prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — År1966 påbörjades byggnationen av torrdockan som kan härbärgera nybyggen på upptiU 700000 dwt. Den stora bockkranen som dominerar stadsbilden i togs ibruk . har fram tiU konstruerat, byggt och levererat över550 fartyg, varav bl. 46 ubåtar tiU Svenska Marinen. verksamhet är uppdelad på tre affärsområden -Civila Fartyg, 58 Marin- & Undervattenstekniksamt Verkstadsprodukler, Civilafartyg är dominerande affärsområde. 1985/86:20ningen svarar för av den totala produktionsvolymen. Frånledande producent av stora serietillverkade tankfartyg harKockums omvandlats till ett "skrädderi" för tektiiskt avanceradefartyg, har i samverkan med rederierna utvecklat, konstruerat och byggtvärldens mest sofistikerade Ro-Ro tonnage. Genom ordern (1983) på tvåkryssningsfartyg för vardera drygt I miljard kronor har gjort eninbrytning pä ytteriigare ett marknadsområde med tekniskt avancerade fartyg, Marin-& Undervattensteknik med över 130-tal kvahficerade experter är Sverigesenda enhet för både utveckling och konstruktion av ubåtar. Inom avdelningenbedrivs en omfattande utveckling för såväl miHtär som civU användning. Fördet trejde affärsområdet - Verkstadsprodukter - svarar dotterbolaget . I detta bolag ingår Laboratorium med 35-talet specialister,med cirka 100 anställda och som svarar förförsäljning av reservdelar och fartygsutrustning. Underåret har tre 35250 tdw Ro-Ro fartyg levererats tUl de svenska delägarna iAtlantic , Samtiiga tre fartyg färdigställdes och levereradesföre kontraktsenlig leveranstidpunkt. Faktureringen omfattar dessutom en pråmtiU MP-bolagen, legouppdrag, reservdelsleveranser samt projekterings-,konstruktions- och utvecklingsuppdrag. Faktureringen uppgick sammanlagt tiU1450 (1489) milj. kr. Kockumstecknade order till ett värde av ca . Sistacivila fartyget i orderstocken levereras /87. Inneliggandebeställningar pä ubåtar till Svenska Marinen slutlevereras . Den långaorderstocken vid årets böljan har medfört att ordermässigt blev ettmellanår. Detsammanlagda värdet av orderstbcken uppgick till 3 757 (4824)milj, kr, 1 orderstocken ingår de tecknade orderna på två750-hytters kryssningsfartyg till samt två 17000 tdwbiltransportfartyg till Walleniusrederierna. Dessutom omfattar orderslockenfyra ubåtar till Svenska Marinen samt diverse lego- och konstruktionsuppdrag. Utvecklingsarbetetavseende civila fartyg har främst inriktats pä utveckling av skrovformer och arrangemangför kryssnings- och passagerarfartyg samt optimering av lasthanteringsförmågaoch bränsleförbrukning för Ro-Ro fartyg. Inomområdet undervattensteknik fortsätter arbetet med projektering av bl. a.exportversioner av militära ubåtar samt utveckling av luftoberoendeenergisystem. Genom dotterbolag tecknades kontrakt om leverans avett luftoberoende energisystem till en fransk offshore-ubåti Inom civilundervattensteknik inriktas utvecklingsarbetet främst på produkter förinspektion och underhäU av ofTshoreanläggningar, Denunder beslutade reduktionen av kapaciteten för nyproduk- 59 Skr, 1985/86:20 tionav handelsfartyg har planenligt genomförts och avslutats Antalet anstäUda i koncernen har minskat med331 personer och uppgick till 2 142 arbetare och 797 tjänstemänoch arbetsledare. avslutade investeringar i anläggningar uppgicktill 9 (4) milj, kr. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgicktill 42 (75) milj, kr. Resultatet för har belastats med 20 milj. kr,för befarad kostnad avseende borgensförbindelse för . (milj.kr.) (milj, kr,) Resultatföre disp, och skatt Antal anställda 830 1044 har en omfattande omstrukturering ochrekonstruktion av avslutats. De stora svårigheter som uppstodunder i sågverksmaskin verksamheten dels i moderbolag och dels idotterbolagen i och har övervunnits. Genom desinvestering iskogsmaskinbranschen har finansiella resurser frigjorts så att kvarvarandeverksamhet har en god finansiell bas. Varje verksamhet har genom programanpassats till respektive marknadsförutsättningar under krav på avkastning. Koncernen består av moderbolaget medsåg-verksmaskinverksamhet samt vars verksamhet utgörs avtiUverkning och försäljning av hy velmaskiner. I gruppen ingår IndustriA/S i och i AustraHen. haräven ett intresse i i och iUSA. har skogsmaskinverksamheten avyttrats tillRauma Repola/ . I försäljningen ingick även iFinland. Vidare har /S förvärvats . Beslut harvidare fattats som innebär att sågverksmaskindivisionen inom moderbolagetom-bildas till bolag under namnet fr, o, m. den 31december 1984, bytte per den 1 januari1985 namn 60 till med sätei . gruppensverkstadsföretag och blir moderbolag för den nya verksladsgrup- Skr,1985/86: 20 pen. Koncernensfakturering minskar på grund av genomförda omstruktureringar till 459 milj,kr, (566), jämförbara verksamheter har faktureringen ökat . Resultatetefter finansiella intäkter och kostnader förbättrades till 11,1 milj. kr.(-11,5). Resultatet före dispositioner och skatt uppgår till 41,7 milj. kr.Några koncernbidrag eller ägartillskott har inte mottagits . Soliditeteni gruppen har genom omstruktureringen förstärkts tiU 29,(10,). Genomsnittligtantal anställda var 830 (1044) varav 92 (120) i utlandet. Moderbolagetsfakturering uppgick till 310 milj, kr. (405), Minskningen beror på attskogsmaskinverksamheten faller bort fr, o. m, 1984, Sågverksmaskinverksamhetens fakturering ökade till 142 milj, kr, (126). Dess resultat har förbättrats och ligger på entillfredsställan de nivå. Resultatetefter finansiella intäkter och kostnader för moderbolaget uppgick till 4,3milj. (-12,9), en förbättring pä 17,2 milj. kr. Detextraordinära resultatet på 38 milj. kr. har belastats med förväntadeåterstående omstruktureringskostnader i moderbolaget. Medelantaletanställda i moderbolaget var 564 (752). övertar per balansdagen personal, omsätt-ningstUlgångar samlskulder från moderbolaget. Övriga maskiner och inventarier, exklusivefastighet, övertas från moderbolaget per har inte bedrivit någon verk samhet. Denfakturerade försäljningen blev 63 milj. kr. (61). Resultatet efter fman-sieUakostnader och intäkter förbättrades påtagligt tiU 1,8 milj. kr, (-2,5) som eltresuhat av genomförda program. Företaget har tagit sig urförlustsvackan. Normal avkastningsnivå skaU kunna uppnås /86, Satsningenpå nya marknader har börjat ge vissa resultat. Orderingången underåret har ökat. Företagetförvärvades per den från . Fakturerad försäljning uppgår lill 41 milj. kr. och utgörs av sågverksmaski ner, hyvelmaskiner och skogsmaskiner. Resultatet är tillfredsställande. Bolaget har som ett led i Industris försäljning av skogsmaskin- rörelsen sålt sina skogsmaskintillgängar och anpassats till kvarvarande produktlinjer, sågverk och hyvelmaskiner. 1985/86:20 (Aust) Faktureradförsäljning blev knappt 81 milj. kr. (36) en ökning . Denna ökning skerdock från en mycket låg nivå. Resultatet förbättrades påtagligt men nivån ärinte tillfredsställande, men dock positiv. Konjunkturenunder året har varit god för samtliga produktlinjer, varför orderingång ochorderstock har ökat. förväntas en bättre balans mellanförsäljning och leveranskapacitel varvid resultatet åter förväntas blitillfredsställande. Reserverför framtida awecklingskosinader i bolagen täcker beräknade kostnader om ca 33milj. samt risker för ytterligare förluster vid avyttring av tillgångar om14 milj. kr. Den totala avvecklingskostnaden inklusive lagda reserver uppgår ioch med detta till 81 mUj. I koncernre-sultaträkningen är dotterbolagen iNordamerika hanterade som en extra ordinär verksamhet. Detta betyder att dessabolags totala förluster sammanförs under raden Extra ordinära kostnader. Ikoncernbalansen ingår KlL:s och KIUS:s balansräkningar omräknade i enlighet med"current-metoden". Motivet till detta är att samtliga till-gängar idessa bolag skall avyttras möjligt och är därför värderade till debelopp som förväntas erhållas då tiUgångarna säljs. Ett ytterligare motiv äratt bolagens skulder kommer att lösas i samma takt som tillgångarna säljs. Åretsinvesteringar i byggnader, maskiner och inventarier uppgick för koncernen tiU4,3 milj. kr. och för moderbolaget tiU 1,6 milj. kr. Därutöver har moderbolagetinvesterat 46,5 milj. kr. i aktier i helägda dotterbolag samt iminoritetsintressen. Genomförsäljningen av skogsmaskinverksamheten var likviditeten hög.Resultatförbättring och minskad kapitalbindning har förbättrat finansnettot. Vidextra bolagsstämma har beslut fattats om en ökning av bolagets aktiekapital med25 milj. kr. genom utgivande av 250000 stamaktier ä nom . Emissionen skertill en kurs av och överkursen sammanlagt 25 milj. kr. tillföres reservfonden.Emissionen har ännu inte registrerats hos . 1985/86: 20 AB Kurortsverksamhet bildades . Bolaget bedriversjukvårdande verksamhet. Aktiekapitalet tiUsköts av dåvarande Kungl.Pensionsstyrelsen med medel från folkpensioneringsfonden. Bolagets sjukvårdande verksamhet består till övervägandedel i medicinsk rehabiUtering och utredningsverksamhet för de aUmänna försäkringskassornas behov. Verksamheten bedrivs vid sjukhus i (231platser). Genom dotterbolaget ombesörjs vården vidriksförsäkringsverkets sjukhus i med totalt 295 platser, varav 78platser för patienter som själva betalar sin vård. var totalt 304 personer anställda ikoncernen. ABKärnkraftutbildning () bUdades av , och . VattenfaU äger av aktierna och de båda övrigakontrahenterna vardera. bidrartill grund- och vidareutbildning av kärnkraftverkens driftpersonal. Det skervid bolagets anläggning i , strax utanför . Här har bolagetlåtit uppföra tre fuUskalesimulalorer för alt under realistiska förhållandenträna och utbilda personal. utarbetar även läromedelspaket för självstudier vid deolika kärnkraftverken. Motivet till satsningen på simulator är att kärnkraftverkdrivs vid full effekt under så stor del av året som möjHgt, varför personaleninte kan ges tillfälle till nämnvärd träning under andra driftförhållanden. Skr.1985/86: 20 kan man på ett realistiskt sätt åskådliggöra förhållanden vid startoch stopp av ett aggregat, liksom vid olika typer av fel, vilka kan inträffa iett kärnkraftverk. Personalen tränas till att göra riktiga ingripanden underonormala driftförhållanden. Simulatonitbildningen blir därigenom ett viktigtkomplement tiU den utbildning som bedrivs vid kärnkraftverken. Ensimulator består av tvä kompletta kontroUrum anslutna till en datoranläggning. BI-simulatornär en kopia av kontrollrummet i första aggregat, vilket är enBWR (kokarreaktor), R3-simulatorn är en kopia av kontrollrummet iRinghalsverkets tredje aggregat, en PWR (tryckvatten-reaktor). En ny simulatorför och 3, F03-simula-torn, togs i drift vid årsskiftet1983/84. Den är också av BWR-typ. Dekärnkraftverk, som är i drift eller under uppbyggnad i , är antingenav typen BWR eller PWR. All driftpersonal vid kärnkraftverken i kandärför tränas i simulatorer. Vid BI-simulatorn utbildas även personal för detfinska kärnkraftföretaget i Olki-luoto. Efterteoretisk utbildning och praktik vid kärnkraftstationerna ges nyanställdagrundträning vid innan tjänstgöring i kraftverkskontrollrummen.Dessutom ges aU kontrollrumspersonal årlig återkommande simulatorträning. Underår 1984 har 450 personer genomgått simulatorutbildning. Investeringarnaunder har uppgått tUl 10,1 milj. kr. Antaletanställda har uppgått till 76 personer. Någon utökning av personalstyrkanplaneras inte för överskådlig tid. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 268 255 AB Landtransport administreras av och bedrivergenom dotterbolag åkeriverksamhet i , , och . Dotterbolagen, som tillsammans innehar ca 190 fordon, är istort sell sysselsatta i ASG trafiksystem. Koncernens investeringar i fordon uppgick är 1984 till 7,4milj. Den fakturerade omsättningen uppgick lill 75,7 milj. kr. mot65,2 milj. kr. , innebärande en ökning med 10,5 milj. kr. Rörelseresultatet efter avskrivningar och finansiellaposter uppgick till 2,1 milj. kr. (1,9). Efter bokslutsdispositioner och skatt redovisar koncer- 64 nen en nettovinst för året om 0.2milj. kr (0,4). Räntenetto(inkl. provisioner) Lantbrukskredit började sin verksamhet , Bolagetskall genom utlämnande av lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, medverkavid finansieringen av näringsföretag, vilkas verksamhet företrädesvis avserförädling eller distribution av produkter från jordbruket eller skogsbruketeller binäringar till dessa eUer också distribution av förnödenheter tiU sammanäringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaffas medel förfinansieringsverksamheten. Bolagels aktier ägs tiU hälften av staten och iövrigt av jordbrukets föreningsrörelse, enskild handel och industri samtKooperativa Förbundet. Såväl staten som övriga aktieägare har ställtgaranlifonder till bolagels förfogande. Upplåningen vid utgångenavår uppgick till 2 384,2milj. Nyupp-låningen blev 400,0 milj. kr. och amorteringarna251,3 milj, kr. Utlåningen utgjorde 2501,4 milj. kr. Nya lånutlämnades med 448,8 milj. kr. och amorteringar pä lån inflöt med268,4 milj. kr. De största grupperna av låntagare utgörs av företag som driverhandel med spannmål och lantbruksmaskiner samt därmed sammanhängandeverksamhet, livsmedelsindustrier och distributionsföretag. Av årets överskott -12,7 milj. kr. - har 15,5 milj. kr. avsatts tiU värdeminskningskontot förfordringar, som därefter uppgår lill sammanlagt 100,1 milj, kr, och utgör 4,0%av utlåningen. Till aktieägarna har utdelats 0,6 milj, kr. Bolagets kontorsadministration ombesörjs av Sverigesallmänna hypo-teksbank, som ställt erforderlig personal och lokaler tUlförfogande mot särskild ersättning. 1983(milj, kr,) 1985/86:20 Liberär en koncern inom . samheteninom moderbolaget i tre produktområden -Förlag, Media ochUtbildning, Som självständiga dotterbolag drevs Allmänna Föriaget, ,Skrivab och , Verksamheten bedrevs i huvudsak i , ,, och Sala. Dotterbolaget i såldes . Frånoch med heter moderbolaget . Libersverksamhet har karaktäriserats av en genomgripande omstrukturering,vilken också medfört betydande ekonomiska påfrestningar. har någraav Libers delverksamheter redovisat underskott. Sammantaget har detta letttill att Liber redovisar en kraftig förlust för . I moderbolaget kommer förlags-och utbildningsverksamheten att bedrivas i de fyra produktområdena LiberLäromedel, Liber Utbildningsföriaget, och Allmänna Förlaget.Produktområdena får en självständig ställning med totalt ansvar för det egnaresultatet och kapitalanvändningen. Övriga verksamheter i Liber skall drivas idotterbolagsform, till exempel Liber Tryck som svarar för tryckeriverksamhetenoch Skrivab, som svarar för försäljning av förbrukningsmateriel till skoloroch kontor. Genomomstruktureringen har Libers verksamhet koncentrerats till områden där Liberhar god marknadskännedom, traditionellt bra resultat och dessutom högtkvalificerade medarbetare. Grunden har därigenom lagts för en godresultatutveckling och för förutses ett positivt resultat. Liberökade sin fakturerade försäljning till 691 milj. kr.Unicom ingår inte till någon del 1984, men med 28 milj. kr. i 1983 årsfakturerade försäljning. Resultatetefter finansiella poster sjönk med 57,7 milj. kr. till 54,6 milj. kr. Fleraolika poster redovisas som extraordinära, däribland vinst vid försäljning avLibers fastighet i , Resultatet före dispositioner uppgår till -42,6milj, kr. För de största förlusterna svarar Liber Syslems, Liber Teknikutbildningsverksamhet i Sala och avveckling av en engagemanget i Unicom, LiberFörlags omsättning ökade och når nu över 100 milj, kr,Föriagsutgivningen inom ekonomi, data och management visar på fortsattaframgångar. Verksamheteninom Liber såldes till lantmäteriverket. En nödvändigutveckling mot datoriserad kartografi krävde ett omfattandeinvesteringsprogram, vilket Libers finansiella resurser inte medgav. LiberTryck har i en klart förbättrad trycksaksmarknad presterat sitt bästa resultatsedan verksamheten införlivades med Liber, Omsättningen ökade med 9 milj. kr,() , LiberTrycks verksamhet har strukturerats 1984. En koncentration harskett till tryckeriverksamheten i . Frånoch med drivs tryckeriverksamheten i dotterbolagsform, . 66 Läromedelsmarknaden har varit pressad under år1984, Omsättningen ökademed , Särskih marknaden för yrkesutbildning stagnerade Skr.1985/86: 20 . Detta slår hårt på Liber, som pä många av dessadelmarknader har en dominerande ställning. AllmännaFörlaget ökade 1984 omsättningen nied 34 milj. kr. till 204 milj, kr.Huvuddelen av ökningen är hänförlig till statliga myndigheter. Resultatet föredispositioner har förbättrats under är 1984 och uppgår till 2,9 milj. kr. Verksamheteni Allmänna Föriagei har drivits i dotterbolagsform , När allförlagsverksamhet inom koncernens samlas in under moderbolaget från och med år1985 kommer Allmänna Förlaget att där bilda ett av de självständigaproduktområdena, Fritzesökade omsättningen med 2,4 milj. kr. Resultatetförbättrades men når inte en tillfredsställande nivå. Vid rekonstruktionen avLiber konstaterades en bristande synergi mellan Liber och . Det endapositiva sambandet fanns inom området statliga publikationer. Libers aktier iFritzes såldes lill PIA-koncer-nen. Ett särskilt avtalklargör dock samarbetet meUan Liber och inom området statligapublikationer. Underår ökade Skrivab sin omsättning med 8,4 milj. kr. Genomeffektiviseringar i framför allt lager och distribution har resultatet föredispositioner och skatt förbättrats med 2,9 milj. kr. till 5,0 milj. kr. Dettamedför en god lönsamhetsnivå, LiberSystems-gruppen svarar inom Liber för , har underår 1984 koncentrerat verksamheten till interaktiv bildbehandling inom detgrafiska området. Verksamheten i dotterbolaget i har delatsupp så all moderbolaget förutom grafiska tillämpningar behåUitutveckling och tillverkning av hård-och mjukvara för bildbehandlingsdatorer.Medicinska tillämpningar överfördes genom försäljning av aktierna i iaugusti 1984 på . Liber-koncernensbalansomslutning minskade under är 1984 med 19,6 milj. kr. till 363,0 milj. kr.Till största delen beror detta på lägre kundfordringar samt på att värdet av investeringarnai utvecklingsprojekt har skrivits ned. Avkastningen på totalt kapital ärnegativ. Procordiatecknade nya aktier i för 5 milj. kr. Aktiernaemitterades till en överkurs av 5 milj, kr,, vilket belopp förts till reservfonden.Vid bokslutet lämnade ett koncernbidrag till Liber om 20 milj, kr.Båda åtgärderna var ett led i finansieringen av , Soliditetenuppgick vid slut till 14,mot 20,, 1984/85(milj. 1983/84(milj. Resuhatföre disp, och skatt 1984/85 2380 1983/84 2403 Regelbundencivil luftfart (linjefart) bedrivs f, n. på 38 flygplatser i , På 11 avflygplatserna förekommer endast linjefart med lätta flygplan, bl, a.linjetaxitrafik. Av de 38 trafikflygplatserna drivs 14 av luftfartsverket,medan 5 är militära flottiljflygplatser, där den civila flygtrafiken administrerasav luftfartsverket. Av övriga 19 flygplatser är 7 militära övningsfält medkommunal huvudman och 11 kommunala flygplatser. En trafikflygplats ärprivatägd. Luftfartsverketstrafikflygplatser är , , , , ,, , , , ,/, , samt . Verket förvaltar dessutomen allmänflygplats (). Verkethar fyra huvuduppgifter. En av dessa är att driva och förvalta statensflygplatser för civil luftfart och svara för därmed sammanhängande verksamhet.Detta innefattar förutom att bedriva verksamhet vid 14 egna civilatrafikflygplatser även att ansvara för driften av stationsområdena för dencivUa luftfarten, vid fem militära flygplatser, som enligt avtal mellanluftfartsverket och flygvapnet upplåtits för civil trafik. Denandra huvuduppgiften är att i fred svara för flygtrafikledning för såväl civilflygtrafik som militär flygverksamhet. Verket utför regelbundetflygtrafiktjänst på 35 platser i landet samt på ytterligare ett antalplatser i samband med försvarsmaktens övningar. Häri ingår också att samverkamed försvarsmakten i frågor som rör den militära luftfartens tillgäng tillluftrummet och luftrumsreglering för andra försvarsändamål. DenIredje huvuduppgiften är att ha tillsynen över flygsäkerheten för den civilaluftfarten. Detta sker genom att reglera, övervaka och stödja utvecklingen avden civila luftfartens säkerhetssystem. SluUigenskall luftfartsverket utföra vissa trafikala myndighetsuppgifter inom områdenatransportreglering, transportförsörjning och transportplanering. Här ingårockså att medverka i det internationella luftfartssamarbetet påtransportförsörjningens och transporlregleringens område, samt att övervaka attinternationella överenskommelser tillämpas rätt. Verket skall dessutom sötjaför beredskapsplanläggningen för den civila luftfarten under beredskap ochkrig. Verketsdriftkostnader täcks genom trafikavgifter, hyror och arrenden m.m. Den civilaluftfartens kostnadsansvar innebär bl.a. att luftfartsver- ketskall bedriva sin verksamhet sä att fult kostnadstäckning erhåUs och sä Skr. 1985/86:20 att ett överskott uppnås, som motsvarar räntekravel på det avstat och kommun tillskjutna investeringskapitalet. Investeringarnafinansieras med anslagsmedel, kommunala finansieringsbidrag i särskilda fallnär kommuner är kravställare, rörelsemedel, arbetsmarknadsmedel samtfinansieringsbidrag eller lån från kunder och övriga intressenter. /86 finansieras investeringarna även genom upplåning viariksgäldskontoret. Påde statliga flygplatserna expedierades 10,2 milj. passagerare /85, en ökning jämfört med /84.Antalet landningar ökade jämfört med föregående år och uppgick tiU 286000. Iutrikes Hnjefart ökade antalet passagerare , medan antalet landningarminskade . Iutrikes chartertrafik ökade antalet passagerare till 1,8 milj. Antaletlandningar var 7200 dvs, oförändrat jämfört med föregående budgetår. Antaletlandningar i taxi- och allmänflyg minskade i omfattning. Antalet passagerare itaxiflyg utgjorde under /85 35000, Dentotala flygfrakten under /85 uppgick till , vilketär en ökning jämfört med föregående budgetår. Under samma periodbefordrades post, en minskning , Luftfartsverketstotala intäkter uppgick under /85 tiU 1052 mUj. kr, vilketär en ökning med 101 milj. kr. eller jämfört med /84. Verkets intäkterär till största delen flygtrafikberoende och består främst av landnings- ochpassageraravgifter, undervägsavgifter samt sta-lionstjänstavgifter. Desistnämnda utgör avgifter för service i form av incheckning, bagagehanteringm.m. Trafikutvecklingen har varit positiv trots arbetsmarknadskonflikten i majför inrikes Hnjefart, Även chartertrafiken har visat en viss återhämtningefter av nedgång. Ovanangivna trafikavgifter inklusive avgifter för hangarer och flygplansparkeringutgjorde av de totala intäkterna. Bland övriga intäkter kan främstnämnas hyres- och omsättningsintäkter samt ersättning för flygtrafiktjänst åtflygvapnet. Kostnaderna /85 tiU 984 milj, kr,, en ök ning med 123 milj, kr. Av de totala kostnaderna utgjorde löner (inkl, sociala kostnader) ca hälften. Andra stora kostnadsposter är materi al, energikostnader, ersättningar tUl andra myndigheter samt avskrivning ar. skall också betala ränta till kommuner och övriga externa finansiärer på tillskjutet investeringskapital. Dessa räntekostnader utgjorde /85 109 milj. kr. Dessutom gjordes återbetalning av ränie- skuld till kommunerna med 21 milj. kr. Skr.1985/86:20 Överskottet, för inleverans tillstaten, utförde /85 69 milj. kr. För att klara full förräntning av statskapitalet hadekrävts preUminärt ca 157 milj. kr. De totala investeringsutgifterna uppgick liU ca196 milj. kr. Av dessa avser ca 154 milj, kr, investeringar i flygplatser, 18milj, kr. investeringar i anläggningar för flygtrafiktjänst en route och 24milj. i fordon, maskiner, utrustning m. m. GenomsnitUigt antal anställda (uttryckt som årsanställda)i luftfartsverket var /85 2380 personer. Enligt verkets prognoser över flygtrafikutvecklingen t. o.m. beräknas det totala antalet landningar öka med genomsnittligt 4,5%per år och antalet passagerare med 5,. Beräkningarna är gynnsammare änvad som antogs , vilket främst beror på inrikestrafikensfortsatta expansion som varit betydligt högre än beräknat efter utflyttningentiU . har också inlett en ökad satsning påextern marknadsföring av ej direkt trafikberoende tjänster.