prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Inledningen på denna utveckling var slopandet avlikviditetskvoter för bankerna. Regleringen av bankernas och finansbolagensullåningsvolym har därefter avvecklats och rekommendation omutläningsrän-lorna har slopats. Vidare har utformningen av placeringspliklenför kapi-talmarknadsinslituten ändrats. Placeringskraven gäller således numerabmtloförvärv vid nyemission och inle såsom fidigare neltoinnehav. På delta sätthar skapats fömtsättningar för en andrahandsmarknad för obliga-fioner. Genom att en fungerande penningmarknad har skapatshar nu på ett helt annat sätt än tidigare fömtsättningar att styralikviditet och räntenivå genom operationer på den öppna marknaden. Riksbankenhar också i aUt högre grad utnyttjat denna möjlighet. Fr. o. m. har viUkoren för bankemasupplåning i ändrats. Den tidigare entydigt bestämda straffräntanhar ersalls med en slraffräntetrappa. Genom den nya konstmktionen byggs en ökadautomatik in i räntebildningen såtUlvida att förändringar i likviditeten påmarknaden, via dess effekt på bankernas neltoupplåning i , dUeklpåverkar dagslåneräntan. Marknadsoperalioner frän sida får ocksåmer direkt genomslag pä räntenivån. 10.2 Kreditpolitiken i stort Kredilpolilikensallmänna inriklning har varit alt begränsa likviditetsutvecklingen iekonomin till vad som är längsikfigt förenligt med en varaktig nedgång iinflationstakten. RäntepoUliken har haft som målsättning att valutaflödet,dvs. bytesbalans plus privat kapilalbalans, skall balansera och att någonstafiig nettoupplåning ej skall behöva ske. ränteslyrning har huvudsakligen skettgenom förändringar i straffräntan. Banksystemet har legal medomfattande straffränteupplåning i , varigenom straffräntan harblivitstyrande för de korta räntorna. Vid ett flertal tillfällen har dockriksbanken genom marknadsoperafioner påverkat den s. k. avkastnings-kurvan ochdärmed också de kortsiktiga ränleförvänlningarna. Vid den kraftiga kreditpolifiska åtstramningen imaj höjdes straffräntan från 13,5 tiU som diskontot höjdes från 9,5 tiU 11,. andrahalvåret har räntenivån successivt kunnat sänkas då de privata Prop.1985/86:100 valutaströmmarnagivit upphov tiU ett betydande valutainfiöde. I juU Bil. sänktessåväl straffräntan som diskontot med en procentenhet till 15 resp. 10,5%.Därefter har straffräntan sänkts ytteriigare i 2 etapper, tiU i har upprätthållit en betydande Tillväxten i bankernas balansomslutningar under1985 har varit mycket begränsad. T.o.m. ökade penningmängden medca 1,5 mUjarder kr., mätt , jäinfört med ca 16 miljarder kr.samma period föregående år. Denna nedgång har ell flertal förklaringar. För detförsta har statens utgiftsöverskott minskat. För det andra har betydande beloppdeponerats av företag och kommuner i och för del tredje harbankernas ufiäning i svenska kronor dragits ned mycket krafligl. 10,3 Valutaflöden och ränteutveckling Deprivata valutaflödena var, mätt över , i stort sett i balans. Molslutet av året märktes dock en tendens tiU ökat valutaulflöde. sjönkden inhemska korta räntenivån från ca 13,tUl drygl ibörjan av . Detla var en konsekvens av att penningpolitiken lättatsunder hösten och atl banksystemet hade lämnat straffräntezonen . Däutflödet av valuta fortsatte interveneraderiksbanken på penningmarknaden i och sålde under några dagarstatsskuidväxlar med en löpfid pä upp till etl år för 18 miljarder kr.Åtstramningen tvingade ånyo bankerna till straffränleupplåning och räntenivånhöjdes med . Efter åtstramningen fortsatte emeUertidvalulaulflödel. Orsaken var en kraftig försämring av bytesbalansen. Det var iförsta hand utvecklingen av handelsbalansen som var mycket ogynnsam.Överskottet i utrikeshandeln var 6 mUjarder kr. under första kvartalet 1985jämfört med . Detta minskandeöverskoll räckte ej för att kompensera de stora stafiiga räntebetalningarnatill utlandet. I syfte att dämpa den inhemska efterfrågangenomfördes en kraftig åtstramning av kreditpolitiken. Diskontot höjdesfrån 9,5 lill 11,och straffräntan frän 13,5 till 16%. Även den prioriteraderäntan höjdes från 11 fill . Vidare sänktes ulläningstaket för såvälbankerna som finansbolagen från 4 tiU och rekommendationen rörandebankernas utlåningsräntor slopades. Efter åtstramningen har haft en belydanderäntemarginal gentemot omvärlden. Som mest var räntemarginalen gentemot denkorta euro-dollarränlan och gentemot en vägd'internationell ränta (se diagram 10.1) Sedan åtgärderna har valutaströmmarna givitupphov lUl ett i del närmasle konfinuerligl inflöde pä sammanlagt ca 10miljarder kr. Då utflödet fram t. o. m. mitten av maj varnärmare 10 miljarder ' Räntorna i olika länder är vägda med samma vikter som ivalutakorgen. 3 månaderseurodollarränta, räntan på 3-månaders statsskuldväxlar samt en korgvägd ränta. 1985/86:100 Bil. I ' I I ' I ' ' ' ' ' ' I ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' ' I ' ' ' '' ' ' ' ' I I I I I I I I I I I r I I Anm.: För denkorgvägda räntan gäller att räntorna i olika länder är vägda med samma viktersom i valutakorgen. har såledesvalutaflödet, mätt över , varit i balans. Då bylesbalansunderskottet1985 kan uppskattas tiU ca . innebär detta att den privatakapilalbalansen givit upphov fill etl motsvarande inflöde (diagram 10.2). Detstabila valutainflödet har möjliggjort en successivneddragning av de korta räntorna. låg straffräntan pä jämförtmed direkt efter åtstramningen . Närdet gäller utvecklingen på kapitalbalansen är det i första hand företagenskortfristiga kapitaltransaktioner som gett upphov tiU ett netloin-flöde. Denbetydande räntemarginalen gentemot omvärlden innebär all kortfristig upplåningutomlands är förmånlig för företagen. För alt reducera den osäkerhet, somsammanhänger med risken för valutaförluster pä Diagram 10:2 Bytesbalansoch valuUflöde 1984-1985. Kumulerade värden frånårets början, miljarder kr. 1985/86:100 Bil. J=-- 4r.- J -Bi «> Se I I L. ..--- J=- i:-- rt utlandslåni samband med atl den svenska kronans värde gentemot valuta-korgen fluktuerar,offentliggjorde den maximala variafio-nen i del officiellavalulakursindex. Denna angavs fiU ±1,kring riktmärket. Detta kan ha variten bidragande orsak lill det successivt ökade intresset för utlandsupplåning. situation med höga inhemska räntor kan företagen också förväntas påskyndahemtagningen av fordringar i utländsk valuta. Enannan faktor, vid sidan av ränteutvecklingen, som troligen har haft enbetydande inverkan på valutaflödena är förväntningarna om dollarkursensulveckling. Detta sammanhänger med atl en slor del av förelagens kortfristigatillgångar och skulder är denominerade i dollar. I början av årel när dollarnsteg kraftigt är det troligt att detla förstärkte tendensen lill valutaulflödemedan den faUande dollarn sannolikt haft en positiv effektpå valutaströmmarna. 10.4 Valutareserven och statens utlandsupplåning Långsiktigtkan det anses motiverat att bygga upp valutareserven ungefär i samma takl somimporten. Detla sammanhänger med valutareservens funktion som buffert vidsvängningar i handeln med omvärlden. Polentia-len för privata valutaflöden hardock ökat kraftigt i takt med att en stor volym kortfristigatillgångar och skulder i utlandet byggts upp. Det har därför under de senasteåren funnits skäl all ytterligare förslärka valutareserven, för atlmotståndskraften skall öka något i situa- .tioner av stark turbulens pä valutamarknaden. Uppbyggnaden av valutareservenmed drygl . kan delvis förklaras av denna ambition. Det senaste årets betydande påspädning avvalutareserven sammanhänger emellertid också i hög grad med kortsiktigafaktorer. Del gäller i första hand synkroniseringen i tiden mellan statensnyupplåning och inlösen av äldre lån. Staten försöker som låntagare imöjligaste mån utnyttja gynnsamma tillfällen fill upplåning på deinternationella kapitalmarknaderna. Detla kan kortsiktigt få lill följd tar hem mer utländsk valuta än vad som motiveras av behovet för stunden,vilket innebär en påspädning av valutareserven. I den utsträckning de nyalånen pä sikt endast skall ersätla äldre lån bUr emellertid ökningen avvalutareserven endasl temporär. En statlig ufiandsupplåning som ökar valutareservenpåverkar inle likviditeten i ekonomin om säljer ut statspapper påden inhemska marknaden i molsvarande omfattning. Samma neutraliserande effektkan uppnås genom atl företagens likviditet dras in tUl på olikakonton. Delta är i hög grad vad som skett under loppet av 1985. harunder året varit nettosäljare av statspapper som företagens ochkommunernas insättningar på investeringskonlo och likviditets-konto har ökatmed . Prop.1985/86:100 Bil. Tabell 10:1 Likviditetspåverkande faktorer 1985 -1,2 -13,6 -12,1 -12,6 -2,3 -19,6 -1,8 -14,3 -1,7 -11,9 -15,8 -1,7 -16,7 -10,2 -26,0 -13,4 -27,7 -25,1 -22,8 -0,5 -10,5 -23,3 -12,0 -17,6 -20,3 -12,0 -91,8 ' (-) = Inkomstöverskott. Huvudsakligenförändringar i sedelmängd och investeringskonton. ' (-) =Försäljning. Anm. RGK = . Budgetunderskottet redovisas här kassamässigt exkl.valutaförluster. 10.5 LikviditetsutveckJing och kreditgivning Ettsätt alt belysa hur likviditeten på marknaden utvecklats är att studerabankernas kassaställning mot . Denna bestäms i hög grad avbudgetunderskottet och dess finansiering. Såsom framgår av tabell 10:1 harbudgetunderskottet likvidiserat marknaden med . De privata valutaflödena har i stort sett balanserat över året och därmedinte givit upphov lill något nämnvärt nettoflöde. Likviditetspä-spädningen frånbudgetunderskottet har neutraliserats dels genom en ökning avstatspappersinnehavet hos allmänheten, dels genom indragningen av företagensmedel tiU olika konton i . Likviditetsfillväxten i ekonomin, mätt som ökningeni penningmängden, har varil myckel begränsad (diagram 10:3). Denutestående sedelmängden har varit i stort sett oförändrad sombankinläning-en endasl ökat marginellt. Vidgas likvidiletsbegreppet till attomfatta även finansbolagens upplåning från allmänheten qch korta statspapper påmarknaden så har det dock skett en betydande likviditetsuppbyggnad i ekonominunder senare år. De kortfristiga finansiella placeringarna iförelagssektorn framgår av tabell 10:2. Den uppbyggnad av likviditet som skeddeunder 1982 och 1983 tycks nu ha ebbat ul. En stagnerande vinstnivå och enrelativt kraftig investeringsökning har naturiigtvis bidragit svagare likviditetsutveckling . Å andra sidan har den storaräntemarginalen 1985/86: 100 Bil.I.l II"... MiliinMiiiiiluiriiiiiiiliiiii.... liirNiiiiiilii........ In.... iiiliiiiiiiiiiiliirirniiiiliniiiiiiii 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Tabell 10:2 Kortfristiga flnansiella placeringar 1 1985/86: 100 Bil. Bankkonton specialinlåning andra konton Bankcertifikat Statsskuldväxlar Lån till finansbolag motomväriden, speciellt , verkat i motsatt riktning.Kortfristigt upplänade medel utomlands har placerats på den inhemska marknaden.Del är värt all notera atl ulöver de likvida medel som anges i tabellen harföretagen genom insättningar i byggt upp en fordran - om än intelikvid på på ca . vid utgången av 1985. upphävdes ulläningstaket förbanker och finansbolag samt för bostadsinstitutens oprioriterade utlåning.Tidigare gällde för banker och finansbolag etl tak för den s.k. övrigutlåningeni svenska kronor på . Utlåningstaket var vid årets böijan mensänktes i samband med den kreditpolitiska åtstramningen , då ävenbostadsinstitutens oprioriterade ufiäning stramades ål. Tabell 10:3 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning 1984 1-3 kv. 1985 1-3 kV. Övrigutlåning i svenska kronor -272 7238 2800 2592 -1574 - 382 -3 105 -3 303 Övrigutlåning i utländsk valuta - 48 12268 2089 Därav: kommuner företag hushåll övriga Bankemas utlåning i svenska kronor, exkl.prioriterade byggnadskredi- Prop. 1985/86:100 ter, har under årel anpassats ienlighet med rekommendatio- Bil. Mätt äver 12 månader varökningstakten . Även expansionen av utlåningen iufiändsk valuta har minskal . Utlåningen fördelad på sektorerframgår av tabell 10:3. För finansbolagen var den utestående kreditvolymentill allmänheten slörre vid utgången av 3:e kvartalet 1985 jämfört med eltår fidigare. 10.6 Finansiellt sparande och finansiering av statenslånebehov Detfinansiella sparandet i olika sektorer framgår av tabell 10:4. Den försämringav bytesbalansen som skett motsvaras helt av försvagningenav del finansiella sparandel hos icke-finansiella företag. Nedgången isparandet i företagssektom sammanhänger med flera faktorer. Bmltoöverskollenhar stagnerat samiidigt som investeringama har ökat och den lidigarelageravvecklingen har upphört. har istället en lagemppbyggnad ägtmm. Inom övriga sektorer sker inga större förändringar mellan 1984 och 1985.Noterbart är alt hushåUen uppvisar ett fortsatt relalivl lågt finansielltsparande, trots all realräntan ökat väsenlligl . En vissomsvängning frän realt fill finansieUl sparande har dock skett. förbättras det finansiella sparandetnågol i såväl den privata som den offentUga sektom. Några större förändringar ide olika sektorernas finansiella sparande sker dock inte. Underskottet ibytesbalansen beräknas minska med ca . Av tabell 10:5 framgår all statens lånebehov vardrygl . lägre 1985 än 1984. Då staten , fill skiUnadfrån 1984, dessulom lånade upp belydande belopp i ufiandel, ca 12 miljarderkr., var upplåningen inom landet betydligt lägre än under de närmastföregående åren. Genom att i åtstramande syfte neltosållen betydande volym statspapper på marknaden var dock netloupplåningen på den inhemskamarknaden någol större än , ca . Tabell 10:4 Finansiellt sparande Offentliga sektom, totalt Staten -12 -41 Privata sektom, totalt Bytesbalans = totalt inhemskt sparande Anm.För 1985 har redovisats det underliggande finansiella sparandet, se vidare Källa:Statisfiska centralbyrån, . Ungefär en tredjedel avden inhemska upplåningen, eller , skedde hos hushållen i formav premie- och sparobligationer saml allemanssparande. Förelagens insättningarpå konto i svarade för en ungefär Uka slor del, vUket var näslandubbelt så myckel som . Av neltoinsättningaraa på 16 miljarder kr.kan närmare 7 miljarder hänföras liU allmänna invesleringskonton och ungefär likamycket lill likvidilelskonlon, medan indragningen av medel på särskildainvesterings-konton blev ca 3 mUjarder kr. Liksom minskadeden uteslående stocken prioriterade obligationer något. Upplåningen i form avstatsskuldväxlar och riksobligalioner blev ca 30 miljarder. 1985/86:100 Bil. Tabell10:5 Finansiering av statens budgetunderskott 19831985 Upplåning på den inhemska marknaden Därav: prioriterade obligationer företags och kommuners in- sättning på konto i rb 'Budgetunderskottet redovisas här kassamässigt enligt beräkningsprinciper. 1985/86: 100 1 Sammanfatlning ........................................... .... 2 2 Den intemationella ulvecklingen......................... .... 7 2.1 Allmän översikt .......................................... .... 7 2.2 Regionala översikter ..................................... 12 3 Utrikeshandeln............................................. 20 3.1 Väridshandeln............................................... 20 3.2 Den svenska industrinskonkurrenskraft .......... .. 21 3.3 Exporten ................................................... 22 3.4 Importen ................................................... 24 3.5 Analys av handelsbalansensutveckUng ............. 25 3.6 Bytesbalansen............................................... 27 4 Industrin ................................................... 29 4.1 Produktion, produktivitet ochsysselsällning ...... .. 29 4.2 Lönsamhetsutvecklingen .............................. 31 5 Arbetsmarknaden........................................... 35 5.1 Inledning ................................................... 35 5.2 Arbetsmarknaden ........................ .. 36 5.3 Arbetsmarknaden ................................. .. 39 6 Priseroch löner .......................................... 42 6.1 Jämförelse med OECD-området ....................... 42 6.2 Löner ........................................................ 43 6.3 Konsumentpriser ........................................... .. 44 6.4 Reallönernas utveckling1970-1986 .................. .. 46 6.5 Konsekvenser av olikalöneantaganden ............. .. 47 7 Hushällensekonomi ..................................... .. 48 7.1 HushåUens disponibla inkomster........................ .. 48 7.2 Privat konsumtion ....................................... .. 51 8 Investeringar................................................ .. 53 8.1 Inledning .................................................... .. 53 8.2 Näringslivet.................................................. 54 8.3 Bosladsinvesleringar ochoffenfiiga investeringar 56 8.4 Byggnadsverksamhet...................................... 58 8.5 Lagerinvesteringar......................................... 59 9 Denoffenfiiga verksamheten ........................... ... 61 9.1 Staten ....................................................... ... 61 9.2 Socialförsäkringssektorn................................. ... 64 9.3 Kommunema .............................................. ... 65 9.4 Den lolala offentliga sektornoch samhällsekonomin 67 10 Kreditmarknaden.......................................... ... 71 10.1 Kreditpolifikens ändradeutformning ................. ... 71 10.2 Kreditpoliliken i slort under1985 ..................... ... 71 10.3 Valutaflöden och ränleulveckUng..................... 72 Prop. 10.4 Valutareserven och statensutlandsupplåning .... 74 Bil. 10.5 Likviditetsulveckling ochkreditgivning................ 76 10.6 FinansieUt sparande ochfinansiering av statens lånebehov ... 77 Tr/ckeri, 1985 81 1985/86: lOO Riksrevisionsverketsinkomstberäkning för /87 () instruktion skall RRV vaije år till regeringenlämna en beräkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret,avsedd som underlag för inkomstberäkning i budgelproposifionen. RRV redovisar i denna skrivelse förslag lillberäkning av statsbudgetens inkomster för /87. Beräkningama hargjorts för varje inkomstfitel för sig. I anslutning till beräkningarna harbedömningar gjorts även av det väntade utfallet för /86. Underiagför beräkningarna har hämtats från berörda myndigheter. För beräkningarna avinkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVs laxeringsslalistiskaundersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats. Underiaget till RRVs taxeringsstatistiskaundersökning utgör ett urval av 23000 personers självdek-larafioner. I härpresenterade beräkningar ingår resultat baserade pä undersökningen . Inledningsvis presenteras en sammanfattning avberäkningsresultaten. Därefter redovisas de fömtsättningar och antagandenbeträffande skatteunderlagets framfida ulveckling som ligger fill grund förberäkningarna. I del sammanhanget redovisas resultaten från . I den återstående delen beskrivsberäkningsresultaten för de olika in-komstfitlarna. Inkomsterna pästatsbudgeten budgetåren 1982/83 -1984/85 framgår av bilaga A. I bilagorna Boch C redovisas en specifikation av statsbudgetens inkomster för budgetåren1985/86 resp. 1986/87. För att underiätta jämförelse med prognoserna i denpreliminära nationalbudgeten presenteras i bilaga D beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivna Inkomstliggaren för budgelårel1985/86 kan användas som komplement till RRVs inkomstberäkning.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vad de olikainkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Beslul i delta ärende har fatlats avgeneraldirektören i närvaro av avdelningschefen ,revisionsdirektören , byrådirektörerna ochSvahlstedt, revisorn samt avdelningsdirektören , föredragande. I 1985/86. Riksrevisionsverketsinkomstberäkning för /87 1 Sammanfattning ................................ ... 6 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomster ....... 7 Deberäknade inkomsterna budgetåren 1985/86 och 1986/87 9 Allmänna förutsättningar...................... 15 Statsbudgetensutfall budgeiåren 1980/81-1984/85 ... .. 15 Anlagandenför fysiska personers inkomster 16 Anlagandenför aktiebolagens inkomster verksamhetsåren 1984, 1985och 1986 .................................................. .. 17 Beräkningav de olika inkomsttitlarna 21 1000 Skatter ....................................... . 21 Samordnatuppbördssystem för socialavgifter och källskatt 21 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 21 1111 Fysiska personers skatt pä inkomst,realisafionsvinst och rörel se ............................................................ .. 22 1121 Juridiska personers skall på inkomst,realisationsvinst och rö relse .......................................................... .. 32 1131Ofördelbara skatter på inkomst, reaUsationsvinst och rörelse 34 1141 Kupongskatt ................................................ .. 35 1142 Utskiftningsskatt ochersättningsskall ............ .. 36 1143 BevUlningsskatt ........................................... .. 36 1144 Lotterivinstskatt ..................... ................ .. 37 1200Lagstadgade socialavgifter .......................... 37 1211Folkpensionsavgift ..................................... .. 39 1221Sjukförsäkringsavgift, netto ......................... .. 40 1231Barnomsorgsavgift ..................................... .. 42 1251Övriga socialavgifter, netto .......................... 43 1281Allmän löneavgift ....................................... .. 45 1300Skatt på egendom ....................................... .. 46 1311 Skogsvårdsavgifter ....................................... 46 1312 Hyreshusavgift ............................................ 46 2 1311 Fysiska personersförmögenhetsskatt ............... 47 Prop. 1985/86: 100 1312 Juridiska personersförmögenhetsskatt ............. 48 Bil. 1331 Arvsskatt .................................................. 48 1332 Gåvoskatt ................................................. 48 1341 Stämpelskatt ............................................ . 49 1342 Skatt på värdepapper .................................. . 50 1400Skatt på varor och tjänster .......................... 51 1421 Bensinskatt .................................................. . 52 1422 Särskilda vamskatler .................................... 53 1423 Försäljningsskall påmotorfordon ..................... 53 1424 Tobaksskatt ............................................... 54 1425 Skatt på spritdrycker ................................... 55 1426 Skatt på vin ............................................... . 56 1427 Skatt på malt- och läskedrycker...................... 56 1428 Energiskatt .................................................. . 57 1429 SärskUd avgift på svavelhaltigtbränsle ............ . 59 1431 SärskUd avgift föroljeprodukter m. m................ . 60 1432 Kassettskatt .............................................. . 61 1433 Skatt på videobandspelare ............................. . 61 1434 Skatt på viss elektrisk kraft ............................ 62 1435 Särskild avgift mol försurning ........................... 62 1441 AB Vin & Sprilcentralensinlevererade överskott 63 1442 Systembolaget ABs inlevereradeöverskott ....... .. 63 1451 Reseskatt .................................................. 63 1452 Skall pä annonser och reklam .......................... .. 64 1453 Totalisatormedel ......................................... .. 65 1454 Skatt på spel ............................................... .. 65 1461 Fordonsskatt ............................................. .. 66 1462 KUometerskatt ............................................. .. 67 1481Övriga skatter på varor och tjänster ............. .. 69 2000 Inkomster av statens verksamhet........... 70 2111 Postverkels inlevereradeöverskott ................. .. 70 2112 inlevereradeöverskott ................. .. 73 2113 Statens järnvägars inlevereradeöverskott ....... 75 2114 Luftfartsverkels inlevereradeöverskott ........... 76 2115 Förenade fabriksverkensinlevererade överskott .. 79 2116 Statens vattenfallsverksinlevererade överskoll . 2117 inlevereradeöverskott ............ 85 2120 Övriga myndighetersinlevererade överskoll ..... .. 87 2131 Riksbankensinlevererade överskott ............... .. 88