prop · G90334 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 34 om ändring i lagen (1957:577) om prästval Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att prästvalslagen ändras så att det blir möjligt att tillsättaen särskild kyrkoherde i pastoral. 1 1985/85. Prop.1985/86:34 Förslag till Lag om ändring i lagen (1957:577) om präst val Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1957:577) om prästval delsatt 43 § skall upphöra att gälla, delsatt rubriken närmast före 43 § skall utgå. Dennalag träder i kraft . Piop- 1985/86:34 Närvarande;statsrådet I. , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , , , , , Proposition om ändring i lagen (1957: 577) om prästval I43 § lagen (1957:577) om prästval föreskrivs att kyrkoherdetjänsten i Visbypastorat tillsätts i och med tillsätlning av biskopstjänsten i stiftet.Bestämmelsen har sin grund i att del föreskrevs att den som fuUgjordebiskops uppgifter på , den s. k. superintendenten, också skulle varasockenpräst i och åtnjuta detta ämbetes inkomster av tionden och annat.Visby pastorat utgjorde därigenom prebende, dvs. inkomstkälla, försuperintendenten och sedermera för biskopen i . Liknande anordningarförekom pä andra håll i landet. Under hand avvecklades biskoparnas prebendenmed undanlag för . Det ansågs att prebendarien såsom biskop ilandets till areal och folkmängd minsta stift kunde i större omfattning än iövriga stift påräknas personligen delta i församlingsvärden. Biskopeni utövar alltså, förutom sin biskopstjänst, också kyrkoherdetjänsteni pastoral. Motsvarande ordning finns inte i något annal stift. Domkapitleti har i en skrivelse lill regeringen anhållit om att en särskildkyrkoherdetjänst inrättas i . Av handlingarna framgår att dennuvarande tjänslinnehavaren har uttalat sig för den föreslagna lösningen. Visbyförsamling har i yttrande till biträtt anhållan.Kammarkollegiet har efter remiss tillstyrkt begäran och föreslagitalt får en egen kyrkoherde. kyrkomöte har i skrivelse till regeringen anmält all del med bifalltill en i ämnet väckt motion har biträtt den av i och Visbyförsamling förordade ändringen samt tillstyrkt ett förslag till ändring i prästvalslagen(mot. 1985:98, KL26, kskr31). Kyrkomötets skrivelse och kyrkolagsutskottetsbetänkande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2. För att göra det möjligtatt tillsätta en särskild kyrkoherde i pastoral krävs ändring i prästvalslagen.Jag avser att nu la upp denna fräga. Mittförslag: Kyrkoherdetjänsten i skall inte längre tillsättas i ochmed tillsättning av biskopstjänsten i stiftet. Skälenför mitt förslag: är det till folkmängden minsta av stiften. Trotsdetta är de till biskopstjänsten hörande arbetsuppgifterna av den omfattningenatt det är svårt att förena dessa med de uppgifter som ankommer på kyrkoherdeni ett pastorat av Visbys storiek med över 20 000 invånare. Den nuvarandeordningen avspeglar en äldre tids förhåUanden och lar inte hänsyn till denbetydelse som stiften under detta århundrade har fått genom alt de svarar förinsatser inom områdel för den icke lagreglerade kyrkliga verksamheten. Enbetydande del av biskoparnas arbetsuppgifter ligger inom detta område ochställer krav pä initiativ och ledning från deras sida. Rikskyrkliga uppdrag tarockså större del av deras tid i anspråk . är deten uppenbar olägenhet att kyrkoherdetjänsten alltjämt är kombinerad medbiskopstjänsten i stiftet. Jag anser därför att det är väl motiverat alttillsätta en särskUd kyrkoherde i pastoral. Milt förslag innebär däremotinte inrättandet av en domprosttjänst i pastoratet. Somjag inledningsvis har nämnt föreskrivs i 43 § lagen (1957:577) om prästval attkyrkoherdetjänsten i tillsätts i och med tillsättning avbiskopstjänsten i sttftet. Denna bestämmelse måste upphävas för att den av migföreslagna reformen skall kunna genomföras. Enligt punkt 9 övergångsbestämmelsernaliU regeringsformen skall bl. a. grundläggande föreskrifter om prästerligatjänster i och om stiftsmyndigheter meddelas i lagen om eller i annan lag, som stiftas av efter yttrande avkyrkomötet. Kyrkomötet har emellertid för sin del redan tUlslyrkt den ändring iprästvalslagen som behövs för all genomföra den önskade reformen. Förslagetkan därför föreläggas . Del fär sedermera ankomma på behörig myndighetatt i vederböriig ordning entlediga biskopen i frånkyrkoherdetjänsten i pastoratet och att på nytt tillsätta denna tjänst. JagvUl i sammanhanget nämna att särskiljandel av kyrkoherdetjänsten i pastoratetoch tillsältandet av en särskild kyrkoherde har beräknats medföra en årligmerkostnad för kyrkofonden av ca . Dessa kostnader kan finansierasgenom besparingar för kyrkofonden på andra områden. Förbiskopen i gäller vissa särskilda föreskrifter med anledning avatt biskopen också innehar kyrkoherdetjänsten i . Det får ankommapå regeringen alt upphäva dessa föreskrifter. Vidare ankommer det på regeringenatt fastställa ny tjänsteorganisation för präs- Jag avser att sedermera återkomma till regeringen i Prop. 1985/86:34 dessa frågor. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats eltförslag till lag om ändring i lagen (1957; 577) om prästval. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1985/86: 34 Bilaga 1 1985ÅRS KYRKOMÖTE KYRKOMÖTETS SKRI- betänkande 1985:26 med anledning av motionom avskiljande av kyrkoherdetjänsten i från biskopstjänsten iVisby stift Medöverlämnande av nämnda betänkande fär jag anmäla att kyrkomötet den 14 mars1985 bifallit vad utskottet hemsläUl. med anledning av motion om avskiljande avkyrkoherdetjänsten i från biskopstjänsten i Till utskottet har hänvisats motion 1985:98 av TorstenGustafsson m.fi., vari yrkas att kyrkomötet hos regeringen anhåller om ålgärderför att kyrkoherdetjänsten i avskiljs från biskopstjänsten ienlighet med vad i och har begärt samt att43 § lagen (1957:577) om prästval upphäves. hörde till stift.Sedan vid freden i uttryckligen avstått Gotiand tillDanmark blev ön ett särskilt stift under ledning av en superintendent. Genomfreden i Brömsebro är 1645 återförenades med . upphöjdesVisby stift till biskopsdöme. Enligt öppet brev från danske konungen skullesuperintendenten på tillika vara sockenpräst i och åtnjuta dettaämbetes inkomster av tionden och annat. Denna anordning med som prebendeåt biskopen fortsatte sedan blivit svenskt. - I löneregle-ringsresolulionen1873-10-10 för biskopen i föreskrevs bl. a. att biskopen skulleåtnjuta kyrkoherdelönen i stads- samt norra och södra landsförsamlingarspastorat. Biskoparnas prebenden avvecklades efter hand. År 1916indrogs med undantag av då återstående prebenden mot ersättning ur biskopslöne-regleringsfonden.Vid anmälan för Kungl. Maj;t av fråga om framläggande av förslagtill avveckling uttalade departementschefen att lämpligheten av en indragningav prebende torde böra sättas i fråga med hänsyn till all prebendariensåsom biskop i rikets till areal och folkmängd minsta stift torde kunna istörre omfattning än i övriga stift påräknas personUgen dellaga iförsamlingsvården. I anslutning till detta uttalande, som både riksdag ochkyrkomöte lämnade utan erinran, förklarade . Maj:t ilöneregleringsresolutionen för stads- och landsförsamlingarspastorat att Kungl. Maj:t fann i ärendet väckt förslag om upphörande avpastoratets egenskap av prebende ål biskopen i stiftet ej föranleda någotåtgärd. I punkt 5:o förordningen (1936:578) med ändradebestämmelser för biskoparnas avlönande jämte nya grunder för dispositionen avdärtill 1985/86; 34 avsedda medel föreskrevs att - frånsettatt biskopen i skulle såsom prebende inneha kyrkoherdetjänsten iVisby församlings pastorat - biskopstjänst inte fick förenas med annan allmäntjänst. Vidare fanns i 5§ 1 mom. prästlönereglementet (1951:577) en bestämmelseom att vad av ålder gällt om kyrkoherdetjänstens i egenskap av prebendeåt biskopen i fortfarande skulle äga tillämpning. Biskopen innehar som prebendekyrkoherde tjänstebostad iprästgård i . Det åligger att underhålla prästgården liksomatt vid behov om- eller nybygga husen på den. I lönehänseende är föreningen av biskops- och kyrkoheredeljänsternaordnad så att biskopen ur kyrkofonden uppbär de avlöningsförmåner som hör tillbiskopstjänsten. betalar sedan pastoratet till kyrkofonden ett beloppsom i allt väsentligt motsvarar den kontanta årslönen för en kyrkoherde i ettpastorat av storiek (Kungl. Maj ;ts beslut ). I ett Kungl. Maj;ts beslut har iVisby bemyndigats att meddela förordnande för en av komministrarna i Visbypastoral att tills vidare i stället för kyrkoherden där ha ansvaret förkyrkobokföreningen och tillsyn över kyrkoarkivet i församlingen. -1 övrigt har enligluppgift i ärendet aldrig gjorts några försök att i detalj reglera avvägningenmellan biskopens stifts- och församlingstjänst. Även i andra hänseenden än de nu nämnda är de förenadebiskops- och kyrkoheredeljänsterna föremål för särreglering. I 43 § lagen(1957:577) om prästval föreskrivs att kyrkoherdetjänsten i pastorattillsätts i och med tillsättning av biskopstjänsten i stiftet. I cirkuläret1965-12-17 ang. vissa bestämmelser i anledning av prästlönereglementetsupphävande m. m. finns ett särskilt avsnitt om tjänstebostad för biskopen iVisby stift och i cirkuläret ang. biskopsgårds förvaltning m. m. enföreskrift om besiktning i "den av biskopen i nämnda stift disponeradeprästgården" för tillsyn över den på kyrkofondens bekostnad anskaffademöbleringen. Tjänsten som biskop och kyrkoherde i är unikinom . Sedan domprostljänst inrättades i finnsinte i något annat stift motsvarande tjänsteförening. Enligl 43 § prästvalslagentillsätts kyrkoheredetjänsten i "i och med tillsättningen avbiskopstjänsten i stiftet." Biskopen/kyrkoherden utövar alltså bådatjänsterna och del har aldrig gjorts några försök att i detalj regleraavvägningen ellan hans stifts- och församlingstjänst. I övrigt står detkyrkoherden fritt att leda arbetet inom pastoratet i den utsträckning han finnerlämpligt och möjligt med hänsyn till övriga uppdrag. Möjligheten att överlämnauppdrag till de andra prästerna, är helt oreglerad och bygger närmast på dengrad av förtroende som råder mellan kyrkoherden och hans medarbetare. Kyrkoherden äralltså förman . 1985/86: 34 för pastoratets präster. Hans engagemang i församlingenstannar dock ej vid Han är självskriven ledamot av kyrkorådet i Visbyförsamlings pastorat och ingenting hindrar att han väljs till dessordförande - något som I kyrkofullmäktige är kyrkoherden ejledamot, men har sedvanlig närvaro- och yttranderätt. Biskopen har sålunda en dubbelställning. Han skall somkyrkoherde leda den kyrkliga verksamheten i församlingen och sombiskop utöva tillsyn över vissa delar av pastoratsförvaltningen viastiftsmyndigheterna. Självfallet uppkommer det här lätt besvärliga jävssituationer. Den naturligaste lösningen syns vara all utformaorganisationen i på samma sätt som tidigare skett i andra stift, dvs. attbiskops- och kyrkoherdetjänsterna skiljs åt. Beträffande kyrkoherdetjänsten ärdet lätt att se skäl för en sådan lösning. är en efter svenskaförhållande befolkningsmässigt stor "" - endastUppsala, , och är större. Därtill kommer turismen.Visby är centrum för turismen på . Här skall endast erinras om attmellan 300 000 och 350 000 turister besöker stiftet . Ledningen och detyttersta ansvaret för församlingsarbetet är ett heltidsarbete och kan lika Utetsom i andra motsvarande fall delas på flera. Att ta ställning till en renodlad biskopstjänst enbartutifrån invånarantalet är meningslöst. Sammantaget torde uppgifterna ibiskopsämbetet samt uppdragen som ordförande i domkapitel och stiftsnämnd samtde centrala uppgifterna inom den s. k. frivilliga kyrkliga verksamheten påstiftsplanet väl motivera tjänsten. Därtill kommer att bskopen i stifttagits i anspråk för rikskyrkliga uppdrag i minst samma utsträckning som andrabiskopar. En sammanställning visar att biskopen varitfrånvarande från stiftet för rikskyrkliga och internationella uppdrag i allthögre grad. TUl detta kan läggas en demokratisk synpunkt. Det är värtnotera att det nuvarande tillsättningsförfarandet inte tar särskilt stor hänsyntill . Sammankopplingen med biskopstillsättningen gör attförsam-Ungsmedlemmarnas inflytande på valet av sin kyrkoherde är vida mindre äninom andra "domkyrkoförsamlingar" i . I övriga"domkyrkoförsamlingar" ingår val som en del av tillsättningen av domproJttjänstenäven om det ej är utslagsgivande. Vid biskopsvalet representerade sexelektorer (av befolkningen) men stiftet i övrigt stod för 65elektorer. Därtill kommer att till biskop och därmed också till kyrkoherde kanutnämnas även den som ej uppfyller prästvalslagens krav för "vanlig"kyrkoherdetjänst. Sammanfattningsvis finner utskottet sålunda starka skältala för den ändring som i nu förordat. Vad särskilt gäller upphävandet av 43 § i lagen (1957:577)om prästval, tillstyrkes detta i konsekvens med det ovan sagda. Förslag tillrättslig reglering av detta har upprättats inom utskottet och bilägges dessyttrande. 1985/86: 34 Medhänvisning till vad sålunda anförts hemsläller utskottet attkyrkomötet bifaller motionen 1985:98 och för sin del tillstyrker del upprättadelagförslaget. ordf,, , , , GunnarLindberg, K-A , , , ,, , , NUs , Per Wihlborgoch . *Ej närvarande vid slut justeringen. 1985/86: 34 Lagom ändring i lagen (1957:577) om prästval Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1957:577) om prästval delsatt 43 § skall upphöra att gälla, delsatt rubriken närmast före 43 § skall utgå. Dennalag träder i kraft den Tryckeri, 1985 ''