prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Beskattningsreglerna är i vissa situationer otvivelaktigtett hinder för svenska förelags verksamhet i ullandel. Utredningens förslag ärinriktat på all underiätta för de svenska företag, som ägnar sig åt oljeprospekleringoch entreprenadverksamhet i ullandel. har erfarit att verksamhet i form av joint venlureblir allt vanligare i internationella sammanhang. De viktigaste anledningarna - förutom bristen på rättssubjeklivitel - synes vara att risken sprids på fiera deltagare och all det är lättare alt komma in på marknaden i etl främmande land om en eller flera deltagare i verksamheten är hemmahörande i landet. Genom au etl joint venture vanligen inte har rättssubjeklivitel, kan den formen för samarbete vara att föredra framför att, under det föriust- bringande initialskedet, bilda eu särskilt bolag, som är juridisk person, för verksamheten. har deltagande i joint veniures för svenska förelag sannolikt begränsats av alt sådan verksamhet är i utlandet självständigt bedriven rörelse. Om den föreslagna ändringen införs, förutser länsstyrel sen alt svenska företag kommer all delta i joint utomlands i 2 ökande omfattning i allt fler branscher. Utredningenhar (sid 59 och 65-66) funnit övervägande skäl tala för aU Prop. 1985/86: 131bibehålla nu gällande regler för beskattning av filialer resp självständigtbedriven rörelse och att endast föreslå ändring på problemet med jointventures. Del framgår inle klart om utredningen därmed menar alt de inle harför avsikt all ytterligare utreda frågan om skatlemässigl lika behandling avrörelse i utlandet och i . anser att del finns skäl altvidare utreda frågan. Förslaget innebär en ändring av förvärvskällebegreppet.Ändringen -om den genomförs - bör enligl uppfattning i så fallinföras som ett tillägg till punkt 3 i anvisningarna till 18 § kommunalskaltelagen.1 anvisningarna lill 38 § och i punkt 6 anvisningarna till 28 § kommunalskaltelagenbör hänvisas till punkt 3 anvisningarna till 18 §. Utredningen framför uppfattningen alt den föreslagnaändringen inte medför att kontrollen ur laxeringssynpunkt försvåras. Som bekantär del stora problem för skattemyndigheterna att kontrollerautlandsverksamhet. Eftersom projekt i form av joint veniures sannolikt kommeratt öka antalsmässigt om förslaget genomförs, förutser atlkontrollproblem kommer all öka. Dessutom lär ytterligare gränsdragningsproblemtillkomma. behöver man vid underskott sällan fastslå om verksamhetenbedrivs i utländskt bolag eller ej, eftersom del i vilket fall är självständigtbedriven verksamhet. Förslagel innebär all man i varje särskilt fall måste haklargjort atl verksamheten inle drivs i en association med rättssubjeklivitel.Ute på länen torde inte annat än i undantagsfall finnas tid och kompetens förde utredningar som erfordras. har erfarit all del underlag, som finnstillgängligt hos den svenske deltagaren i ett joint venlure, i allmänhet bestårav operatörens faktura på debilerad kostnad eller, om även intäkter finns, enavräkning. För kontroll av att resultalberäkningen är riktig, krävs all man hartillgång lill operatörens underlag och bokföring för projektet. De nödvändigauppgifterna lär knappast vara åtkomliga för svenska myndigheter. En utvidgningav avdragsrätten, så som utredningen föreslår, där kontrollen blir beroende avföretagens välvilja att bistå skattemyndigheterna med uppgifter, framstår somhelt otillfredsställande. Just konlrollsvårighelerna har tidigare använts somskäl för atl begränsa avdragsrällen. uppfattning är därför atldet inte är lämpligt att införa en specialbesläm-melse av den generellaomfattning som utredningen föreslår. Om avsikten är att underlätta för svenskaföretag att delta i större projekt av visst slag utomlands, föreslårlänsstyrelsen all man skapar en möjlighet till dispens från det eljest gällandeförvärvskällebegreppet för utlandsprojekt i de fall del av en eller annananledning anses atl svenskt deltagande skall uppmuntras. Vid ett dispensbeslutkan föreskrivas atl det svenska företaget skall lämna sådana uppgifter allresultatet av projektet kan kontrolleras. Dispens bör lämnas av regeringen. anser det rimligt att t. ex. OK och svenskabyggföretag som i olika samverkansformer, vilka inle har rättssubjeklivitel,bedriver verksamhet i utlandet får avdrag i för underskott iverksamheten. Det är befogat att för dessa typer av företag, vars verksamhetkan främja export av svenska varor och tjänster, införa en gränsdragning mellanfilial och självständigt bedriven rörelse som är bättre anpassad lill formernaför dagens företagsamhet. Den föreslagna kompletteringen av punkt 4 andra stycketanvisningarna 63 till 38 § kommunalskaltelagenkan emellertid enligl mening Prop. 1985/86: 131 medföra icke avseddaeffekter. Den kan l.ex. medföra att en i bosalt ägare till härbefintliga travhästar kan salsa pengar i en i ullandel i någon samverkansform ägdtravhäst och få avdrag i för underskott på sistnämnda travhäst. Ensådan i utlandet bedriven verksamhet måste också vara myckel svår allkontrollera ur laxeringssynpunkt. ,som delar kommitténs uppfattning atl gränsen mellan filial och självständigtbedriven rörelse i ullandel följer förvärvskällereglerna för rörelse i 18 § kommunalskaltelagen,tillstyrker del föreslagna tillägget endast om del konstrueras så atl undantagfrån förvärvskällereglernas krav på gemensam ledning endast kan medges efterdispens från riksskattéverket. Det bör i lagtexten anges att dispens får medgesendast om den i utlandet bedrivna verksamheten kan främja export av svenskavaror och tjänster eller på annat sätt vara till nytta för samhället. Kommitténkonstaterar att det föreslagna tillägget inte torde vara av sådan karaktär attkontrollen ur laxeringssynpunkt försvåras men har inle motiverat sittkonstaterande. Länstyrelseni förordar att skattelättnaderna tills vidare begränsas lillföretag inom vissa branscher och anför; Ombestämmelserna om underskollsavdrag för verksamhet i utlandet ges en sägenerell omfattning som föreslås i belänkandet föreligger risk för missbruk.Därför bör skattelättnaderna tills vidare begränsas till atl gälla endast deföretag som bedriver oljeprospeklerings-, byggnads- och an-läggningsverksamheti utlandet. Även om del nu är ovanligt atl svenska företag samarbetar medutländska förelag i joint venture-projekl, är del inte osannolikt att sådanaverksamheter kan få större omfattning . Joint venlure lär vara enlämplig samarbetsform för svenska företag som önskar etablera sig isydamerikanska länder med hög inflation. Länsstyrelseni län anför följande om kontrollproblemen: Urkonlrollsynpunkl innebär joint och konsortier utomlands särskildasvårigheter. För sådana verksamheter finns normall en särskild bokföring, somupprättas hos någol av de deltagande företagen. Hos de svenska dellagandeförelagen finns normalt endast tillgång till någon form avsammanställningar/rapporter utvisande deras andel i intäkter och kostnader. Dekrav, som ställs i bokföringslagen, på all räkenskapsmalerialet ska finnas iSverige tillgängligt för bl. a. företagets revisorer och för taxeringskontroll,kan knappast upprätthållas på annat sätt , atl bokslut eller annat sammandragav intäkter och kostnader i dessa typer av utlandsverksamhet betraktas somtillräckligt underlag i de svenska företagens bokföring. Länsstyrelsernai , och önskar alt taxeringslagen ändras. Iyttrande över departementspromemorian Beskattning av verksamhet i utlandet (Ds B 1981:10) framhöll svårigheterna all kontrolle ra verksamhet i ufiandet och i tilläggsdirektiven lill skatteavräknings sakkunniga säger departementschefen alt de konlrolltekniska aspekterna ,. bör tillmätas storbetydelse. Skatteavräkningssakkunniga konstaterar i sill Prop. 1985/86: 131 belänkandealt den föreslagna lagändringen inte är av sådan karaktär atl kontrollenförsvåras och har därför inte ansett sig behöva föreslå någon lagändring sommedför förbättrade kontrollmöjligheter. 1 detta sammanhang vill länsstyrelsenpeka på vad som sägs i Prop. 1984/85:32 Om riktlinjer för del framtida arbetetmot ekonomisk brottslighet m.m. På sidan 27 i Bilaga I till propositionen framhållesall för atl motverka den ekonomiska brottsligheten måste kontrollpolitiskaaspekter beaktas i samband med införande av ny och reformer av äldrelagstiftning och atl lagar och förordningar bör i möjlig mån utformas så atlmissbruk förebyggs. Detta principuttalande bör enligt uppfattningbeaktas vid ändrad lagstiftning beträffande beskattning av svenska förelagsverksamhet i utlandet. Allaföretag som bedriver verksamhet från fast driftställe i utlandet bör varaskyldiga att särredovisa resultatet av sådan verksamhet i självdeklaralionenvare sig del är fråga om självständigt bedriven rörelse eller filial.Taxeringslagen bör ändras så att de skattskyldiga åtminstone blir skyldiga attutan anmaning lill självdeklaralionen foga officiell årsredovisning för detutländska företagel innehållande balans- och resultaträkning med tillhörandenoter och förklaringar samt förvaltningsberättelse, liksom upplysning om derasandel i det utländska företaget. Såväl betänkandet av dubbelbeskattningssakkunniga(SOU 1962:59) som departementspromemorian (Ds B 1981:10) innehöll förslag lilländring av 30 § TL av liknande innebörd. Vid remissbehandlingen av Ds B 1981;10 tillstyrkte praktiskt taget alla remissinstanser förslagel om särskildredovisningsskyldighet för företag som har ett fast driftställe i ett land medvilket har ingått dubbelbeskattningsavtal enligt exemptmetoden. Del ärdärför anmärkningsvärt aU de skatteavräkningssakkunniga inte framlagt någotförslag lill lagändring på detta område. Länsstyrelseni län anför: Idetta sammanhang vill påtala all del i taxeringslagen inle finnsnågon skyldighet föreskriven alt lämna separat redovisning för del avförvärvskälla. Filial i utlandet ingår som del av förvärvskällan i den svenskadeklarationen, ibland ulan att det av deklarationshandlingarna framgår altutlandsfilial finns. I promemorian Ds B 1981:10 Beskattning av verksamhet iutlandet m.m. föreslogs införande av ett femte moment i 30 § taxeringslagen medinnebörden, atl filial med fast driftställe i exemptland skall redovisassärskilt. föreslog i sitt yttrande över promemorian alt särskildredovisning skall lämnas för alla fasta driftställen utomlands. Vidkontroll av utlandsverksamhet är det vikligt att skattemyndigheterna fårvetskap om verksamheten . uppfattning är atldel är nödvändigt med särskild redovisning löpande av utlandsverksamheten.Länsstyrelsen förordar därför en generell bestämmelse att utlandsverksamhetäven i filialfallen skall redovisas särskild från verksamheten i . Länsstyrelsenanser atl del finns risk för alt kontrollsvårigheler kan upp komma. Det bör därför i taxeringslagen införas en bestämmelse om alt deklarationsskyldig, som bedrivit verksamhet i ullandel i samverkan med 65 5 1985/86. annan i projekt medgemensam ledning, skall vid deklarationen foga rä- Prop. 1985/86: 131 kenskapsutdrageller någon därmed likvärdig uppställning som visar de intäkter och kostnadersom är hänförliga lill verksamheten. Bestämmelsen kan lämpligen införas i ettnytt 5 mom. i 30 § taxeringslagen. RSVoch i län anser att utredningens förslag all den föreslagnaändringen skall tillämpas retroaktivt talar för att ett dispensförfarande börövervägas. Utredningenhar såvitt avser ikraftlrädandebestämmelser till lagförslaget vad gäller punkt4 anvisningarna till 38 § (att man skall bortse från gemensam ledning vidbedömning av huruvida verksamheten är självständigt bedriven rörelse ellerfilial) föreslagit alt den föreslagna bestämmelsen skall få tillämpas från ochmed taxering. Förslagelom retroaktivitet har överhuvudtagel inle kommenterats av utredningen. RSVfinner detta anmärkningsvärt mot bakgrund av pågående processer ifrågeställningen. Förfarandet ger återigen intrycket av attutredningen närmast varit inriktad på att lösa problemet för aktuella bolag ochger än mer stöd för åsikten att etl dispensförfarande bör övervägas. Länsstyrelseni län anför: Utredningenföreslår att ändringen av punkt 4 av anvisningarna till 38 § kommunalskattelagenskall gälla retroaktivt års taxering. Anledningen härtillhar inle berörts av utredningen. Sannolikt är rel-roaktiviteten föranledd avden framställning som AB m.fl. gjorde till regeringen . Detta tyderpå alt utredningens förslag är inriktat på alt lösa just det problem som de oljeprospekterandebolagen påtalat. Problemet torde inte finnas för mer än etl fåtal svenskaföretag. anser att detta än mer talar för, atl etldispensförfarande är alt föredra framför en generell ändring avkommunalskattelagens regler om förvärvskälla. Länsstyrelsernai och anser förslaget all ändring skallgälla retroaktivt fr. o. m. taxering som olämpligt. Länsstyrelseni län anför. Fleraskatteprocesser med de nuvarande reglerna har drivits avseende de år relroaktivitetenföreslås gälla. avser därför det föreslagna retroaktivaikraftträdandet års taxering beträffande punkt 4 i anvisningarna till38 § som olämpligt. Denna lagstiftning har knappast varit oklar men någraföretag har yrkat avdrag för joint veniure-underskott, vilka vägrats. Möjlighetföreligger för dessa förelag alt inom den gamla lagstiftningen under 6 årutnyttja underskotten som föriustavdrag mot överskott av samma eller andraverksamheter i ullandel. Länsstyrelseni anför: Prop. 1985/86: 131 Del föreslås all de nya bestämmelserna skall tillämpasretroaktivt fr. o. m. ställer sig tveksam lilldetta förslag med hänsyn lill vad som ovan anförts om kontrollproblemen. anser alt även omdel är positivt alt förslaget får tillämpas retroaktivt så uppväger detta inleolägenheterna av den osäkerhet som rått. SBEF vill därtill framhålla atl del är angeläget altfrågan om gränsdragningen mellan filial och självständig rörelse i utlandet nusnarast får sin lösning. Till saken hör därvid all del nu är drygt fyra årsedan departementspromemorian "Beskattning av verksamhet i utlandet"lades fram med förslag som bl. a. syftade fill atl lösa den aktuellagränsdragningen. Även om det är positivt atl det nu framlagda förslagel fårtillämpas retroaktivt, uppväger delta inte helt ölägenheterna av den osäkerhetsom rått . och Swedish MatchAB vill all ändringen skall få tillämpas fr.o. övergångsreglerna måste emellertid utformas på sådant sättalt de åtminstone täcker in de verksamheter som ovannämnda företag i form av jointventure bedriver inom oljeprospekteringsområdel. Detta betyder alt de föreslagnareglerna skall få tillämpning fr. o. m. Med hänsyn lill alt förslagel - som vi ovan påvisat - böruppfattas endast såsom ett förtydligande och inle en egentlig nyordning saknasemellertid varje skäl för att begränsa bestämmelsens tillämpning beträffandetidigare taxeringar än taxering. Förslaget all den nya bestämmelsen skall få tillämpningbeträffande tidigare taxeringar har inle motiverats närmare av kommittén. Någonsärskild motivering kan emellertid knappast anses erforderlig. Bakgrunden, d.v.s.skrivelsen lill regeringen från , AB m.fl. bolag medhemställan om att åtgärder måtte vidtas i den för bolagen uppkomna situationen,lill utredningens direktiv har ju som ovan framhållits givits en mycketutförlig redovisning i belänkandet. Från principiella utgångspunkter måste det anses rikligtatt pä sätt utredningen gjort anknyta lill besvärsreglerna i 100 §taxeringslagen (TL). Att i detta sammanhang tillåta atl taxeringar genom besväri särskild ordning finge brytas upp utan alt tiden härför begränsades torde inlestå i överensstämmelse med svensk förvaltningsrätt. Något principiellt hindermot att låta den nya bestämmelsen få tillämpas beträffande tidigare taxeringarän taxering föreligger emellertid inle om detta kan ske ulan all lagakraftvunnataxeringar behöver brytas upp. Den ovan och i belänkandet redovisade bakgrunden tilllagförslaget reser ju också från allmänna utgångspunkter krav på alt de berörda bola- 57 gens pågående skalteprocesser skall påverkas. Vi hemställer medanledning av det ovanslående alt ikraftträdandebe- Prop. 1985/86: 131 stämmelsernamåtte ändras endast i så måtto all den nya bestämmelsen i punkt 4 avanvisningarna till 38 § KL får tillämpas års taxering. Kommitténhar föreslagit att den nya bestämmelsen i anvisningarna lill 38 § KL skall fåtillämpas års taxering. De problem som uppkommit med anledning av oljeprospekteringsverksamhetutomlands har uppkommit . Då det saknas anledning atlbegränsa ikraftträdandet till taxering föreslår vi att de nyabestämmelserna i anvisningspunkt 4 till 38 § KL skall få tillämpas fr. o. m.1978 års taxering. 4 Beskattningen när exemptmetoden tillämpas Defiesta remissinstanserna delar den i belänkandet framförda uppfattningen omatt behov av klarare regler föreligger. Beträffandedel framlagda förslagel är också de flesta positiva men många remissinstanseranser atl förslagel bör kompletteras i olika avseenden. Flera instanser ärockså tveksamma beträffande den uppfattning om rättsläget som de sakkunnigagett uttryck för. RSVhar i första hand den principiella inställningen att kostnader i utomlandsbedriven rörelse inte i någol fall skall fä beaktas i avdragshänseende ominkomsten av verksamheten i fråga genom ett exemplavtal har undantagits frånbeskattning. Diskussioneni denna del har gällt om 74 § i exemptfallen är tillämplig på både filialfalletoch självständigt bedriven rörelse eller endast på del sistnämnda d.v.s. omett underskott vid filialfallet, trots all ett överskott endast beskattas iullandel, ändå skall få dragas av i . Rent allmänt kan sägas atl om manundantar vinsterna av en verksamhet från beskattning måste motsvaranderimligtvis gälla förlusterna. utredning konstaterade atldubbelbeskattningsavtalen inte brukar innehålla några uttryckliga regler ombehandlingen av underskott men att de uppenbarligen bygger på principen atlden stat som avhänt sig rätten atl beskatta överskottet av en viss verksamhet inleheller skall ta hänsyn till de underskott som verksamheten kan lämna.Utredningen konstaterar också all enligl ordalydelsen i paragrafen föreliggeringen åtskillnad mellan de bägge fallen. Man redogör också för praxis ochdoktrin i hithörande frågor och konstaterar aft avdrag medges i filialfallet. EnligtRVS:s mening är del inle helt klart om praxis har denna innebörd eftersom vissa rättsfall synes kunna ge stöd för att förhållandet skulle vara det motsatta. Lagtexten kan sägas vara helt klar och borde därför tillämpas i enlighet med sin lydelse. RSV anser därför all rättslägel är del atl avdrag inte skall medges i filialfallet. Utredningens tillägg till 74 § bygger helt på all rättsläget är det av utredningen förutsatta. Ifall så inle visarsig vara fallet kommer förslagel att sakna mening. Enligt RSV;s åsikt måste ett svar på frågan om avdragsgillhel föreligger ges innan lagstiftaren kan ta 68 ställningtill förslaget i denna del. Ifall man anser att man inte har lid att Prop.1985/86: 131 avvakta ett avgörande i frågan från regeringsrätten måstelagtexten ändras eller klarläggas så att fullständig klarhet vinns i denprincipiella frågan. I sammanhanget kan påpekas att tidigare utredning ville hatill stånd eU klariäggande och att en majoritet av remissinstansernatillstyrkte förslaget alt kostnader i utomlands bedriven verksamhet inte i någolfall skulle få beaktas i avdragshänseende om inkomsterna av verksamheten ifrågagenom exemplavtal hade undantagits från beskattning i . RSV delar dennaprincipiella inställning. Underförutsättning att rättsläget är det av utredningen förutsatta är det regelsystemutredningen föreslår all föredra jämfört med atl möjligheterna till dubbeltavdrag skall finnas kvar. Under förutsättning atl avdrag inte tillåls kantankegångarna bakom förslaget om "claw back" användas såsom villkorvid ett dispensförfarande. Utredningen har hänvisat till rådande system iutlandet. Elt skäl som mycket starkt talar för den föreslagna lösningen är atllagstiftningen inte skall försämra svenska företags förutsättningar attetablera sig utomlands jämfört med sina utländska konkurrenter. Med hänsyn tillatl förslagel innebär all möjligheterna lill dubbelt avdrag för etl underskotttas bort är RSV, med förbehåll för vad som nedan sägs, berett tillstyrka att förslagelgenomförs i denna del, ifall inle den tidigare principiella ståndpunkten skulleanses ha sådan tyngd alt avdrag överhuvudlaget inte skall medges i exemptfallen. Utredningenhar inte närmare berört frågan om hur underskott som tidigare åtnjutits skallbehandlas ifall filialen omvandlas till akfiebolag eller annat bolag medandelar. Av lagtexten framgår dock att någon återföring inte skall komma tillstånd. Denna frågeställning bör enligt RSV:s mening även den närmare belysas omdel föreslagna systemet skall införas. Förslagetinnebär även atl svenska skalleintressen blir beroende av föriustutjämningsregleri andra länder. RSV ställer sig tveksam till om deUa principiellt kan ansesacceptabelt. Visavi länder utan föriustutjämningsregler skulle delförhållandet inträffa all underskott alltid skulle få dras av i Sverigeoberoende av ifall verksamheten senare skulle ge elt beskattningsbart överskotti del andra landet eller inte. Utredningenhar inte närmare klargjort hur ett administrativt förfarande skall läggas uppeller hur kontrollen av att tidigare åtnjutna underskollsavdrag återförssenare år skall gå till. RSV anser att dessa frågeställningar måste klargörasinnan det föreslagna systemet införs. Desakkunniga har gjort en ingående analys av tillämpningen av 74 § kommunalskaltelagenpå filialer utomlands och drar - med hänsyn särskilt till RÅ 1946 not Fi 141och vissa uttalanden i doktrinen - den slutsatsen alt lagrummet inte begränsarrätlen till avdrag för underskott av filialverksamhet i ett "exempt-land".För egen del anser jag att slutsatsen inte kan accepteras utan vidare. Istället anser jag atl frågan alltjämt får anses som "öppen". Minuppfattning grundar sig på följande. Fördet första talar ordalydelsen i 74 § kommunalskattelagen för atl det inte föreligger rätt till avdrag lill underskottet. Om lagstiftaren hade velat ge lagrummet en så begränsad betydelse som den som de sakkunniga förordar i betänkandet borde detta rimligen ha kommit till uttryck i lagens förarbeten. Så är dock inle fallet. För det andra talat mycket för alt regeringsrätten inte ingick på en prövning av lagrummet i RÅ 1946 not Fi 141. I regeringsrättens motivering anges nämligen inget härom. egentligt skäl för regeringsrättens beslut anges överhuvud tagel inle utan Prop. 1985/86: 131 regeringsrätten anger endast alt AB Regnkappsfabriken,med avseende på vad i målet förekommit, får anses berättigat till avdrag med avseende driftkostnader för verksamheten i . Vidare anges ABRegn-kappsfabrikens filial med firman "American Raincoat Cowpfl«>'"(under-strykningav mig). Det kan således inte uteslutas atl regeringsrätten prövat avdragsrälleni en vidare bemärkelse än den de sakkunniga gör gällande. I stället kanregeringsrätten ha gjort följande bedömning. "Filialen" var nystartadoch den skulle i vissa hänseenden verka för moderbolagels egen rörelse.Driftkostnaderna för filialen utgjorde därför driftkostnader för moderbolaget.Vidare kunde det inle anses vara fråga om otillåten vinst-överföring ellerkapitaltillskott till verksamheten i - d. v. s. beloppet var storleksmässigloantastbarl såsom driftkostnad. Skäl vägra bolaget avdrag för det angivnabeloppet kunde därför inte anses föreligga. Av del nu anförda följer atlregeringsrätten kan ha medgett avdrag för beloppet ulan alt ha ingått på enprövning av 74 § kommunalskaltelagen. Denna tolkning framförs också av sid. 495. Han anför där atl regeringsrätten kan ha betraktatutgiften för fabriken i som en kostnad direkt uppkommen i den svenskarörelsegrenen på samma sätt som vilken annan driftkostnad som helst och allregeringsrätten då inte alls har tagit ställning till hur ett underskott i denutländska rörelsegrenen borde behandlas. Befogenheten i Wingquists tolkningstöds av eu senare räftsfall nämligen RÅ 84 1:16. Målet gällde om svensktmoderbolag, som lämnat räntefria lån till dotterbolag utomlands, var skyldigtatt som inkomst uppta ränta på lånen.