prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Sammantagetinnebär mina beräkningar att statsutgifterna för /87 kommer attuppgå till 337438 milj. kr., vilket är 1863 milj. kr. mer än vad jag beräknadei budgetproposition. Förändringar i anslagsbehållningar Ändrad disposition av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1985/86 och1986/87 Medhänvisning till min redovisning i det föregående beräknar jag utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget 1986/87 på sätt som framgår av tabell 8. Beräkningenav budgetutfallet för innevarande budgetår ger vid handen attbudgetunderskottet för /86 bhr . lägre än vadsom beräknades i budgetpropositionen. fömtses ett underskott om ca 49,7miljarder kr. Statsinkomsterna nästabudgetår uppskattas nu till . Utgifterna exkl.statsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen till 264,6 miljarder kronor.Nu beräknar jag utgifterna till . Sammanfattningsvisinnebär beräkningarna att budgetunderskottet för /87 minskarmed . till , jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Förändringarna avinkomsterna och utgifterna i förslaget till statsbudget för /87sedan budgetpropositionen har jag även låtit sammanställa i en specifikation(bil. 1.6), som bör fogas till regeringsprotokollet. 1985/86: 150 Bil. Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1984/85-1986/87 1985/86 till ny beräkning 1986/87 -12,4 -68,5 -52,2 -51,5 -49,7 -48,9 -44,9 Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålles om statsbudgetensinkomster och utgifter korrigeras för sådana effekter som är avredovisningsteknisk eller tillfällig art. Det bör betonas att det ofta är enbedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomst/utgifteller betraktas som tillfällig, eller av redovisningsteknisk art. Uranalyssynpunkt är det trots dessa svårigheter att göra en avgränsning angelägetatt redovisa en beräkning där de engångsvisa effekterna exklu-derats för att geen bild av budgetsaldots underliggande utveckling. Påinkomstsidan har exempelvis följande effekter beaktats vid framräk-ning av detunderliggande budgetsaldot. - Ändrade uppbördsperioder avinkomstskatt, arbetsgivaravgifter och andra skatter, vilket medför att den isamband med omläggningen registrerade inkomstströmmen ger en felaktig bild avskatteinkomsterna. - vissa engångsvisaskattehöjningar/sänkningar på t. ex. vinster, förmögenheter och löner - fillfälliga extra inleveranserfrån affärsverk till statsbudgeten - fondupplösningar somtillfälligt ökar statsbudgetens inkomster - utförsäljning avberedskapslager av olja. Påutgiftssidan har motsvarande effekter beaktats. - Valutaförluster som uppkommernär redan upptagna utlandslån läggs om till lån med gynnsammare villkor elleråterbetalas. - budgetavlastningar, somatt bostadslånegivningen /86 inte belastar statsbudgeten.Vidare finansierar vissa affärsverk sina investeringar genom lån påkreditmarknaden eller direkt i i stället för som tidigaregenom anslag på statsbudgeten. - Som exempel på effekter som inte beaktats vidframräkning av den Prop. 1985/86:150 underliggande budgetutvecklingen kannämnas dels att ränteutgifter för Bil. 1 statsskulden periodiseras på olikasätt för olika låneinstrument, dels de särskida insatser inom arbetsmarknads-och industripolitik som gjorts med hänsyn till sysselsättningsläget och tillproblem i olika regioner, banker och företag. Tabell 9 visar den underliggande utvecklingen avbudgetsaldot /85-1986/87. Det underiiggandebudgetunderskottet minskade kraftigt från /83 fram /86 och ligger därefter kvar på ungefär samma nivå budgetåret1986/87. Underliggande budgetsaldo för budgetåren1984/85-1986/87 Miljarder kr., löpande priser 1984/85 1985/86 1986/87 Budgetsaldo -58,2 -48,2 -45,7 Andel av BNP 7,1 5,4 4,8 Vid en kreditmarknadsanalys är det av intresse att studerahur likviditeten i den svenska ekonomin påverkas av statens inkomster ochutgifter. För att mäta detta används vanligen begreppet statens lånebehov.Detta mått avser att mäta de kassamässiga flöden från ochstatsverkets checkräkningar som påverkar banksystemets kassaställning viariksbanken. Det bör betonas att statens lånebehov definierat på detta sättenbart belyser budgetens likviditetseffekt. Det av () redovisadebudgetunderskottet är ej i alla avseenden kassamässigt. Ej heller inkluderardet alla relevanta faktorer för en kreditmarknadsanalys. I det följande görsdärför en jämförelse av de båda begreppen för att påvisa relationerna dememellan. Därefter diskuteras kort hur vissa institutionella förändringar undersenare år påverkat de båda begreppen. I tabell 10 nedan visas hur man med vissa korrigeringar avstatens budgetunderskott kan erhålla statens lånebehov. I det följande avserjag Statens lånebehov (netto) budgetåren1983/84-1986/87 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 -3,1 -1,0 -hO,3 -1-0,3 Statensbudgetunderskott enligt RRV 77,1 68,5 49,7 44,9 Diversekorrigeringar för att uppnå kassa-mässighet -1,8 -1-3,6 - Valutaförluster/-vinster på statliga utlandslån -7,6 -14,5 Anm. Före /86 finansierades såväl statligabostadslån som vissa affärsverks investeringar från statsbudgeten, vilketmedförde ca 10 mdr kr. budgetunderskott och upplåningsbehov. kommenteradessa korrigeringar punkt för punkt. Det bör betonas att det Prop. 1985/86:150 är statens nettoupplåningsbehov som avses. Om man vill erhålla bmtto- Bi). 1 upplåningsbehovet måste man även inkludera den förfallande statsskulden. Det av RRV redovisadebudgetunderskottet kan till stor del användas som utgångspunkt förlikviditetsanalyser. Vissa korrigeringar behöver dock göras. Korrigeringar bör t. ex. görasdå det förekommer skillnader mellan när transaktioner bokförs i myndigheternasredovisning och när de registreras pä statsverkets checkräkning. Som exempelkan nämnas att uppbörden av punktskatter sker i slutet av varie månad men intealltid betalas in på statsverkets checkräkning förrän under följande månad. Valutaförluster/-vinsterpå statliga utlandslån förs enligt nuvarande redovisningspraxis upp mot statsbudgeten och statsverkets checkräk ning då ett utlandslån, som bokförts på statsskulden till de växelkurser som gällde vid upplåningstillfället, förfaller till betalning. Då riksgälds kontoret skall återbetala mera/mindre än vad som bokförts på statsskul den måste ett under/överskott föras upp på statsverkets checkräkning. Detta under/överskott tas upp av om utlandslånet amorteras eller av utlandet om lånet omsätts. Oberoende vilket som blir fallet innebär förlusten/vinsten ej något likvilditetsflöde till den inhemska marknaden och bör därför exkluderas från statens lånebehov. har visskreditgivning lyfts ut ur statsbudgeten och blivit kreditgivning frånriksgäldskontoret. Denna kreditgivning finansieras genom statlig upplåning ochleder på samma sätt som statsutgifter via budgeten till ettlikviditetstillskott från checkräkning i om inteen kompenserande statsupplåning görs på den inhemska marknaden. Även dennakreditgivning måste således inkluderas i en likviditetsanalys och bör såledesläggas till budgetunderskottet för att erhålla statens lånebehov. I andra fallförskotterar vissa betalningar från statsbudgeten. Även dessakrediter bör inkluderas i statens lånebehov. Genom en saldering av posternaovan erhålls statens lånebehov. Vid en kreditmarknadsanalys är detta en korrektdefinition på statens lånebehov. Undersenare år har en del institutionella gränser mellan staten och olika nyskapadeinstitut på kreditmarknaden aktualiserats. Detta gäller t. ex. televerketsändrade finansieringsformer och bildandet av (). Därutöver har en rad fondupplösningar genomförts som påverkatstatsbudgeten. 1 det följande diskuteras dessa i korthet. Deändrade finansieringsformerna för verksamhet innebär att statensbehov att finansiera dessa med upplåning minskat med motsvarande belopp.Samtidigt har ett nytt institut bildats för att finansiera televerketsverksamhet. Det samlade finansiella sparandet blir oförändrat av dennaförändring, men kreditgiv ningen flyttar ut från statsbudgeten till det nyainstitutet. Sammasak gäller för avlyften av statliga bostadslån från statsbudgeten. Det finansiella sparandetförblir oförändrat, men kreditgivningen sker ej Prop. 1985/86: 150 via statligt finansierad upplåning utan via : s obUgationsupplåning på Bil. -.. .'-V' -, c, Urlikviditetssynpunkt innebär de ändrade finansieringsformerna andrafömtsättningar då ej bidrar till de nya institutens finansieringgenom någon form av kortfristig kreditgivning. En upplåning från ellerteleinvest innebär ej att banksystemets kassaställning påverkas och skall avdenna anledning ej inkluderas vid beräkningen av statens lånebehov, som syftartill att visa vilken statsskuldfinansiering som innebär en önskad grad avstramhet på kreditmarknaden. Inomstatsverksamheten finns ett antal fonder som redovisas vid sidan avstatsbudgeten, men vars inkomster och utgifter regleras över statenscheckräkning på samma sätt som de poster som ingår i statsbudgeten. Som exempelkan nämnas arbetsmarknadsfonden. Över- och underskott i dessa fonder påverkarnormalt inte statsbudgetens utfall, men minskar resp. ökar däremot riksgäldensupplåningsbehov på marknaden. Detta har ej beaktats i beräkningarna ovan. Ejheller att när fonderna upplöses eller överförs till statsbudgeten sä påverkasbudgetsaldot men däremot inte upplåningsbehovet. 4 Utnyttjande av fmansfullmakten, m. m. Regeringenhar av bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget kräver det, /85 besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 2500milj. 1983/84:150 bil. I, FiU 40, rskr 420). 1984/85:150(bil. I) redovisades att detta bemyndigande dittills intehade disponerats. Genombeslut utnyttjades finansfullmakten för vissasysselsättningsskapande åtgärder. Beslutet avsåg dels tidigareläggning avbyggnadsarbeten för domstolsväsendet (12,4 milj. och statlig förvaltningi övrigt (12,1 milj. ), dels byggande av statliga vägar (69,7 milj. ),järnvägar (10,0 milj.kr.) och flygplatser m.m. (10,0 milj.kr. ), dels 138,0milj.kr.för beredskapsarbeten. Sammantaget disponerades härigenom 252,2 milj.kr. Fullmakten har endast disponerats med detta beloppunder /85. Ävenför innevarande budgetår har bemyndigat regeringen att, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagtbelopp av 2500 milj.kr. 1984/85:150 bil. 1, FiU 30, rskr 409).Fullmakten får liksom tidigare användas för finansiering av tidigareläggning,utvidgning eller påskyndande av statliga investeringar som normalt finansierasmed anslag på statsbudgeten samt för beredskapsarbeten och för bidrag tillkommunala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten förkommunala projekt får fastställas av regeringen med hänsyn till ändamålet, dockhögst till . Vidare får finansfullmakten användas för bidrag tillnäringslivet och bostadssektorn. Härvid får gällande bidragssatser tillfälligthöjs till högst . Genombeslut utnyttjades finansfullmakten med 87 187,0 milj.kr.förberedskapsarbeten och genom beslut Prop. 1985/86: 150 medytterligare 173 milj. kr. för investeringar i statliga vägar (138 milj.kr.) 1 och järnvägar (35 milj. Jagavser att föreslå regeringen att i begränsad omfattning ta i anspråkfinansfullmakten för vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder. Regeringen bordefå återkomma till med en närmare redovisning härav. Vidsidan av finansfullmakten har lämnat regeringen ett antal konjunktur-eller arbetsmarknadspohtiskt motiverade bemyndiganden. De olika bemyndigandenasom har lämnats för budgetåren 1984/85 och 1985/86 är följande: Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde: Regeringen har bemyndigats att medgeöverskridande av utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaretom det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde: Regeringen har bemyndigats att avkonjunkfurmässiga eller andra skäl av televisionsavgiftsmedel anvisa - utöverav beslutade investeringsmedel - ytterligare högst tillteleverket och . Inombostadsdepartementets verksamhetsområde: Under förslagsanslaget Bidrag tillförbättring av boendemiljön har regeringen bemyndigats att överskrida ramen förbeslut om bidrag till förbättring av boendemiljön om det behövs avsysselsättningsskäl. Under förslagsanslaget Tilläggslån till ombyggnad av vissabostadshus m.m.får ramen för tillstyrkanden av lån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse samt lån som avser bl. a. byggskador och byggfeländras om det behövs av sysselsättningsskäl. Under förslagsanslagen Bidrag tillallmänna samlingslokaler m.m. samt Lån till allmänna samlingslokaler fårramarna för bidrag och lån överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. Debemyndiganden som jag nu har nämnt har inte ianspråktagits utöver vad somredovisades i prop. 1984/85:150 (bil. Regeringendisponerar för beslut innevarande budgetår, som jag tidigare nämnt, enfinansfullmakt om 2500 milj. kr. Jag förordar att en fullmakt för budgetåret1986/87 begärs med samma belopp och för samma ändamål. budgetproposition redovisade jag att statens garantiåtaganden per den1 skulle komma att uppgå till ca 143 397 milj. kr. Regeringenhar därefter till lagt fram förslag som berör omfattningen av detstatliga garantiåtagandet. Förslagen redovisas i tabell 11. Meddessa förändringar av garantiramarna kommer statens samlade garantiåtagande attuppgå till 142782 milj.kr.den 1 juli 1986 och 137782 milj. kr. den 1 januari1987. Vadgäller avgifter för varvsgarantierna föreslås i propositionen om vissavarvsfrågor att avgiften skall höjas den 1 juli 1986för att uppgå 1,. I varvsproposifionen föreslås vidareatt avgifterna skall erläggas i förskott och inte som i efterskott. Prop.1985/86: 150 Föreslagna förändringar av ramar for statligt garantiåtagande efterbudgetpropositionen 1986 (milj. 1985/86: 120 m. m. beställning av fartyg hos svenska varv 1985/86: 102 6 En balansräkning för staten I1985 års långtidsbudget redovisades en balansräkning förstaten. Jag framhöll då att årliga balansräkningar för staten bör kunna bidratill förståelsen och analysen av statsfinansernas utveckling. bordeman dock vara försiktig med att dra alltför långtgående slutsatser. () har överlämnat Årsbokslut för staten /85 (RRV: s Dnr1986:187). Detta årsbokslut omfattar statliga myndigheter inkl. affärsverkensamt och övriga myndigheter under . , somockså är en myndighet under , ingår dock endast med sin grundfond på 1miljard kr. i den statliga redovisningen. totala egna kapitaluppgår till . Värderingenav åtskilliga poster i den balansräkning som ingår i årsbokslutet ärschablonmässig. Vidare ligger betydande tillgångar utanför den statligaredovisningen. Det finns följaktligen anledning att även i fortsättningenunderstryka att några alltför långtgående slutsatser inte bör dras av denpresenterade balansräkningen. I det följandepresenteras en sammanfattning av den balansräkning som RRV redovisat. Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämndamyndigheters bokslut. De materiella anläggningstillgångarna är där i regelupptagna till anskaffningsvärden minskade med avskrivningar. Balansräkningenåterges i något förkortad form i tabell 12. 1985/86: 150 Bil. Materiella tillgångar och förråd Skepp, maskiner ochinventarier Byggnader och mark Statliga vägar Finansiella tillgångar Aktier m.m.' SkattefordringarÖvriga fordringar'' Likvida tillgångar Statsskulden Län i Lån utomlands Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Konsoliderande avsättningar i affärsverken m.m.'' Fonder Vid budgetårets början Förändringar under budgetåret: - Statsbudgetens netto underskott' - Övriga kapitalföränd ringar -286,6 - 57,7 + 1,4 -224,0 - 63,8 + 1,3 -169,9 - 34,8 -126,0 - 43,8 -342,9 -286,5 -204,7 -169,8 Summa skulder och kapital Ansvarsförbindelser Gjorda garantiutfästelser Övrigastatliga skuldförbindelser redovisade inom linjen hos Noter: sesid 91. Iårsbokslutet redovisas också tillgångarna upptagna till beräknade nu- Prop.1985/86: 150 kostnader. Kravet på tillgångsredovisning inom staten är begränsatpå så Bil. 1 sätt att i princip endast sådana tillgångar som ger en finansiellavkastning behöver bokföras. En betydande del medel från statsbudgeten och frånandra finansieringskällor har därutöver använts till uppbyggnad av tillgångarsom nyttjas i myndigheternas verksamhet men som inte åsatts något redovisatvärde. För att få uppgifter dels om värdet av dessa oredovisade tillgångar ochdels om redan bokförda tillgångars nukostnad, har förfrågningar sänts ut tillett stort antal myndigheter. Uppgifter som inkommit från 125 myndigheter harbearbetats och sammanställts i en särskild kolumn för nukostnad ibalansräkningen. Uppgifter från några större myndigheter saknas. a. harunderiag för beräkning av kapitalvärdet för tillgångar som används inomförsvaret - flygplan, fordon och annan krigsmateriel - inte kunnat erhållas.Värdet av museisamlingar, bibliotek m. m. ligger också utanför redovisningen.Den största tillkommande posten bland nukostnaderna är värdet av det statligavägnätet, som här beräknats och tagits in i balansräkningen. Beräknad till nukostnad uppgår statens nettoförmögenhettill -204,. 6.2 Kommentarer till balansräkningen Enligt balansräkningen minskade statens bokfördanettoförmögenhet under budgetåret med . och uppgick vid åretsslut till -342,. Minskningen har till övervägande del orsakats avstatsbudge- ' Nukostnad definieras som en tillgångsnyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade på detta Värdet påde statliga vägarna har beräknats med investeringarna i vägnätet under densenaste 40-årsperio- Som investering har räknats utfallet på anslagen för byggande avstatliga vägar. värde harlagts av anslagen till drift av statliga vägar. Erfarenhetsmässigt bedömsnämligen en så stor andel avanslaget utgöra värdehöjande förbättringsarbeten. De sålunda beräknadeinvesteringsbeloppen har omräknatstill nukostnad med ledning av vägkostnadsindex. Det erhållnabruttobeloppet har sedan redcueratsmed avskrivningar (avskrivningstid ). ' Aktiernaär upptagna till sina anskaffningsvärden. *Därav lånefordringar . Lönefordringarna har tagits upp tillsina nominella belopp. har alltsåinte tagits till osäkra fordringar som ingår i summan. ' Från statsskulden enligt redovisningavgår skulder inom staten. har statsskulden omvärderats enligt balansdagensvalutakurser. ' Enligtde regler som gällt för flertalet affärsverk skall återanskaffningenav anläggningstillgångar finansieras med avskrivningsmedel. Reglerna har utformatssä att avskrivningsmedlen skall täcka även det ökandebehov av kapital för återanskaffning som uppstår vid inflation, öm ingaexpansionsinvesteringar görs innebär detta i princip att det av staten tillskjutnakapitalets nominella värde förblir oförändrat medan det successivt ökande värdet av anläggningstillgångarnafinansieras med driftmedel. Vid sammanställningen av balansräkningen för staten hardet kapital som tillskjutits frän staten förts till den i balansräkningenredovisade nettoförmögenheten under det att kapital som tillförts från verkensdriftintäkler redovisas som en särskild post i balansräkningen. När tillgångarna omvärderas till nukostnad måste ävenkapitalposterna omvärderas. ' Med statsbudgetens nettounderskott avsesbudgetunderskottet (68,) korrigerat för vissa finansiellatransaktioner avseende främst den statliga utlåningen samt förinvesteringstransaktioner som påverkat balansräkningens tillgångsposter. tensnettounderskott , dvs. budgetunderskottet 68,5 miljarder kr.korrigerat för sådana finansiella transaktioner och investeringstransaktionersom påverkat tillgångsposter i balansräkningen. Dennegativa förmögenheten består i stort sett av ackumulerade nettounderskott istatsbudgeten. En betydande del av statsbudgetmedlen har dock använts tillinvesteringar som ej tillgångsredovisats. Så har t. ex. . gått till investeringar i försvaretskapitalobjekt och . investerats i vägar. Medel som satsats påhögre utbildning och forskning kan ses som en investering i immateriellatillgångar. /81-1984/85 har . gått till dettaändamål. Detbokförda värdet av statens nettoförmögenhet kan följas bakåt i tiden eftersomdet nuvarande redovisningssättet i detta avseende i stor utsträckningöverensstämmer med det tidigare. Se diagram I. Avdiagrammet framgår att nettoförmögenheten var positiv fram till slutet av1970-talet för att därefter bli negativ och snabbt fallande. Prop.1985/86:150 Bil. Utvecklingen av statens bokförda nettoförmögenhet under . Ar 1971 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 6.2.2Utvecklingen av grupper av balansposter Idiagram 2 har balansräkningens poster sammanförts i grupper. Diagrammet visarhur dessa grupper av balansposter har förändrats . Scheiiiatisk översikt över grupper avbalansposter i balansräkningar för /86' 150 åren1980/81-1984/85. Miljarder, kr. Indelnrng av staplarha: 6.2.3 Statsskuldens relation till anläggningstillgångar,rörelsekapital och ackumulerade underskott Istatlig verksamhet finns det i en helt annan utsträckning än i privatverksamhet samband mellan finansieringskällor och vissa gmpper av balansposter.I tabell 2 har en ungefärlig bedömning gjorts av hur statsskulden fördelar sigpå rörelsekapital (med rörelsekapital avses vamlager och kortfristigafinansiella tillgångar minskat med kortfristiga skulder), anläggningstillgångaroch ackumulerat underskott. Rörelsekapital Anläggningstillgångar Ackumulerat underskott 2 1985/86. Beräkningen är baserad päantagandet att balansposterna Skulder för Prop. 1985/86: 150 speciellaändamål och Övrigt under Verkskapital främst finansierar rörel- Bil. 1sekapital samt att långfristiga skulder i övrigt, donationskapital och affärsverkenskonsoliderande avsättningar främst finansierar anläggningstillgångar.Sjukförsäkringsfonden slutligen har bidragit till att täcka de ackumuleradeunderskotten. Definansiella och materiella anläggningstillgångar som bokförs av myndigheternautnyttjas till övervägande del i verksamheter som ger en finansiellavkastning. Av tabellen framgår att statsskulden /81 till 55%motsvarades av sådana tillgångar. 1984/85 har andelen sjunkit till . 6.3 Förmögenhetsredovisning i övriga delar av denoffentliga sektorn Vidbedömningen av statens förmögenhet finns skäl att beakta att staten utgörendast en del av den offentliga sektorn, till vilken brukar räknas ävenkommunerna och socialförsäkringssektorn. Årsredovisningarfrån kommunerna och olika delar inom socialförsäkringssektorn avser kalenderåroch är därför inte helt jämförbara med årsbokslutet för staten som avser detstatliga budgetåret. De ger dock en viss uppfattning om utvecklingen. Inomsocialförsäkringssektorn ökade under AP- ochlöntagarfondernas egna kapital med . (därav löntagarfonderna ). av fondernas tillgångarutgörs av lån till staten och av lån till kommunerna. De erkändaarbetslöshetskassornas egna kapital ökade med . ochuppgick vid slutet av året till . Undersamma period ökade den kommunala sektorns egna kapital med 14,1 miljarder kr.till . som de långfristiga skulderna endast ökatmed . Investeringar och verksamhetskostnader inom denna sektorhar alltså - med bevarad hög likviditet -nästan uteslutande kunnat finansierasgenom skatter, avgifter och statliga bidrag. Enväsentlig kapitaluppbyggnad har således skett i andra delar av den offentligasektorn genom skatte- och avgiftsuttag medan staten till betydande deltvingats finansiera verksamheten genom upplåning. Detta återspeglas i dennegativa statliga nettoförmögenheten. Nedanståendetabell ger en översikt över statens, kommunernas, AP-fondernas samt de erkändaarbetslöshetskassornas ställning vid utgången av respektive räkenskapsår. Offentliga sektorns finansiella ställning vid utgången av 1984 Tillgångar Skulder Eget kapital Staten 323,1 666,0 -342,9 Kommunerna 238,3 74,7 163,6 AP-och löntagarfonderna 245,5 0,2 245,3 Deerkända arbetslöshetskassorna 2,1 0,4 1,7 q 7 Utnyttjande av särskild låneordhihg i nordiska P";»?- 1985/86:150 investeringsbanken '''' 7.1 Nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning