prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Huvudprincipen om att varje samhällsorgan haransvar för informationen inom sitt område bör beslå, liksom : s roll allsamordna informationsinsatserna och informera när ansvaret inte faller påannan instans, bör även fortlöpande analysera olika invandrargruppersinformationsbehov, medverka till atl metoderna alt föra ut informationutvecklas, bl, a, med avseende på nya medier, och ta initiativ lill bättresamråd främst med och andra massmedier som arbetar gentemotinvandrarna. De mest nyanlända har i regel den svårasteinformationssitualionen och de bör därför prioriteras, sänder program på fem olikainvandrarspråk. Samhällsinformation och nyhetsförmedling för de störtespråkgmpperna sker också genom den statliga på elva invandrarspråkoch på lätt svenska. Enligt kommitténs uppfattning bör ansvarför nyhetsförmedling och information lill invandrargrupperna accentueras ochen kontinueriig skriftlig information på invandrarspråk och på lätt svenskafinnas också i den överblickbara framliden. Stödtill invandrarpress (kap 11) på andra språk än svenska utgår enligt särskildabestämmelser och fördelas av , I huvudsak är stödet uppbyggt enligt sammamönster som det allmänna presstödet. Det utgår till allmänna nyhetstidningaroch lill riksinvandrarorganisationernas medlemstidningar samt, efterbehovsprövning, lill övriga tidningar med riksspridning. Nyhetstidningar medminst veckoulgivning kan även få stöd genom del allmänna presstödet, somfördelas av presstödsnämnden. Till skillnad från vad som gäller för svenskspråkigpress kan nyhetstidningar på andra språk än svenska få stöd också när de gesut var 14: e dag. Detta medges dock endasl om utgivaren är enriksinvandrarorganisalion. Tidningen kan i delta fall också utges sommedlemsexemplar och behöver inte, som övriga nyhetstidningar, vara individuelltprenumererad. För samtliga tidningar på andra språk än svenskagäller vissa särskilda krav. Bl, a, måsle de lill viss del ha ett innehåll somberör förhållandena i , och de får i mindre omfattning än andratidningar spridas utomlands, Samma krav på upplagans storlek gäller försvenskspråkig och invandrarpress. Stödbeloppen låg när slödel infördes högreför alla kategorier invandrartidningar än för svenskspråkig press, men de harsenare inte räknats upp i samma takt som stödet för denna. För medlemstidningarpå andra språk utgår dock fortfarande ell högre stöd än för molsvarandesvenskspråkiga tidningar. Kommittén anser atl samma motiv som finns för delallmänna presstödet också bör gälla för tidningar på andra språk, I likhet med svenskspråkig press fyller tidningarna en funktion i den demokratiska processen. De bör därför bl, a, ha samma redaktionella frihei som svenskspråkig press. skilda krav påtidningarnas innehåll bör alltså inte ställas . Konsekvensen av det anförda bör enligt kommhlén bliall den särskilda Prop. 1985/86:98 stödformen för invandrarpress slopas och alldel allmänna presstödet lill alla delar öppnas för tidningar på andra språk.Del innebär all vissa nya stödformer tillkommer för dessa tidningar och allmöjligheter ges till höjning av stödet i samma takt som för svenskspråkigatidningar, blir administrativt ansvarig för slödelsfördelning, vUkel bör innebära viss förenkling av ansökningsförfarande ochhandläggning, I några fall föreslås även i fortsättningensärskilda regler för stödet tiU invandrartidningarna. Med hänsyn lill altläsamnderlaget generelll sett är begränsat bör stöd kunna utgå vid lägreupplagor, del särskUda stödet för 14-dagarslidningar bör behållas och högrestödbelopp ulgå för organisa-lionstidningar på andra språk än svenska. Enstörte begränsning vad gäller ullandsspridning bör dock gälla. Kommitténs förslag innebär i huvudsak följande förde olika typerna av tidningar på andra språk än svenska: med minst veckoulgivningfår som -men fördelat enbart av presslödsnämnden - produklionsbidrag sommotsvarar vad som utgår till svenskspråkig press. Som villkor för stöd bör enupplaga på 1000 exemplar krävas med möjlighet lill höjning av stödet vid 5000exemplar. För svenskspråkig press gäller 2000 respektive 10000 exemplar, med utgivning minsl varfiortonde dag bör även i fortsättningen få presstöd, men enligt molsvarandenormer som gäller för nyhetstidningar med veckoulgivning. Del innebär stödoberoende av vem som är utgivare och alt endasl individueUl prenumererad upplagablir bidragsberälligad, Samma upplagekrav som för tidningar med veckoulgivningbör gälla. En övergångsbestämmelse föreslås som innebär all defyra organisationer som får stöd till icke prenumererade 14-dagarstidningarfår övergångsvis under högst behålla slödel så att de kan övergå lill ellsyslem med individuellt prenumererad upplaga eller till tidningsutgivning iannan form. bör få stöd inom ramen fördel allmänna press-stödet vilket innebär alt de får stöd somorganisationslidskrifter. högre stödbelopp bör som ulgå lill de ickesvenskspråkiga tidningarna. En konsekvens av all föra över medlemstidningarnatill del allmänna presstödet blir all också andra än invandrarnasriksorganisationer får möjligheter lill stöd för tidningar på invandrarspråk.Sådana utges av fackliga, politiska och religiösa organisationer. Tidningar som inte uppfyller kraven enligtpresstödsreglerna bör som också i fortsättningen kunna få stöd från , efleren prövning i varje särskill fall och utan den författningsreglering som gällernu. En del av de medel som disponerar för presstödbör föras över till en särskUd post för information till invandrare samtmediestöd, avsedd bl, a, för nu senast angivna tidningsslöd saml för stöd lillinvandrarföreningars närradioverksamhet m,m, (Närradio behandlas i kapitel 12och anslagsfrågan i kapitel 13 och 18,) Radiooch television (kap 12) Prop. Ikapitlet ges en redovisning av verksamhei på invandrarspråksaml av de krav som i radiolagen och avtalen med staten slälls på verksamhelen.Kommittén tolkar dessa så att olika programförelag skall - inom ordinarie total verksamheiverka för jämlikhet mellan invandrare och svenskar samt molverka fientlighetmellan befolkningsgrupperna, - genom specialinriktade åtgärdertUlgodose de språkliga minoriteternas behov av information, kunskaper ochupplevelser saml stödja deras strävanden all bevara och vidareutveckla sinkultur i , Radiolagens och avtalens innebörd på dessa punkterhar inte tillräckligt analyserats inom koncernen. Kommittén anser att ettövergripande mål för hela koncernen bör utarbetas. För programverksamheten påinvandrarspråk bör klara riktlinjer utvecklas, som bl, a, medger kontinueriigasändningar på etablerade större gruppers språk samt tillfälliga sändningar påmindre språk, exempelvis i samband med en period av nyinvandring. Ettkontinuerligt samråd med , kuUurrådel och andra organ på informations- ochkulturområdet saml med representanter för språkgrupperna bör ske når det gällerall bedöma ohka gruppers behov av program i radio eller tv. Inom koncernen måste vidare skapas en sådanorganisation att beslul om den lolala verksamhelen på invandrarspråk iframliden kan las i etl sammanhang och att beslut på delområden inte kan fallasulan all helheten vägs in. Brislen på en sådan samordning har lett till vissadubbleringar vad gäller programinnehåll för några språkgmpper medan andra flerastörre grupper inte har tillgång till vare sig radio- eller tv-sändningar.Någon minskning av de sammantagna resurserna för minoriletsspråksprogram-menbör inte ske, utan snarare en ökning med hänsyn lUl alt nya språkgrupperfortlöpande tillkommer. Även för det totala programutbudet bör måletklarare preciseras med tanke på atl utbudet skall betjäna allabefolkningsgrupper, spegla alla gruppers förhåUanden och iniressen samlmolverka invandrarfientiiga attityder, bör utarbeta ellinvandrarpoliliskl handlingsprogram och målmedvetet arbeta för all förverkligadelta, I kapitlet redovisas några länkbara moment i etl sådanlhandlingsprogram. Bl, a, pekas på behovel av båltre rapportering fråninvandrarnas urspmngsländer och av utbildning i invandrarfrågor av SverigesRadios personal samt på vikten av all anställa journalister ur olikaminoritetsgrupper. Om avtalet med staten, som löper ul , är etlhinder för all beakta de framförda synpunkterna bör en förändring av avtalelförberedas så atl ansvar kan preciseras i önskad riktning. I kapitlet redovisas även atl mångainvandrarorganisationer har ell stort inlresse för närtadioverksamhet. Normallbör för invandrarföreningarna gälla samma ekonomiska villkor som för svenskaföreningar, dvs, alt närtadioverksamhet skall ske ulan särskill samhällsstöd.För vissa språkgmpper, som inte har tillgång lill radio- eller tv-sändningareller tidningar på del egna språket, bör emellertid som tidigare nämnts visslekonomiskt stöd kunna ulgå från , ,vissa kostnader för samhällsinformationen tUl Prop. invandrare(kap 13) ger ul en informationstidning på olikainvandrarspråk. ges tidningen ut i veckoupplaga på sex olikaspråk och i månadsupplaga på fem språk. En edition på lätt svenska riktar siglill invandrare som inte kan la del av någon av editionerna på andra språk.Den används också som låromedel i svenskundervisningen för invandrare. Enligt direktiven skulle kommittén överväga omförändringar bör göras vad gäller stiftelsens verksamhet bl, a, med hänsyn tillinvandringens förändrade sammansättning och utvecklingen på medieområdet. På grund av den begränsade lidsram som stått tillbuds har del inte varit möjligt för kommittén atl tillräckligt överväga frågan.Därför föreslås atl den framtida utgivningen av en periodisk skrift på lättsvenska och invandrarspråk bör utredas i särskild ordning, där en möjlighel äralt regeringen tillkallar en mediakunnig utredare. Huvudfrågorna som skallutredas är språkval, periodicitet, finansiering och huvudmannaskap. Kommitténkonstaterar all ett grundläggande problem för är en vikandeekonomi, som medför ständiga diskussioner om nedläggning av delar avverksamheten utan alt möjligheter finns till ell konstruktivt tänkande.Utredningen bör bl, a, pröva den av framfördatanken att stiftelsen skulle kunna utvecklas också lill en servicebyrå förproduktion av samhällsinformation. Medel för allmän samhällsinformation lillinvandrare anvisas under ett särskill anslag som gäller ålgärder förinvandrare. Under detta anslag finns medel för dels , delsSIV:s informationsverksamhet både till invandrare och befolkningen i övrigi. Den särskilda anslagspost för information tillinvandrare och lill medie-slöd som kommittén föreslår bör las upp med 2,5 milj,kr,, varav 1 milj, kr, från presstödsmedlen, 1,2 milj, kr, från : snyssnämnda anslagspost lill informationsverksamhet saml 0,3 milj, kr, i ökatanslag. Medlen bör disponeras för stöd till tidningar på andra språk änsvenska som inte får allmänt presstöd eller stöd som kulturtidskrift, stöd lillnärradioverksamhet, utvecklingsarbete på medieområdet saml medieslöd i övrigiför att nå ut lill invandrare och minoriteter med angelägen allmänsamhällsinformation. Stödtill invandrar- och minoritetsorganisationer (kap 14) Ikapitlet lämnas först en beskrivning av nu gällande syslem för stöd tillinvandrar- och minoritetsorganisationer samt av de olika slag av andrafolkrörelsestöd som invandrar- och minoritetsorganisationer får del av förnärvarande. Stöd från kommuner och landsting nämns också. Fem av invandrar- och minoriteternasriksorganisationer är nu slatsbidragsberättigade ungdomsorganisationer och sexåtnjuter stöd från till sin ferieverksamhet bland barn ochungdom. Kommittén föreslår atl lägre krav på anlal barn- och ungdomsmedlemmarskall gälla, förslagsvis 1 500 medlemmar i stället för den anlalsmässiga gränspå 3000 medlemmarsom vanligen tillämpas, Dessulom bör dispens kunna ges frän Prop.1985/86:98 kravel på geografisk spridning. Stöd lill ferieverksamhel för barnbör. som skell i enstaka fall, generelll kunna ulgå även lill organisationersom inte är slalsbidragsberälligade ungdomsorganisationer, bland invandrar- ochminorilelsorganisalionerna får stöd till sin centrala verksamhet somkvinnoorganisation. Några riksförbund bedriver molsvarande verksamhei ikvinnokommitléer eller särskilda kvin-nosektioner, men kan inte få stödsom kvinnoorganisation. Kommittén förordar atl reglerna ändras så all intebara invandrarkvinnors separata organisationer utan även kvinnokommittéer inomramen för invandrar-och minoritetsorganisationer kan få sådanl stöd. Dispenserfrån kravet på lägsta antal medlemmar och geografisk spridning föreslås också. Kommittén föreslår vidare ett nytt system förorganisalionsstöd lill invandrar- och minoriletsorganisalionernas centralaverksamhet. Slödel skall vara neutralt, icke delaljreglerat och automatisktverkande för organisationer uppbyggda på språklig, nationell eller gemensamthemlands grund. Stödels storlek föreslås bli beroende av antalet betalandemedlemmar, bör också i fortsättningen administrera stödet. Det automatiskt verkande stödet bör ulgå i form avgrundstöd som varierar mellan 100000 - och I milj, kr. och ellröriigi stöd på per medlem och är. I praktiken betyder del altRiksförbundei Finska föreningar i , den största av organisationerna kanberäknas få totalt ca 1,5 milj. kr, vid ell medlemslal av 54000, För enorganisalion med 1 500 medlemmar blir del automatiskt verkande stödet medkommitténs förslag 115000 - , . Förslaget innebär alttotalkostnaden ökar från ca 4,5 lill ca 7,5 milj, kr. De allmänna krav som bör gälla förorganisationsstödet sammanfattas i följande punkter - organisationen skall allmänt latillvara invandrares iniressen på det invandrar- och minoriletspolitiskaområdet och bedriva verksamhei med allmän kulturell och social inriktning, - Organisationen skaU hämtahuvudparten av sina medlemmar från invandrar- och minoriletsgmpper i , - organisationen skall varademokratiskt uppbyggd så atl varje medlem har en stadgeenlig möjlighet atlpåverka besluten, - organisationen skall vara riksomfattandemed en tillfredsställande geografisk spridning i de områden där den invandrar-och minorilelsgmpp är bosall som bildar organisationens medlemsunderlag, - Organisationens verksamheiskall vara huvudsakligen föriagd lill , - Organisationen skall bekosta endel av sin verksamhei genom uppburna, individuella medlemsavgifter och genomandra inkomster, - Organisationen skall kunnadokumentera sin verksamhei genom styrkta handlingar, , verksamhets- ochrevisionsberättelser. För all bli delaktig av det automatiskt verkandeorganisationsstödet skaU organisationen dessutom - vara uppbyggd påspråklig, nationell eller gemensamt hemlands gmnd elleren kombination av dessa, 134 - vara förankrad i lokaltföreningsliv, Prop. - ha minsl 1 500 betalande,individuella medlemmar, - kunna dokumentera sinverksamhei genom stadgar och verksamhetsberättelser från minsl två på varandraföljande verksamhetsår. Särskilda möjligheter bör som vid sidan avorganisationsstödet finnashos atl fördela bidrag lill angelägna ändamål. Sådant behovsprövataktivitelsstöd bör , kunna ulgå som elableringsslöd till nyariksorganisationer som ännu inte kvalificerat sig för reguljärt organisalionsstöd. Exempel på andra länkbara prioriteringar föraktivitelsstöd, som del bör ankomma på all besluta om, kan vara att - organisationen har etl stortinslag av flyktingar som medlemmar eller annars bedriver belydandeflyklingverksamhel inom gruppen, - organisationen i huvudsakhämtar sina medlemmar från grupper som kommer från miljöer och kulturer somstarkt avviker från de svenska, - en stor invandring medför atlorganisationen plötsligt får ell stort anlal nytillkomna medlemmar för vilkaden ännu inte får statsbidrag i form av reguljärt organisationsstöd, - organisationen bedriver barn-och ungdomsverksamhet eller kvinnoverksamhet ulan all få statsbidrag frånrespektive stödsystem. Stödtill invandrarnas trossamfund (kap 15) Stödetlill de religiösa samfunden nämns inte i direktiven men kommittén äroförhindrad atl la upp frågan, I delta kapitel redovisas först översiktligtinvandrarsamfundens utveckling och silualion i , Av den framgår bl, a,all antalet medlemmar i samfunden ökat väsentligt under de senasie tio åren. Desamfund del gäller - såväl lutherska, romersk-katolska, ortodoxa ochösterländska kyrkor som icke kristna samfund - räknar sammanlagt över200000 medlemmar. De får ca 6 milj, kr, i statligt stöd för sittförsamlingsarbete från samma anslag som de svenska frikyrkorna. Kommittén konstaterar att religion ochreligionsgemenskaper har hamnat i utkanten av den svenska invandrarpolitiken.En enkätundersökning som i gjort handen att invandrarsamfunden uppfattar sig som negativt särbehandlade bådei förhållande till och till de profanainvandrarorganisationerna. Möjligheterna atl få en ökad andel av del gemensammastatsanslaget till frikyrkorna och invandrarsamfunden har varit små. Kommittén konstaterar all den enda möjligheten allleva upp tiU jämlikhelsmålet är all ge etl kraftigt förbättrat stöd tillinvandrarsamfunden och föreslär atl frågan om hur det skall ske utredsförutsättningslöst, Etl bland andra alternativ att överväga är då alt ge desamfund som så önskar hjälp med registrering av medlemmar - på helt frivilhgbasis - och med uppbörd av församlingsavgifter på molsvarande säll som har genom systemet med kyrkoskall. Kommunernasoch landstingens ansvar (kap 16) Prop. Ikapitlet beskrivs i stort hur kommunerna organiserat sin service lillinvandrare och redovisas rådgivande information som har gett ut. Kommittén betonar vikten av alt kommuner ochlandsting har och vidmakthåller en samlad och medveten invandrar- ochminorilelspolilik. Enligt kommittén kan den information och servicesom ges av och uigöra en värdefullstimulans för utvecklingen i riktning mol ell förverkligande av deinvandrarpolitiska målen, KommUlén förutsätter all förbunden uppmärksammar ochvidareutvecklar de synpunkler och idéer kommittén fört fram på etl anlalsamhällssektorer i det föregående, där behovet av Ivåspråkig ochkuUurkompetenl personal inom socialtjänst saml hälso- och sjukvård harunderslmkits särskUt, Internationellafrågor (kap 17) Kommitténhar låtit utarbeta en promemoria om internationella normer och internationelltsamarbete på migrationsområdet (Ds A 1984:10), I betänkandet redovisas etllilel urval av frågor från promemorian. lar upp är en kortredovisning av lillämpning av internationella normer på invandrar-och minoritetspoiitikens område samt det internationella samarbetet påområdet. Kommittén understryker bl, a, vikten av att i detinternationella regelsystemet skriva in materiella bestämmelser somtillgodoser berättigade krav på skydd för invandrare och deras familjer.Regeringen bör, i såväl normsamarbelel som i övrigt internationellt samarbetepå migrationsområdet, även i fortsättningen verka för att de av riksdagenfastlagda invandrar-och minoritelspoliliska målen skall förverkligas också påell internationellt plan. Kommittén konstaterar atl invandrar- ochminorilelspolilik genom bl.a, sin inriktning på stöd tiU invandrarnas språk ochkultur underlättar för den enskilde som så önskar all flytta tillbaka tillhemlandet. Kommittén tar uttryckligen avslånd från en politik i syfteall stimulera till ålervandring, som bygger på ekonomiska eller andra incitament.En sådan politik är enligt kommitténs uppfattning hell oförenlig med deinvandrarpolitiska målen, var i början av 1950-lalel med om att bildaInlergovernmental ) Migration (eller numera ICM)men lämnade organisationen , Avgörande för utträdet var den successivaminskningen av kommitténs flyklingverksamhel, som hade fäst avgörandevikt vid. Under 1970-lalet skedde en ny omsvängning, först till följd avflyklingulvandringen från och senare genom organisationensväxande engagemang för atl bistå flyktingar från , Kommitténhar funnit atl del huvudskål som åberopats för utträdeur organiationen har bortfallit, och att frågan om svenskt återin- iräde som medlem nu börprövas på nytt, Kostnads-och finansieringsfrågor (kap 18) kapitel som behandlar olika siödfrågor och som enligt direktiven ärprioriterade finns förslag som medför direkta nya kostnader för staten via deanslag som slår lill : s, statens kulturråds och presslödsnämndensdisposition. Detta gäller kapitel 9-14, Övriga kapitel innehåller dels grundläggandeprincipiella resonemang, dels (i huvudsak) probleminvenleringar på olikasektorer och synpunkter på lämpliga ålgärder, som i några fall är fortsallutredningsarbete, och i etl faU försöksverksamhet. Förslagen i kapilel 9-14framgår av följande sammanställning. Beräknad utgift enl, förslag Ökning eller minskning enl, förslag -(-1,0 En tjänst jämte administration 1/2 tjänsl 1 1/2 tjänst, arb, grupp -1-0,3 -1,0 (ca) 10, 11, 12, 13 Information till invandrare samt mediestöd (bl a närradio) +3,0 (ca) ±0(ca) +4,8 (ca) Denkostnadsökning som faller på de prioriterade sektorerna uppgår, som framgått avsammanställningen, liU avmndal 5 milj, kr,, varav 1,5 milj, kr, lillkulturrådet. Utrymme för merkostnaden måste enligt kommitténs bestämdauppfattning i första hand skapas genom en ompriorilering inom hela den statligakultursektorn, vars budget belöper på mer än . En fömlsältning för att större delen av kommitténsarbete inte skall stanna vid en probleminventering är all resurser finns för deålgärder som erfordras. När det gäller arbetsmarknads-, bostads-, social- ochutbildningsavsnitten pekar kommittén på ett antal önskvärda åtgärder och hävdaratl de ökade resurser som krävs måsle sökas inom den ram som redan finns förden sektor det gäller. Alternativ i dagens läge är alt det antingen inte blirmöjligt atl komma närmare de uppställda invandrarpolitiska målen eller alldetta möjliggörs med hjälp av medel från andra sektorer. Närdet gäller att genomföra de kostnadsberäknade förslagen måste intresset av attbättre än nu kunna infria de invandrar- och minoritetspolitiska målen vägasmot de mål som finns på andra samhällssektorer. Kommittén har emellertid inteunderiag för alt komma med förslag lill omfördelning för all kunna täcka deaktuella kostnaderna. En utväg kan vara att ta i anspråk besparingar till följdav kommitténs tidigare framlagda förslag. Del gäUer bl, a, förslag som efterriksdagsbeslut nu skall genomföras och som bör leda till minskade väntetideroch därmed mindre kostnader. Om de besparingar som kan göras inte är tillräckligaoch om en avväg- Prop. 1985/86:98 ning gentemot andra samhällssektorer interesulterar i en sådan omfördelning, all kostnaderna kan läckas, finns enligtkommittén en annan möjlig finansieringsväg. Del gäller i så fall att genomavgifter på några områden tillföra slalen inkomster som täcker den del av dekostnader som återstår atl finansiera. Eftersom del inte ingår i uppdraget atlföreslå avgifter nöjer sig kommittén med atl peka på ett par möjligheter, t,ex, en höjning av viseringsavgiflerna för turistvisum och för visum föraffärsbesök saml alt avgift vid förvärv av svenskt medborgarskap återinförs. Eftersom det är synnerligen angelägel att förslagenpå kulturområdet genomförs bör i sista hand också dessa kostnader kunna läckasgenom inkomstökning. Reservationerhar avgivits av ledamöterna , Särskilda yttranden har avgivits av ledamoten samt av sakkunniga och , Sammanställning av remissyttranden över invandrarpolitiskakommitténs betänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken Efterremiss har yttranden över betänkandet avgells av justitiekanslern (),(), (SoS), (),(), styrelsen för , ,slalens ungdomsråd (SUR), presslödsnämnden, (),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),slalens invandrarverk (), , ,bostadsslyrelsen, statskontoret, (), statistiskacentralbyrån (SCB), länsslyrelsen i , i Malmöhuslän, i Göteborgs- och län, i län.Ärkebiskopen tiUsammans med lUl trossamfundoch Frikyrkoråd, folkbokföringskommilté (Fi 1983:04),närtadiokommitlén (U 1978:11), förskola-skola-kommillén (U 1981:01),delegationen för invandrarforskning (EIFO, A 1983:03, fr,o,m, benämndDEIFO), bostadskommittén (Bo 1982:02), informalionsdelegalionen (B 1982:01), samerättsutredningen(Ju 1983:05), socialberedningen (S 1980:07), , , , kommun,kommun, , . kommun, Malmökommun, , kommun, , länslandsting.