prop · G903121 · 1985-12-31 00:00:00 — FRNeller eventuellt del föreslagna konsumenlfommet bör istället få ansvar förforskningsstimulerande verksamhet. Vi har däremol inga invändningar mol atlKOV aktivt samverkar med anslagsgivande organ som FRN, , STU m. m. Vi ärdock eniga med utredningen om all KOV inte bör ha en forskningsrådsfunktion,men vi tvivlar på att KOV som sektorsorgan ens bör liUdelas övergripande ansvarför konsumenlforsk-ningsutveckling, forskningssamverkan och forskningskontaklerav oUka slag. Vi tycker naturligtvis atl KOV även bör ha resurserför utredningsarbete i egen regi eller genom utomstående utredare. Lundsuniversitet, samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden Blandde diskutabla förslagen hör kommitléns slutsals alt börtilldelas anslag för konsumentpolitisk forskning och beträffande dennaforskning ges en samordnande funktion. Det framgår inte varför "samordnadeinsatser" skulle vara nödvändiga, som kommittén påslår, eller ensönskvärda. Vidare är det obestyrkt atl "ell långsiktigt bättrekunskapsunderlag" bättre åstadkommes genom seminarier, stöd liU publikationerosv. än genom t.ex. inrättande av tjänster för konsumenlekonomisk forskning. Närdel gäller forskningen och den högre utbildningen delar vi i stort den bild som ges i betänkandet. Den förstärkning som gjordes i slutet av 70-lalet av basorganisalionen för konsumentforskning hade en god avsikt, men genomförandel kom atl bli mindre framgångsrikt. Av de tjänster som planerades kom endasl en del atl inrättas. De faktiskt tillsatta tjänslema spreds över olika universitet och institutioner, vUkel gjorde atl konsumenl forskningen aldrig blev ell enhetligt forskningsområde ocn någon kritisk massa för forskningen kunde därmed ej uppstå. Forskarassistenlljänslema kom dessutom som fakultelstjänsler att bollas mellan olika institutioner, vUket gjort dem rotlösa och utan kontinuitet. Fömtsättningarnaför en aktiv och framgångsrik forskning inom elt Prop. 1985/86:121 ämnesområdeär, som utredningen framhåller, ekonomiska resurser, kompetenta forskare,stimulans för forskning och etl avnämarintresse. har stimulansenför konsumentpolitisk forskning definitivt mattats av liksom avnämarintresset.Konkurrensen om de ekonomiska resurserna har hårdnat. För problemorienterade,tvärvetenskapliga projekt är det över huvud taget svårt att få anslag från destora fondema, vilket givetvis drabbar den konsumentpoUliska forskningen. Föralt tUlgodose forskningsintresset föreslår utredningen alt KOV som sektororganskall få möjlighet atl engagera sig i forskningsfrågor och handhaforskningsanslag. På den punkten delar vi inte utredningens syn. Det kan pågoda gmnder tfrågasättas om KOV eller kan skaffa den kompelenssom forskningsstimulerande och forskningsfinansierande verksamhei kräver. Ensom vi ser del mer påtaglig väg vore att tiUdela t. ex. FRN öronmärkta resurserför konsumentekonomisk forskning. FRN har erfarenheter och kompetens för att hanteradenna typ av verksamhet på ett professionellt sätl. Göteborgsuniversitet, samhällsekonomiska fakultetsnämnden Enkontinuerlig forskning rörande konsumenternas beteenden och marknadensfunktion och verkningsförmåga behövs även i framliden på universiteten ochytterligare forskningsmedel är givetvis välkomna. Dessa forskningsmedel bör dåhelst ges hell fritt utan någon slyming från sektorsorgan. Det skall vara denindividuella forskarens intresse som styr forskningen. BestäUningsforskningkan läll leda till snedvridningar. Del vore alltså lämpligl om förstärkningarav medel för konsumenlforskning kanaliserades via forskningsråden. Linjenämndenför barnavårds-, hushålls- och textillärarUnJerna samt linjen för kost ochnäringsekonomi Detär positivt alt kommittén betonar det hushållsekonomiska perspektivet ochvikten av både grundläggande och tillämpad forskning från detta perspektiv. Eftersomområdet är av tvär- och mångvelenskaplig karaktär vill nämnden understryka viklenav organiserade kontakter mellan olika forskare inom området. ansvarsområde framgår områdets karaktär tydligt i ljuset avhushålls- och lextillärares arbetssätt och ämnesområden inom vilka allaaspekter på hushållet belyses (t.ex. kost, hygien, boende och miljö,konsumeniekonomi, samlevnad och textilkunskap). Linjenämndenvill gärna understryka behovet av ökad forskning inom området ochnödvändigheten av atl forskartjänster inrällas för hela eller delar av områdel. 1985/86: 121 Kunskapsutvecklingeninom konsumentforskningen kan knappast - varken kvantitet eller kvalitet -betecknas som särskilt gynnsam. Utredningen har också identifierat väsentligakunskapsbrister inom följande områden: Effekten på hushåUens inköpsvanor avdetaljhandelns och vamdislribulionens strukturförändringar, hur hushållenanvänder sina resurser i form av pengar, arbetskraft, tid och kunskaper,reklamens utveckling, funktioner och effekler saml hur konsumenternas behov ochkrav bättre kan tillgodoses vid produktutveckling och produktutformning. Eltviktigt skäl lill dessa kunskapsbrisler är att ämnesområdet inte är riktigtetablerat vid Universilel och högskolor vilket försvårar rekryteringen avforskare liU ämnet. Detär därför en angelägen uppgift att söka stimulera forskning av hög vetenskapligkvalitet inom de "kunskapssvaga" områdena. Utredningen föreslårdärför att () som sektorsorgan på del konsumentpolitiskaområdet - måste ges möjligheter atl engagera sig i forskningsfrågor. Detlaskulle främsl ske genom atl KOV - via seminarier och konferenser - skullefrämja nationella och internationella kontakter mellan konsumenlforskare.Konlaktarbetel skulle utvecklas i nära samarbete med innehavarna avkonsumenlforskartjänster vid Universiteten och med andra forskare som harerfarenhet av konsumenlforskning. Fakullelsnämndenfinner del angelägel alt en sådan kontaktverksamhet mellan olika forskarestimuleras, för alt utveckla ämnesområdet. är därför bereddalt stödja förslagel om alt KOV som seklorsorgan i varje faU inledningsvis tilldelas resurser för atl främja denna kontaktverksamhet. Fakultetsnämndenkänner en viss tveksamhet inför alt KOV - som inte är en vetenskapliginstitution - skall tilldelas medel för atl stimulera forskning. Med hänsyntagen till atl verksamhelen avses begränsas tUl all i första hand stödjaigångsättningen av forskningsprojekt (snarare än del fortsattaforskningsarbetet) ställer sig dock fakultetsnämnden posiliv lill förslagel.Sådana "stimulansmedel" skulle kunna vara av värde både för atlutveckla nya projektidéer och för all attrahera mer kvalificerade forskaretill ämnesområdet. Även här gäller dock atl den föreslagna verksamhelen börutvärderas och ev. omprövas när konsumenlforskningen finner fastare former.Fakulteten menar här slutligen också all den föreslagna resursförstärkningenför KOV för denna verksamhet - /år - i vatje fall inte är tilltageni överkant. Fakullelsnämndenfinner det angeläget alt den konsumentlekniska forskningen vid gesekonomiska förutsättningar alt fortsätta sin verksamhei. Förslagel om encentmmbildning är dock för svagt underbyggt, för atl fakullelsnämnden skallkunna ta ställning i just denna fråga. av de problem som utredningen beskriver vad gäller kunskapsul-veckUng skuUekunna lösas om påbyggnadsutbildning och forskartjänster med inriktning påkonsumentekonomi inrättades. Dels skulle man få fler kompetenta lärare pä olikanivåer, dels skulle en bred kunskapsutveckling på området stimuleras. Enpåtaglig flaskhals inom konsumentpolitisk forskning är nämligen den smalarekryteringsbasen; del fallas studenter med adekvat utbildning och intresse förkonsumentfrågor. Genom samverkan mellan olika ämnen inom densamhällsvetenskapliga sektorn kunde behovet av tvärfacklighet tillgodoses. Vistödjer utredningens förslag atl KOV tilldelas rollen som samordnande organför den konsumentpoliliska forskning och resurser för att verka effektivt idenna roll. Viföreslår alt de forskartjänster som hklills öronmärkts för konsumentpolitiskforskning, förnyas vid utgången. Vi föreslår också alt motsvarandeforskartjänster inrällas för högskoleregionerna, för de institutioner som idaghar intresse av att utveckla hushållsekonomisk forskning i vid mening, mensaknar resurser. VivUl understryka att det påtalade behovet av kunskap om hushållens villkor,behov och alternativ endast kan mötas om relevant påbyggnads-ochforskarutbildning inrättas. Då - men först då kan relevant forskninggenereras. Institutionernaför huslig utbildning vid universiteten i , och Forskningeninom det konsumentpoliliska området är lågt prioriterad i vårt land.Kunskapsutvecklingen har eftersatts, lill förfång för den högre utbildningen.Del krävs, som kommittén också påpekar, en ökad kunskapsutveckling omhushållens ekonomiska förhållanden, och vi ansluler oss till kommitténsuppfattning om behovet av forskning. Ansvarelför forskningen bör ligga på universitet och högskolor. KOV bör framför alltfungera som samordnare och problemuppfängare och som sådan peka på väsentligaproblemområden. Viunderstryker behovet av forskartjänster för hela eller delar av detkonsumentpoUtiska området, och erinrar i detla sammanhang åter om behovel avpäbyggnadsulbildning. Ett problem inom konsumentpolitisk forskning har hittillsvarit alt forskarstuderande med adekvat gmndulbildning ofta saknar intresse förhushåUens problem. Videlar kommitténs uppfattning att KOV bör tilldelas resurser för alt kunna verkasom etl samordnande organ för den konsumentpolitiska forskningen. Dess insatserunder 70-lalet var värdefuUa och frånvaron har varit kännbar. Styrelsenför teknisk ulveckhng Prop. Iutredningen betonas behovet av atl inom ramen för verksamhetutveckla den konsumentlekniska forskningen. Genom STUs lidigareinsatser finns inom ett embryo lill enkonsumenlteknisk forskning. Utredningenföreslår vidare atl STU bör samråda med inför förhandlingar omavtal med branschforskningsinsliluten och all fårstyrelserepresentation i några institut. Dekollektiva forskningsprogrammen finansieras av industri och stat gemensamt. Denstatliga finansieringen bör, där så är aktuellt, delas mellan ansvarigasektororgan i enlighel med forskningens sektoriella nytta. STU ser gärna atlkonsumentverket aktivt deltar i dessa program. Hur ett utvidgat dellagandeskall ske måsle dock prövas från fall till fall. De kollektivaforskningsprogrammens inriktning och omfattning beror på bl. a. industrins ochde ansvariga seklororganens inlresse av all medverka finansiellt. Dekollektiva forskningsinstitutens stadgar kan ändras genom beslul av institutensstyrelser. Besluten skall fastställas av regeringen. STU utser enligt gällandestadgar elt anlal ledamöler i institutens styrelser. I huvudsak väljer STUföreträdare för forskning, industri och övrigi samhäUsliv. Som uiredningenkonstaterat har STU lill ledamot i utsett en företrädare förkonsumentverket. I finns f.n. representation för försvaretsmaterielverk och . I Möbelinslitutets styrelsefinns representanter frän bl. a. KF, försvarsmaleriel-verkel ochTräinduslriarbelareförbundet saml i företrädare förHandelsanställdas förbund. Detär naturligt atl konsumeniverkei och STU också framledes har en löpande kontaktså all konsumentaspekter beaktas på liknande sätt som sker vad avser t. ex.arbetsmiljö. Forskningoch utbUdning rörande användaraspekter vid utveckling av produkter och tjänsterär mycket väsenllig och bör vara en naturlig och integrerad del av verksamhetenvid en leknisk högskola. beaktas sädana aspekter vid etl stortanlal institutioner vid CTH. Exempel på ämnesområden, förutom konsumentteknik,där dessa användarsynpunkler och krav är speciellt relevanta är industriellmarknadsföring, teknisk arbetsvetenskap, arkitektur, trafiksäkerhet samlmedicinsk teknik. Professureni konsumentteknik ulgör - med sin inriktning mol ergono miska samt kvalitelsmässiga aspekter vid konstruktion och utveckling av produkter och tjänter - en värdefull förstärkning och fördjupning av utbildningen och forskningen inom det konsumentlekniska området vid e vidare ett speciellt ansvar förproduktansvarsfrågor samt spridning av konsumenlforskningen lillavnämargmpperna. CTHanser alt det är av slor betydelse för den konsumentlekniska forskningen vid högskolan och landet som helhet all nuvarande verksam- 237 hetvid vidare vid högskolan även Prop.1985/86: 121 efler professor pensionering. CTH vill i anslutninghärtill särskUt framhålla vikten av att forskamtbildningen får en fortsattkraftfuU och kompetent ledning. Utredningens förslag (sid 155) atl denfortsatta verksamhelen i sin helhet skaU finansieras genom användning avSTU-medel liUslyrks av CTH som också anser att en professur bör inrällas inomramen för dessa medel. kan dock resursen förprofessuren behöva användas mer fritt för fortsatt uppbyggnad och ledning avämnesområdet. - Vistöder utredningens uppfattning alt FoU-verksamhet med konsu menlteknisk inriktning är etl samhäUsintresse likaväl som elt industriin tresse, och atl slalligt stöd är väl motiverat. - Vianser all verksamheten vid den konsumentlekniska institutionen i bör ges möjligheter att fortsätta sin verksamhet, i samarbete med branschorienterade forskningsinstitut m. fl. Hurman i detta läge skall kunna få en förstärkning av vikliga forskningsområdenär elt svårlöst problem, men man måste förutsätta att de olika forskningsrådenoch andra forskningsfinansiärer tUlsammans tar ell ansvar för atl forskningkommer till stånd. KOVs uppgift skulle då bli att försöka initiera insatserinom ramen för den normala forskningsstödjande verksamheten som råden ochövriga finansiärer bedriver. Vadslutiigen gäller den personliga professuren i konsumentteknik vid Chalmerstekniska högskola, anser nämnden del angeläget att en professur inom dettaämnesområde finns kvar även efter det att den nuvarande innehavaren av tjänstenpensioneras. Resurser bör aUtså garanteras för såväl professuren som en rimligkringverksamhel. DSFdelar kommitléns uppfattning alt konsumentforskningen är eftersatt.Forskningsområdet är av tvär- och mångvelenskaplig karaktär och inte särskiltväl definierat. Den forskning som bedrivs och som är intressant urkonsumentpolitisk synvinkel, återfinns främsl inom tekniska, samhällsvetenskapligaoch juridiska ämnesområden. DSFdelar uppfattningen atl del är angeläget alt konsumentforskningen får en faslförankring inom universitets- och högskoleorganisationen. F. n. finns direktatjänster för konsumenlforskning på det samhäUsvelenskapliga och juridiskaområdel i , och . På det konsumentlekniska områdel finnstjänster vid . Det är viktigt all dessa tjänsterbibehålls. Beträffandeexlema forskningsfinansiärers roll för konsumenlforskning en kan framhållas att DSF inte har prioriterat konsumentforskningen. Dennaligger perifert i förhåUande tiU , vUka är FoU Prop.1985/86:121 inom del sociala trygghetssystemet, socialtjänst ochsamhäUsplanering, barn-, ungdoms- och familjepolkik, alkohol och andraberoendeframkallande medel, äldreomsorgs- och handikappfrågor samt samhälls-och bete-endevelenskaplig hälso- och sjukvård. DSFdelar uppfattningen att konsumeniverkei i egenskap av seklorsorgan skall haetl ansvar för att stimulera och initiera forskning inom silt område inomhögskoleorganisationen. Detla bör ske genom atl verkel anger och prioriterar deområden inom del vida fäll som konsumenlforskningen utgör. Verkel bör ävenansvara för alt en dokumentation av pågående och avslutad FoU inom delkonsumentpolitiska området kommer till stånd, atl FoU-översikler utarbetas ochall därmed forskningsresulla-len sprids till avnämarna. Konsumentverketbör även anordna seminarier där konsumentforskare ges tillfåUe lillkontaklutbyte. Seminarieformen bör även utnyttjas för all låta forskare ochpraktiskt verksammma mötas för atl utbyta erfarenheter. Forskningsinsatsernalorde ha minskal i jämförelse med vad som var förhåUandetunder , då slalens konsumenlråd disponerade medel förändamålet. Konsumentforskning berör flera olika vetenskapliga områden såsom detekniska, samhällsvetenskapliga, juridiska och förelagsekonomiska. Medel kansåledes erhåUas från olika forskningsråd, universitet och högskolor. Risken äremellertid påtaglig all konsumenlprojekten får slå tillbaka för annanforskning. Medlen tUl konsumentforskning måste därför kanaliseras via ellcentralt organ, . Härigenom kan en samordning ske avforskningsinsatserna och medel anvisas för sådana projekt som bedöms vara avsärskUl slor betydelse. Huvuddelenav den forskning som bedrivs vid har anknytningtiU produktion och produktionsmetoder inom jordbmket, skogsbmket ochträdgårdsnäringen. Eftersom inte minst livsmedlens egenskaper i hög gradpåverkas av metoder och tekniker inom trädgärds-och jordbmket, har självklartforskningen vid SLU ett myckel slort inlresse ocksä för konsumenterna. Tilldetta kommer atl en slor del av den forskning som bedrivs inom landet och som berör förädling av livsmedel också bedrivs vid SLU. Den sammanlagda volymen av livsmedelsforskning i denna mening har samma omfattning vid SLU som vid vardera och - ka Uvsmedelsinstilutel i . Det gäller egenskaper och hantering hos färska grönsaker, livsmedelshygieniska aspekter, men också vikliga frågor kring tekniska och näringsfysiologiska aspekter på mjölk, kött, spannmål och potatis. Till detta kommer den ekonomiska forskningen som delvis behandlar frågor kring hela livsmedelssektorns ekonomi. Avintresse för konsumentpolitiken är ocksä en stor del av den forsk- Prop.1985/86:121 ningsinformation som bedrivs vid SLU, inte minst inom SLUskonsulentavdelning. Denna information är i första hand inriktad moljordbmkssek-torn, men omfattar ocksä allt merainformation till intressenter utaitför de areella näringarna. Kommunstyrelsenanser all det är angelägel alt den konsumentlekniska forskningen vid Chalmerstekniska högskola även fortsällningsvis kan bedrivas i den omfattning som nusker. Den konsumentlekniska forskningen är också ett viktigt komplement tillarbelsmiljöforskningen vid Projekt . Kommitténs förslag atlorganisera elt centmm för konsument- och bmkarinriklad forskning i Göteborgses positivt. Utvecklingen av delta centrum bör dock inte ske på bekostnad avden befintliga forskningen vid . Alldet behövs forskning inom konsumenlområdel kan säkert alla som arbetar medfrågorna betyga. Forskningen har legat på en myckel låg nivå de senasie årenvilket har varit mycket olyckligt efiersom del medfört etl stort avbräck för konsumentpolitiken.Ett resurstillskott för är nödvändigl för forskningsinsatserpå området. Kommunenanser att forskning är av slor betydelse. Bmkarsynpunkter bör ges utrymme iproduktutveckUng både sett från näringslivels och frän konsumenternas sida. Detär till gagn för alla om kunskaper liUvaratages och alt brister åtgärdas på elttidigt stadium. Enbrist som kommunen har konstaterat är den brist på kunskaper som finnsbelräffande gränsen för skador vad avser buller. Här bör särskill framföras altinom arbetslivet finns normer/regler för hur buller skaU hanleras medan ihemmet saknas bullernormer. Detla problem gäller hela hemseklorn från leksakertill dammsugare. Konsumentforskning som avser utveckling av metoder och teknikerför alt studera konsumentens roll och agerande saml studier av anpassningmellan produkter och marknadsföring och konsumentens skuation och behov ärviktiga. En utvidgad konsumenlforskning och ökat engagemang för konsumentfrågorpå högskolenivå kommer alt stimulera konsumentverksamheten i stort. Forskningkring bra vardagsvaror får ej försummas. Denviktiga forskning som bedrivs vid under holms ledning måsle permanentas och ges möjligheter tiU vidare utveck Ung. Konsumentverketbör få forskningspengar, möjlighel att arbeta vidare Prop. 1985/86:121 påalt utveckla forskning i olika konsumentfrågor. Konsumentforskningenär splittrad på en mängd discipUner. Pä det samhällsvetenskapliga ochjuridiska området finns tjänster för konsumentforskning i , ochUmeå. På det tekniska området finns tjänster vid tekniska högskola.Vid i har även tillkommit en professur medinriktning på handel och konsumentbeteende. Vadsom krävs är samordnade insatser för att konsumentforskningen skall kunnautvecklas. Kommunalainitiativ till forskningsinsatser har inte kunnal få centralt stöd i och medalt KOVs forskningsanslag har varit begränsat. Vi menar därför atl det ärmycket angeläget atl KOVs forskningsanslag utökas. och högskolor har under mitten och senare delen av 1970-lalelfått etl visst uppsving, delvis genom KOVs aktiva stimulans. Genom denekonomiska åtstramningen vid såväl universketen som KOV under 1980-lalel hardock nämnda forskning avtagit. KF anser, liksom kommittén, atlkonsumentforskningen åter bör stärkas. Vi delar därvid kommitténs tveksamhetalt förlägga en forskningsrädsfunk-lion lUl KOV och förordar istäUet atl ensådan funktion placeras inom forskningsrådsnämnden under en (säg) 5-årsperiodoch därvid ges karaktären av särskill prioriterat område. I anslutning därtiUkan KOV ha rollen alt svara för initiering, kontakter, samordnande seminarier,dokumentation etc. KFviU även instämma i kommitténs bedömning all den bmkarinriklade forskningen vidChalmers tekniska högskola fortsäller även sedan projektstödet dk från STUupphört 1986/87. Formerna därför kan vi f.n. ej överblicka. Kommitléns förslagom en centmmbildning i som bas för en vidare kontakt och samarbetefinner KF intressant men förslagel bör utvecklas närmare i sina organisatoriskaoch finansieUa aspekter. Ilikhet med kommittén anser att del krävs insatser vid universilel ochhögskolor för alt en långsiktig kunskapsutveckling och kunskapsuppbyggnad inomdel konsumentpolitiska områdel skaU kunna ske. Del gäller såväl grundforskningsom tiUämpad forskning. Konsumentområdetär inte begränsat till vissa sektorer inom universkel-och högskoleområdet. Delär ofta tvärvetenskapliga aspekter som måsle beaktas. Dennatyp av forskning är inte särskUt väl etablerad vid universitet och Prop.1985/86:121 högskolor även om vissa tjänster för konsumentforskning finns,t.ex. i , och . Förutomden samhällsvetenskapliga, juridiska och konsumentlekniska forskning sombedrivs, behövs forskning inom ytterligare vetenskapliga discipliner, t.ex.beteendevetenskaplig, sociologisk och naturvetenskaplig- Delbehövs också stöd för denna typ av forskning genom alt särskilda medelslälls lill förfogande för ändamålet. föreslår i denna del har i princip inget alt erinra mot även omförbundel skulle önska en ytteriigare bredd och atl flera vetenskapligainstitutioner arbetade på del konsumentpolitiska områdel. HLRfinner det mycket tiltfredsstäUande atl man i utredningen föreslår utökadeforskningsinsatser inom området hushållning. En naturlig bas för sådanforskning finns vid institutionerna för hushållsläraruibiklning. HLR anser altmålet bör vara atl det inom samtliga högskolor tillskapas möjlighet attbedriva konsumentekonomisk forskning, eftersom detta är ett myckel eftersattområde i vårt land. Forskningenbör bedrivas enligt samma modeU som aU annan forskning, där respektive högskolahar huvudansvaret. HLRtfrågasälter utredningens förslag belräffande roll i detta.Resurser bör i försia hand satsas i högskoloma. Detär svårt alt inte ryckas med och bli entusiastisk av detla breda ochoptimistiska kapitel. Föreningen kan inte annat än all instämma i förhoppningarnaom att vad som skrivs här skall bli verklighet. ABFvill understryka behovet av atl utveckla konsumentforskningen. Den PM som SörenBergström skrev för uiredningen kan uigöra en utgångspunkt för utveckling aven systematiserad planering av den framtida konsumenlforskningen. Del ärviktigt all forskningen relateras lUl utvecklingen i samhället. Del gäller allskapa en helhetsbild för forskningen och även samla olika forskningssektorertill en helhel. Vi anser alt del är angeläget all få till stånd ellkontaklutbyte mellan olika forskare i mera organiserade former, så alt elt"forskarsamhälle" skulle kunna utvecklas. Konsumeniverkeibör inte ha den föreslagna rollen som seklorsforsknings-organ, inte heUer i densvaga form som kommittén föreslår.