prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bidrag tiU installation av hiss m.m. enligt förordningen (1983: 1025) om statsbidrag för hissinstallalioner ibostadshus m. m. lämnas i första hand lill inslallation av hissar och andralyftanordningar och i andra hand för andra tillgänglighetsskapande åtgärder.Bidrag lämnas med högst av den av kommunen godkända kostnaden Underförulsätlning atl kommunen bidrar med minsl . Bidrag lämnas endasl efleransökan av kommunen. En ram för bidragsgivningen har fastställts för tre år.Frågan om bidrag prövas av . Bidrag till samupphandling ochteknikutveckling avseende hissinstaUa-tioner lämnas efter beslut av regeringen.Beslut om bidrag för detta ändamål får meddelas intill elt sammanlagt beloppav 6 milj. kr. Bidrag för att förbättratillgängligheten i den yttre miljön för personer vilkas rörelse- ellerorienteringsförmåga är nedsatt lill följd av ålder, sjukdom eller handikappbeviljas enligi förordningen (1985:780) om statsbidrag för vissalillgänglighelsfrämjande åtgärder på kvarlersmark. Beslut om bidrag meddelas avregeringen inom en ram av 10 milj. kr. Bidrag för all stimulerautvecklingen av nya former för att tUlhandahål la sådan service till de boende som förbättrar möjligheterna för äldre, handikappade och långvarigt sjuka att bo i vanliga bostäder lämnas enligt förordningen (1985:779) om statsbidrag lill visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice. Bidragsformen kommer atl finnas fr. o. m. /86 t.o.m. /90. En ram om 10 milj. kr. har fastställts för ändamålet. Beslut om bidrag meddelas av rege ringen. Outnyttjade delar av ramen vid ell budgetårs utgång får disponeras påföljande budgelår, dock längst t.o.m. /90. Förutom ra men på 10 milj. kr. kan bidrag för verksamheten erhållas från de särskilda projektmedel som har anvisats under anslag G 1. Bidrag till social hemhjälp för utveckling och förnyelse av hemhjälpen. I vissa fall kan regeringen även bevilja medel ur allmänna arvsfonden. Så har skett även under /85. Detgenomsnittliga lånebeloppet per lägenhet har dock ökat fram lill budgetåret1983/84 men var i stort sett oförändrat mellan de tvä senasle budgeiåren. 1985/86: 100 Bil. Beslutom förhättringslån under budgetåren 1981/82-1984/85 Vid övertagande av förbättringslån skall denräntefria slående delen läggas om till amorteringslån om den nye låntagareninte uppfyUer villkoren för atl kunna få sådant lån. Olika villkor föramorteringstiden gäller beroende på om förbältringslånel består av enbart etlräntefritt stående belopp eller av en räntefri slående del och enamorteringsdel. 1 del första fallet gäller maximall amorteringslid medanamorteringstiden i det andra fallet är eller den längre lid som återstårför amorleringsdelen. Förbätlringslån med viss amorteringsdel kan därmed fåväsentligt kortare amorteringstid än etl mindre men hell räntefritt ståendelån, vilkel upplevs som stötande och sakligt omofiverat. föreslår alt bestämmelserna i 19 §förbättringslåneförordningen ändras så all länsbostadsnämnden, om särskildaskäl finns, kan medge längre amorteringslid vid övertagande av förbättringslånmed både räntefri slående del och amorteringsdel. Styrelsen föreslår vidare atl inkomstgränsema förförbätlringslån höjs i samma takl som folkpensionen med hänsyn lill denanknytning som finns mellan inkomstgränserna för förbållringslån ochfolkpensionens storlek. Antaletbeslul om bostadsanpassningsbidrag har ökat under hela 1980-ta-let. Ävengenomsnittsbeloppet per lägenhet har ökat. Beslut ombostadsanpassningsbidrag under budgetåren 1981/821984/85 per lägenhet, kr. Denna ökning är en följd av den vidgning-avtillämpningsområdet för Prop. 1985/86: 100 statens stöd tillbosladsanpassning som skedde . En del Bil. 13 av ökningenkan också vara en effekt av den omfattande informations- och utbildningsverksamhetsom bedrevs i samband härmed och av atl kommunerna tog över beslutanderätten iflertalet ärenden . Bostadsanpassningslånhar lämnals i följande omfattning. 1982/83-1984/85 Beviljat lånebelopp, milj. kr. Genomsnittligt lånebelopp per lägenhet, kr. 1982/83 79 1983/84 182 1984/85 176 Bosladsstyrelsen gör f.n. en ulvärdering avverksamheten med hänsyn fill de ändrade bidragsreglerna och tilldecentraliseringen till kommunerna av beslutanderätten i flertalet ärenden.Utvärderingen avses kunna redovisas . BidragtUl ombyggnad av fierbostadshus Underbudgeiåren 1982/83 /85 har beslul om bidrag lill ombyggnad avflerbostadshus meddelats i följande omfatlning. Beslutom bidrag till ombyggnad av fierbostadshus under budgetåren 1982/83-1984/85 Budgelår Antal Beviljat belopp, Genomsnittligt lägenhet, kr. 1982/83 4984 66,0 13 230 1983/84 9106 146,4 16080 1984/85 3750 59,2 15 786 Dessabidrag har kunnat beviljas till ombyggnadsföretag, som i huvudsak avslutadessenast . Först i samband med slulligl beslul om bostadslånbehöver beslut om bidrag fattas och först då kan konstateras omförutsättningarna för bidrag är uppfyllda. I och med utgången av budgelårel1984/85 torde med några få undantag alla förelag som är berättigade tillbidrag ha fått beslul om della. DenI infördes en möjlighet lill statsbidrag för hissinstallalioner ibostadshus m. m. Bidrag fick bevUjas inom en ram av 100 milj. kr.För år 1985 gäller en ram på 94 milj. kr. och förär 1986 en ram på 100 milj.kr. Ej utnyttjade delar av ramarna får disponeras underpåföljande år. Bostadsslyrelsen anför atl länsbostadsnämnderna uppskattarbehovel Prop. 1985/86: 100 av medel för beslut om dessa bidrag tUl ca 70milj.kr. under budgelårel Bil. 13 1985/86 och ca 85 milj. kr. Gällande ramar bedöms avbostadsstyrelsen vara tillräckliga. T.o.m. /85 har endast ca 20milj. beviljats i bidrag. Anlalet ansökningar om hissbidrag har emellertidökat . lämnade bostadsslyrelsen flerhissbidrag än . En fortsatt ökning kan förväntas. Nellobelaslningen av räntefria förbättringslån beräknastill O kr. under /86. Utbetalningen avbostadsanpassningsbidrag kommer enligt länsbostadsnämndernas beräkningar attunder /86 uppgå till ca 200 milj.kr. och budgelårel 1986/87 lillca 220 milj. kr. Återslällningsbidrag antas bli utbetalat med 5 milj. kr. Vad gäller ombyggnadsbidrag räknarbostadsstyrelsen med att sammanlagt ca 10 milj. kr. kommer att utbetalas /86. Därmed torde samtliga bidrag ha betalats ut. Statsbidrag till hissinstallalionerm. m. utbetalas till vederbörande kommun i samband med bidragsbeslulet. Enutbetalning av 70 milj.kr. antas ske under /86 och av 85 milj.kr. under budgelårel 1986/87. De här gjorda bedömningarna innebäratt anslagsbelastningen skulle komma att uppgå fill 285 milj.kr. för budgetåret1985/86 och fill 310 milj. kr. för /87 vad gäller de ändamål sombostadsstyrelsen disponerar anslaget för. Förbätlringslån kan lämnas för ombyggnad eller annanförbättring av bostadslägenheter i en- eller tvåfamiljshus och skall ihuvudsak användas för att avhjälpa svåra brister i en lägenhet, t. ex. avsaknadav anordningar för vatten och avlopp, centralvärme eller elektriskinslallation. Lån beviljas även för åtgärder som medför atl en bostad försesmed tidsenlig inredning i kök och hygienutrymmen under förutsättning altbefintlig inredning är klart undermålig. Lån kan även lämnas förenergibesparande åtgärder. Som fömtsättning för lån gäller atllåntagaren själv bor i bostaden och atl han antingen har uppnått åldereller, om han inte har uppnått denna ålder, har folkpension eller ärhandikappad ulan alt ha folkpension. Som ytterligare förutsättning gäller atllånsökandens taxerade inkomst skall undersliga ett visst belopp. Inkomstgränsen höjdes den lill . liksom bör höjas i samma takl somfolkpensionerna. Jag delar bosladsslyrelsens uppfattning. Med hänsyn tillden höjning av folkpensionerna som har skett sedan frågan ominkomstgränsema senast prövades, förordar jag altgränsen för ogifta fästställs till . och för Prop. 1985/86: 100 makar tUl . Ändringen bör ske . Förbällringslångivningen har inneburit atl närmare155000 lägenheter har rustats upp . Antalet var som högsl /66, då lån beviljades för förbättring av sammanlagt drygt 18000lägenheter. Antalet har därefter sjunkit och var det senasle budgetåret knappt500. gör i sin anslagsframställningbedömningen all förbättringslångivningen kommer atl ha samma omfatlning underåren 1985 och 1986, dvs. ca 500 lägenheter . För egen del anserjag att den begränsadeefterfrågan som råder kan förklaras av den stora omfatlningen somlångivningen hade bl.a. till följd av kommunernas aktivainformationsinsatser vad gäller möjlighelerna all få förbätlringslån. Denbegränsade efterfrågan kan också ha samband med de ökade möjligheterna att fåbostadslån även för upp-mstningar. Därtill kommer all de som blirpensionärer har en högre standard. Således har många pensionärer sådanainkomster genom ATP-systemet alt de inte är berättigade till denfinansieringsform som förbättringslånet utgör. Vidare bor de som blirpensionärer betydligt bättre än de som blev pensionärer . De möjligheter alt finansiera både ombyggnad ochmer begränsade förbättringar som finns i form av bostadslån, ränlebidrag,bostadsanpassningsbidrag och individuella bostadssubventioner ger enligt minmening goda förutsättningar atl lillgodose bostadsbehoven i de flesta fall. Denringa utsträckning i vilken förbältringslånen efterfrågas visar att sä ärfallet. Tiden är nu enligt min mening mogen att avveckla förbällringslångivningen.För att inte fömtsättningarna för den kommunala verksamheten med riktadinformalion till gamla och handikappade skall rubbas bör dock möjligheten allmedge förbätlringslån upphöra först vid utgången av nästa budgelår. Jag bedömer att statens besparing lill följd avmitt förslag uppgår till ca 7 milj. kr. Jag övergår nu fill frågan om vilka regler som ifortsättningen bör gälla för övertagande av förbätlringslån. Förbätlringslånet består antingen av ett i sinhelhet råntefritt stående belopp eller av en räntebärande amorteringsdel och enräntefri stående del. Lån som avser energibesparande ålgärder är dock i sinhelhet räntebärande. Uppsägning av förbättringslånet skall normalt skeom byggnaden/lägenheten inte längre används för sill ursprungliga ändamål. Vidöverlåtelse av en faslighet för vilken förbättringslån har lämnats skall dennye ägaren eller tomträltshavaren - om han vill överta länet - ansöka om dettahos länsbostadsnämnden inom . Om huset även i fortsättningen skall användas somårsbostad får lånets amorteringsdel övertas på oförändrade villkor. För all hela eUer en del av del räntefria ståendelånebeloppet skall få överläs gäller samma villkor i fråga om fastighetens användning och lånta garens förutsättningar som när förbätlringslån beviljas. har i sin anslagsframställning föreslagitatl bestämmel- Prop. 1985/86: 100 serna om övertagande ändras så attlänsbostadsnämnderna, om särskilda Bil. 13 skäl finns, kan medge längreamorteringstid vid övertagande av förbålt-ringslån med både räntefri ståendedel och räntebärande amorteringsdel. Jag har i det föregående föreslagitalt förbättringslångivningen skall upphöra alt gälla vid utgången av budgetåret1986/87. Vad jag anförde som skäl härför ulgör motiv också för att ändrareglerna om övertagande av sådana lån. Efter bör följanderegler tillämpas. Fortsatt ränte- ochamorteringsfrihet bör inle medges. Om en fastighet, för vilken förbätlringslånhar lämnats, också fortsättningsvis skall användas som permanent bostad börden nya ägaren som regel få överta lånet. Lånet bör emellertid i sin helhetgöras räntebärande och amorteras. Kapi-lalkostnadsvillkoren bör därvid utformaspå följande sätt. Om förbätlringslånet beslår avsåväl en räntefri som en räntebärande del, bör för den räntefria delen gällasamma villkor som för den räntebärande delen. Förbättringslån som enbart bestårav etl räntefritt stående belopp bör göras räntebärande och amorteras på 10 år.Ränta och amortering bör betalas i form av annuiteter. Lånet bör löpa med enränta som bestäms av regeringen för etl kalenderår i sänder. Ränta ochamortering skall enligt gällande bestämmelser betalas från den dag dä tre månaderhar förflutit från överlåtelsen. Om bostaden inte längre skaUanvändas som permanent bostad, bör nu gällande bestämmelser alltjämt tillämpas.Som huvudregel gäller därvid att lånet skall betalas tUlbaka . De nya bestämmelserna bör tiUämpaspå ansökningar om övertagande som ges in efter utgången av juni månad 1987. Statens ökade inkomster till följdav de ändrade övertagandereglerna kan beräknas uppgå till knappt 1 milj. kr.årligen fr.o.m. /88. Bidrag för tillgänglighetsfrämjande åtgärder påkvartersmark Enligt beslul (BoU 1984/85:24, rskr 347) medanledning av prop. 1984/85:142 om förbättrande boendeförhållanden för gamla,handikappade och långvarigt sjuka har elt stalligl bidrag införts förtillgänglighelsskapande ålgärder på kvartersmark. Beslut om bidrag meddelas avregeringen. En medelsram om 10 milj. kr. har fastställts för ändamålet förinnevarande budgetår. Jag förordar atl ramen för bidrag bestäms lill 10milj.kr. också för /87. Medelsbehovet för näsla budgetår beräknar jag till 329milj. Därav avser 225 milj. kr. bostadsanpassningsbidrag och bidrag för återsläUning och 85 milj. kr. hissbidrag m.m. i överensstämmelse med bostadsslyrel sens bedömning. Vidare tillkommer 4 milj. kr. för bidrag till samupphand ling och teknikutveckling av hissinstallalioner, 5 milj.kr. för bidrag till 76 tillgänglighetsfrämjandeålgärder på kvartersmark saml 10 milj.kr. 1985/86:100 bidrag till visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de ändringar i frågaom inkomstgränsema för förbätlringslån somjag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordal ifråga om avveckling av förbålt-ringslångivingen, 3. godkänna de ändringar i frågaom regler för övertagande av förbållringslån somjag har förordat, 4. medge alt beslut om bidrag förlillgänglighetsfrämjande ålgärder får beviljas inlill elt belopp av 10milj.kr. under /87, 5. lill Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. för budgelårel 1986/87 anvisa etlförslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1984/85Utgift 127587000 1985/86Anslag 110000000 1986/87Förslag 60000000 Från anslaget utbetalas bidrag till förbättring avboendemiljön enligt förordningen (1975: 129) om bidrag av statsmedel tillförbättring av boendemiljöer (ändrad senasi 1983:328). Bidrag kan lämnas för ålgärder som förbättrar boendemiljöni flerbo-stadshusområden, som har färdigställts . Ytterligarefömtsättningar för bidrag är att åtgärderna behövs på grund av de socialaförhållandena i området eller avser ett bostadsområde där del finns betydandesvårigheter att få avsättning för lägenhelerna. Fr.o.m. gälleralt om hyresgästerna i del berörda området har etl inflytande över denekonomiska förvaltningen och om förvaltningen sker i begränsadeförvaltningsenheter kan bidrag lämnas även om det inle föreligger socialaproblem eller problem med oulhyrda lägenheter. Bidrag lämnas med högsl avden godkända kostnaden för åtgärden, dock högsl med . per lägenhet.Bostadslån och räntebidrag kan lämnas för de bidragsgrundande kostnader sominte täcks av bidraget. Från anslaget kan regeringen också bevilja medeltill tävlingar och annal utvecklingsarbete. För bidragsgivningen fastställer ramarbudgetårsvis. Rege ringen har bemyndigande all överskrida ramen om del behövs 77 1de fall ramen vidgas av sysselsätlningsskäl gäller Prop. 1985/86: 100 förfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar elt undantag från be- Bil. 13stämmelserna om särskilda sociala förhållanden eller uthyrningsproblem somförutsättning för bidrag. /85 lämnades bidrag till förbättring av boendemiljön i 60områden med sammanlagt 15 800 lägenheter. Det genomsnittliga bidragsbeloppelvar . Vid ingången av budgelårel 1985/86 fannsinneliggande ansökningar som inte hade fått förhandsbesked motsvarande ettbelopp av 130 milj. kr. Med hänsyn till atl ramen om 60 milj. kr. för beslul ombidrag redan är inlecknad måste dessa ansökningar vänta innanbidrag kan lämnas. Bostadsslyrelsen anser alt bidragsgivningen bör fåen ny inriktning. I sina föreskrifter har styrelsen numera för nyinkomnaansökningar angivit atl en förutsättning för bidrag bör vara att bostadsområdethar minsl outhyrda lägenheter och en ärlig omflyttning på minsl . Styrelsen föreslår att reglerna för bidragen ändrasså att avtal om boendeinflytande och decentraliserad förvaltning blirkompletterande villkor i stället för all som vara ell särskillbidragsberättigande villkor. Vidare bör bidragsbeloppel per lägenhet höjas från4 . med hänsyn lill koslnadsstegringen och för atl bidragetskall slå i rimlig proportion lill koslnaderna för nödvändiga ålgärder. Bosladsstyrelsen menar atl dessa ändringar och deninförda prioriteringen skulle innebära att bidragsgivningens inriktning ändrasfrån all ha gäUl ganska vanliga bostadskvarter och ganska vanligamiljöförbält-ringsåtgärder till kvarter/områden med exceptionella problem.Enligt styrelsen bör detta leda fill att även vissa andra ändringar görs. Nyabidragsberättigande åtgärder bör vara att tillskapa små arbetsplatser, slörreanläggningar för rekreation och kullur saml ingrepp och förändring av bostadshusensutseende och innehåll. Som förutsättning för bidrag i dessa avseenden bör dockgälla atl kommunen bidrar med etableringsstöd, driftansvar m. m. Denna inriktning på etl fåtal utvecklingsprojektmed helhetslösningar bör också innebära atl bostadsslyrelsen blir beslutandemyndighet. Av de bidrag som beviljades under budgelårel1984/85 räknar styrelsen med att betala ut resterande 26 milj.kr. Med hänsyn till della och lill utbetalningar av bidragbeviljade under /86 föreslår styrelsen att 60 milj.kr. anvisasanslaget för /87. Underanslaget B 5. har jag föreslagit att boendemiljöbidragen och de särskilda bidragen till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter ersätts av ell bidrag för all främja åtgärder som syfiar lill alt minska antalet outhyrda lägenheter och förbättra den sociala 78 miljön i områden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala pro- Prop. 1985/86: 100 blem.Mitt förslag överensstämmer till stora delar med vad bosladsslyrel- Bil. 13sen har anfört om den framlida inriklningen av ett statligt slöd tillhelhels-lösningar i områden med stora problem. Jag förordar att boendemiljöbidragen avvecklas vidutgången av innevarande budgelår. Delta innebär att också de särskilda lånenoch räntebidragen, som kan lämnas till sådana bidragsgrundande kostnader sominle täcks av bidraget, upphör. Jag vill emellertid i sammanhanget erinra om demöjligheter som finns atl få bostadslån och räntestöd för ålgärder som vidtasför atl förbättra boendemiljön. Utbetalningar av bidrag lill åtgärder ibostadsområden med stora uthyrningssvårigheter eller stora sociala problemkommer alt belasta anslaget B 5. Anslaget B 9. behövs dock under ytteriigareetl antal år för utbetalningar av redan beviljade boendemiljöbidrag och bidragsom lämnas under återstoden av innevarande budgetår. Anslagsbehovet för utbetalningar av boendemiljöbidragberäknar jag lill 60 milj. kr. för nästa budgelår. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordal i fråga omavveckling av bidrag till förbättring av boendemiljön, 2. lill Bidrag till förbättring av boendemiljön /87 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. 1984/85Utgift 114990320' 1985/86Anslag 158000000' 1986/87 Förslag 130000000 'AnslagenAnordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler och Upprustnings-bidrag m.m. till allmänna samlingslokaler m. m. Från anslaget betalas ut dels anordnings- ochinvenlariebidrag, upprusl ningsbidrag saml medel för s. k. särskild eftergift och energisparbidrag lill allmänna samlingslokaler enligt bestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt slöd lill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad : 165), dels bidrag till riksorganisationerna för samlingslokaler. Bidrag får även lämnas för stöd enligt förordningen (1984:703) om statsbi drag fill vissa leaterlokaler m.m. och enligt förordningen (1982:264) om statsbidrag lill energibesparande åtgärder i byggnader m.m. som tillhör vissa organisationer och stiftelser (ändrad senast 1985:166). Under inneva rande budgetår bestrids dessa kostnader av medel från anslagen B 10. Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler resp. B 12. Upprusl ningsbidrag m.m. lill allmänna samlingslokaler m.m. För anordnande av allmänna samlingslokaler utbetalas åven län från anslaget B 11. Lån till allmänna samlingslokaler. Bestämmelserna om anordningsbidrag och lån förallmänna samlingslo- Prop. 1985/86: 100 kaler innebär i korthet atl bidrag ochlån kan lämnas till aktiebolag. 13 föreningar eller stiftelser som ärfrislående i förhållande till kommunen och kommunala företag. Bidrag och lånlämnas för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader i syfte atl tillgodosebehovet av allmänna samlingslokaler. Första årel av låneliden äramorteringsfritt. Anordningsbidrag lämnas med högst eller, när särskildaskäl föreligger, med högst av låneunderlagel. Lån lämnas med högsl delbelopp som tillsammans med anordningsbidraget motsvarar av låneunderiaget. Bestämmelserna om invenlariebidrag innebär allsådant bidrag kan lämnas för alt anskaffa inventarier till allmännasamlingslokaler. Inventariebidrag kan medges med högst av låneunderiagettill den del delta inte överstiger . och av det överskjutandebeloppet. Bidraget får dock inte överstiga . Bestämmelserna om uppruslningsbidrag och s. k.särskild eftergift innebär i korthet atl bidrag lämnas med högsl avkoslnaderna för upprustning av allmänna samhngslokaler, inkl. utbyten ellerkomplelteringar av inventarier i sådana lokaler och betalning av skulder. Ifråga om samlingslokaler som har färdigställts efter lämnasbidrag endast för sådan lokalanpassning och inventarieanskaffning som avser atttillgodose de handikappades särskilda behov. För detta ändamål lämnas upprustningsbidragmed etl belopp som motsvarar utgiften för åtgärderna inlill i regel 100000 kr.För överskjutande utgifier medges bidrag med högsl . Enligt kungörelsen kanvidare statligt lån enligt äldre bestämmelser under vissa fömtsättningarefterges, s.k. särskild eftergift. Bestämmelserna om energisparbidrag för vissalokaler m. m. är i huvudsak följande. Bidrag lämnas med högst avkoslnaderna för energibesparande åtgärder i byggnader m. m. som tillhörorganisationer eller stiftelser som inte bedriver näringsverksamhet och sominle har landstingskommun, kommun eller som huvudman. Bidraglämnas inle för åtgärder lill vilka statligt slöd kan lämnas i annan ordning,t. ex. om slöd kan lämnas enligt kungörelsen (1973:400) om statligt slöd fillallmänna samhngslokaler. Bestämmelserna om statsbidrag till vissateateriokaler m. m. innebär atl bidrag under vissa förutsättningar kan lämnasför nybyggnad, ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert- ochmuseilokaler som tillhör någon annan än staten. En sådan förutsättning är atlprojeklel är angelägel från sysselsättningssynpunkt. Anordningsbidrag tillleaterlokaler m.m. kan lämnas med högst eller, när särskilda skälföreligger, av kostnaden för anordnande av sådana lokaler. Bidrag tilluppruslning lämnas på samma villkor som gäller för uppmstningsbidrag til!allmänna samlingslokaler. För varje budgetår fastställer ramar förbeslul om stöd. Upprustningsbidrag för handikappanpassning lämnas dock ulanrambegränsning. Ärenden om bidrag, särskilda eftergifter och lånhandläggs inom av en samlingslokaldelegalion. .;,,. 1985/86: 100 Förbeslut om anordningsbidrag och lån fastställer för varje budgelår engemensam ram, av vilken en viss angiven del får tas i anspråk för bidrag. Ramenför beslut om lån och anordningsbidrag under /85 fastställdesursprungligen till 30milj.kr., varav högst 20 milj. kr. Genombeslut av regeringen den 23 augusli och vidgades ramarnaför anordningsbidrag m. m. och upprustningsbidrag m. m. av sysselsättningsskälmed sammanlagt 80 milj. kr. Också ramen för /86 har fastställtstill 30 milj. kr., varav högst 20milj. Samlingslokaldelegationen hade den 1 augusti 1984ansökningar om anordningsbidrag och lån på sammanlagl 145 milj. kr.