökelinnebär atl statsbidrag för ungdomsplats och utbildningsinslag kan användaslill utbildning av i huvudsak yrkesinriktat slag. SÖ beräknar medelsbehovel underförslagsanslaget Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m. m. fill . () redovisning avkommunernas uppföljningsansvar /85 visar bl.a. all andelenungdomar i åldern i uppföljningsansvaret var 11,av åldersgruppeni (1983). Inom ramen för uppföljningsansvarei ökade antaletungdomar som kom direkt frän , medan de som fyllde18 år minskade frän ca 5000 till något hundratal . En markant minskningav antalet i alla åldersgrupper skedde . Dä börjadevårler-minskurserna i gymnasieskolan. En hel del av de ungdomar som väntade pädessa dellog i uppföljningsåtgärder . Över huvud tagel ärcirkulationen stor under etl är inom uppföljningsansvaret och de därtillhörande åtgärderna. Verksamliet för ungdomar i uppföljningsansvaret läsårel1984/85 (SÖ:s Prop. 1985/86: 100 redovisning) Bil 10 Seplember Mars 1984 1985 Arbeie-visstidsanställningArbeie-tillsvidareanställning Ungdomsplatser Övrigl (uppföljningsprogram,arbetslöshet m. Det kan påpekas atl i genomsnittöver årel fler ungdomar i uppföljningsansvaret fick arbete efleruppföljningsåtgärder /85 . Av lättförklarliga skäl ärdet de äldre som har fått den största andelen arbete. Fler män än kvinnor fickarbeie och fler män än kvinnor fick tillsvidareanställning. En dryg tredjedel av ungdomarna somlämnade uppföljningsansvaret har, enligt SÖ: s redovisning för /85, fortsalt till studier. En fjärdedel har fåll reguljäranställning och ca en femtedel arbeie i ungdomslag. Detta lalar mol den oftauttalade uppfattningen, atl ungdomar inom uppföljningsansvarei i slorutsträckning gär vidare till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mol denna bakgrund och mot bakgrundav all jag tidigare i samband med min anmälan av anslaget B 19. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor föreslagit en oförändral hög direklram beräknar jagalt ell oförändral antal, ca 14000, ungdomar kommer atl behövauppföljningsåtgärder /87. /85 redovisarSÖ all i medeltal 13 700 ungdomar befann sig pä ungdomsplatser, varav hälften fanns inom den offent liga sektorn. Kvinnor var i slörre utsträckning än män anställda inom kommuner och landsting. Fler ungdomar hade föriängning på ungdoms plats () än (). Jag har redovisat minaöverväganden avseende behovel av åtgärdernas omfattning. För 14000ungdomsplatser beräknar jag . Fr.o.m. della läsår är delkommunernas skyldighet alt anordna utbildningsinslag (2). Enligt SÖ har många kommuner svårigheter alt planera sädana dä man inte känner lill hur många ungdomar som kan komma alt delta. Stora krav ställs här pä pedagogiskplanering och genomförande liksom pä organiserandet av utbildningsinslag. Denhelerogena elevgruppen, utbildningens fillfälliga karaktär och den storagenomströmningen av elever i undervisningsgrupperna bidrar till detla. Endast iundanlagsfall har samordning kunnat ske med t. ex. gymnasieskolan. Ämnen av allmän karaktär somsvenska och matematik är inte alternativ till yrkesulbildande ämnen utan i många fall en nödvändig förutsäUning för etl framgångsrikt deltagande i dessa. Planeringen av yrkesutbildande mo ment reser ofta större svårigheter än planering för allmänna ämnen. gänglighetenbeträffande lärare, lokaler, utrustning och undervisningsma- Prop. 1985/86:100 lerial är oftast sämre jämfört med vad som gäller för allmänna ämnen. Del är mol denna bakgrund som SÖföreslär all kommunerna får ett garantibelopp (2) för anordnandet avulbildningsinslag. Beräkningsunderlag föreslås vara halva antaletungdomsplalsveckor som anordnats i kommunen föregående år. SÖ beräknar altkostnaden för del föreslagna garan-libeloppet skall rymmas inom anslagspostensram och begär således ingen ökning av medlen under anslagsposten. SÖ: s förslag bör enligt minmening, godkännas, förutsatt att del inle medför ökade koslnader för staten.Det bör ankomma på SÖ alt fastställa garantibeloppels sloriek för varje kommun.För ulbildningsinslag beräknar jag . Förhandledarutbildning (3) beräknar jag 8 lOOOOO kr. SÖ föreslär ertförsöksverksamhet med satnordiung av uppföljningsåtgärdernas resurser ochgymnasieskolans och komvux (4) för att inom ramen för individuella planer geungdomar möjligheter alt fullfölja en tvåårig gymnasial grundutbildning av, iförsia hand, yrkesutbildande karaktär. En sådan integration skulle underlättamöjligheterna atl ge ungdomarna en formell kompelens. SÖ: s förslag syfiar till en reellsamordning med utbildningsåtgärderna i gymnasieskolan och komvux och inteenbart en formell anknytning av ansvaret för uppföljningsålgärderna lill dessaskolformer. Enligt de gällande bestämmelserna kan skolstyrelsen redan i dagbeslula att knyta den uppföljande verksamheten till en skolenhet medgymnasieskola, komvux eller grundskola. har endast i undantagsfallsamordning kunnat ske mellan åtgärderna inom uppföljningsansvaret ochgymnasieskolan. LA-kurser (lokalt arbetsmarknadsanknulna) som skulle kunna varalämpliga byggstenar i de individuella planerna har varil svåra att anordna pågrund av brist pä årselevplatser. SÖ påpekar ocksä altförsöksverksamheten endast kan röra sädana ungdomar som kan motiveras förvidare studier. Möjligheten till åtgärder i form av uppföljningsprogram ochanställning på ungdomsplals måsle därför behållas för en grupp ungdomarjämsides med försöksverksamheten i försökskommunerna. De ekonomiska utgångspunkterna förförsöksverksamheten är i SÖ: s förslag att de nuvarande statliga resurserna förungdomsplats och utbildningsinslag får användas för att finansiera de ålgärdersom beskrivits i det föregående. För ungdomsplals utgår förnärvarande statsbidrag om . till statlig arbetsgivare) per dagoch berörd ungdom. Vidare utgår bidrag för utbildningsinslag med etl belopp sommotsvarar 0,5 undervisningslimme per elev och ungdomsplatsvecka. Anställning påungdomsplals får vara högsl men kan förlängas med fem månader.Sammanlagt kan därmed för ungdomsplals med utbildningsinslag disponeras högst20484 kr. för en ungdom under ell år. SÖ föreslår all . per elevfär disponeras av kommunen för ätgärder inom försöksverksamheten. Medlen är beräknade på det slalsbi- 149 drag somskulle utgå för ungdomsplals och ulbildningsinslag Prop.1985/86: 100 (= etl läsår). När det gäller de sludieekonomiskaförhållandena måsle en klar uppdelning göras mellan ungdomsplatsarbete ochulbildning i form av praktik på arbetsplats eller inbyggd ulbildning. Liksom skall arbeie på ungdomsplats berättiga till lön och statsbidrag lillarbetsgivaren, medan kompelens-givande utbildning och kompetensgivande praktikär studiestödsberälli-gande. SÖ föreslär en försöksverksamhel omfattande 50 kommunermed början budgelårel 1986/87. För egen del vill jag anföra följande. SÖ: s förslag ligger i linje medriksdagens uttalande (UbU 1984/85:18) atl del är naturligt all desamhälleliga resurser som ställs till förfogande försysselsättningsskapande åtgärder avseende ungdomar i mesta möjliga mån styrsmot gymnasieskolan. Det är viktigt atl man i möjligastemån anordnar utbildningar som motsvarar elevernas önskemål och som leder tillell arbete. De elever som befinner sig i uppföljningsansvaret och somvill utbilda sig har ofta redan sökt till gymnasieskolan men blivitutkonkurrerade. Jag tror således inle all ungdomarna i uppföljningsansvaret harannorlunda utbildningsönskemål än sina kamrater i gymnasieskolan. Det ärviktigt all den preliminära fördelningen utifrån regeringens förslag ochutläggningen av gymnasieregionernas studievägar för det kommande läsårel görsså samlat som möjligl, så all syopersonal och elever kan utgå från enfullständig studievägs-organisation när det gäller valen inför näsla läsår. SÖ: s förslag atl använda statligaresurser för ungdomsplalser och utbildningsinslag för utbildningsändamål kaninte påverka den för del aktuella läsåret fastställda reguljäragymnasieorganisationen utan avser anordnandet av utbildningsmöjligheter ulöverden reguljära organisalionen. Det är vikfigl all man, innan del nu beskrivnaförslaget lillämpas, har prövat möjligheten alt utnyttja en vakansplals i denreguljära utbildningen. Detta medför ju inga extra koslnader utan innebärenbart minskade kostnader för uppföljningsåtgärder. Den föreslagna verksamheten ochutnyttjandet av resursen är avsedd all ske mom ramen för de individuella planersom skall upprättas för ungdomar inom uppföljningsansvaret. Om det nyssnämnda förslaget skulleinnebära inrättandet av nya klassavdelningar bör detla ske inom ramen förnuvarande bestämmelser. Rätt atl anordna sådana lilläggsklasser bör endasl avsesådana studievägar som redan finns inrättade i kommunen. Nya klasser bör fäinrättas endast i den omfatlning som behövs för all bereda gymnasieregionensegna ungdomar under 18 är plats. Mot bakgrund av vad jag nu haranfört föreslår jag alt en treårig försöksverksamhel får bedrivas med börjanbudgelårel 1986/87. Försöksverksamheten bör omfatta högsl 500 platser,beräknade enligt . SÖ bör få i uppdrag att inkomma med enredovisning av verksamheten. Försöksverksamheten bör inle få medföra ökadekoslnader för staten. Regeringen, ellermyndighet som regeringen bestämmer, bör få bemyndi- Prop. 1985/86: 100 gande all utfärda de föreskrifter som behövs. Jaghemsläller all regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har förordat om allkommunerna skall erhålla etl garanlibelopp för anordnande av utbildningsinslag, 2.godkänna vad jag har förordalom försöksverksamhel med samordning av resurserna för uppföljningsåtgärder ochgymnasieskolans resurser, 3.till Bidrag till åtgärder inomkonmiunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m. för budgetåret1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . B 2\. Särskilda åtgärder i gymnasieskolan 1986/87NyU anslag 22 147000 Gymnasieskolantar nu emot i slorl sett alla elever frän . I gymnasieskolan finnsdärför i slörre utsträckning än lidigare elever som har behov av särskildastödinsatser. Enligt () rapport om elevermed svårigheter behövs ökade resurser för stödinsatser.av olika slag i form avbl.a. klassdelning och ökad lärartäthet. Enligt beslut med anledning av förslag i1985 års budgetpro position (prop. 1984/85: 100 bil. B 17.) ulgör resursen för slödunder- visning och samordnad specialundervisning 0,8 veckolimmar (vlr) per 16- resp. 30-tal elever. SÖ har i sin anslagsframställning för budgelårel 1986/87 föreslagit en forlsall ökning av denna resurs lill 1,25 vlr. Ökningen skulle delvis finansieras genom gymnasieskolans andel av anslaget lill särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS). I samband med sin översyn av statsbi dragssystemet för har SÖ ocksä lämnal förslag belräffande SAS-anslaget. Därvid föreslogs bl.a. all huvuddelen av gymnasieskolans SÅS-resurs skulle lillföras förslärkningsresursen, medan medel för bidrag till kostnader för elever med handikapp i gymnasieskolan fortsättningsvis skulle anvisas under det nya SÅS-anslagel. Statsrådet har i avsnillet Vissa gemensamma frågor inom skolväsendet anfört all del nuva rande SÅS-anslaget bör renodlas. Enligt hans förslag skall skapas bl. a. elt anslag för regionala åtgärder för elever med handikapp inom bäde grund- och gymnasieskolan och elt anslag för särskilda åtgärder i . Jag delar hans uppfattning och anser atl gymnasieskolans del av nuvarande SÅS-anslag nu bör föras över till ett nytl anslag. Av olika redovisningar av resursanvändningen har det framgått att en myckel liten del av den för grundskola och gymnasieskola gemensamma SÅS-resursen lillförls gym nasieskolan.