prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Anslaget bör räknasupp med . För atl tillgodose behovet av etl gemensamtsekretariat för de nordiska samiska konstnärsförbunden har chefen förutbildningsdepartementet efter samråd med mig beräknal ell bidrag om lOOOOO kr.under anslaget H 5. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m. Jaghemsläller all regeringen föreslår alt lill Bidrag tUl samisk kultur för budgetåret1986/87 anvisa etl anslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag ,som inrättades , är enligt sin instruktion (1982:1013) cenlralförvaltningsmyndighet för frågor om tillämpning av lotlerilagen (1982:1011) ochlotteriförordningen (1982: 1012). Nämnden har framför alll lill uppgift alt somsista instans pröva besvär över länsstyrelse-beslut i lotteriärenden ochutfärda allmänna råd för tillämpningen av lotlerilagen och lotteriförordningensaml pröva frågor om tillstånd lill s.k. rikslolterier. Beräknadändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 314000) ( + 52000) 1985/86: 100 Pris-ochlöneomräkning . '' En besparingenligt huvudförslaget innebär att organisationen mäste minskas med enhalviidsljänsi. 1 släUel föreslås all besparingar i myndighetens verksamhetersätts med ökade inkomster t. ex. genom avgifter. Ökade medelbegärs för kontroiländamål ( + . har redovisal ett förslag lill fördelningav huvudförslaget enligt budgetanvisningarna för den kommande treårsperioden.Jag räknar med atl myndighetens förslag - om möjligt lindrat med hänsyn lillnämndens storiek - skall ligga till grund för anslagsberäkningarna för denaktuella perioden. För /87 har jag beräknat enanslagstilldelning som med . överstiger vad som följer av huvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemsläller jag all regeringen föreslår att /87 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättningaroch bidrag till konstnärer fop.1985/86: lOO Bil 10 F 6. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer 1984/85Ulgift 20928000 1985/86Anslag 21556000 1986/87Förslag 22 203 000 Från anslaget qtgår ersättning åt bild- ochformkonsinärer för alt deras verk i offentliga institutioners ägo visas förallmänheten eller används på annal allmännyttigt sätt (visningsersätlning). Visningsersättningen utgår i form av elt faståriigt belopp som tillförs bildkonstnärs fond, inrättad den Ijuli1982. Fondmedlen får användas dels lill ändamål som syftar lill alt geyrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels till andraändamål som berör verksamhet inom bildkonstens område. Med fondmedel betalasockså viss del av konstnärsnämndens förvaltnings- och lokalkostnader. Frågor rörande fonden och fondmedlens användninghandläggs av en styrelse inom konstnärsnämnden, kallad styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Styrelsens verksamhet regleras i instruktionen förkonstnärsnämnden (1976:531, omtryckl 1985:697) och i förordningen (1982:600)om (ändrad 1985:529). Etlsärskilt beredningsutskott inom fondstyrelsen har haft i uppgift att utarbetaförslag till ersättnings- och bidragssystem för /86. Med ledningav etl av utskottet framtaget diskussionsunderlag har fondstyrelsen beslutatatl lills vidare behålla systemet med s. k. grundersättning förbildkonstnärer, men all dessulom fördela ell begränsat antal ettårigaarbelsbidrag inom denna konslnärskategori. Till konsthantverkare, tecknare ochfotografer kommer fondmedel liksom att utgå enbart i form av ett- ochfleråriga arbelsbidrag. En satsning på stöd även till andra ändamål inombildkonstens område förutsätter enligt styrelsen en ökning av anslaget. Styrelsen anser liksom lidigare aU målsättningenmåste vara aU föra upp visningsersättningen lill samma nivå sombiblioteksersäUningen och föreslår därför aU anslaget höjs till 45 milj. kr. () har i skrivelsetill anslutit sig till fondstyrelsens krav påuppräkning av visnings-ersättningen lill biblioteksersättningens nivå. KRO harvidare yrkat att tar upp diskussioner med KRO bl.a. omeU beräkningssystem för visningsersältningen samt frågan om förhandlingsrätt. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår 391 alt till Visningsersättning åt bild- ochformkonstnärer för budgelårel 1986/87 anvisa ett anslag av . F 7.Bidrag till konstnärer . 1984/85 Utgift 14597362 Reservafion 2037 276 1985/86 Anslag 14730000 1986/87 Förslag 15172000 Från anslaget ulgår bidrag enligtförordningen (1976: 528) om bidrag till konstnärer (ändrad senast 1984:586).Bidragen kan ha formen av konstnärsbidrag eller projektbidrag. Konstnärsbidrag kan utgå för alt geaktiva konstnärer ekonomisk trygghet. Konsinärsbidrag kan också tilldelaskonstnärer för andra ändamål, t. ex. för resor. Konsinärsbidrag får förnärvarande uppgå till högsl . om årel för varje mottagare. Del kanulgå fill samma konstnär för högst i sänder ulan omprövning. Bidrag avpensionskaraktär och bidrag till efterlevande får utgå lills vidare. Projektbidrag skall avsemålinriktat konstnäriigt utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande nalur.Bidrag kan utgå för avgränsade projekt som kan antas få betydelse förutvecklingen inom det aktuella konslområ-del eller som ulgör försök att vidgaanvändningen av konstnärlig verksamhet till nya områden i samhällel. Konstnärsbidrag och projektbidragutdelas av styrelsen för i fråga om dramatiker,förfaUare, översäUare och kulturjournalister och av konstnärsnämnden i frågaom övriga konstnärer. skall enligt sininstruktion (1976:531, omtryckt 1985:697), vid sidan av uppgiften att handhaärenden om bidrag och ersättningar lill konstnärer, hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden skall ocksågemensamt med styrelsen för avge förslag till innehavareav inkomst-garanti för konstnärer. har omorganiseratsden 1 seplember 1985. Nämnden leds av en styrelse. Inom nämnden finns vidarefyra organ för handläggning av ärenden rörande bidrag och ersättningar tillkonstnärer, nämligen styrelsen för , arbetsgruppenför upphovsmän på musikområdel, arbetsgruppen för musiker och sångare ocharbetsgruppen för scen- och filmkonstnärer. Anslagets fördelning budgetåret 1985186 Bidrag tillförfattare, översättare och kulturiournalister I 135000' Bidrag tilldramatiker 1330000" Bidrag tillbild-och formkonstnärer 3 065 000 Bidrag tillupphovsmän på musikområdel 2 025 000' Bidrag till scen-och filmkonstnärer samt musiker och sångare 7 175000' ' Därav högst . Därav högst lOOOOO kr. ' Inkl. förvaltnings- och lokalkostnader vidkonstnärsnämnden Styrelsen för Sverigesförfattarfond Prop. 1985/86: 100 Medhänvisning till bidragens urholkning under en följd av år begär styrelsen enförstärkning av medlen för bidrag till författare, översättare ochkulturjournalister ( + ). Som kompensation för prisutvecklingenbegärs även viss uppräkning av medlen för bidrag lill dramatiker (+170000kr. För bidrag till bild- och formkonstnärer begärs en ökning av medelsramen bl. a. som kompensation fören alltför låg anslagsuppräkning tidigare budgelår (+335000 kr.). Medhänvisning lill inflationens effekter och redovisade fakta om konstnärernasinkomster och arbetsmarknad föreslås en uppräkning av bidragsmedlenför upphovsmän på musikområdet (+405000 kr. ), scen- och filmkonstnärer samlmusiker och sångare (+1435000 kr. I promemorian Ersällning förbiblioteksmusik föreslår konstnärsnämnden atl upphovsmän på musikområdet samlmusiker och sångare får ersättning för atl musikalier och fonogram används påbibliotek. Ersättningen bör enligt förslaget ulgå kollektivt lill upphovsmänoch utövande konstnärer med ell belopp som motsvarar biblioteksersäUningen förreferensexemplar av litteratur multiplicerad med folkbibliotekens totala beståndav musikmaterial. Medlen bör fördelas av konstnärsnämnden i form av bidrag lillenskilda konstnärer efter ansökan. Nämnden föreslår atl ersättningen införs den1 och beräknar för ändamålet ett medelsbehov av 845000 /87. Vidare begär nämnden ell engångsbelopp av . förinventering av folkbibliotekens fonogram-och musikaliebeslånd. Regeringen har överlämnalnämnda promemoria lill upphovsrältsutredningen (Ju 1976:02). Somkompensation för prisutvecklingen bör anslaget räknas upp med . Detbör ankomma på regeringen alt efter hörande av de bidrags-fördelande organenfördela anslagets totalbelopp mellan olika konstnärs-kategorier. Inom upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02) pågår förnärvarande en översyn av bestämmelserna om rättigheter i samband med utlåningm. m. av verk via bibliotek. Regeringen har överiämnat konstnärsnämndens promemoriaErsättning för biblioleksmusik till upphovsrältsutredningen. Promemorianföranleder i övrigl inga förslag från min sida. Vid riksdagsbehandlingen av de anslag som rörstatliga insatser för konstnärer i kullurbudgelen för innevarande budgetäruttalade sig kultur-utskoltel (KrU 1984/85: 16 s. 19) i fråga om de olikabidragsformer som växt fram på delta område och de olika organ som handläggerbidragsfrågorna. Ulskottel fann del önskvärt all regeringen övervägde om enannan och mera överskådlig organisafion än den nuvarande och en mer enhetlig benämningav likartade bidrag skulle vara till gagn för konstnärerna och Prop.1985/86: 100 innebära en ralionalisering. Den nya organisationen med ensammanhållande styrelse som gäller för konstnärsnämnden fr. o. m. hösten 1985är enligt min mening ägnad att ge bättre stadga åt verksamheten och möjliggöraenhetligare riktlinjer för arbetet inom nämndens bidragsfördelande organ. Enviss harmonisering av bidragsgivningen borde kunna åstadkommas med bibehållenanpassning till olika konslnärsgruppers behov och önskemål. Jag vill dockerinra om att den principiella grunden för befintliga stödformer varierar. Frånkonstnärshåll är man angelägen om alt detla markeras genom skilda benämningarpå till synes likartade bidrag. Jag ulgår från alt konstnärsnämndenkontinueriigl utvärderar befinlliga bidragsformer och inom ramen för deallmänna bestämmelser som gäller för dessa gör de förändringar som motiveras avulvecklingen. Jag hemställer att regeringen föreslär att lill Bidrag till konstnärer /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 5 996266 1985/86 Anslag 6844000 1986/87 Förslag 5 917000 Enligt förordningen (1976:504) ominkomstgaranlier för konstnärer (ändrad 1984:587) kan inkomstgaranti beviljaskonstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och storbetydelse för svenskl kulturliv. Beslul om innehavare av inkomstgaranli fattasav regeringen efter gemensaml förslag av konstnärsnämnden och styrelsen förSveriges författarfond eller efler yttrande av dessa organ. Inkomstgaranli kan uppgåtill högst fem gånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1982: 120. ändrad senasi 1985: 324) gällde vidkalenderårels ingång. Det för kalenderårel 1986 fastställda basbeloppet är . Garantins maximibelopp för uppgår således till . Detlamaximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst upp till ell basbelopp ochmed av årsinkomsten i övrigt. Antalet inkomstgarantier ärinnevarande budgetår 125. Härav avser fem garanlirum personer som innehafttidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnäriig ulbildning. framhåller atlmånga av dem som har inkomstgaranti inle får ul någon del av garanUsummanpå grund av för hög årsinkomst. 23 innehavare har aldrig tagit garantin ianspråk. Nämnden föreslår att 20 av de garanlirum som inle utnyttjas fåranvändas för att utse nya innehavare av inkomstgaranli. Universitets- och högskoleämbetetredovisar behov av ytterligare två garanlirum nästa budgetär åt innehavare av tidsbegränsad lärartjänst vid 394 högre konstnärlig ulbildning. Eftersamråd med chefen för förordar jag att ytteriigare tvågaranlirum inrättas för personer som under näsla budgetår avgår fråntidsbegränsad lärartjänst inom den högre konstnärliga utbildningen. Jagberäknar med hänsyn härtill en höjning av anslaget med . Höjningenmöjliggörs genom omfördelning inom åttonde huvudtiteln. 1 delta sammanhangvill jag erinra om vad som uttalats rörande avgångsvederlag för innehavare avtidsbegränsade professorstjänster inom högre konstnäriig utbildning iproposition 1984/85:57 om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i denstatliga högskolan (UbU 9, rskr. Statens åtagande gentemot innehavare avinkomstgaranti innebär att medel betalas ut endast i den män inkomster frånannat håll saknas. Anslaget är budgeterat från denna utgångspunkt. Jag är bl.a.mot den bakgrunden inte beredd att tillstyrka konstnärsnämndens förslag om altytterligare innehavare skall kunna utses när garantirum inte utnyttjas. Anslagetbör beräknas till . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Inkomstgarantier för konstnärer /87 anvisa ell förslagsanslag av . Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. 1984/85Utgift 44683000 1985/86Anslag 46778000 1986/87Förslag 46439000 Gällande bestämmelser om biblioleksersättning finnsi förordningen (1962:652) om (omtryckt 1979:394, ändradsenasi 1984:584 och 1985:546). Ersätlning ulgår för utlåning genom folkbibliotekoch skolbibliotek av litterärt verk i original av svensk eller i bosattupphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersättning utgår även förböcker som ingår i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar. Från delta anslag överförs lill Sverigesförfattarfond medel som beräknas på grundval av vissa grundbelopp för biblioteksersättningen. Innevarande budgetår uppgår grundbeloppen i fräga om originalverk till för hemlån och till för referensexemplar saml i fråga om översatt verk till för hemlån och lill för referensexemplar. Av fondens medel utbetalas individuell ersättning till författare och översät tare (författarpenning och översätlarpenning). Förfaltarpenningen utgår med för hemlån och för referensexemplar. Översätlarpenningen ulgår med för hemlån och för refe rensexemplar. För upphovsmän med höga utlåningssiffror gäller vissa begränsningar. Styrelsen för kan bestämma alt er sättning till viss upphovsman skall utgå med högre belopp än del statistiskt 395 beräknade.Denna möjlighet används för all ge ca 200 Prop. 1985/86: 100 k. garanterad författarpenning, vilken för innevarande bud- Bil 10 getår avstyrelsen har fastställls till . medel, den s. k. fria delen, används efler styrelsensbestämmande till pensioner, understöd, stipendier och andra för författare,översättare m. fl. Mellan regeringen och deupphovsmannaorganisationer som berörs av biblioteksersättningen har den 12september 1985 träffats en överenskommelse om förhandlingar angåendebiblioteksersättningens grundbelopp. Enligt överenskommelsen åtar sigregeringen atl som ett led i beredningen av sitt förslag till statsbudgetförhandla med organisationerna om storleken av grundbeloppet för hemlån avoriginalverk. När avtal träffats skall regeringen lägga fram förslag tillriksdagen om anslagsberäkning på grundval av del avtalade grundbeloppet. Omavtal, efter medlingsförfarande, inte träffats senast den 30 juni 1986beslutar regeringen om de förslag lill grundbelopp för biblioteksersäUningensom skall föreläggas . Med stöd av nämnda överenskommelsehar regeringen tillkallat en särskild förhandlare meduppgift att överlägga med berörda organisationer om biblioteksersättningensgrundbelopp för /87. Ersättning ål författare ochöversättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och lallidningarfördelas av enligt regler som förbundet fastställer. Biblioteksersättningen har förinnevarande budgetår beräknals lill . För talboks- ochlaltidningsersättning har anvisats 1,8 milj. kr. Styrelsenförutser alt den sammanlagda utlåningen vid folk- och skolbiblioteken under år1986 kommer all uppgå fill 105 miljoner lån, vilket undersliger den prognos somgjorts för med tre miljoner lån. Anlalet referensböcker ifolkbiblioteken beräknas fill oförändral 1,3 miljoner volymer. Skolornasreferensböcker beräknas fr.o. /85 schablonmässigt lill avdet totala bokbeståndet i skolorna. Styrelsen beräknar della bestånd lill 38,5miljoner volymer och referensböckerna följaktligen fill 7,7 miljoner volymer. Styrelsenhemställer att biblioteksersättningens grundbelopp höjs somen anpassning den väntade allmänna inkomstökningen och medylleriigare till för att inhämta eftersläpning i förhållande lillinkomslulvecklingen . begär 2,5 milj. kr. (+700000 kr.) förersällning ål förfat tare och översättare för utnyttjandet av deras verk i form av talböcker och lallidningar. Förbundet har vid beräkningen av medelsbehovet för talboks- ersättning utgått från eU grundbelopp av . förprosaverk i original. För laltidningsersättning begärs etl samlal belopp Prop. 1985/86: 100 av . '' Förhandlingar pågår med berörda organisationer om biblioteksersättningensgrundbelopp för nästa budgetår. 1 avvaktan på resultatet av dessa förhandlingarbör medelsbehovet för biblioleksersättning beräknas med utgångspunkt i gällandegrundbelopp. På grundval av de prognoser över hemlån och referensbokbeslånd somstyrelsen för gjort i sin anslagsframställning beräknarjag sålunda ell preliminärt belopp av . för biblioteksersäUningunder /87. För talboks- och taltidningsersättning föreslår jag enhöjning av bidraget med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all till Ersätlning åt författarem.fl.för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /87anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till rätlighetshavare på musikområdet 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget utgår ekonomiskkompensation till rätlighetshavare på musikområdet för verkningarna avprivatkopiering av fonogram. Efler överläggningar med berörda organisationerhar medlen för budgelårel 1985/86 fördelats på följande sätt. Mottagare 1985/86 Svenska tonsättares internationella musikbyrå Svenska gruppen av the International Videograms (IFPl) 840000 fonogramproducenters förening (NIFF) 60000 Svenska artisters och musikers intresseorganisation () 900000 Jag förordar all anslagsbeloppelblir oförändrat under nästa budgelår. Jag hemsläller all regeringen föreslärriksdagen alt lill Ersättning lillrätlighetshavare på musikområdet för bud gelårel 1986/87 anvisa ett anslag av . Teater,dans och musik Pop. 1985/86: lOO Bil 10 Fil. 1984/85 Utgift 113733000 Reservation 1985/86 Anslag 115 158000' 1986/87 Förslag 122610000 ' Härutöver föreslås . på tilläggsbudget 11till statsbudgeten för /86. Svenska är enriksorganisation för lokala teaterföreningar. Till är ävenlänsleaterföreningar knutna. Enligt de av Kungl. Maj: t den 28juni 1974 utfärdade bestämmelserna angående statsbidraget lill Svenskariksteaterns verksamhet skall bidraget användas för central och regional produktionoch distribution av teater som komplettering till regional och lokalteaterverksamhet. skall vidare förmedla teaterföreställningar ochgästspel av andra institutioner och ensembler samt ge allmän informafion ochrådgivning till yrkesmässigt arbetande teatrar och amatörteatrar. Teaternskall samarbeta med . Operan och Dramatiska teaternoch i övrigt samverka med myndigheter och folkbildningsorganisationer och medinstitutioner inom teatern och andra konstområden. För /85 anvisadestill etl statligt bidrag av . Genom riksdagensbeslut om ytterligare anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /85 (prop.1984/85:101, KrU 9, rskr. 126) höjdes ifrågavarande statsbidrag med 8757000kr., avseende ökade koslnader lill följd av avtalsenliga löneökningar ochbeslutade sociala avgifter. Svenska har /85 framfört 1 978 föreställningar. Antalet besök var ca 433000.Riksteaterns utbud bestod av 76 turnéer varav den egna produktionen omfattade52 program av de totalt 72 olika program som framfördes under spelaret. Vid en jämförelse med föregåendeårs siffror skall beaktas att Växjöensemblen fr.o. m.den 1 juli 1984 övergicktill all bli Stiftelsen och därmed bytte huvudmannaskap. Beräknad ändring 1986/87 1985/86: 100 (85 604 000) ( + 11462000) (Bidrag till verksamheten (4 580000) (+ 544 000 döva och hörselskadade) (Finsk teaterverksamhet) (+ 1363 000) (905 000) (+ 795 000) + 528000 +27 454000 + 25054000 +27 454000 För allmänna koslnadsstegringarexkl. ökade lönekostnader beräknas eU behov av . Riksteaternbegär etl återtagande av besparingen enligt huvudförslaget (+2980000 kr.). Ettgenomförande av huvudförslaget innebär att Cra-mérbalellen läggs ner och attPionjärtealern ligger nere. Fler liknande beslul blir enligt Riksteaternnödvändiga. kan inte fullfölja projekt för all nå nya grupper. Enföljd av dessa åtgärder blir att arbetsmarknaden för dansare och skådespelarekrymper. Påteaterområdet begär en förstärkning bl.a. för Cramérbaletlen,Pionjärtealern och musikteatern (+14000000 kr. När del gällerbarn- och u ngdom s teater föreslås ytterligare medel (+4000000 kr. Riksteaternsföreningsavdelning saml teaterfrämjande insatser föreslås få ökat stöd bl.a.för länsteaterkonserler(+l . För bl.a. ökadgästspelsverksamhet på föresläs ökat Slöd (+450000 kr. För finskteaterverksamhet föreslås ökade medel för gästspelsverksamhet,amalörlealerverksamhel samt för forisatt försöksverksamhel beträffande del nupågående finska barn- och ungdomsteaterpro-jeklel (+1259000 kr. Fördansverksamhet på Cirkus beräknas ökade medel. Vidare föreslår alldansverksamheten bör frikopplas från ett obligatoriskt utnylljande av Cirkus(+795000 kr. >"nstområden. " "''' '"sti- ror budgetåret (984/S5"""'""""''""""den. b'dragav 104976000 r/ '"'"' "" Svenska r 8757000k/ ' "''"- '26) höjdes ifr/ ' '»- fpron .--Xa nk,s,eatr; :'! 7'-'-- ''""" '-ö- "'"gar.Antalet besök ' "'"''' '984/85 fr.r- fnéervarav den '' '»00. RtksteJeV " ' 78 föreställ- lotala bidragsbehovel vilkettorde underlätta staiimiigs.v, En annan utgångspunkt för mina förslag är alt dennya bidragskonstmktionen inle skall innebära väsentligt förändradeförutsättningar för verksamheten. Stalsbidragsberäkningen har även utgått frånförutsättningen att den s. k. periodiseringen av utbetalningen av statsbidragetskall upphöra. Statsbidraget bör betalas ut i sin helhet den varjebudgetår. Denna förändring - som det ankommer på regeringen atl besluta om -bör göra det möjligt för teatrarna att bättre planera utnyttjandet avverksamhetens lolala resurser. Förändringen innebär alt verksamheterna tillförsbetydande förstärkningar genom ränteinkomster. Som en följd av dennasystemomläggning bör vidare de regler som reglerar utnyttjandet av löne-ochlokalkostnadsmedel upphöra. Jag avser atl ålerkomma till regeringen i dennafråga i anslutning till mina förslag till regleringsbrevsbeslämmelser förberörda anslag för /87. Vid min beräkning av stalsbidragsbehovet harjagvidare räknat med att huvudförslaget inle skall lillämpas saml all regleringenav inkomster - utöverstatsbidraget - skall upphöra. Jag förutsätter alt teatrarnas in- Prop.1985/86: 100 komst- och prispolitik kommer aU bedrivas så. alt den beaktarsåväl Bil 10 behovet av ökade resurser i verksamheten som önskemålet attinte uteslänga några publikkategorier från möjligheten att ta del avteatrarnas föreställningar. Från dessa utgångspunkter harjagberäknat att anslaget till för nästa budgetår bör uppgå till122610000 kr. Detla bör göra det möjligl för alt inom ramen för detberäknade bidraget täcka de koslnader som följer av löneavtal och dejusteringar av sociala avgifter som kan komma all inträffa under budgetåret1986/87. Under anslaget till finns för innevarandebudgetår upptagna etl antal särskilda bidragsändamål, som regering och riksdagvid olika tillfällen har prövat och beslulal anvisa medel för. Jag avserbidragen lill , teaterverksamheten för döva och hörselskadade,finsk teaterverksamhet och dansverksamheten på i . Dessa ändamålbör enligt min uppfattning även i fortsättningen redovisas särskilt underanslaget. Del ankommer på regeringen all reglera dessa frågor. Vad gällerteaterverksamheten för döva och hörselskadade ingår i mina beräkningar enförstärkning av denna verksamhet med I milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nuhar anfört hemställer jag atl regeringen dels bereder fillfälle atlla del av vad jag har anfört om det nya budgeteringssystemet för bidragen till Svenskariksteatern. Operan och Dramatiska teatern, dels föreslår all till Bidrag lill Svenskariksteatern för budgelårel 1986/87 anvisa etl reservationsanslag av122610000 kr.