prop · G9033 · 1985-12-31 00:00:00 — Bestämmelser om att vissa älvar ochälvsträckor skall undantas från vatlenkraftsutbyggnad bör därför tas in i NRL.Jag återkommer senare (avsnilt 4.7) med konkreta förslag vad gäller dessabeslämmelser. F.n. finns geografiska riktlinjer även för vissa andra kust- och insjöområdensamt älvdalar än de jag hillills har behandlat. Riktlinjerna - som omfaltar bl.a. och områdena kring sjöarna , Fe-gen, Sömmen m. fl.samt de större älvarnas dalgångar - anger i första hand behov av särskildaplaneringsinsatser i syfte att få lill stånd en lämplig avvägning mellanbevarandeönskemäl och exploatering. Riktlinjerna är i väsentliga avseendeninriktade på uppbyggnadsskedet i den fysiska riksplaneringen. Det materiellainnehållet i dessa riktlinjer är begränsat. Behovetav planeringsriktlinjer finns knappast kvar när den kommunalaöversiktsplaneringen blir obligatorisk enligt PBL. Därtor bör de nu avseddariktlinjerna med nägra undantag inte tas in som bestämmelser i . Mittförslag i denna del överensstämmer med promemorieförslaget som tillstyrktseller lämnats ulan erinran av det stora flertalet remissinslanser. Någralänsstyrelser och kommuner anser dock att beslämmelser som motsvararriktlinjerna bör tas in i NRL, Länsslyrelsen i uppfattarpromemorieförslaget som en ambilionssänkning och menar att områdena kringsjöarna är av mycket stor betydelse för bl. a.friluftslivet i inland. i anser attett avskaffande av de särskilda riktlinjerna för vissa insjöområdenaktualiserar en översyn av vilka områden som bör anses vara av riksintresse förnaturvården och friluftslivet. i anser att dettydligare bör framgå av förslaget att hittillsvarande riktlinjer avses varaoförändrade i sak. Jagvill med anledning av remissynpunkterna särskilt markera alt mina förslagtidigare innebär att flertalet av de nu berörda insjöområdena och älvdalarnasamt delar av de s. k. övriga kustområdena får ett starkl skydd på andra sätt,nämligen dels genom att flera av områdena kommer alt omfattas av debestämmelser som jag har föreslagit för de primära rekreationsområdena och försädana älvar och älvsträckor som skall vara undantagna frånvattenkraftsutbyggnad, dels genom de bestämmelser som jag har föreslagit (avsnitt3.6) för sådana områden som är av riksintresse för naturvården,kulturminnesvården eller friluftslivet. Jag delar dock bedöm- ningen av iKronobergs län atl mina förslag beträffande bl. a. insjöområdena kan motiveraen översyn av vilka omräden som bör betraktas vara av riksintresse för iförsta hand naturvärden och friluftslivet. För samtVänern och med angränsande strandområden anser jag - iöverensstämmelse med förslaget i promemorian -att det behövs särskildabestämmelser även i fortsättningen. Inom dessa omräden är konkurrensen ommarken och vattnet likartad den som gäller för huvuddelen av kustområdena isödra och . Områdena har betydande nalur- och kulturvärden.Samtidigt är de av stort intresse för sjöfart och industrilokalisering liksomför frilidsbebyggelse, turism och friluftsliv. Också värdena för fisket ärbetydande. Jag förordar alltså alt samt och medstrandområden skall omfattas av de geografiska beslämmelserna i NRL.Kalmarkusten bör därvid omfattas av samma bestämmelser som de högexploateradekustområdena och och av de bestämmelser som bör gälla förområden som har särskilda värden för turism och friluftsliv. i Skaraborgslän har pekat på vissa konkurrensfrågor som följer av den militära verksamhetenvid . Jag återkommer lill denna fråga i det följande (avsnilt 4.3), 4.3 Vissa allmänna frågor om bestämmelsernas innehåll Mittförslag: I en inledande bestämmelse i 3 kap. NRL anges att de omräden somomfattas av de geografiska bestämmelserna i sin helhet är av riksiniresse medhänsyn lill de natur- och kuliurvärden som finns i områdena. Syftet medbestämmelsen är att skydda dessa värden mot exploateringsföretag och andraingrepp i miljön som påtagligt kan skada områdenas bevarandevärden. Om delfinns särskilda skäl, fär dock utvinning av fyndigheter av ämnen och materialsom är av riksintresse komma till stånd i områdena. Av bestämmelsen framgårockså vad som allmänt skall gälla för utvecklingen av befintliga tätorter ochlokalt näringsliv samt för anläggningar som behövs för totalförsvaret. De olikaområdena och vad som särskill skall gälla för vart och ett av dem anges i deföljande beslämmelserna i 3 kap. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitl förslag. Jag föreslär dock vissapreciseringar i förhållande till promemorieförslaget (departementspromemorians. Remissinstanserna:Flera remissinstanser, främst kommuner, uttrycker osäkerhet ompromemorieförslagets innebörd vad gäller bl. a. frågor om utveckling avnäringsliv och tätorter. Skälenför mitt förslag: Som jag har angelt tidigare finns det många motstridigaanspråk pä att utnyttja marken och vattnet inom de områden som jag föreslärskall omfattas av de geografiska bestämmelserna. Etl grundläggande syfte medNRL är att lagen skall möjliggöra långsiktigt lämpliga avvägningar mellan olikaintressen och anspråk. Prop.1985/86; 3 bestämmelserna skall uttrycka de avvägningar som har gjorts medhänsyn lill önskemålet att ästadkomma ett erforderligt skydd för debetydelsefulla natur- och kulturvärden som berörda områden inrymmer och som göratl områdena i deras helhet är av riksiniresse. Jagvill erinra om att de geografiska riktlinjerna har formulerats utifrån denkonkurrens som rådde mellan exploateringsintressen saml bevarande-ochrekreationsintressen då fattade sitt förstabeslut om den fysiska riksplaneringen. De exploateringsintressen som därmed komatl särskilt uppmärksammas var den miljöslörande industrin ochfritidsbebyggelsen. Eftersombestämmelserna i skall ge uttryck för långsiktigt angelägnahushållningskrav, är det enligl min mening viktigt atl beslämmelserna inte görsför tidsbundna vad gäller intressen som konkurrerar om mark-ochvattenanvändningen. Förändringar sker ständigt i fräga om markanspråk m.m. isamhället. Nya anspråk uppstår lill följd av den tekniska utvecklingen,förändrade miljökrav, ändrade prisrelationer mellan olika energislag etc. Nyakunskaper liksom den tekniska utvecklingen förändrar tidigare uppfattningar.Jag finner mot denna bakgrund i enlighel med promemorieförslaget attbeslämmelserna bör ges en generell inrikining. Ettsådant mera generellt skydd mol olika exploateringsintressen och andra ingreppi miljön gör det dock enligl min mening nödvändigt att det för vissa iniressenfinns möjligheter att i särskilda fall medge exploatering trots att detta kanstrida mot bevarandeintressena. Beslämmelserna bör ge uttryck för detta. Ettslort antal remissinstanser har lämnat synpunkter på promemorians lagförslag idenna del och framfört önskemål om vissa preciseringar m. m. Jag tar nu uppsynpunkter som lämnats när det gäller mineralbrytning m.m., fritidsbebyggelse,tätortsutveckling och lokalt näringsliv saml för-svarsinlressen. Utvinningav värdefulla ämnen eller material Promemorieförslagetbehandlar frågor om utvinning av ämnen eller material dels från utgångspunktenatt det är ett angeläget hushållningsintresse atl skydda omräden med värdefullaämnen eller material mot åtgärder som kan försvåra en utvinning, dels utifrånatt de områden som föresläs bli omfattade av geografiska bestämmelser skallskyddas mot exploaleringsföretag som kan skada områdenas natur- ochkulturvärden m.m. Jag har tidigare (avsniti 3.7) redovisat mina förslag lillskydd för områden som innehåller värdefulla ämnen eller material. Ifråga om förutsättningarna för mineralbrytning i de områden som föreslås bli omfattade av 3 kap. NRL är del enligt några remissinstanser svårt all få en klar uppfattning om vad som bör gälla enligt promemorie förslaget. att oklarheten är betydande beträffande de omräden som har särskilt slora värden för turism och friluftsliv. Nämnden framhåller också att det är svårt all avgöra i vilken utsträckning brytning, anrikningsprocesser, transporter etc. kan 92 vara förenliga med de värden som skall skyddas.Nämnden motsätter sig inteatt vissa områden undantas från ingrepp i form av mineralbrytning Prop.1985/86; 3 m.m.,men anser alt områdena mäste definieras klarare än vad som gjorts i Jagdelar uppfattningen att vissa preciseringar behöver göras i förhållande tillpromemorieförslagel beträffande förutsättningarna för utvinning av ämnen ochmaterial. Somjag har redovisat syftar de geografiska bestämmelserna till att skyddabl. a. berörda områdens mycket stora natur- och kulturvärden. Dessa värden ärnaturligtvis inte lika starka överallt inom områdena. Del är därför fulltmöjligl att inom områdena lokalisera bebyggelse och olika typer av anläggningarså att bebyggelsen eller anläggningarna inte påtagligt skadar bevarandevärdena.Del är försl i fall dä en avsedd exploatering kommer i konflikt medbevarandevärdena som bestämmelserna skall leda till att exploatering intetilläts. Bestämmelsernasinnebörd bör alltså vara atl bebyggelse och anläggningar får tillåtas inomområdena om inte bevarandevärdena träds för när. Det gäller således att finnaen acceptabel lokalisering och utformning av det aktuellaexploateringsintresset. För anläggningar för utvinning av ämnen eller materialär dock inte ett sädanl resonemang tillfyllest, eftersom fyndigheterna ärlägesbundna. Jag anser därför atl det skall finnas en möjlighet alt i särskiltangelägna fall - l.ex. när fyndigheten har stor samhällsekonomisk betydelse -utvinna mineraltillgångar m. m., även om en sådan utvinning skulle slrida motsyftet med de geografiska bestämmelserna. Detta bör komma till uttryck i enundantagsbestämmelse i 3 kap. NRL som innebär att anläggningar för utvinning avämnen eller material utan hinder av bevarandeintressena fär komma till stånd iområdena, om del finns särskilda skäl. Isådana konfliktfall strider intresset av utvinning mot bevarandevärden avriksintresse. För att en utvinning skall få ske, bör dä krävas alt utvinningenär av mycket stor betydelse från näringspolitiska eller sysselsätt-ningsmässigautgångspunkter. Som lagrådet påpekar bör det krävas atl utvinningen är avriksintresse. Ju starkare bevarandeintresset är i det enskilda fallet, destotyngre måste brytningsintresset vara för att en avvägning till förmån för detsenare skall kunna göras. Det följer av den bestämmelse som jag tidigareföreslagit (avsnitt 3.9) för avvägningar mellan motstående riksintressen. Jagåterkommer senare till frågan om mineralbryl-ning inom de obrutna fjällområdena(avsnilt 4.6). Somjag nämnt tidigare bör NRL innehålla bestämmelser om regeringsprövning avstora miljöstörande industriella anläggningar m. m. en motsvarighet till endel av 136 a § byggnadslagen. Jag kommer beträffande denna regeringsprövningatt föreslå bl.a. att regeringen i vissa fall skall kunna förbehålla sig rättenatt pröva enskilda anläggningar (avsniti 6,4). Jag utgår från att dennaförbehållsmöjlighet kommer alt bli aktuell att utnyttja i fall dä en angelägenutvinning står mot ett mycket starkt bevarandeintresse. Jag vill också redannu nämna att jag anser atl regeringsprövning alltid skall ske i fall dåutvinning av ämnen eller material aktualiseras inom de obrutna fjällområdena. Medanledning av de synpunkter som 93 Prop, 1985/86; 3 har framfört, vill jag betona attbestämmelserna i 2 kap. NRL fill skydd för bl. a, naturvårds-,kulturminnesvårds- och friluftslivsintressen ger mera preciseradeförutsättningar för tillämpningen av de särskilda geografiska bestämmelserna.Jag vill erinra om all de avvägningar som aktualiseras, till stor del kommeratt göras i samband med den obligatoriska kommuntäckande översiktsplaneringenenligt PBL. Inlresseavvägningar kommer således i många fall att översiktligtredovisas på ett tidigt stadium lill ledning för efterkommande prövning ienskilda mål och ärenden. Det är alltså i första hand genom kommunala planersom sädana preciseringar kommer att göras, som efterlyst. Enligt förslaget i promemorian fär frilidsbebyggelse kommatill stånd endast i form av kompletteringar till befintlig bebyggelse inomkustområdena från till Simpevarp och från Arkösund till Forsmarksaml utmed kusten på Golland. För övriga områden som enligt promemorieförslagetbör omfallas av geografiska bestämmelser gäller för fritidsbebyggelse dengenerella bestämmelsen alt exploaleringsföretag får komma till stånd endast omdet kan ske på ell sätl som inte påtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden.I promemorians specialmotivering utvecklas hur den generella bestämmelsen börtillämpas för de olika områdestyperna. Ett 20-tal remissinstanser framför kritik molpromemorieförslagets behandling av frilidsbebyggelsefrågorna. a. länsstyrelsernai , samt anser att förslaget tilllagtext är inkonsekvent då det endasi uttrycker vad som bör gälla inom de högexploateradekustområdena men inte inom andra områden. Länsstyrelserna menar atl delta skaparoklarhet och efterlyser likartade regler beträffande fritidsbebyggelsen för bl.a. de högexploaterade och obrutna kustområdena. , planverket och iStockholms län anser alt promemorieförslagets bestämmelse om fritidsbebyggelsei de högexploaterade kustområdena är välmotiverad. ochlänsstyrelsen anser dock att bestämmelsen inte bör hindra enkla fritidsbostädernära tätorterna. Även i län, och Landskronakommuner. och kommunalförbundframhåller all enkel fritidsbebyggelse nära tätorterna bör kunna tillåtas inomdessa kustområden. anser dock att stugbyar och enkla former avfritidshus bör omfattas av bestämmelsen när det gäller strandområdena ochstörre oexploaterade områden. i anser att NRL bör ge klartuttryck för bättre möjligheler än f. n. alt få till stånd sådanfritidsbebyggelse som efterfrågas, dvs. också enskilt ägd frilidsbebyggelseinom kustområdena, under förulsältning att själva strandzonen hålls fri.Norrköpings och kommuner framför liknande synpunkter. Jag hartidigare framhållit att jag anser det vara av största vikt att våra 94 mesl värdefulla rekreationsområdeninte tas i anspråk för ändamål som uteslängerstora grupper av befolkningen frän att besöka och utnyttja Prop. 1985/86; 3områdena. Erfarenheterna visar att det i dessa avseenden är stora riskerförknippade med exploateringar för fritidsbebyggelse. ser jag det somangeläget att alla de människor som önskar bygga en enkel sommarstuga, skallfå bättre möjligheter att göra detta också inom de områden som bör omfallas avde geografiska bestämmelserna i . Jag ser mycket positivt på de åtgärder somvidtas av bl. a. i syfte atl få lill stånd en enkel,tätortsnära frilidsbebyggelse. Jag delar alltså de synpunkter som förs fram avremissinstanserna om att enkla fritidsbostäder nära lälorterna under vissaförutsättningar bör kunna tillålas också inom de högexploaterade kustområdena.Enligl min uppfattning bör bl. a. kommunerna vidta aktiva åigärder för attunderlätta för breda grupper av befolkningen att få tillgång till enklafritidsbostäder. Åigärder av betydelse kan l.ex. gälla upplätelseformen förmarken eller regler i samband med upplåtelse av bebyggelsen som så långlmöjligl förhindrar spekulation i värdehänseende m. m. Preciseringarnai lagtexten bör emellertid enligt min mening inte föras för långt när detgäller fritidsbebyggelsefrågorna. Dä kan i likhet med vad som utmärker gällanderikllinjer uppstå en skevhei i behandlingen av olika exploateringsinlressen.Lagrådet har riktat kritik mol det remitterade lagförslagel i denna del. Detfinns enligt min mening skäl att ta fasta på kritiken och justerabestämmelserna om fritidsbebyggelse. Jag ålerkommer till detla när jagbehandlar bestämmelser för områden av särskild betydelse för turism ochfriluftsliv (avsniti 4.4) och i specialmoliveringen (3kap.4§). Somjag tidigare angav syftar naturligtvis inte de geografiska bestämmelserna tillatt generellt förhindra exploaleringsföretag inom de vidsträckta områden som ärberörda. Tvärtom är det önskvärt att olika verksamheter kan lokaliseras inomområdena så alt l.ex. en utveckling av det lokala näringslivet kan komma tillstånd. Även de tätorter med tillhörande anläggningar som ligger i områdenamåsle självfallet kunna utvecklas. Många kommuner, bl. a. , ,, , , , , och , liksomSvenska kommunförbundet uttrycker stark oro för atl de geografiskabestämmelserna skall lägga hinder i vägen i dessa avseenden. Lantbruksslyrelsenoch framhåller alt beslämmelserna inte bör få hindra eltnormall jord-och skogsbruk. menar att de inte bör fä medföraolägenheter för ell livskraftigt yrkesfiske eller begynnande vallenbruk.Styrelsen betonar vikten av att den bofasta befolkningens intressentillräckligt kan beaktas. Liknande synpunkler framförs av och . Dessasynpunkter har övertygat mig om att det bör framgå direkt av laglexten att bestämmelserna om skydd för natur- och kulturvärden inom områdena inte syftar till att hindra en normal utveckling av befinlliga tätorter eller lokall näringsliv. Frågor om tätortsutvecklingen inom områ- 95 Prop.1985/86: 3 dena bör enligt min meningsä långt möjligt vara en uppgifi som kommunerna beslutar om själva detföljer av PBL-förslaget. Jag bedömer att en sådan ansvarsfördelning mellanstaten och kommunerna i allt väsentligt skall kunna upprätthållas också inom deomräden som omfattas av geografiska beslämmelser. Jag kommer alt utvecklanärmare i specialmotiveringen vad jag lägger i begreppen befintliga tätorteroch lokall näringsliv och vilken hänsyn som bör tas lill bevarandeintressena. Medanledning av vad remissinstanserna framför om jord- och skogsbruk erinrar jagom vad jag anfört fidigare (avsnilt 2.1) om alt NRL inte skall medföra någrainskränkningar i pågående markanvändning. ÖBpåpekar i sitt yttrande atl huvuddelen av de omräden som föreslås bli omfattadeav geografiska bestämmelser har slort intresse för försvarsmakten med hänsynbl. a. till gränsförsvarets behov. ÖB menar att försvarsmakten inte kanuppfylla alla de bestämmelser som föreslås i promemorian för bl. a. kust- ochflällområdena. Som jag antytt har i pekatpå konkurrensfrågor som följer av den militära verksamheten vid . Jaganser att de geografiska bestämmelserna inte skall hindra atl anläggningar sombehövs för totalförsvaret kan komma lill stånd. Detta bör komma till uttryck ilagtexten. 4.4 Bestämmelser om områden av särskild betydelse förturism och friluftsliv Mitt förslag: Förområden som är särskilt viktiga för turismen och friluftslivet, främsi detrörliga friluftslivet, föreskrivs alt dessa intressen särskill skall beaktasvid bedömningen av fillåtlighelen av exploaleringsföretag eller andra ingrepp imiljön. .Promemorieförslaget: Har en annan avfattning men syftet är detsamma som medmitl förslag (se promemorian s. 92-94). Remissinstanserna:Har i huvudsak godtagit att skyddet för områdena utformas i enlighet medpromemorieförslaget. Skälen för mitt förslag: Isamband med att jag redogjorde för vilka områden som bör omfattas avbestämmelserna i 3 kap. NRL, redovisade jag min syn på den betydelse som vissaområden har för turism och friluftsliv. Dessa kvaliteter hos områdena börnaturligtvis vidmakthållas. Mol den bakgrunden anser jag att 3 kap. NRL börinnehålla en särskild bestämmelse som skyddar områdena mot åigärder som äroförenliga med turismens och friluftslivets iniressen. Lagrådet har föreslagitatl bestämmelsen härom ulformas på etl annat sätl än i det remitteradeförslaget, eftersom delta enligt lagrådet dåligt återspeglar avsikten medbestämmelsen. Lagrådel påpekar att det av remissens motiv framgår altturismens och friluftslivets intressen inte är de enda som skall fällaavgörandet utan alt de får vägas mot andramarkanvändningsintressen. Lagrådet anför vidare följande: Prop.1985/86: 3 Sålundasägs det alt turistanläggningar inte bör förläggas så alt utvecklingen avannat näringsliv eller av bostadsbyggandet försvåras. Vidare anges attkustområdenas värden för turism och friluftsliv inte bör få gå föriorad genomalltför omfattande satsningar på anläggningar för turism och friluftsliv. Detbör av lagtexten framgå att avvägningar av delta slag är åsyftade. Avmotiven alt döma avses med friluftsliv bl. a. fritidsbebyggelse. Men av motivenframgår ocksä att det främst är det s. k. rörliga friluftslivets iniressen somdenna paragraf skall tillgodose. Med fritidsbebyggelse och fritidsanläggningaravses nämligen i första hand bebyggelse och anläggningar för kolleklivanvändning såsom stugbyar, vandrarhem, campingplatser och småbåtshamnar. Detslarka betonandet av andra fritidsboende-former än den traditionella, enskiltägda fritidsbebyggelsen framgår inte av laglexlen. Denna kan tas lill intäklför andra prioriteringar än dem departementschefen åsyftar. Föratt få bättre överensstämmelse mellan lagtext och motiv föreslår lagrådel attparagrafens ingress fär följande lydelse. "Inom följande områden skallturismens och friluftslivets, främst det rörliga friluftslivets, intressensärskilt beaktas vid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretageller andra ingrepp i miljön." Jagansluter mig fill lagrådels förslag. 4.5 Särskilda bestämmelser om lokalisering vid kusterna avmiljöstörande industriella och liknande anläggningar samt fritidsbebyggelse Mitt förslag:Industriella och liknande anläggningar som har stor inverkan på miljön får inteutföras inom de s. k. obrutna kustområdena eller på . Sådana anläggningarkan få utföras inom de s. k. högexploaterade kustområdena och vid Kalmarkustenoch Gotlandskusten pä platser där liknande anläggningar redan finns. Inomdessa senare kustområden skall också gälla alt frilidsbebyggelse fär komma tillstånd endast i form av kompletteringar till befintlig bebyggelse. Om del finnssärskilda skäl får dock även viss annan frilidsbebyggelse komma lill stånd. Proinemorieförslaget:Överensstämmer i stort med mitl förslag som dock innehåller preciseringar ifräga om fritidsbebyggelse (se promemorian s. 83-87). Remissinstanserna: Fleraremissinslanser anser alt de bestämmelser som föreslås för de obrutnakustområdena och är för långtgående. Skälen för mitt förslag:När del gäller riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen för lokalisering avmiljöslörande industriella och liknande anläggningar lill kusterna vill jaglill alt börja med erinra om att föredragande statsrådet i prop. 1972: 111anförde bl.a. alt den fysiska riksplaneringens 7 Rikxddgen 1985/86. Prop.1985/86; 3 huvuduppgift när det gäller industrin är all möjliggöra sädanalångsiktiga lokaliseringsöverväganden som behövs för att vi skall kunnahushålla med mark- och vattentillgångar som har stor betydelse för landel somhelhet samt begränsa miljöstörningarna. Föredraganden framhöll särskill att lokaliseringsmöjligheternaär begränsade för sådana industrier som kräver speciella naiurresurser, såsomtillgäng till djuphamn eller stora kvantiteter råvatten. Det är angeläget allsådana resurser sä långt möjligt las till vara. För denna typ av industri, varsetablering ofta innebär konflikter med väsentliga miljö- ochnaturvårdsintressen, borde enligt föredraganden därför bl. a. görasmarkreservationer i andra områden än de som från rikssynpunkt är av särskillintresse för naturvård, kulturminnesvård och friluftsliv. Deriktlinjer som från dessa utgångspunkter har lagts fast innebär att etableringav större, miljöstörande eller särskilt resurskrävande industrier m. m. inteskall tillåtas inom de obrutna kustområdena. Sådana industrianläggningar skallinom de högexploaterade kustområdena tillåtas endast i områden som redan haröppnats för dessa typer av industrier. Vidare skall mark reserveras för sådanaindustrityper i anslutning till vissa platser inom de högexploateradekustområdena, nämligen , , , , ,och . Detta urval har gjorts med hänsyn lill atlde angivna platserna har speciella lokaliseringsförutsältningar som de avriktlinjerna berörda typerna av industrier ofta behöver. Riktlinjernamedger säledes lokalisering av de behandlade industrityperna till de tätortervid de högexploaterade kustområdena som redan har någon av de industrilyper somavses och under förutsättning att miljöförhållandena medger etablering avytterligare sådana industrier.