prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Bådebefintliga regler och nya regler, liksom tillämpning av dessa, bör enligtprogrammet ingå i förenklingssträvandena. Inomramen för den breda ansatsen skall koncentrerade insatser göras på vissaprioriterade områden, nämligen: - skatte- ochsocialavgiftsområdet, vad avser administration, uppbörd, kontroll m.m., - arbetsmarknadsområdet, vad avser bl. a. myndighetsservice och tillämpning av lagstiftning, - näringslivets plan- ochbyggfrågor, - transportsektorns reglering, - teknisk provning och kontroll. Resultaten avansträngningarna att åstadkomma smidigare fungerande Prop. 1985/86: 150föreskrifter kan nu böria avläsas. Åtgärder av skiftande karaktär har vidta-Bil. 1 gits eller planeras. Regeringen har för presenterathittillsvarande resultat. Avregleringar och förenklingar har genomförts påflera områden. Som framgår av skrivelsen är arbetet med att förenklaregelsystemen mycket omfattande och berör nästan alla offentliga verksamhetsområden.Under de senaste åren har viktiga resultat åstadkommits på enskilda områden. Somexempel kan nämnas avregleringarna på kreditmarknaden och förenklingsarbetetpå skatteområdet. Inom arbetsmarknadspolitiken har skett en kraftig förenklingav arbetsmarknadsverkets regelsamling. Dessutom utreds viktiga förenklingarinom bostadslånesystemet och i regelverket på transportområdet. Påutrikeshandelsområdet pågår ett arbete med att undanröja handelshinder såväl iNorden som i ett vidare västeuropeiskt sammanhang. Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde pågår f.n. en översyn avregleringarna av yrkestrafiken. Syftet är att höja effektiviteten påtransportområdet. Vadgäller taxitrafiken bör utrymme lämnas för en friare, mer marknads-mässigkonkurrenssituation. Statliga regleringar bör användas mer återhållsamt änhittills varit fallet. Ävenpå godstrafikområdet är syftet att genom avreglering och.förenkling åstadkommaökad effektivitet. Bl.a. övervägs att slopa kraven på behovsprövning förtillstånd till transportförmedling och godslinjetrafik. Jag har erfarit attchefen för senare i vår ' kommer att lägga framförslag till i dessa frågor. 4.3 Liberalisering av valutaregleringen Dentämligen långtgående valutareglering som, trots vissa uppluckringar undersenare år, alltjämt tillämpas i måste ses mot bakgrund av de svåraobalanser som rått i svensk ekonomi och böljanav . har emellertid bytesbalansen förstärktskraftigt och budgetunderskottet har nedbringats väsentligt. Konkurrenskraftenför svenskt näringsliv har varit god och inflationstakten är nupå väg att dämpas avsevärt. Förtroendet för den ekonomiska politiken hardärmed successivt stärkts. Dethar därför skapats förutsättningar för att genomföra en betydandeliberalisering av valutaregleringen. Liberaliseringen bör särskilt inriktas påde delar av valutaregleringen som kan bedömas hämma näringslivets utveckling.Hit hör i första hand att avskaffa kraven på utlandsupplåning viddirektinvesteringar i utlandet. Andra liberaliseringar som bör genomförasgäller svenskars förvärv av utländska aktier och köp av fastigheter i utlandet.Det är vidare angeläget att praxis vid tillämpningen av kvarvaranderegleringar successivt anpassas i syfte att uppnå förenklingar och avlägsnaonödiga hinder. Vissadelar av valutaregleringen bör finnas kvar. Motiven för detta är stabiliseringspolitiska. Hit hör i första hand att förhindra kortfristiga kapi- 19 talplaceringar som styrsav ränteskillnader och förväntningar om ränte- Prop. 1985/86: 150 och växelkursutvecklingen.Om sådana kapitalplaceringar skulle tillåtas. skulle potentialen förspekulativa valutaflöden öka kraftigt. valutaregleringen somförhindrar uppbyggandet av sådana behållningar - såväl svenskarsplaceringar i utländsk valuta som utlänningars placeringar isvenska kronor - bör därför bibehållas. Avvecklingenav delar av valutaregleringen kan mycket väl leda till påfrestningar i form avvalutaflöden under själva övergångsskedet. Det är dock uteslutet att användastatlig utlandsupplåning som instrument för att milda sådana övergångsproblem.Normen att staten inte skall låna i utlandet gäller alltfort. Liberaliseringenav valutaregleringen bör kunna inledas och ske stegvis. I vilkentakt liberaliseringen skall ske måste avvägas mot den samhällsekonomiskautvecklingen i övrigt. Jag vill i detta sammanhang understryka att regeringensekonomiska politik ligger fast. Dess syfte är att häva kvarvarande obalanser iden svenska ekonomin. Denna inriktning bör medföra en fortsatt förstärkning avförtroendet för den svenska ekonomin och därmed underlätta den föreståendeliberaliseringen av valutaregleringen. 4.4 Forskning och utbildning Densvenska och den internationella ekonomin står inför en snabb strukturomvandling.Kunskaps- och utbildningsnivån kommer att spela en avgörande roll förmöjligheten att upprätthålla den höga ambitionsnivån för sysselsättning ochvälfärd. Hög svensk kompetens och forskningstradition finns förvisso inomviktiga tillväxtområden, såsom medicin, datologi och bioteknik; men vårt lägeär utsatt, eftersom kompetensen inom många områden är investerad i ett litetantal ganska små forskningsmiljöer. Statensuppgift är i detta sammanhang bl. a. att skapa effektivare forskningsmiljöer.Den skeva åldersfördelningen inom forskar- och lärarkåren måste rättas till ochforskartjänsterna göras mer attraktiva. Ettarbete för att bemästra dessa svårigheter har inletts, bl. a. genom dettreårsprogram för forskningen som antogs av 1984. I denna kommer åtgärder för att stärka grundforskningenoch att finna en mer effektiv struktur för den sektoriella forskningen att vägatungt. Chefen för avser att till 1987 årsbudgetproposition presentera förslag till vissa förenklingar av högskolansanslags- och styrsystem. Ettviktigt led i en politik för att främja tillväxten är att stärka arbetsmark nadens funktionsförmåga. En effektiv arbetsförmedling som möjliggör att arbetssökande och lediga platser snabbt kopplas samman är därvid ett viktigt instrument. Genom de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ges arbetskraften ökad kompetens och erfarenhet. Därmed förstärks de sökandes möjligheter att ta de arbeten som finns på marknaden och arbets- 20 givarna ges ökadeförutsättningar att erhålla kunnig arbetskraft som svarar Prop. 1985/86:150 mot deras behov. Deförslag rörande arbetsmarknadspolitiken som chefen för arbetsmarknadsdepartementetsenare kommer att presentera innebär insatser enligt två huvudlinjer. För detförsta har de en inriktning så att de olika medlen på både kort och lång siktmedverkar till att de övergripande tillväxtmålen uppfylls. Dettainnebär att, utöver de betydande resurser till arbetsmarknadsutbildning somföreslogs i budgetpropositionen, ytterligare utbildningssatsningar föreslåsmed vidgade ramar för utbildning för såväl arbetslösa som anställda inomnäringslivet. Dessutom föreslås vissa regeländringar, vilka görutbildningsalternativet gynnsammare för de personer som drabbas avarbetslöshet. Genom förslagen ges möjlighet att erhålla fullt utbildningsbidragför heltidsutbildning, även om den sökande endast arbetat deltid föreutbildningen. Dessutom får utbildningstiden tillgodoräknas som underlag förarbetslöshetsersättning. Därmed undanröjs ett hinder för rekrytering tillarbetsmarknadsutbildning och utbildningens ställning inom arbetsmarknadspolitikenstärks. Bl.a. förordas vissa regeländringar inom ramen för flyttningsbidragen för attstödja främst byggnadsarbetare som arbetar på annan ort än hemorten. Regeringenkommer också att med utnyttjande av finansfullmakten besluta ominsatser för att främja byggsysselsättningen i de mest utsatta länen.Projekturvalet styrs av ett tillväxtpolitiskt perspektiv. Utgångspunkten skallvara projektens betydelse för utvecklingen av infrastrukturen och näringslivetpå orten eller i regionen. Fördet andra föreslås vissa kompletterande insatser för särskilt utsatta grupper,vilka trots de senaste årens positiva utveckling på arbetsmarknaden har beståendeproblem. Ett nytt system med inskolningsplatser inom näringslivet, somalternativ till ungdomslag, införs för ungdomar i syfte att underlätta fördessa att få en förankring inom industri och privat tjänstesektor. Förslagetförutsätter att parterna på arbetsmarknaden träffar avtal härom. Vidare betonasatt placering i ungdomslag är en sistahandsätgärd, som kan tillgripas närplatsförmedling eller andra åtgärder inte gett resultat och att intensivajobbsökaraktiviteter skall fortgå såväl före som iungdomslag. Sammantaget innebär det att rekryteringen till näringslivetstimuleras. Deförslag jag här har nämnt syftar till att få anpassningen på arbetsmarknadenatt fungera bättre och att därmed förkorta såväl arbetssökandetider som vakanstider.Arbetsmarknadspolitikens betydelse för tillväxten i ekonomin understryksdärmed. Jag har erfarit att chefen för avser attåterkomma med förslag, som leder till att arbetsmarknadspolitikenstillväxtfrämjande roll förstärks. Detsvenska näringslivet genomgår f.n. en snabb strukturomvandling. Fleratraditionella branscher går tillbaka sysselsättningsmässigt, medan 21 3 1985/86. Bilaga I, del I tjänstesektorn och den högteknologiskaindustrin expanderar. Den privata Prop. 1985/86: 150 tjänstesektorn växerframför allt i storstadsregionerna. Ett litet antal stora Bil. 1 företagspelar en dominerande roll för forskning och utveckling. Den högteknologiskaindustrin och den nya tjänsteproduktionen är starkt beroende av en bred ochmångsidig arbetsmarknad och av närheten till kunskapsutveckling och forskning. Dennautveckling innebär både möjligheter och faror. Det svenska näringslivets högautvecklingsnivå och storföretagens utveckling på universitetsorterna utgörspjutspetsar . finns det en uppenbar risk för attdenna utveckling delvis kan komma att ske på bekostnad av andra landsdelar,där produktion och sysselsättning kan stagnera och folkmängden minska.Politiken måste därför inriktas så att en önskvärd utveckling påuniversitetsorterna inte utarmar det övriga landet utan tvärtom verkarstimulerande också för andra regioner. Motdenna bakgrund finns det skäl att löpande se över arsenalen avregionalpolitiska medel och vidta justeringar och kompletteringar för attstärka slagkraften i de regionalpolitiska insatserna. Underindustridepartementets anslag anvisas betydande belopp för regionalpolitiskaändamål. Därutöver anvisas stora belopp på andra departementsområden i syfteatt utjämna regionala skillnader eller på annat sätt påverka regionalaförhållanden. Som exempel kan nämnas skatteutjäm-ningsbidraget, som har enutpräglad regionalpolitisk fördelningsprofil, stödet till jordbruket iNorrland och transportstödet till samma region. Även de arbetsmarknadspolitiskainsatserna har en stor betydelse för den regionala utvecklingen. Sålunda ärberedskapsarbetena koncentrerade till de utsatta regionerna. denna dagkommer chefen för att presentera ett program medinsatser för att stärka byggsysselsättningen i skogslänen. Ca 250 milj. kr.föreslås bh avsatta för detta ändamål. Projekten har valts på ett sådant sättatt de inte bara skall ge tillfällig sysselsättning utan också mer permanentskall kunna bidra till regionernas utveckling. Enförstärkning av infrastrukturen i skogslänen är en viktig del i ansträngningarnaatt långsiktigt stärka näringslivet och arbetsmarknaden i dessa län. Avgrundläggande betydelse är därvid ett väl utbyggt transport-ochkommunikationssystem. Omfattande investeringar har gjorts i bl. a.telekommunikationer och transportanläggningar. Vidare har regeringen stött enrad projekt inriktade på kunskapsuppbyggnad och teknikspridning i skogslänen.Bioteknik-, data- och rymdsatsningarna i , resp. böqar nu takonkret form. De särskilda insatser i Bergslagen som regeringen nyligenföreslagit innehåller åtgärder för att stärka infrastrukturen vad gällerutbildning och kommunikationer. Framtidsinriktade projekt har genomförts medregionalpolitiska medel även i andra delar av landet. har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga utvecklingen avden privata tjänstesektorn och lämna förslag om hur även stödområdena skallkunna få del av dess expansion. Enangelägen uppgift är att inrikta utbildningen i landets olika delar, så att fler orter och regioner bUr attraktiva för nya eller expanderande före tag. Det gäller att öka också de små och medelstora företagens förmåga att 22 utveckla ny teknik samtatt anamma ny teknik som utvecklats på annat Prop. 1985/86: 150 håll. Ettnära samarbete mellan högskolor, kommuner och näringsliv blir Bil. Den miljö som en högskola kan erbjuda blir, om den utnyttjas rätt,en utvecklingsresurs för hela den region där dén är lokaliserad. Enökad satsning på högskolorna i olika delar av landet bör därför, i kombinationmed olika teknik- och utvecklingscentra samt med understöd av förnyelsefondernaoch den nya , bli av stor betydelse inom regionalpolitiken. Skogsnäringenär a v stor betydelse för den svenska ekonomin. Inte mindre än avlandets varuexport härrör från skogsindustrin. För bytesbalansen är branschenännu viktigare, eftersom skogsindustrin är mindre beroende av importeradeinsatsvaror än exportindustrin i genomsnitt. Också från sysselsättningssynpunktär skogsnäringen viktig, inte minst i ett regionalt perspektiv. Undersenare år har skogsindustrins utveckling bromsats av brist på inhemskvedråvara. Denna brist har tagit sig uttryck bl. a. i en omfattande import avskogsråvara samt i höga virkespriser. Därmed har lönsamheten i skogsindustrinförsämrats och dess utbyggnad hållits tillbaka, som bytesbalansenförsvagats. Det samlade exportbortfallet kanuppskattas till . Detär emellertid inte tillgången på skog som i första hand har begränsatavverkningarna. I själva verket har det totala virkesförrådet ökat kraftigtunder . Den faktiska avverkningen har det i genomsnitt ca 10 miljoner m sk lägre än den enligtvirkesförsöriningsutredningen möjliga avverkningen. Ettantal orsaker till den låga avverkningen har anförts. Bland dessa märkskombinationen av hög inflation och skatte- och avgiftsreglerna, svårigheter atttolka skogsvårdslagsstiftningen, otillfredsställande fastighetsstruktur,ökande andel passiva skogsägare samt i många fall bristande kunskaper om denegna fastigheten och om virkesmarknaden. Detråder bred enighet om att avverkningarna kan öka. Det råder också enighet omatt de bästa förutsättningarna att öka avverkningen finns inom delar av denprivata skogsägargruppen. Motdenna bakgrund föreslås nu ett antal åtgärder inriktade på att på kort sikt ökautbudet av vedråvara. De bör Ullsammans kunna bidra till en högre och merstabil avverkningsnivå. En god grund läggs därmed för en snabbare expansion avskogsindustrin. Föratt göra det mer lönsamt att avverka föreslås att reglerna för insättning påskogskonto ändras. F.n. medges insättning av intäkterna vidförsäljning av s. k. rotposter och av intäkterna vid försäljning av s. k.leveransvirke. Dessa procentsatser bör höjas till 90 resp. 70 vid 1987-1989 årstaxeringar. Jag återkommer till detta senare denna dag. Reglernaom egenavgifter har också betydelse i detta sammanhang. Reglerna innebär bl. a. att egenavgifter tas ut på hela nettointäkten av 23 fastigheten,så snart den har "brukats". Även mycket små inkomster från Prop.1985/86: 150 försäljning av leveransvirke, djur, växtprodukter m. m. gör attfastigheten . 1 skall anses ha brukats. Detta leder i sin tur till attegenavgifter tas ut på bl. a. rotpostinkomster. Chefen för socialdepartementetavser att skyndsamt låta se över reglerna i detta avseende. En möjlighet äratt ändra reglerna så att skogsägaren skall kunna redovisa vissa mindre"brukan-deinkomster" och ändå inte behöva betala egenavgifter. Ävenreglerna om högsta tillåtna slutavverkning kan ha icke önskvärda effekter påvirkesutbudet. Chefen för kommer därför att föreslålättnader i dessa. Förändringarna beräknas innebära att av denprivatägda skogsarealen undantas från ransoneringsbestämmelserna mot f.n. . Vidare ökas informationen och rådgivningen omminimiavverkningsskyldigheten. Deföreslagna informationsåtgärderna förutsätter tillföriitliga uppgifter omskogsbeståndet på olika fastigheter. Därför föreslås också att resurserna förde översiktliga skogsinventeringama ökas. Utbudetav skogsråvara bör vidare kunna ökas genom en aktiv£u-e tillämpning av gällandejordförvärvslag. Lantbruksnämnderna bör använda möjligheterna att åläggaköpare av skogsmark att upprätta och följa en skogsbruksplan. Vidare skall detanläggas ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv vid förvärvsprövningeninnebärande att skogsindustrin inte alltid skall behöva lämna ersättningsmarkvid köp av skogsfastighet. I den mån omsättningen av fastigheter ökarstimuleras erfarenhetsmässigt även avverkningarna. Chefenför kommer att föreslå regeringen att beslutaom en översyn av strukturfrågorna i skogsbruket och jordbruket. Bl.a. skalleffekterna av jordförvärvslagstiftningen ses över. Därvid skall de frågor somberör skogsbruket och virkesutbudet, inkl. den s. k. prisprövningen, behandlasmed förtur. Föratt stimulera till en förbättring av fastighetsstrukturen och till ett aktivarebrukande bör det införas en regel om att skogsvårdsavgiften skall utgå medminst . för varie ägare av en skogsfastighet. Avgiften för dödsbo som äräldre än bör vara minst I . 4.8 Stimulanser av hushållssparandet Encentral uppgift för den ekonomiska politiken har varit att ökasparandet i den svenska ekonomin. Detta är nödvändigt dels för attinvesteringarna skall öka, dels för att underskottet i bytesbalansen skallelimineras och vändas i ett varaktigt överskott. Tillstor del bör sparandeökningen ske i den offentliga sektorn, främst genom att budgetunderskottet minskas. Därtill är det också angeläget att hushållssparandet ökar. Hushållens sparkvot har varit låg och behöver öka både av samhällsekonomiska skäl och därför att det, som komplement till det kollektiva trygghetssystemet, är värdefulh för hushål len att ha ett eget sparkapital som en buffert för att möta oförutsedda utgifter. Den ekonomiska politikenhar i väsentliga hänse- Prop. 1985/86:150 endenförbättrat de generella villkoren för hushållssparandet. 1skatterna har sänkts markant för breda grupper av vanliga inkomsttagare.Realräntan, som rentav var negativ, har på senaretid varit förhållandevis hög. Inflationen har nedbringats och fortsätter attsjunka . Den negativa reallöneutvecklingen har brutits. väntasreallönerna öka och förutsättningar har skapats för fortsatta reallöneökningarunder , bl. a. genom regeringens förslag tillinkomstskattereform . Härtillkommer att en rad riktade insatser har gjorts för att främja hushållssparandet.Sparavdraget fördubblas . fr. o. m. . infördesallemanssparandet, som har blivit den mest framgångsrika sparformen i Sverigenågonsin. Antalet sparkonton överstiger nu 2,5 miljoner. De insattasparbeloppen uppgår till . Insättningarna beräknasbli ca . Genomen rad regelförändringar har också vinstsparandet blivit en mera attraktivsparform. Härtill kommer de insatser som görs, med hjälp av den nyinrättadespardelegationen, för att genom information och utbildning främja hushållenssparbeteende. Genomatt inflationen dämpats markant och fortsätter att sjunka, harrealräntan blivit förhållandevis hög. Härigenom har de statsfinansiellakostnaderna för allemanssparandet blivit större än vad som tidigareförutsattes. Dessutom finns, med dagens räntesatser i allemanssparandet, vissarisker både att s. k. skattearbitrage blir lönsamt (dvs. att det i vissa fallkan löna sig att låna för att sätta in pengar i allemanssparandet) och attandra sparformer, bl. a. vanlig bankinlåning, får alltför svårt att konkurrera. Motden bakgrunden föreslår statsrådet i det följande att räntenivån inomallemansspar fr. o. m. den sänks till samma nivå som diskontot,vilket motsvarar en sänkning . Även efter denna sänkningkommer spararna att få en hög, positiv realränta och allemanssparandet kommeralltjämt att vara den mest förmånliga sparformen. I syfte att ytterligareminska statsutgifterna föreslår statsrådet också att ersättningentill bankerna för deras hantering av allemanssparandet begränsas. Föratt möjliggöra ett fortsatt uthålligt sparande inom allemanssparandet föreslårstatsrådet dessutom att taket för de totala insättningarna höjs från35 000 tiU . Vidareföreslås att allemansfonderna, liksom andra aktiefonder, skall kunna placeraupp till av fondvärdet i , vilket bl. a. möjliggör förOTC-företag att starta företagsanknutna allemansfonder. Dessutom öppnas enmöjlighet för , liksom tidigare för HSB, att bedriva bosparande förungdomar inom allemanssparandets ram. föreslår också vissa förändringar inom vinstspa randet. Den del av räntan som kan ut föreslås bli höjd från 2 till högst . Den skatt som hädanefter tas ut på vinstutbetalningar föreslås bli höjd till , vilket bättre motsvarar den normala beskattningen av kapitalin komster. Vidare föreslås att det december 1986februari 25 1987skall vara möjligt att, utöver sedvanliga månadsinsättningar om högst Prop.1985/86: , sätta in ytteriigare högst . i vinstsparandet.Därmed Bil. I erbjuds samma möjlighet till vinstspararna som tidigarestått öppen för allemansspararna. Slutligenföreslås att ytterligare medel anslås till spardelegationen för förstärktainformationsinsatser. Totalt sett innebär de föreslagna åtgärdernastatsfinansiella besparingar, som fr. o. m. /88 kan beräknastill . 5.1 Saidoutvecklingen innevarande och nästa budgetår 1budgetpropositionen beräknades budgetunderskottet sjunka från ca 52miljarder kr. för /86 till ca . för budgetåret1986/87. Jagräknar nu med att budgetunderskottet båda budgetåren kommer att bli lägre, ca50 resp. ca , se tabell 4. Detta beror bl. a. på attinkomsterna har räknats upp till följd av en snabbare löneutveckling än vad somlåg till underlag för beräkningarna i budgetpropositionen. Vidare harkostnaderna för statsskulden minskat till följd av att räntenivån och dollar-.kursen har sjunkit. Övriga utgifter har räknats upp bl.a. till följd av, delsatt vissa tidigare planerade fondupplösningar inte genomförs budgetåret1985/86, dels att poster omförts mellan budgetens utgifts- och inkomstsida. I avsnittet"Statsbudgeten och särskilda frågor" kommer jag att lämna enutförligare redovisning av budgetutvecklingen. Tabell4 Statsbudgeten för budgetåren 1985/86 och 1986/87 1985/86 1986/87 Inkomster 273,3 276,2 286,7 292,5 statsskuldräntor 254,0 260,0 264,6 269,4 Statsskuldräntor 71,5 65,9 71,0 68,0 Saido -52,2 -49,7 -48,9 -44,9 Som framgår avtablån överensstämmer utvecklingen för redovisat bud-getsaldo, underliggandesaldo och statligt upplåningsbehov relativt väl. Tendensen i saidoutvecklingenär med andra ord i huvudsak densamma, oavsett vilken mätmetod som används. Budgetutvecklingen med olika Miljarder kr. Redovisat budgetsaldo Underliggande budgetsaldo Statligt upplåningsbehov -49,7 -48,2 -1-4,8 +2,5 -2,7 -44,9 -45,7 Diagram 2 Statens budgetsaldo* resp. den offentligasektorns finansiella sparande Prop. 1985/86: 150 som andel av BNP 1970-1987 gjj j - ommuGA aoTOR» nuieiiLL* sparamdb ' Statens budgetsaldo avser budgetåren 1970/71-1986/87. Medden nu förutsedda budgetutvecklingen och den utveckling av den kommunalaekonomin som jag återkommer till i det följande, kommer den offentliga sektornsfinansiella sparande fortsätta att förbättras och under 1987.Förbättringen av det offentliga sparandet är mycket markant såvälmot bakgrund av den tidigare negativa utvecklingen som vid en internationelljämförelse. Denna utveckling framgår av diagram 2. 5.2 Långtidsbudgeten Trenden för budgetsaldot och av1980-talet visade långtidsbudgetarna på en mycket dyster statsfinansiellutveckling. För varje ny långtidsbudget gällde att budgetunderskottet väntadesöka . Dessutom kom varie ny långtidsbudgetatt starta från ett större underskott, så att framtidsutsikterna blev alltmörkare. Till yttermera visso blev den faktiska utvecklingen ännusämre än den prognostiserade. Denna utveckling illusteras i diagram 3. Diagram 3 Utvecklingen av budgetsaldot enligtlångtidsbudgetberäkningarna samt Prop. 1985/86: 150 faktiskt beräknat budgetutfall dji i ...- LB 83 .." LB 81 /..../.....-LB 82