prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Räntebidragen belastar i sin helhet statsbudgeten,medan bostadsbidragen och skatlesubvenlionerna fill egnahemsägare endasl fillviss del belastar statsbudgeten. Kommunerna svarar för resterande del. Råntebidragssystemet är avsett att dels skapaförutsättningar för rimliga boendekostnader i ny- och ombyggda bostäder, delsjämna ul de skillnader i kapitalkostnader mellan årgångar av bosläder somuppkommer på grund av ökade produktionskostnader. Systemet för räntebidrag är samordnal medskattesystemet på så säll att räntebidragen är lägre för egnahem än för hyres-och bostadsrättslägenheler. Del beror på att egnahemsägare, somjag nyssnämnde, även får en skaltesubvenfion. Syftet med samordningen är alt skapa enbestående ekonomisk rättvisa mellan upplålelseformerna. Subventionerna lill bostadssektorn ökade kraftigt islutet av 1970-talel och . har vid fleratillfällen beslutat om åtgärder för atl minska ökningstakten, vilkelfillsammans med sjunkande räntenivåer har medfört att trenden med snabbi ökandebostadssubventioner har brutits. Subventionernas utveckling under åren 1979-1985framgår av följande tabell. I tabellen redovisas också statens intäkter av dennya fastighetsskatten och den tidigare uttagna hyreshusavgiften till den delde avser bosläder. Åtgärderna för att minska bostadssubventionernasbelastning på statsbudgeten har i stor utsträckning varit inriktade på attbegränsa statens utgifier för räntebidrag, vilket har skett med hjälp av extraupptrappningar av de garanterade räntorna. För fastighetsägare med räntebidraghar detta medfört minskade bidrag och därmed ökade koslnader. I och med attråntebidragssystemet endast omfattar en del av bostadsbeståndet har de extraupptrappningarna lett tUl vissa icke önskvärda fördelningspolifiska effekter. Genom införandet av fastighetsskatten har det varilmöjligl att minska denna typ av effekter. Skatten bildar tillsammans medräntebidragen ett omfördelningssystem som innebär all i princip allafastighetsägare bidrar till finansieringen av den nödvändiga subventioneringen. I samband med införandet av fasfighetsskattengjordes vissa ändringar i ränlebidragssystemet i syfte att undvika kostnadsökningar till följd av skatten för de låntagare som hade fått ökade kostnader på grund av exlra upptrappningar av de garanterade räntorna. har därför ett särskill ränlebidrag lämnats till ägare av hyres- och bostads- 34 Bostadssubventioner och intäkter av fastighetsskatt ochhyreshusavgift Prop. 1985/86: 100 . Miljarder kr., löpande priser Bil. BostadsbidragSkattesubvention till egnahemsägare' Fastighetsskatt'' Hyreshusavgift'' Netto (subventioner minus intäkter) ' Innefattar såväl de statliga och de statskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. - motsvarar /80förräntebidragsanslaget osv. Det särskilda räntebidrag som under är 1985 betaladesut till ägare av hyres- och bostadsrättshus I samband med den statligafastighetsskattens Införande och som belastade anslaget /85 hardock förts till . ' Uppgifterna bygger påriksrevisionsverkets taxeringsstatistiska undersökningar, medan beräkningarligger till grund för uppgifterna avseende . Såväl fastighetermed överskott som fastigheter med underskott har beaktats. '' Skatten/avgiften omfattar bäde bostadsfastigheter ochvissa andra fastigheter. Här redovisas de intäkter som härrör från bostäder. har de garanterade räntornasänkts för dessa fasligheter och för egnahemmen. har också grundernaför fastställande av bosladslåneränlan ändrats (prop. 1985/86:63, BoU 10, rskr63). Ändringen medför atl statens ränteintäkter ökar. Den av regeringenfastställda räntan för , 13,, leder till ökade nettointäkter förstaten - med beaktande av ökade räntebidrag och skatteeffekt för egnahemsägare- med ca 360 milj. kr. jämfört med om tidigare grunder alltjämt hadetillämpats. Somjag har nämnt har den snabbaökningen av bostadssubventionerna och i början av1980-talet upphört. Subventionerna fortsätler dock att öka, vilket till vissdel beror på de nämnda ändringarna i räntebidragssystemet i samband medfastighetsskattens införande och i grunderna för fastställande avbostadslåneränlan. I det statsfinansiella läge sområder är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder som minskarbudgelbelastningen. Med hänsyn lill atl fastighetsskatten införs successivtunder anserjag atl åtgärder med verkan budgetåret1986/87 bör vara i form av en begränsad juslering av de garanterade räntorna, iförsta hand för de äldre fastigheter som har byggts under en lid med lägreproduktionskostnader. Jag har vid mina överväganden om enjuslering av de garanterade räntorna utgått från följande. - Belastningen på statsbudgeten, med beaktande avskatteeffekten för Prop. 1985/86: 100 egnahemsägare, bör minskas med ca 600 milj. kr. extraupptrappning av de garanterade räntorna. - Såväl egnahem som hyres- ochbostadsrältshus bör beröras. Den sammantagna effekten av extra och normalupptrappning bör vara ungefär lika slor oavsett husets älder, med beaktande avskatteeffekten för egnahemsägare. - Bostäder i de senast tillkomnaårgångarna bör undantas. Den normala upptrappningen är nämligen förhållandevishög för dessa bostäder. - Någol undanlag bör inle görasför de hyres- och bosladsrättshus för vilka subvention inle längre beviljas.För dessa hus medför den extra upptrappningen en snabbare amortering. - En viss schablonisering måsteaccepteras vid fastställandet av storleken på den extra upptrappningen. Med dessa utgångspunkter som grund föreslår jagföljande extra upptrappningar av de garanterade räntorna den . per kvadratmeter och är. Den extra upptrappningen medför en minskning avutgifterna för räntebidrag med ca 615 milj. kr. Amorteringarnapå statliga lån ökar med drygt 10 milj. kr. De exlra upptrappningarna föregnahem leder till ett ökat skattebortfall för staten med ca 25 milj. kr.Motsvarande effekt för kommunerna kan beräknas lill ca 35 milj. kr. Tidigarebeslutade ändringar av de garanterade räntorna skall genomföras inormal ordning. Regler för amorteringav paritetslån och räntelån för flerbostadshus Isamband med behandling av budgetpropositionen 1985 togs frågan omreglerna för amortering av paritetslån och räntelån för flerbostadshus upp.Bosladsulskotlet anförde bl.a. följande (BoU 1984/85:13 s. 49). "I motion 1480 (m) ges exempel på att gällandeamorteringssyslem kan innebära att ett räntelån kan komma att amorteras påmycket . Motionären föreslår att vid amortering av räntelån skalltillämpas samma återbetalningstakt som gäller för bostadslån. Det finns enligt utskoltels uppfattning anlednmg all seöver reglerna för Prop. 1985/86: 100 amortering av paritetslån och räntelånför flerbostadshus. Utskottet finner Bil. 13 del lämpligt att regeringenkartlägger den nuvarande ordningen och dess effekter och redovisar resultatetdäray i . Ulskottel förordar sålunda atl med anledning avmotion 1480 (m) som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om en kartläggning." beslöt i enlighel med utskottets förslag (rskr230). Gällande regler för paritetslåntill flerbostadshus innebär i korthet atl låntagarens utgifier för ränta påbostadslån och botlenlån, inkl. en till I % beräknad amortering på boltenlänet,jämförs med etl belopp som beräknas med ledning av lånens ursprungliga sloriek(låneunderlaget) och en basan-nuitet (garanterad ränta). Om del beräknadebeloppel är lägre än den faktiska kapitalutgiften, får låntagaren elträntebidrag som motsvarar mellanskillnaden. Någon amortering på pariletslånetsker inte i detta fall. Är det beräknade beloppel högre än den fakliskakapitalutgiften, utgör mellanskillnaden det belopp som låntagaren skall betalasom ränta och amortering på paritetslånet. I första hand betalas ränta. Till grund för räntelånet och dessåterbetalning läggs på motsvarande sått ett räntelåneunderlag. Låntagarensränteutgifter för de lån som ingår i underlaget jämförs sedan med elt belopp,det s.k. basränlebeloppet. Beloppel beräknas på grundval avräntelåneunderlaget och en basränta (garanterad ränta). Är låntagarensränteutgifter större än basränlebeloppet, beviljas räntelån förmellanskillnaden. Vidare läggs upplupen ränta på tidigare beviljade ränlelåntill rånlelåneskulden. Någon amortering på uteslående ränlelån sker inte idetla fall. Först när basränlebeloppet är större än ränteutgifterna skalllåntagaren betala ränta och amortering som motsvarar mellanskillnaden. Räntabetalas i första hand. Räntelån och skuldökning på räntelånsom avser lid efterges och skrivs av. Frånavskrivning undantas dock sådana belopp som motsvarar amortering på bostadslåneller motsvarande lån, om beloppet inte är ringa. Amorteringar för såvälparitetslånen som räntelånen är således beroende av bl. a. nivån på dengaranterade räntan. Upp lill en viss nivå beviljas en subvention, förparitetslånen i form av räntebidrag och för räntelånen i form av avskrivning avlån. Så länge subventionen beviljas sker ingen amortering av pariletslån ochränlelån. Först efler det att den garanterade räntan har nått en sådan nivå attsubvention inte längre beviljas, påbörjas amorteringen. I följande tabell redovisas antalethyres- och bostadsrättslägenheler med pariletslån och räntelån för vilka harbeviljats respektive inte beviljats räntesubvention under åren 1976-1985.Uppgifterna avser förhållandena respektive år. Antal lägenheter, 1 000-tal, 1985/86: 100 Den förhållandevis kraftigaökningen av antalet lågenheter ulan räntesubvention - dvs. lägenheter för vilkaamortering av pariletslån/räntelån skall påbörjas eller har påböriats berorpå de extra upptrappningar av de garanterade räntorna som gjordes åren1983-1985. , då de garanterade räntorna dels sänks till följd avfasfighelsskat-lens införande, dels höjs om mitt förslag till extraupptrappning genomförs, torde antalet lägenheter utan subvention ändras irelativt begränsad omfatlning. De år då man har stora upptrappningar av degaranterade räntorna, får vissa låntagare vidkännas betydandeamorteringsökningar. Delta förhållande är en konsekvens av den princip somligger till grund för amorteringen och somjag redogjorde för. Även omamorteringarna ökar relativt kraftigt i förhållande till tidigare amorteringaroch till lånets storlek, bör dock noteras att del normalt är fråga om relativtbegränsade ökningar uttryckt i kr./m. Den genomsnilfiiga utgiftsökningen - i form av ökadamortering och/eller minskal ränlebidrag - för olika årgångar av hyres- ochbosladsrättshus till följd av den extra upptrappningen av de garanteraderäntorna som jag har föreslagit framgår av den tabell som jagredovisade i anslutning lill förslaget. Med hänsyn till den relativt begränsadeutgiftsökningen för berörda fastighetsägare och till det arbete som pågår inombostadskommittén (Bo 1982:02) bör enligt min mening en eventuell omprövning avprincipen för amortering anstå i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete. Iolika sammanhang påpekas det alt bostadslånereglerna är komplicerade, svåröverskådliga och svårtillgängliga. Till bostadslånereglerna hänför jag bosladsfinansieringsförordningen (1974:946) (BFF) och förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån (BLP) samt bosladsstyrelsens föreskrifter till förordningarna, vilka finns intagna i bostadsslyrelsens författningssamling (BOFS). Jag anser all kriti ken lill slor del är befogad. En översyn av BFF och BLP har därför med denna översyn pågår Prop. 1985/86: 100inom en översyn av föreskrifterna till förordningarna Bil.13 enligt de riktlinjer som anges i prop. 1983/84: 119 om förenkling av myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd. För information viU jag översiktligtredovisa inriktningen av dessa översynsarbelen. Översynen av BFF och BLP genomförs i två etapper. försia elappen har en saklig granskning gjorts av gällande regler.Översynen har därvid inriktats pä - att utmönstra sådana regler sominte längre behövs, - att föreslå förtydliganden avoklara regler, - alt pröva om det finns reglersom kan slopas eller förenklas på grund av alt del finns molsvaranderegleringar i andra författningar. Resultatet av den sakliga genomgången av BFFhar redovisals i en departementspromemoria(Ds Bo 1985:1) Översyn av bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) m.m. Jagåterkommer strax till förslagen i promemorian. Del finns emellertid enligt min mening också etlstort behov av atl förbättra presentationen av bosladslånereglerna. För atlåstadkomma en enklare och mer överskådlig presentation av bestämmelserna i , förefaller den lämpligaste lösningen vara all ersätta dessa bådaförfallningar med ett antal nya författningar som var och en innehållerregleringen för en viss ärendetyp. Författningarnas disposition och språk börockså ses över. Arbetet med att förbättra presentationen, som utgör den andra etappeni översynen, bedrivs med sikte på alt nya författningar skall träda i kraft den1 . Enligt uppgift från bostadsslyrelsen syftaröversynen av föreskrifterna bl.a. fill atl onödiga föreskrifter m.m. utmönstrasur styrelsens författningssamling och all en serie med handböcker för olikaärendelyper utarbetas. kommer all innehålla förordningstext,bosladsslyrelsens föreskrifter och den kompletterande information som behövsför atl läsarna skall få en så långt möjligl uttömmande beskrivning avbosladslå-nereglernas innebörd. Enligt uppgift från styrelsen bedrivs arbetetmed föreskrifterna och de nya handböckerna med sikte på att detta skall varaklart lill den Ijuli 1986. Samiidigt med översynen av BFF och BLP pågår etl arbeiemed att förenkla metoden vid beräkning av låneunderlag för bostadslån. Deltaarbete bedrivs av en arbetsgrupp med företrädare för ,bostadsslyrelsen. , , , och allmännyttiga bostadsföretag. Idepartementspromemorian finns etl antal förenklingsförslag som inte kräver medgivande för att genomföras. Bland förslagen finns flera förtydliganden för att undanröja oklarheter i bestämmelserna. Exem pel på detla är att markvillkorsbestämmelserna ändras så all avsikten med villkoret som det beskrivs i prop. 1982/83:118 framgår, dvs. atl kommunen med stöd av markvillkoret kan främja sina bostadspolitiska syften på två sätt, antingen genom atl överlåta fasligheter för ny- och 39 ombyggnad till lämpliga byggherrar eller genom all ställavillkor för atl Prop. 1985/86: 100 tillstyrka dispens från markvillkoret.Vidare ingår bland förslagen att slopa Bil. 13 svensk standard som villkor förbostadslån. Förslaget motiveras av all länsbostadsnämnderna saknar reahstiskamöjligheter all kontrollera om kravet är uppfyllt eller inle och alt del iförsta hand är en fråga för branschen alt enhetlighet iakttas. Jag återkommersenare, när jag behandlar Byggnadsforskning, energihushållning m.m. (s. 85).till frågan om svensk standard. För alt förenkla för lånesökanden ochmöjliggöra en rationell hantering av bostadslåneärenden föreslås vidare attettbeslutsför-farande i stället för nuvarande ivåbeslutsförfarande skall kunnatillämpas även när det är fråga om mindre projekt som avser flerfamiljshuseller andra småhus än sådana som lånesökanden skall bo i. Jag övergår nu lill de förslag ipromemorian som förutsätter StäUningstagande. Del första förslaget i promemorian avser det kommunalainflytandet i bostadslåneärenden. Bestämmelsen härom finns i 3 § tredje stycketBFF och innebär all länsbostadsnämndens beslul får avvika från förmedlingsor-ganelsyttrande endast om det föreligger särskilda skål. Ärenden vari kommunen självär sökande undantas dock. Innebörden av det kommunalainflytandet utvecklas i prop. 1977/78:93. Här anges all kommunerna skall ha eltavgörande inflytande i lämplighetsfrågor men atl länsbostadsnämnden bl. a.skall svara för produktionskostnadsfrågor och regellolkningsfrågor. Dessa ochandra uttalanden i propositionen ger emellertid inte alllid tillräckligvägledning för alt bedöma i vilka bosladslånefrågor som kommunen skall ha ettavgörande inflytande. I många sammanhang har därför uppstått osäkerhet om vilkafrågor det kommunala inflytandet omfattar. För atl skapa klarhet föreslås i denförutnämnda promemorian atl regleringen i 3 § tredje stycket slopas och att deti stället i de berörda bestämmelserna uttryckUgen anges i vilka fall detkommunala inflytandet gäller. Kommunens bedömning skall enligt förslaget varaavgörande för prövningen i följande frågor med undantag för ärenden i vilkakommunen själv är sökande. Jag vill redan nu anmäla att jag ansluter mig lillförslaget i denna del. Bostadslån för nybyggnad lämnasunder fömtsättning atl det kan antas föreligga elt varaktigt behov avbostäd.erna (7 § första stycket). Bedömningen av det varaktiga behovet vidnybyggnad är en fråga i vilken kommunen bör ha ett avgörande inflytande pågmnd av sill ansvar för bostadsförsörjningen. Undantag från det kommunalainflytandet bör dock få göras för kommuner i ett område som kan anses utgöra enenhet i bostadsförsörjningshänseende. Prövningen enligt denna bestämmelseavser behovel av de aktuella bostäderna. Den ekonomiska prövningen av ettprojeki görs däremoi av länsbostadsnämnden enligt bestämmelserna i 15§, sombl.a. anger att bostadslån inte lämnas om det finns en påtaglig risk förförlust på lånet. Somförutsättning för bostadslån fill ombyggnad gäller bl.a. att husets Prop.1985/86: 100 kvaliteter tas tiU vara i skälig omfattning (8 § första siycket4). 13 stadsnämndens möjligheter alt i detalj bedöma kvaliteterhos elt hus före och efter en ombyggnad är begränsade, eftersom nämnden normallinte gör besiktningar. Med hänsyn härtill och lill önskemålet om att allprövning av ett projekts lekniska och funktionella utformning skall göras i ettsammanhang, bör kommunens bedömning av frågan om befinlliga kvaliteter laslill vara i skälig omfatlning vara bindande vid den forisatta prövningen avlåneärendet. Som förutsättning för bostadslån lill ombyggnadgäller vidare atl lägenheternas standard efter ombyggnaden inte får överstiganormal standard i nyproducerade lägenheter. Även detla är en fråga omprojektets tekniska och funktionella kvaliteter. 1 likhel med vad som harföreslagits beträffande bedömningen av frågan om husets kvaliteter tas tillvara i skälig omfatlning bör ocksä bedömningen av standarden efter ombyggnadenankomma på kommunen. Enligt 9 a § BFF lämnas bostadslån underförutsättning atl huset ansluts till kollektiv värmeanläggning eller lillbefintligt gasnäl avselt för distribution av naturgas, om sådan anslulning ärmöjlig och del inle föreligger särskilda skäl mot anslutningen. Om anslutningskall krävas eller inte är en fråga som beror på kommunensenergiförsörjningsplanering. Del är således en fråga som kommunen bör avgöra.Kommunen bör dock inte få ställa krav på anslulning om värmeförsörjningen medstörre fördel kan tillgodoses på annal sätt. Bostadslån lämnas inte om låntagaren kan antassakna fömtsättningar alt fullgöra de skyldigheter som följer med lånet elleratl förvalta huset tillfredsställande (15 § första stycket 1). Denna punkt i 15§ ställer krav på en prövning av lånesökandens förutsättningar alt delsfullgöra ekonomiska och andra skyldigheter som följer med själva bostadslånet,dels förvalla huset fillfredsställande. Den sislnämnda prövningen avsersökandens allmänna lämplighet i olika avseenden. Kommunen bör ha ett avgörandeinflytande i denna lämplighetsfråga som inle direkl har med den ekonomiskaprövningen alt göra. Kommunens prövning av lånesökandens lämplighet bör göraspå samma gmnder som motsvarande prövning enligt lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. Samma typ av lämplighetsprövning skall göras omlåntagarens fastighet övergår lill en ny ägare och denne ansöker om alt fåöverta bostadslånet. Det finns ingen anledning att behandla överlagandefallenpå annal sätt. Även i dessa fall bör alltså kommunen ha ett avgörandeinflytande vid bedömningen av den nye ägarens förutsättningar att förvaltahuset tillfredsställande. Om ansökan om bostadslån avser nybyggnad av minstlio bostadslägen heter, skall sökanden förbinda sig alt i god lid före färdigställandet lämna den information om bostäderna (bofakta) som de bostadssökande behöver (52 § andra siycket). Bofakta skall utformas enligt föreskrifter som bo stadsstyrelsen meddelar. Kravet på bofakta gäller oavsett vilken annan informalion som finns. Onödigt dubbelarbete bör emellertid undvikas. Om det finns annan information som motsvarar bofakta, bör således något krav 41 på bofakta inte ställas.Kommunen, som bäst känner lill om annan infor- Prop. 1985/86: 100 mation finns, bör avgöra om krav på bofakta skall ställas eller inte. Enligt8 § andra stycket I BFF lämnas bostadslån för ombyggnad av bostadslägenheterunder förutsättning att lågenheternas standard efter ombyggnaden inteunderstiger lägsia godtagbara standard enligt 2 b § bostadssaneringslagen (1973:531).Beträffande bestämmelsen i BFF har följande framförts i promemorian. Antalet lägenheter i landet som inleuppfyller kravet på lägsta godtagbara standard är ca 100000. Ombyggnader ledersom regel till atl lägsta godtagbara standard uppnås oberoende av kravet i 8 §andra stycket I BFF, eftersom byggnadslov normalt förutsätter högre standard.Vidare föreskrivs det i 2§ första siycket BFF atl bostadslån får lämnas för ombyggnadersom leder till fullvärdiga bosläder, vilkel innebär att lägsta godtagbarastandard måste uppnås. Bestämmelsen i 8 § andra stycket I föreslås därförslopad. Om förslaget genomförs kan även vissa andra bestämmelser i slopas. Jag delar den bedömning som görs i promemorian ochförordar att förslaget genomförs. Enligt18 § BFF gäller alt bostadslån till bl.a. kommuner lämnas ulan säkerhet. Föralla andra låntagarkategorier är huvudregeln att säkerhet för bostadslånetskall lämnas i form av pantbrev. kan dock alternativtlämna borgen som säkerhet. Vissa andra undantag från huvudregeln finnsockså. Om en kommun har gått i borgen för ellallmännyttigt bostadsföretag, skall företaget enligt 18 § fiärde stycketförbinda sig atl inle upplåta panträtt i statslånets förmånslåge, s.k.dubbelbelåning, för annat ändamål än som säkerhet för lån för sådana kostnaderför byggnadsföretaget som överstiger pantvärdel lill del belopp somlånsbostadsnämnden godkänner eller för sådana förbättringar av fastigheten somökar dess värde. Motsvarande gäller om en landstingskommun har gått i borgenför ell bostadsföretag i vilkel landstingskommunen har elt bestämmandeinflytande och som arbelar utan enskilt vinstsyfte. 1denna fråga anförs följande i promemorian. borgen i stället för pantbrev som säkerhetför bostadslån medför både alt kostnaderna för atl ta ut pantbrev försvinner och att hanteringen för låntagaren förenklas. För lånemyndighelerna är borgen alt föredra både ur säkerhetssynpunkt och med hänsyn till att hanteringen är enklare. Bostadslånereglerna bör därför inte lägga hinder i vägen för kommuner som vill lämna borgen som säkerhet för bostadslån även till andra än allmännyttiga bostadsföretag. Därför föreslås att huvudregeln ändras så atl säkerhet för bostadslån i fortsättningen skall kunna lämnas anfingen i form av pantbrev i fastigheten eller i form av 42 kommunalborgen som för egen skuld. 1 de fall borgen lämnas Prop.1985/86:100 föreslås all förbudet i 18 § fjärde stycket mot dubbelbelåningskall gälla. 13 Om förslaget genomförs kan 18 § andra och femtestyckena slopas. Jag ansluter mig till bedömningarna i promemorianoch förordar att förslaget genomförs. Enligt min mening bör konsekvenserna avförslaget följas upp av lånemyndigheterna. Det gäller dels anlalet ärenden somblir aktuella, dels eventuell konstaterad dubbelbelåning. Enligt20 § BFF gäller som huvudregel att bostadslån inle lämnas om arbetena harpåböijats när låneansökningen prövas. Undanlag från huvudregeln kan medges, omdet finns synneriiga skäl. Ombyggnader av mindre omfatlning undantas frånhuvudregeln, om omständigheterna i ärendet ger anledning till det. Om del finnssärskilda skäl kan länsbostadsnämnden ge dispens så alt byggnadsföretaget kanpåbörjas innan låneansökningen prövas. 1promemorian anförs följande beträffande "påbörjanderegeln".