prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — av exportråd tillförtsreserverade medel avseende bl.a. ej utnyttjade medel från tidigare budgetår. (5) Sverigesexportråd har för handelssekreterarna redovisat ej utnyttjadeexportservicemedel om . samt underskott i övriga program om . (6) Härtill kommer 5 milj.kr. från annan huvudtitel. (7) Har fördelats påexportservice och exportaktioner. Sverigesexportråd ulgår i sin anslagsframställning från anslagsnivån för Prop. 1985/86:100 /86 vid sin prisomräkning om totalt 18,4 milj.kr. 5 begärs 7,8 milj. kr. varav merparten består av medel för slöd fillsvensk projektexport för alt under budgetåret kunna fylla tidigare gjordaåtaganden. Till detla skall läggas 5 milj. kr.för exportaklioner för bygg- ochenergisektorerna, vilka för vardera av budgetåren 1985/86 och 1986/87 belastarannan huvudtitel. exportråd avser atl även fortsättningsvisprioritera och då särskill , som utgör ett naturligtmarknadsområde för svensk exportnäring. Utanför OECD-området fortsäiterspeciellt aktiv marknadsbevakning av och . En förstärkninghar skett i (). avser också fortsätta sin kraftigasatsning på bevakning av upphandling inom internationellt finansierade projekt. Tjänsteförsäljningen stimuleras i det fortsatiaarbetet. Det särskilda småföretagsprogrammet prioriteras även i fortsättningen.Bland branschområden som prioriteras kan nämnas bl. a. bygg- ochenergiområdet, off-shore, bilindustrin, högförädlade livsmedel, materialhanteringoch skogsindustri. Anslagen för exportservice och exportaklioner harendast prisomräk-nats. De exempel som ges från exportrådels sida på nya ellerförstärkta aktiviteter inom dessa program kan finansieras inom del begärdaanslaget. begäran om medel för svenskprojektexport om 25 milj. kr. grundar sig på en uppskattning av anslag för attinfria gjorda åtaganden under /87 liksom under budgeiåren1985/86 och 1984/85. Systemet är fortfarande under uppbyggnad. En oförändrad garantiramom 35 milj.kr.begärs. Länderkretsen för konsultstödet har utökats frånu-länder lill samtliga länder fr. o. m. innevarande budgelår. Vidare har ocksåkonsultstödet nu en garantiram och ett anslag och är därmed utformat som svenskprojekt-export. Eftersom länderkretsen har ökats begär 8 milj.kr. isåväl garantiram som anslag. verksamhet har fått enalltmer långsikUg inriktning. Därmed har enligt rådet uppstått behov av attgöra åtaganden under budgelårel som inte nödvändigtvis resulterar iutbetalningar . återspeglar anslagsbehovet enligt gällandebestämmelser behovel av utbetalningsmedel för året. Rådet förutser attytterligare av aktionsmedlen kommer all behöva bindas upp i åtagandengentemot näringslivet för aktioner som påbörjas efter budgetårets slut. Exportrådethemsläller därför atl få göra sådana åtaganden med 35 milj. kr. utöver delföreslagna anslaget för exportaklioner /87. föreslår att anslagsposternaexporlservice, exportaktioner och exportuppdrag slås samman till en anslagspost, exportfrämjande åt gärder. Skälet anges vara atl exporlservice liksom andra program redovi sas lill taxepris och att åtgärder även under denna anslagspost planeras och redovisas som projekt. Vidare planeras och följs projekten per marknad, per bransch och per typ av tjänst (allmänt främjande, kunskapsökande, etableringsfrämjande, säljökande samt specialtjänster), varför uppdelning- 127 en i tre program inlelängre anses ha operativ belydelse. Föratl utnyttja marknadspotentialen i bättre, inle minsl Prop.1985/86: 100 avseende den kinesiska marknaden, föreslår öppnandetav etl Bil. 5 inom generalkonsulaiet i fristående handelskontor.Rådet söker verka för en uttandsorganisation som är anpassad till efterfråganoch marknadspotenfialen. Ytterligare förslag kan komma atl lämnas fill regeringen. Handelsbalansenhar under senare fid utvecklats i positiv riktning om än inle lika positiviunder som åren närmast . Framgångarna på exportmarknadernahar emellertid ännu inte fört tillbaka lill elt tillstånd avlångsiktig, strukturell balans i utrikesaffärerna. Det kommer även fortsättningsvisatt lämnas slöd fill näringslivets exportanslrängningar. Hell naturligt liggerhuvudansvaret på företagen för alt exporten utvecklas tillfredsställande. Denav regeringen förda allmänna ekonomiska politiken har bl. a. till syfte attskapa gynnsamma förutsättningar för förelagen i deras exportansträngningar. Demer direkta slalliga insatserna för atl främja och sfimulera svensk export ärdock av väsenilig betydelse. exportråd har i sin verksamhetsplan angettvissa prioriterade marknader liksom bransch- och produktområden. Jag delar ihuvudsak bedömning på dessa punkter. Samiidigt vill jag liksomtidigare framhålla nödvändigheten av etl genomtänkt samspel mellan olikaaktiviteter inom hela del område som påverkar våra exportanslrängningar. Jagvill också peka på betydelsen av långsiktiga insatser på olika områden utan allnödvändig flexibilitet försvåras. Insalserna bör vidare koncentreras tillmarknader som har god utvecklingspotential och som bedöms vara betalningsstarka. Jag beräknar pris- och löneomräkning minskat medhuvudförslag om lill . Svensk bygg- och energiexport har inlett sinverksamhet den . Medel för verksamheten /85 harerhållits dels genom omprioriteringar under detta anslag, dels över annanhuvudtitel i statsbudgeten och dels genom lilläggsbudgel till delta anslag.Jag anser alt verksamheten bör kunna bedrivas på samma nivå även kommandebudgetår i avvaktan på vunna erfarenheter. Erforderiiga medel bör därförställas lill förfogande under anslagsposten för exportaktioner. Jag har i dennafråga samrått med chefen för och statsrådet . Jag beräknar behovet av anslagsmedel till svenskprojektexport fill 25 milj.kr. Utbetalningar under /87 avseråtaganden som gjorts av till svensk projektexport såväl fördel budgetåret som för budgetåren 1984/85 och 1985/86. Garantiramen bör enligtmin mening uppgå lill oförändral 35 milj. kr. Konsultstödet har fr. o. m. innevarande budgetårutformats såsom etl garantistöd enligt samma modell som gäller för svensk projeklexport. Länderkretsen har utökats från att enbart ha omfattat . Jag beräknar behovet av anslagsmedel till 6,2 milj. kr. /87 avseråtaganden såväl för del budgetåret som för bud- Prop. 1985/86: 100 getåret1985/86. Garantiramen bör enligt min mening uppgå till 8 milj. kr. Stödet till svensk projektexport och konsultstödetär utformat på likartat sätt. I syfte att skapa en större fiexibilitetoch samröre mellan de två verksamheterna finner jag det naturiigt alt det gesmöjlighet lill överföring av medel dem emellan i det fall alt en avverksamheterna belastas mer än den andra. Liksom anserjag alt en långsiktighetbör eftersträvas i den exportfrämjande verksamheten. Satsningar på nyamarknader eller produktområden bör därmed kunna planeras bäUre utifrånnäringslivets önskemål. Detsamma gäller utlandsorganisationens omfattning ochgeografiska inriktning. Jag är dock inte nu beredd att föreslå alt exportrådetfår göra åtaganden gentemot förelag utöver anvisade medel förexportaktioner /87. Den statliga medelstilldelningen till Sverigesexportråd och handelssekreterarna har anslagits under alltfärre anslag och anslagsposter. Enligt min mening finns del anledning atlfortsätta att förenkla fördelningen av anslaget. Anslagsposterna exporlservice,exportaktioner och exportuppdrag bör därför slås samman till en anslagspost,benämnd exportfrämjande åtgärder. Det ankommer på regeringen atl ange de formerför uppföljning av verksamheten som kan erfordras för all tillgodose entillfredsställande redovisning av utnyttjandet av de statliga medlen. Förändringar i utlandsorganisationen måste vidtasfrån lid till annan för atl anpassa organisationen till marknadspotentialen ochefterfrågan på olika typer av Ijänster. En koncentration sker under innevarandeår i genom atl handelssekreteraren i planerar och lederverksamheten på den marknaden. Övriga kontor rapporterar direkt till denne.Enligt min mening bör en förstärkning ske av den exportfrämjande organisationeni inom generalkonsulatets ram. Förslag från sida vadavser eventuella andra förändringar i utlandsorganisalionen får prövas isedvanlig ordning. Jag har beräknat vissa medel till regeringensdisposition för särskilda exportfrämjande insatser av olika slag. Som exempelpå sådana åtgärder kan nämnas särskilda exportaklioner, information ochtemporärt förstärkt kommersiell represenlalion i utlandet saml stöd till exportav tjänster från statliga myndigheter. Jag beräknar ett totalt medelsbehov om 7,87milj.kr.för alt möjliggöra genomförandet av sådana åtgärder. Till detta kanläggas att medel ur den ointecknade reservationen under anslaget också kananvändas för konkreta insalser, exempelvis för tjänsteexport. Det finns anledning att nära följahandelsutvecklingen framöver för atl bedöma behovet av och den effektiva fördelningen av olika insatser i syfte att främja svenska förelags konkurrenskraft på den internationella markna den. Särskilda insalser bör genomföras på en rad marknader, t.ex. Fin land, , och . Ökade insatser inom ramen för ex portrådets småföretagsprogram är ett annat område liksom ökade utbild ningsmöjligheter för export. Det lorde vara möjligl att stärka den export främjande effekten på en rad områden genom omprioriteringar. handelsdelegalion med represenlanler för myndigheter och näringsliv Prop. 1985/86: 100 kommer atl börja arbeta . För budgelårel 1986/87 beräknar jag ett ökatmedelsbehov av totalt . Därtill kommer 5 milj.kr.atl tillförasverksamheten genom omprioriteringar inom industridepartementetsverksamhetsområde. Jag vill i detta sammanhang anmäla för riksdagenall jag har för avsikt att med representanter för den andra huvudmannendiskutera den framlida utformningen av den samlade exportfrämjande verksamhetensamt se över fördelningen mellan huvudmännen av kostnaderna för verksamheten. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. till Exportfrämjande verksamhetför /87 anvisa ell reservalionsanslag av , 2. bemyndiga regeringen atl medgeatl utfästelser om stöd lill svensk projektexport får lämnas lill ell belopp avhögst , 3. bemyndiga regeringen att medge att utfästelserom stöd lill konsultföretag får lämnas till ett belopp av högst . , täckande av vissa förluster 749 813(1 (1) . som hänför sig till /85 kommer att belasta anslaget /86. Utgiften avser kostnader som uppkommittill följd av vissa av regeringen gjorda åtaganden. , , har till uppgift atterbjuda svenska exportörer skydd mol förlusler i exporlaffärer mot eriäggandeav premie. EKN:s garantigivning för export av varor och tjänster bedrivs inomtvå system -normalgaranlisystemet och del s. k. s/u-garanlisyslemel för vilkagäller separata riktlinjer och ramar för risktagande. S/u-garanlier innebärgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och garantigivning vid export avbetydelse för ekonomiska ulveckling. EKN har i skrivelse till regeringen daterad den 10oktober 1985 inkommit med en redogörelse för nämndens verksamhel underbudgelårel 1984/85. Vidare ingår i skrivelsen en bedömning av del aktuellariskläget samt en prognos över verksamhetens framtida utfall. I skrivelsen sägsbl.a.att av fastställda ramar torde vara tiUräckliga, varför någonändring av rambeloppen inte är erforderiig. Även EKN:s rörliga kredil hosriksgälds-kontoret bedöms täcka behovet till utgången av /87. EKN:sskrivelse om verksamheten m. m. EKNpekar i sin skrivelse på atl en rad öststaters och betalnings-problemleder till skuldomförhandlingar och utbetalning av betydande skadeersättningar.Samlidigl skapar betalningsproblemen minskade inves- Prop. 1985/86: 100leringsmöjligheter i de drabbade länderna, vilket leder lill minskad efler- Bil. 5 frågan på exportkrediter och garantier. EKN anser att risken förfortsaita betalningsproblem och nya skuldomförhandlingar är betydande beträffandemånga . Brislen på nya projeki och den osäkra riskbildenkommer att bidra till atl EKN:s totala garantigivning för export lill u-länderantagligen fortsätler alt vara lägre än på 1970-lalet ochde första på t980-talet. Enligt EKN:s normalprognos kommer, om hänsyn taslill samtliga garantiåtaganden, resultatet för /86 alt blietl underskott på ca 300 milj.kr. Om åtaganden som tillkommit genom särskildaregeringsbeslut exkluderas, förutses elt överskoll på ca 200 milj. kr. För detvå följande åren väntas underskollen uppgå lill ca 400 milj.kr.resp. Räknat exkl.regeringsgaranlier vänlas ungefärlig balans mellankoslnader och intäkter. Totalt hade EKN uteståendefordringar uppgående till 3500 milj.kr., vilket kan jämföras med EKN:sackumulerade underskott om 865 milj.kr. I skrivelse lill EKN dagtecknad den 10 juni 1985inkom fyra förelag, som är stora kunder hos EKN, samt exportråd medönskemål om sänkning av premienivån, översyn av regler om karenstider,självrisker och kursriskskydd samt utökad garantigivning för krediter tillvissa svaga länder. EKN beslöt därefter att sänka premierna för garantier förmedellånga och långa krediter. Redan tidigare hade premierna för kortagarantier sänkts. Vidare har EKN beslutat alt premiepåslag för s/u-garantier ivissa fall skall kunna slopas. EKN har också beslutat alt avgift inte längreskall utgå vid en första förlängning av garanliulfäslelse resp. förhandsbesked.Åigärderna har vidtagits i syfte atl sänka de svenska exportörernas koslnaderför exportkreditgaranfier lill en nivå jämförlig med den som gäller i vissaviktigare konkurrentländer. EKN avser närmare överväga företagens övrigaförslag. Dessulom har EKN inlett en ulredning av s/u-systemet. Ytterligareansträngningar skall vidtas för att bereda viktiga kunder slörre garantiutrymmegenom ökat utnyttjande av s. k. globalgaranliavtal och andrariskdelningsarrangemang. EKN anser atl kvarvarande utrymme inom de avriksdagen fastställda rambeloppen torde vara tillräckliga för att möta ävenextraordinära garantianspråk fill , varför någon höjning avrambeloppen inle är erforderlig. Belräffande den rörliga kredit på 3 300 milj.kr.,som ställts fill EKN:s förfogande i riksgäldskonlorei, var drygl 1 500 milj.kr. tagna i anspråk vid slutet av /85. Del återstående utrymmetpå krediten bedöms av EKN täcka behovel lill utgången av verksamhetsåret1986/87. Riksbankenoch riksgäldskonlorei har beretts tillfälle all yttra sig över EKN:s skrivelse. finner det inte erforderligt att framföra några synpunkter då EKN:s skrivelse inte omfattar några önskemål om ändring i 131 riktlinjer eller defastställda medelsramarna. Riksgäldskonlorei avstår ock- Prop. 1985/86: 100så från att yttra sig eftersom skrivelsen inte omfattar några förslag som Bil. 5 direkt berör verksamhetsområde. EKN:sgarantigivning är av stor betydelse för den svenska exporten, framför allt förslörre projekt och systemleveranser vilka utgör en viktig del av vår export. EnEKN-garanti är ofta en avgörande förutsättning för att sådan export skall kommatill stånd, speciellt till u-lands- och öststatsmarknader. Del är mot denbakgrunden väsentligt alt EKN även fortsättningsvis får möjlighet att gegarantier i betydande omfattning för export till sådana länder. Riskerna igarantigivningen har dock ökat väsentligt . EKN:s verksamhetinnebär därför en svår avvägning mellan uppgiften att ge etl rimligt stöd tillexporten, i huvudsak jämförligt med det som det stora flertalet utländskakonkurrenter erhåller, och uppgiften att begränsa statens förlustrisk. Många länder slår inför mer eller mindre akutabetalningsproblem. Antalet länder som tvingats konsolidera sina skulder harökat betydligt. Den belaslning som dessa konsolideringar medfört och kommer attmedföra har lett lill stor försiktighet hos den industrialiserade världenslångivare. Risk finns för atl alltför stor återhållsamhet med krediter ochgarantier fördjupar betalningsproblemen och leder till en minskning av deninlernalionella handeln. Jag anser atl i samverkan med andra länder börta sin del av ansvaret för atl i första hand försöka nå bättre samordning vidhantering av komplicerade skuldkriser och realistiska konsolideringar samt föratt undvika negativa återverkningar på den inlernalionella handeln. Detbelal-ningsbalansstöd som beslutat om för innevarande budgetår kanför de fattigare länderna med akuta betalningssvårigheter härvidlag spela enviktig roll. Statsrådet föreslår att ytterligare medel avsättsför internationellt samordnade skuldlätlnader för med akutabetalningssvårigheter m. m. Ökade återvinningar av utestående fordringar harbidragit till all förbättra nämndens resultat. Jag anser det viktigt attfortsatta ansträngningar görs på detta område. Genom riskdelning med exportföretag och banker kanEKN medverka till fortsatt garantigivning på vissa marknader som är av storbetydelse för de svenska exportföretagen. EKN har på detta område redanvidtagit betydelsefulla ålgärder. Strävandena all dela risker, även medinstitut i andra länder, bör dock fortsätta. Vikiigi är också att samarbetetmellan garantiinstituten stärks, speciellt mellan instituten i de nordiskaländerna. EKN har under /85 vidtagit en radåtgärder med syfte atl förbällra garantisystemel. Jag ser medtillfredsställelse på dessa ansträngningar. Särskilt glädjande är att EKN:spositiva resuhatulveckling gjort det möjligt att sänka premierna lill en nivåjämförlig med den som tillämpas i många vikliga konkurrentländer. Jag anser delviktigt att ansträngningarna alt ytterligare utveckla garantisystemetfortsätter. Jagdelar EKN:s uppfattning att någon höjning av rambeloppen för 132 garanfigivningeninte är nödvändig. Liksom bör dock regeringen . 1985/86: 100få möjlighet alt överföra ylleriigare 10 000 milj. kr. till s/u-ramen i syfteatt Bil. 5 bereda utrymme för eventuellt uppkommande stora affärer. Jaginstämmer också i atl den rörliga krediten bör oförändrat få uppgå lill 3 300milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge alt staten ålar sig betalningsansvari form av statsgaranti för exportkrediter lill eU belopp av högsl , varav . reserveras förgaranfigivning vid särskilt samhälls intresse och för garantigivning vid export av belydelse för nas ekonomiska utveckling, saml bemyndiga regeringen atl överföra ytteriigare 10000000000 kr.för sådan garantigivning om så anses erforderiigt. 2. godkänna alt den rörliga krediti riksgäldskonlorei som ställts till EKN:s förfogande för att vid behovanvändas för utbetalning av ersättning för förluster i garantiverksamhetenoförändral får uppgå . 3. lill ,täckande av vissa förluster för /87 anvisa ell förslagsanslagav . för vissa föriuster som kan uppstå vid garantigivning enligt deriktlinjer jag förordal. 1984/85 Utgift 1 107 155 1985/86 Anslag 1 000 1986/87 Förslag 1 000 Krigsmaterielinspektionenutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd lill export och import av sådan materiel. Koslnadernaför kontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genomavgifter från tillverkare av krigsmateriel samt genom expeditionsavgifter förtillstånd atl utföra krigsmateriel från riket. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)Lokalkostnader ring 1986/87 (1 137 000) Bil 5 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Krigsmaterielinspektionen för /87 anvisa ell 1984/85 Utgift 13 672 115 1985/86 Anslag 21 500 0001986/87 Förslag 25 000 000 Framtill slutet av sjätte kapilalpåfyllnaden till IDB kommer , som blevmedlem av banken , alt ha bidragit med tolalt ca 24,4 milj. dollar. Den sjätte kapilalpåfyllnaden, varom beslulfållades , innebär en ökning av del interregionala kapitalel med 15miljarder dollar. Till detla kapital bidrar de icke-regionala medlemsländerna,däribland . bidragsdel uppgår till 24,5 milj. dollar, varavmotsvarigheten i svenska kronor till 1,1 milj. dollar skall inbetalas ochresterande 23,4 milj. dollar utgör s.k. garantikapital. Inom ramen för sjätte kapilalpåfyllnaden tillförsfonden för särskild verksamhel (FSO) 700 milj. dollar i nya medel. Fonden, somulgör IDB:s motsvarighet lill inom världsbanksgruppen, lämnar lån på mjukavillkor. Av FSO:s nya medel skall bidra med 30,8 milj. kronor.Betalningarna till sjätte kapilalpåfyllnaden beräknas för svensk del varaavslutade under /94. Efler årsmötet i har bankledningenfattat principbeslut alt slå samman bankens båda kapitalresurser, dvs. delregionala kapitalet, lill vilket de latinamerikanska medlemsländerna bidrar, meddet interregionala. Bankens möjligheter atl låna upp pengar på deinlernalionella kapitalmarknaderna torde kunna stärkas genom denna åtgärd. röststyrka i IDB grundar sig på andelentecknat kapital och är för nävarande 0,. Vårt bidrag fill fonden försärskild verksamhet motsvarar 0,. Preliminära diskussioner om den sjundekapilalpåfyllnaden kommer atl inledas . Inför denna undersökerbankledningen möjligheterna att i samarbele med och privata bankerbilda en "" som skall lämna stöd lill långsiktigautvecklingsprojekt i . Beräknadeutbetalningar under /87 Förbudgelårel 1986/87 beräknas utbetalningarna till banken bli ca 25 milj.kr. De hänför sig lill både femte och sjätte kapilalpåfyllnaden. 3,2 milj.kr.utgör inbetalningar till kapitalet, varav 888000 kr.gäller den sjätte kapilalpåfyllnaden. Inbetalningarna till fonden för särskild verksam- 134 hel uppgår till 21,5 milj.kr., varav 3,4 milj. kr. faller under sjäUe påfyllna- Prop. 1985/86:100den. Samfiiga bidrag till IDB t.o.m. femte kapilalpåfyllnaden är garantera- Bil. 5 de mot förändringar av dollarkursen i förhållande till den svenskakronan. Någon värdejuslering har inte ägt rum sedan i september 1983lill banken inbetalade 22 milj. kr. med anledning av värdejusleringsklausulen. Bankenbeviljar lån till projeki i de latinamerikanska medlemsländerna dels påkommersiella villkor från kapitalet, dels på särskilt förmånliga villkor fränfonden för särskild verksamhet. beviljades sammanlagt 75 nya lån påtotalt 3 567 milj. dollar, varav 22 lån lill elt totalt belopp av från fonden från särskild verksamhel. Räknai från starten , dådet försia lånet beviljades, har banken lånat ul sammanlagt , varav 8 984 milj. dollar på mjuka villkor från fonden för särskildverksamhet. I bankens rikfiinjer för utlåningen anges atl låneni görligaste mån bör vara utformade så alt de kommer de fattigare inkomstgruppernai resp. motlagariand lill godo. Enligt svensk uppfattning uppfylls emellertidinte alltid delta mål i praktiken. IDB:s ulvärdering av genomförda projekipekar visserligen mot alt målet uppfylls men , liksom många andraländer, har riktat kritik mot de utvärderingsmetoder som tillämpas och mol denoklara definitionen av låginkomslbegreppel. Efter årsmötet i beslutade banken vidare altutvidga kriterierna för utlåningen från fonden för särskild verksamhet. Genombeslutet kan utlåningen till de falfigaste länderna vad avserinfrastrukturella projeki, livsmedelsproduktion och jordbrukskrediter beviljasav banken i större om-faUning . När del gäller lånens fördelning på olika sektorerhar inga slörre förändringar skett jämfört med . Densociala sektorn, som bl.a.omfattar miljö, hälsovård, utbildning, forskning ochstadsplanering, har liksom erhållit avufiåningen. Jordbrukssektorns andel, som traditionellt varierat mellan 20 och25 %, uppnådde . Energisektorns andel uppgick likaledestill . Industrisektorns andel ökade från 15,till 19,. Transport- ochkommunikationssektorns andel sjönk jämfört med ochuppgick lill av den lotala utlåningen. Banken samarbetar med andra internationella ochinter-amerikanska institutioner i sina strävanden att öka resursflödet fill deminsl utvecklade länderna och de fattigaste befolkningsgrupperna i regionen. Demedel från fonden för särskild verksamhet, vilka tillförs under den sjättekapilalpåfyllnaden, är i huvudsak avsedda för de minst utvecklade staterna iLatinamerika. IDB ger även tekniskt bistånd. uppgick detta stödtill 48,5 milj. dollar. Inom ramen för småprojektsfonden "Program forthe Financing of Small Projects" har 8,5 milj. dollar beviljats . Programmel riktarsig till låginkomstgrupper i samhället som har liten eller ingen tillgång fill kommersiella krediter. Fonden har beviljat lån på totalt 52,6 milj. 135 Upphandling från Prop.