prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Det ursprungliga syftet med regeln var altlånemyndighelerna skulle kunna påverka etl byggnadsobjekl tekniskt ochekonomiskl. har emellertid den tekniska granskningen av byggnadsobjektenhelt flyttats lill byggnadsnämnderna. Ytterligare ett syfte medpåbörjanderegeln har varit alt styra byggandet i liden när bostadslånen varrambegränsade. F. n. pågår enligt en överenskommelse mellanbostadsstyrelsen och en försöksverksamhel i 14 länangående den arbetsmarknadspolitiska styrningen av bosladsbyggnadsverksamheten.Försöksverksamheten innebär att länsbostadsnämnderna i beslut om bostadslånför nybyggnad av flerfamiljshus och gruppbyggda småhus saml vissa ombyggnaderav flerfamiljshus skall ange en av länsarbetsnämnden rekommenderadpåbörjandelidpunkl. Försökel skall enligt uppgift utvärderas . Regeln om påbörjande medför å ena sidan attmöjligheterna att få bostadslån för tekniskt och ekonomiskt goda projekt kanförsvinna, om arbetena har påböriats före länsbostadsnämndens prövning avlåneansökan. Uteblivet bostadslån och räntebidrag får normalt allvariigaekonomiska följder för den drabbade och uppfattas av lånesökanden som orimligthårt. Å andra sidan medför regeln normalt att finansieringen och därmed deekonomiska förulsällningarna för projektet klarläggs innan arbetena påböijas.Della är som nämnts regelns syfte, som får vågas mot nackdelen av all braprojekt som påbörjas för lidigl riskerar att bli utan bostadslån. Påbörjanderegeln bör få en mer ändamålsenligutformning. Som huvud regel bör fortfarande gälla att bostadslån inte får lämnas om arbetena har påböriats när låneansökningen prövas. Undanlag från huvudregeln före slås dock kunna göras om sökanden har haft beaktansvärda skäl för all påbörja arbetena före nämndens prövning, t.ex. genom alt en fördröjning av påbörjandet skulle försvåra ett rationellt genomförande eller leda till ekonomiska förluster för lånesökanden som inte är obetydliga. Vidare föreslås att nämnden under samma förutsättning skall kunna lämna sökan- 43 dendispens atl påbörja arbetena. Någon låneansökan behöver inle ha Prop.1985/86: 100 inkommitlill skall kunna lämnas. Det är Bil. dockvikiigi alt sökanden i beskedet om dispens tydligt informeras om risken föravslag och följderna av della. Den föreslagna ändringen ger sökandenfördelar men innebär också all han riskerar all ell påbörjat projekikan bli ulan bostadslån. Jag förordar att förslagetgenomförs. Jag vill stryka under att lånemyndighelerna även med denna ordningsjälvfallet skall pröva etl projeki enligt samma grunder vare sig det ärpåbörjat eller inte. Det blir därför, som framhålls i departementspromemorian,lånesökanden som har att la ställning till om han vill ta den risk som delinnebär alt börja bygga innan lånemyndighelen har tagit ställning till ansökanom lån. Om lånesökanden inle kan erhålla underliggande kredit somuppgår till av låneunderlagel, kan bostadslånet enligt 30 § första stycketBFF fördjupas. Del innebäratt bostadslånet utökas med det belopp som sökandeninte kan få som reguljärt botlenlån. Den övre gränsen för olika fall avfördjupning anges i 31 §. För nybyggnad av flerfamUjshus är den övre gränsen10% av låneunderlagel och för ombyggnad av flerfamiljshus avlåneunderlaget. Bostadslån för ombyggnad får dock i sin helhet inle översligadel lån som hade kunnat lämnas för en molsvarande nybyggnad. Möjlighelerna allfördjupa vid både ny- och ombyggnad av småhus är väsentligt slörre. Lån för ombyggnad av flerfamiljshusfår fördjupas ulan prövning av sökandens möjlighet all få underliggande kredil(aulomalisk fördjupning), om låneunderlaget uppgår till högst . 1 promemorian anförs följande I denna fråga. Möjligheten atl fördjupabostadslånet för flerfamiljshus har utnyttjats i en mycket begränsad omfattningunder senare år, både vid ny- och vid ombyggnad. Fördjupning vid ny- ochombyggnad av småhus är dock relativt vanlig. Under /84 förekomfördjupning vid ny- och ombyggnad av flerfamiljshus efler behovsprövning bara iJämtlands och . I har länsbostadsnämndennumera överenskommit med boltenlåneinslituten om all underliggande kredit skalllämnas upp till bostadslånets undre gräns vid ny- och ombyggnad avflerfamiljshus. Enligt uppgift pågår överiäggningar mellan länsbostadsnämndeni och bottenlåneinstilulen i samma fråga. Syftet är att nå sammaöverenskommelse som i . Mot bakgrund av det nu anfördaföreslås i promemorian att möjligheten att fördjupa bostadslånet vid ny- ochombyggnad av flerfamiljshus slopas. Av administrativa skäl bör dock denautomatiska fördjupningen behållas för flerfamiljshus. Jag förordar all förslagetgenomförs. Om behovet av fördjupning åter skulle bli aktuellt förflerfamiljshus, får frågan naturiigtvis tas upp fill nya överväganden. övertagandeav bostadslån till egnahem v.-' Prop. Enligt45 § andra stycket BFF gäller vissa begränsningar i fråga om möjlig-heterna attfå överta bostadslånet för den som förvärvar etl eget hem genom köp eller byte.Begränsningarna gäller dock inte för bostadslån som avser energisparåtgärdereller ålgärder för alt minska radondolterhallen. Bestämmelsen innebär att dennye ägaren inte får överta lån med en resterande skuld på . Om del utestående beloppel inte överstiger . får en femtedel avlånet övertas. Överstiger lånebeloppet 18750kr. får den del som överstiger15000 kr. Om det vid förvärvstidpunklen finns flera lån som harbeviljats för fastigheten, skall bestämmelserna tillämpas på det sammanlagdaskuldbeloppet. 1promemorian anförs följande. Den nuvarande "15000 kr.-regeln" medföratt den nye ägaren kan få överta mycket små lån. Om lånebeloppet vidöverlätelsetillfället är exempelvis . kan överlagande medges med enfemtedel av . Administrativa skäl talar mot att såsmå lån skall kunna få överläs. Med den möjlighet som finns alt ta upp nya lånpå kreditmarknaden vid fastighetsöveriålelser finns del inte något skäl atlmedge övertagande av lån som efter minskningen med . år mindre än10000 kr. "15000 kr.-regeln" bör därför ändras så atl övertagandeinte skall medges om det kvarvarande lånebeloppet efter minskningen med 15000kr. Om del finns flera statliga lån som har beviljatsför fasligheten, bör bestämmelsen även i fortsättningen tillämpas på del sammanlagdaskuldbeloppet. Något skäl för alt undanta bostadslån som avserenergisparåtgärder eller åtgärder för alt minska radondolterhallen fråntillämpningen av "15000 kr.-regeln" fmns inle. Därför föreslås ocksåatl särregleringen för dessa lånetyper slopas. Jag förordar atl även della förslag genomförs.Förslaget leder lill atl antalet lån i bostadsverkets länestock minskarsnabbare än vad som eljest skulle vara fallet. Jag vill understryka att lån avdenna storlek antingen är subvenlionsfria eller att subventionen år så litenatt den bara marginellt påverkar boendekostnaden. Jagövergår slutligen lill ett förslag om alt slopa den s. k. köpeskiilingskonlroilen. Enligt 45 § tredje stycket BFF kan köpeskillingensstorlek i vissa fall vara etl hinder för en ny ägare alt helt eller delvis fåöverta bostadslån för småhus som skall bebos av låntagaren. Om den nye ägarens förvärv sker fråndagen för lånets utbetalning, krävs för övertagande förutom att kommunen haråtagit sig förlustansvar enligt 19 § BFF för lånet också att köpeskillingenanses godlagbar. Prövningen av frågan om köpeskillingen är godlagbar görs avlänsbostadsnämnden. Vid prövningen beaklas dels den ursprungligen godtagnaproduktionskostnaden, dels försäljningskostnader, förbättringar och 45den allmänna ökningen av nybyggnadskostnaderna. Ävenom förvärvet sker efler för lånets utbetalning Prop. 1985/86:100 krävs i princip att kommunen åtar sig ansvar enligt 19 § BFF för att lånetBil. 13 skall få överläs. Om kommunen vägrar att åta sig sådant ansvar utgöremellertid delta inte något hinder för övertagande, om denna vägran beror päalt köpeskillingen enligt kommunens bedömning inle är godtagbar. Om den nyeägaren i elt sådant fall övertar lånet, skall räntebidraget dock upphöraoch den återstående amorteringstiden förkortas med en tredjedel. Ipromemorian anförs följande. Regler om köpeskillingskontroll av statsbelånadegruppbyggda småhus fanns på 60-talel fram och återinfördes isamband med bostadspolitiska reformer (prop. 1974: 150, CU 36, rskr372). Reglerna om köpeskillingskontroll av statsbelånade småhus somlånesökanden skall bo i (styckebyggda småhus) infördes däremoi så sent som år1979 (prop. 1978/79:55, CU 7, rskr 119). Detta gjordes samiidigt med atlreglerna för köpeskiilingskonlroilen skärptes. Syftet med köpeskillingskontrollen är att förhindraoskäliga kapitalvinster och motverka spekulation. har lidigare utvärderatköpeskillingskontrollen och dess fillämpning samlförsta kvartalet 1982. Enligt utvärderingen motsvarade då den faktiskaköpeskillingen för gruppbyggda småhus av den köpeskilling som kangodtas enligt 45 § tredje stycket BFF. För styckebyggda småhus var motsvarandevärde . I del sammanhanget redogjorde styrelsen också för vissa problemmed att fastställa en godtagbar köpeskilling för styckebyggda småhus. Motbakgrund av de uppgifter som hade lämnats föreslog styrelsen att köpeskillingskontrollenför styckebyggda småhus skulle upphävas. Frågan om slopande av köpeskillingskontrollenbehandlades i prop. 1982/83:100 (bil. 1 propositionen framhölls alt fråganborde övervägas ytterligare och all ställning inte borde las förrän man bättrekunde överblicka bl.a. effekterna på prisutvecklingen av vissa ändringar avlånereglerna m. m. samt den pågående skaltereformen. Bostadsslyrelsen har i avsikt all belysaköpeskiUingskonlrollens nuvarande betydelse gjort en ny undersökning, somavser överiåtelser t. o. m. andrakvartalet 1985. Undersökningen, som har utförts som en enkät till samtligalänsbostadsnämnder, redovisas i anslagsframställningen för /87och avser både gruppbyggda och styckebyggda småhus. I enkäten efterfrågadeshur många överiåtelser som hade avstyrkts på grund av attköpeskillingskontrollen hade utövats och hur många överlåtelser som totalthade prövats. Enkäten gav vid handen atl endast två överlåtelserhade hindrats på grund av köpeskillingskontrollen och att man hade haft totalt7 346 överlåtelser . föreslår med hänsyn tillresultatet av denna undersökning all köpeskillingskontrollen för styckebyggdasmåhus avskaffas. Med hänsyn till att köpeskillingskontrollen intelängre synes vara nöd vändig som ell medel för all påverka prisutvecklingen på stalligl belånade 46 småhus,föreslås i promemorian att den upphävs för både gruppbyggda och Prop.1985/86: 100 styckebyggda hus. En följd av delta är atl även den kommunalaköpeskil- Bil. 13 lingskonlrollen bör slopas, vilket innebär altförordningen (1980:333) om ändrade lånevillkor vid övertagande av vissabostadslån rh: m. kan upphävas. Denna förordning avser småhus som är belånadeenligt äldre låneformer. Jag förordar alt åven detla förslag genomförs. Omprisutvecklingen på småhus skulle motivera det, kommer jag emellertid attsnabbt ta upp frågan om atl återinföra en köpeskillingskontroll. Överlåtelserav aktier eller andelar i allmännyttiga bostadsföretag Länsbostadsnämndenkan enligt 5 § BFF godkänna bostadsföretag som allmännyttigt under fömtsättningatl kommunen tillskjuter och utser samtliga ledamöter iförelagets styrelse. För att elt sådant godkännande skall komma i fråga krävsdessutom att företaget är etl bolag eller en stUlelse och arbetar utan enskiltvinstsyfte. Av övergångsbestämmelserna till BFF framgår all som allmånnyttigtbostadsförelag anses även sådant företag som godkänts som allmännyttigt föreden . Enligt de äldre bestämmelserna (5 § bostadslånekungörelsen)fick bolag eller stiftelse som arbetade utan enskilt vinstsyfte samt undersamverkan med och tillsyn av kommunen, godkännas som allmännyttigt bostadsföretag.Som ytterligare förutsättning gällde att kommunen utsåg mer än halva antaletledamöter av företagets styrelse och att övriga styrelseledamöter utsågs avpersoner eller förelag som var fristående i förhållande till egentliga byggnadsföretagarintressen. I samband med granskning av översynen av BFF ochBLP har frågan om varaktigheten av ett godkännande som allmännyttigtbostadsföretag uppmärksammats. Del finns inle några bestämmelser som anger hurgodkännandet påverkas t. ex. av en överlåtelse av aktier eller andelar i etlallmännyttigt bostadsförelag som drivs i bolagsform eller av någon annanförändring av fömlsättningarna för godkännandet. Vid överlåtelse av en fastighet som är statligtbelånad får den nye ägaren, enligt 45 § BFF, ansöka om övertagande avstatslånet. Beviljas ansökan om övertagande skall den nye ägaren betalatillbaka den del av lånet som han inle skulle ha varit berättigad till om låneti stället hade beviljats honom (46 § BFF). Motsvarande.bestämmelser saknas fördet fall alt aktier eller andelar överlåts i ett bolag som äger stadigtbelånade fastigheter. Såvitt gäller stiftelser aktualiseras inle denna frågaeftersom endast fastigheterna kan överlåtas i etl företag som drivs i dennaform. Jag anser atl del är otillfredsstäUande attlikartade situationer behandlas olika när det gäller allmännyttigabostadsförelag beroende på vilken företagsform de drivs i. Jag föreslår därföratl bestämmelser införs i BFF som gör det möjligl alt återkalla godkännande avetl förelag som allmännyttigt, om aktier eller en andel i förelaget överlåtstill annan än en kommun eller om de fömtsättningar som gäller för godkännandeinle längre föreligger. Vidare föreslår jag alt en bestämmelse införs som möjligt atl jämställa överlåtelser avaktier eller andelar i allmännyttiga bolag med 47 överlåtelserav bolagets fasligheler när det gäller villkoren för bostads- lånen.De nya reglerna bör träda i kraft och gälla överlä- Prop.1985/86: 100 lelser som äger rum fr.o. Konsumentskyddvid nybyggnad av småhus Sedanår 1981 gäller som villkor för bostadslån för nybyggnad av gruppbyggda småhusall köparen tillförsäkras elt med hänsyn till allmänna konsumentintressenfillfredsställande skydd i avtalsförhållandet med säljaren. Riksdagenbeslutade (CU 1980:29, rskr 244) all införa villkoret efter förslag i prop.1980/81:100 (bil. I propositionen anges riktlinjerna för att villkoretskall anses uppfyllt. I propositionen konstaterades att lånevillkoretlorde anses uppfyllt om slandardvillkoren ABS 80 (Allmänna bestämmelser försmåhusentreprenader, där enskild konsument är köpare) med tillhörandekonlraktsformulär tillämpas med en tvåårig garantitid. Dessa standardvillkorhar tillkommit efler förhandlingar mellan , ochSvenska kommunförbundet saml parterna på småhusmarknaden. Når lånevillkoret infördes fanns tvåkonlraktsformulär utarbetade. Det ena avser fall då köpare av statligt belånadegrupphus köper marken av någon annan än entreprenören, och det andra avsersådana förvärv som omfattar både tomt och hus. I propositionen angavs atl etlkonlraktsformulär för småhus som skall bebos av lånesökanden (styckebyggdasmåhus) var under utarbetande. Därför begärdes bemyndigande att införadet nyssnämnda lånevillkoret för styckebyggda småhus när kontrakts-formuläretvar klart. En överenskommelse om ett kontraktsformulär förstyckebyggda småhus har numera träffals av de parter som enade sig om ABS 80.Enligt formuläret är delta i första hand avsett för de fall all säljaren påtotal- eller generalentreprenad svarar också för såväl byggnads- sominstallationsarbeten. Med det nytillkomna kontraklsformuläret finnsförutsättningar för all nu utvidga lånevillkoret till styckebyggda småhus därsäljaren uppför huset på total- eller generalenlreprenad. Jag vill informerariksdagen om att jag kommer atl föreslå regeringen att villkoret uividgas tilldessa fall, att gälla fr.o. Bostadslånför eget arbete vid ombyggnad av fierbostadshus Bostadslånelsstorlek bestäms på gmndval av etl i särskild ordning faslslälli låneunderlag.Vid ombyggnad gäller alt låneunderlagel skall motsvara den ombyggnadskostnadsom länsbostadsnämnden godkänner. I den godkända ombyggnadskoslnaden ingår bådemalerial- och arbetskostnader. Beträffande flerbostadshus ingårarbetskostnaderna oberoende av vem som utför arbetet. 1 fråga om småhus gälleratl arbetskostnader får ingå i låneunderlagel endast om arbelel utförs av någonannan än lånesökanden. Bosladsstyrelsen har i åtskilliga ärenden ombostadslån för ombyggnad av flerbostadshus uppmärksammat all sökanden har motiverat stora skill- 48 nåder mellan uppgiven ochverifierad kostnad med att eget arbete har Prop. 1985/86:100 ulförts i projektet. Sökanden fårpå della sått ett lån till kraftigt subven- Bil. 13 tionerad ränta som hanfritt kan förfoga över för konsumtion eller investering. Mol denna bakgrund harbostadsstyrelsen föreslagit atl eget arbete inle skall få belånas vid ombyggnadav flerbostadshus. Jag ansluter mig lill styrelsens förslag och förordar atlvid ombyggnad av flerbostadshus arbetskostnader får ingå i låneunderlagetendast om arbetet utförs av någon annan än lånesökanden i de fall denne är enprivatperson eller enskild firma. Om lånesökanden är elt handels- ellerkommanditbolag bör i låneunderiaget inle få räknas in sådant arbete som utförsav någon av delägarna i bolaget. Det kommunala infiytandet i bostadsrättsföreningar har som sin mening gett regeringen till känna(CU 1982/83: 25, rskr 275) alt del finns anledning att utvärdera effekterna avatt kommuner, enligt lagen (1947:523) om kommunala ålgärder lillbostadsförsörjningens främjande, sedan den är skyldiga all utövainsyn i vissa bostadsrättsföreningars verksamhet. Regeringen har med anledninghärav gett bostadsslyrelsen i uppdrag atl, med beaktande av vad som har anförtsav civilutskotlet i frågan, kartlägga och till regeringen redovisa effekternaav införandel av nämnda skyldighet. Enligt uppdraget borde karlläggningenbelysa bl.a. vad den ändrade ordningen har inneburit i fråga om kommunernasmöjligheter att vid bildandet av bostadsrättsföreningar ställa krav i syfte alllillgodose kommunens bostadspolitiska intentioner, och i fråga om skyddet förstatens lånefordran. Bostadsslyrelsen redovisadeuppdraget i seplember 1985. Av redovisningen framgår i huvudsak följande. Med anledning av uppdraget begärdestyrelsen yllrande från fyra länsbostadsnämnder och 30 kommuner. Yttrandenaborde enligt styrelsen belysa bl.a. - vad denuvarande bestämmelserna har inneburit i fråga om kommunernas möjligheter altvid bildandet av bostadsrättsföreningar ställa krav i syfte atl tillgodosekommunens bostadspolitiska intentioner, - bestämmelsernasinverkan på skyddei för statens lånefordran och - i vilkenutsträckning nybildning av bostadsrättsföreningar har förekommit under de tresenaste åren dels i samband med nyproduktion, dels genom ombildning frånhyresrätt lill bostadsrätt. Svar inkom från samtliga fyralänsbostadsnämnder och från 25 av kommunerna. Dessulom inkom ett yttrande frånSveriges Bostadsrättsföreningars (). Av kommunernas yttranden framgickatl de nuvarande bestämmelserna i flertalet kommuner inle har haft någonnegativ inverkan på kommunernas möjligheter atl ställa krav vid bildandel avbostadsrättsföreningar i syfte alt tillgodose kommunens bostadspolitiskaintentioner. När det gäller bestämmelsernasinverkan på skyddet för statens låne fordran hade endasl sju av de tillfrågade kommunerna uttalat sig. 4 1985/86. dem ansåg atlbestämmelserna inte hade haft någon negaliv inverkan i Prop. 1985/86: 100 della avseende, medan två var av motsatt uppfattning. Endast tre av de tillfrågade kommunerna angav atlde, före , hade vägrat bostadsrättsföreningar insyn.Tjugo kommuner angav atl de aldrig hade vägrat sådan insyn, medan två inleuttalade sig i frågan. Belräffande anlalet nybildade bostadsrättsföreningarunder de tre senasle åren hänvisar styrelsen till de lämnade svaren och anföralt det är omöjligt alt uttala sig i frågan om de nya bestämmelserna har haftnågon inverkan på föreningsbildningen. Enligt styrelsen framgår det av de avgivna svarenatt tolv av kommunerna anser atl de nuvarande bestämmelserna kan behållas ulanolägenhet, medan tre kommuner anser atl man bör återgå till den gamlaordningen. Av länsbostadsnämnderna ansåg två atl de nuvarande bestämmelsernaborde behållas, medan en ansåg all man borde gå tillbaka till den gamla ordningen.Slutligen ansåg SBC alt de nu gällande bestämmelserna borde behållas. Styrelsen anser att bedömningen av kommunernasinflytande, före respektive efler den , i princip bör grundas påkommunernas egen uppfattning i frågan och att denna i hög grad synes varaberoende av om den kommunala insynen fidigare har använts som ett redskap förbostadspolitisk styrning eller inte. Styrelsen anför vidare alt den aktuellafrågeställningen torde ha en begränsad betydelse i elt slorl antal kommunerdär nyproduktionen är låg eller där den i huvudsak uiförs av defolkrörelseko-operativa riksorganisationerna. Styrelsen drar därför slutsatsenatl de gällande bestämmelserna inle upplevs som någon stark begränsning av detkommunala infiytandet. I detta sammanhang pekar styrelsen också på kommunensmöjligheter att i annan ordning påverka bostadsförsörjningen genom en aktivmarkpolitik och med stöd av markvillkoret. När det gäller bestämmelsernas inverkan på skyddeiför statens lånefordran, framhåller styrelsen alt underlaget för en sådanbedömning är mycket begränsat. Styrelsen konstaterar emellertid för egen delatl några förlusler på lån lill bostadsråltsföreningar efter den 1 juli 1982inte föreligger. Detla kan emellertid inte tolkas till fördel eller nackdelför de gällande bestämmelserna. Förlusterna på lån lill bostadsrättsföreningarhar generellt sell varil försumbara . Några motiv för en återgång tilltidigare gällande regler kan således inte utläsas ur kredilrisksynpunkl enligtstyrelsen. Sammanfattningsvis anför styrelsen att utredningeninte ger belägg för att en återgång till äldre regler skulle vara påkallad frånde utgångspunkter som har angetts i regeringens uppdrag. Jag anser för egen del att styrelsens kartläggningger vid handen att det inle finns skäl alt ändra nuvarande bestämmelser. Jagvill i sammanhanget, liksom bosladsstyrelsen, peka på att en kommun kan användamarkvillkoret som ett inslrumenl för att främja sina bostadspolitiska syften. I detla sammanhang vill jag också la upp frågan omden lid under vilken kommunen skall utöva insyn i bostadsrättsföreningar somförvallar statsbelånade bostadshus. Bostadslåntill en bostadsrättsförening lämnas av låneunderla- 50 - föreningen arbetar ulan enskillvinstsyfte, Prop. 1985/86: 100 - från föreningens bildande merän halva antalet ledamöter representerar Bil. 13 bosladskooperativriksorganisation eller förening som är ansluten lill en sådanorganisaiion, eller i annal fall; som är fristående i förhållande tillbyggintressenler, - minsl en av kommunen utseddledamot och suppleant för denne ingår i styrelsen under liden från föreningensbildande lill dess att har förflutit från utbetalningen av lånet, - kommunen , jag harnämnt, ulser minsl en revisor och suppleant för denne. När det gäller föreningar som ansöker om bostadslånför ombyggnad är del lillräckligl alt den kommunala insynen finns från det attlåneansökan ges in. Av bestämmelserna om insyn, vilka finns i26 § BFF, och av tillämpningsföreskrifter framgår all denkommunala insynen, efter medgivande av länsbostadsnämnden, får utövas genom s.k. rapportör i stället för genom styrelseledamot. Det framgår också altgranskningen av föreningens ekonomi och räkenskaper får göras av kommunaltorgan i stället för av revisor, efter medgivande av nämnden. Bestämmelsen om alt den kommunala insynen skallfinnas under infördes (prop. 1977/78:93, CU 28, rskr265). gällde alt sådan insyn skulle finnas under lånets hela löptid.Föredragande statsrådet anförde i prop. 1977/78:93 (s. 172) att erfarenheternavisade att tiden för representation kunde begränsas ulan att mandärmed eftersatte de intressen som motiverar denna insyn. Vidare anfördestatsrådet alt föreningen med tillsynbör ha vunnit sådan kunskap och erfarenhet av förvaltning alt en insyninte längre är motiverad.