prop · G9039 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 9 om lag om disciplinförseelser av krigsmän m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att det nuvarande militära disciplinansvarssystemet,som är reglerat i militära rättegångslagen (1948:472) och lagen (1973: 18) omdisciplinstraff för krigsmän, ersätts med ett nytt utomstraff-rättsligtansvarssystem. Enligt detta skall förseelser i tjänsten av försvarsmaktensmilitära personal beivras genom en disciplinpåföljd som meddelas iadministrativ ordning genom beslut av tjänstgöringsmyndigheten. I fred skallden anställda personalen inte omfattas av detta system. Denna personalkategoriskall i stället likställas med övriga statsanställda på vilka reglerna omdisciplinansvar i lagen (1976:600) om offentlig anställning är tillämpliga. Ikrig skall det nya ansvarssystemet omfatta alla som är tjänstgöringsskyldigavid försvarsmakten. Densom bryter mot de grundläggande reglerna om värnplikt - t. ex. genom att vägrafullgöra tjänstgöring - skall enligt propositionen dömas för värnpliktsbrot. föreslås omfatta endast brott av krigsmän i krig. Därvidöverförs till detta kapitel de brott i 22 kap. som inte kan begåsav andra än krigsmännen. Ipropositionen föreslås också att den nuvarande krigsrättsorganisationenavskaffas. Krigsrätternas och krigsfiskalernas uppgifter kommer därigenom attöverföras till det civila rättsväsendet. Reformenföreslås träda i kraft den . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 44), lagrådets yttrande (s. 234) ochföredragande statsrådets ställningstagande till lagrådets synpunkter (s. 239). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. Lagförslagen ipropositionen avviker från de till lagrådet remitterade lagförslagen ihuvudsak endast i fråga om 2, 3, 5, 13, 16 och 44 §§ lagen omdisciplinförseelser av krigsmän samt lagen (1942: 87) med särskilda bestämmelserangående stats- och kommunalmyndigheterna och deras verksamhet vid krig ellerkrigsfara m. m. Med hänsyn härtill och då lagförslagen återges ilagrådsremissen i avsnittet med specialtnotivering har bilagan medlagförslagen i remissen inte tagits med i propositionen. 1 Förslag till Prop. Lag om disciplinförseelser av krigsmän Härigenom föreskrivs följande. 1 §Denna lag är tillämplig på krigsmän. 2§Följande personal är krigsmän: 1. värnpliktiga då de ärtjänstgöringsskyldiga enligt värnpliktslagen (1941:967), 2. kvinnor som genomgår utbildning enligt lagen(1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor, 3. de som genomgår utbildning vid förberedandeofficersskola eller annan utbildning för att få militär anställning vidförsvarsmakten, 4. hemvärnsmän då de ärtjänstgöringsskyldiga, 5. de som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtalåtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i försvarsmaktenskrigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, 6. anställda i svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst,när de tjänstgör utomlands. 3 §Kommer riket i krig, är följande personal krigsmän: 1. alla som är tjänstgöringsskyldiga vidförsvarsmakten, 2. polismän som utan att vara tjänstgöringsskyldigavid försvarsmakten är skyldiga att delta i rikets försvar, 3. skyddsvakter som förordnats med stöd av 10 § lagen(1940:358) med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m. m., 4. alla som annars vistas vid avdelningar avförsvarsmakten, när avdelningarna är i fält eller verkar under liknandeförhållanden, 5. medlemmar av den organiserade motståndsrörelsen. 4 §Om riket är i krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållandensom är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, fårregeringen föreskriva att den personal som anges i 3 § skall vara krigsmän. 5 §När det inte längre föreligger sådana förhållanden som avses i 3 och 4§§, skallregeringen föreskriva att annan personal än den som nämns i 2 § skall upphöraatt vara krigsmän. 6 §Föreskrifterna i denna lag om krigsmän skall också tillämpas på 1. krigsfångar, 2. krigsdeltagare som har internerats vid krig under vilket riket är neutralt, 3. utlänningar som vistas bland krigsfångar eller internerade krigsdeltagareför att utöva sjukvård eller andlig vård. 7 §En krigsman som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han på grund av reglementen, instruktioner eller förmäns order eller i övrigt Prop.1985/86: 9 skall iaktta i tjänsten skall åläggas disciplinpåföljd fördisciplinförseelse. Någon påföljd skall dock inte åläggas, om felet är ringa. 8§ Disciplinpåföljd får åläggas även den som vid tiden för beslutet inte längreär krigsman. 9§Disciplinpåföljd får inte åläggas någon, om han inte frånförseelsen har underrättats enligt 25 § om vad som anförs mot honom eller fåttmotsvarande underrättelse från ombudsman eller justitie-kanslern. 10 §Disciplinpåföljderna är varning, extratjänst, löneavdrag och utegångs-förbud. 11 §Varning innebär att den felande erinras om att han för framtiden skall iakttasina skyldigheter i tjänsten. 12 §Extratjänst innebär att den felande vid högst fem tillfällen utöver den vanligatjänsten skall utföra handräckning eller någon annan särskild uppgift. Vidvarje tillfälle får högst tas i anspråk för uppgiften. Omextratjänsten inte avser annat än jour- eller beredskapstjänstgöring, får docktiden fram till den vanliga tjänstens början tas i anspråk. Extratjänstenfår inte vara sådan att den inverkar skadligt på den felandes hälsa ellertjänstbarhet. 13 §Löneavdrag får bestämmas för och innebär avdrag på dagersättning eller motsvarande ersättning. Om något sådant avdrag inte kan göras, skall den felande betala ett belopp som motsvarar avdraget. Förden som erhåller dagersättning skall löneavdraget motsvara dagersättningenutan tillägg. För övriga skall löneavdraget bestämmas till viss andel avutgående ersättning. Andelen skall utgöra högst en Qärdedel av ersättningen perdag. Avdraget får dock inte understiga ett belopp motsvarande dagersättningutan tillägg. 14 §Utegångsförbud innebär förbud för den som är förlagd inom ett ka sernområde, läger eller motsvarande område att , minst sju och , på fritid vistas utanför det område som är upplåtet åt en viss avdelning eller utanför en del av ett sådant område. Förden som är förlagd ombord på ett fartyg skall utegångsförbudet avse förbud attlämna fartyget. 15 §Löneavdrag får åläggas tillsammans med utegångsförbud, om det krävs av hänsyn till ordningen inom försvarsmakten. 16 §Om en krigsman kan antas ha begått en disciplinförseelse och han genom sitt förfarande skäligen kan misstänkas även ha gjort sig skyldig till brott, skall han anmälas till åtal för brottet, om inte annat följer av 17 §. 17 §Åtalsanmälan behöver inte göras i fråga om 1.brott för vilka svårare straffan böter inte föreskrivs, 4 2. följande brott i , nämligenofredande (4 kap. 7 §), snatteri (8 kap. 2§), egenmäktigtförfarande (8 kap. 8§), bedrägligt beteende (9 Prop. 1985/86:9 kap. 2§),undandräkt (10 kap. 2§), olovligt förfogande (10kap. 4§), olovligt brukande(10 kap. 7 §), svikande av försvarsphkt (18 kap. 6 §), lydnadsbrott (21 kap. 5§) och rymning (21 kap. 7 §). Åtalsanmälan skall dock alltid göras, om 1. brottet riktar sig mot någon utanför försvarsmakten, 2. målsäganden har förklarat att han avser att föra talan om enskiltanspråk, 3. det finns skäl att anta att påföljden inte kommer att stanna vidböter. 18 §Om någon åtgärd har vidtagits för att väcka åtal mot en krigsman, får ett disciplinärende inte inledas eller fortsättas i fråga om det förfarande som avses med åtgärden. 19 § Frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan prövas av den myndighetdär krigsmannen tjänstgör eller senast har tjänstgjort, om regeringen inteföreskriver något annat. 20 § Ärenden som avses i 19 § skall avgöras av myndighetschefen eller,efter regeringens förordnande, av någon annan chef vid myndigheten med lägstöverstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad. 21 § Myndighetschefen får överlämna åt andra chefer vid myndigheten, docklägst en kompanichef eller motsvarande chef, att pröva frågor omdisciplinansvar för personal som står under deras befäl, under förutsättningatt 1. förfarandetinte kan antas utgöra brott, 2. förseelsenhar erkänts och inte bör medföra svårare påföljd än varning eller extratjänst. 22 §För att biträda de myndigheter som har att handlägga disciplinären den skall finnas auditörer. Auditöremaskall vara lagfarna. De förordnas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 23§Innan en discipHnpåföljd beslutas eller en åtalsanmälan görs, skall yttrandeinhämtas från auditören. Ett sådant yttrande behövs dock inte i ärenden somavgörs på det sätt som anges i 21 §. Auditörenär medansvarig för de beslut som myndigheten fattar på hans tillstyrkan. 24 § Disciplinärenden skall handläggas skyndsamt. 25 § Myndigheten skall hålla muntligt förhör med krigsmannen. Denne skalldärvid underrättas om vad som anförs mot honom. Om muntligt förhör inte kananses behövligt, får underrättelsen ske skriftligen, varvid krigsmannen skalluppmanas att yttra sig i saken. Omdet behövs, skall även anmälare och andra som kan lämna uppgifter i saken hörasmuntligen eller skriftligen. Protokoll skall föras över förhören. Prop.1985/86:9 26§ Vid muntligt förhör med krigsmannen skall ett förhörsvittneom möjligt vara närvarande. 27 §Om myndigheten finner att ett vittne eller en sakkunnig bör höras vid domstoleller att någon bör föreläggas att förete en skriftlig handling eller ettföremål som bevis, skall myndigheten ansöka om detta hos den tingsrätt inomvars område den person vistas som skall höras eller på annat sätt berörs avåtgärden. I fråga om sådana åtgärder skall i tillämpliga delar gälla vad somföreskrivs i om bevisupptagning utom huvudförhandling. 28 §Krigsmannen skall innan ärendet avgörs få del av vad som har kommit fram underutredningen och beredas tillfälle att yttra sig över det, om det inte äruppenbart obehövligt. ' 29 §Myndighetens beslut skall grundas på vad som har kommit fram under utredningen. Avbeslutet skall framgå de skäl som bestämt utgången. 30 §Krigsmannen skall underrättas om myndighetens beslut och auditö-rens yttrande.Han skall även underrättas om hur han skall göra om han vill begära ändring avbeslutet. Underrättelse får ske genom delgivning. 31 §Om det av särskilda skäl inte krävs någon disciplinpåföljd, får ärendetavskrivas. 32 §Beslut om disciplinpåföljd skall verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. Omdet behövs av hänsyn till ordningen inom försvarsmakten eller av någon annansärskild anledning, får det i beslut om extratjänst eller utegångsförbudförordnas att beslutet skall verkställas trots att det inte har vunnit lagakraft. 33 §Extratjänst får inte verkställas . 34 §Verkställigheten av extratjänst eller utegångsförbud får uppskjutas elleravbrytas, om det finns särskilda skäl. Den dag då avbrott sker skall i sinhelhet räknas som verkställighetstid. 35 §Om flera beslut om utegångsförbud är helt eller delvis verkställbara ,skall påföljderna läggas samman med varandra. Den sammanlagdaverkställighetstiden får dock inte översliga . Frånden sammanlagda verkställighetstiden skall den tid avräknas under vilkenverkställighet redan har skett. 36 § Om den som har ålagts utegångsförbud blir efter överklagande slutligenålagd löneavdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken förbudet harverkställts. En dags utegångsförbud skall anses motsvara två dagars löneavdrag. 37 § Extratjänst bortfaller i den mån den inte har verkställts innankrigsmannens tjänstgöringsskyldighet har upphört. 38 § Utegångsförbudfår inte verkställas efter det att krigsmannens tjänst- Prop. 1985/86: 9 göringsskyldighet har upphört. Omutegångsförbud inte kan verkställas, skall myndigheten omvandla det tilllöneavdrag med tillämpning av 36 § andra meningen. Omlöneavdrag inte kan göras och motsvarande belopp inte betalas, gäller omverkställighet vad som är föreskrivet om uppbörd och indrivning av böter.Obetalda belopp får inte förvandlas till fängelse. Löneavdrag bortfaller i denmån det inte har verkställts från det beslutet om disciplinpåföljdvann laga kraft. 39 §Den som enligt särskilda föreskrifter är förman får omhänderta en krigsman som inom ett område eller utrymme, som används av försvars makten, eller klädd i militär uniform på allmän plats 1. anträffasså berusad att han inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller någon annan, 2. uppträderså att han stör den allmänna ordningen eller ordningen inom försvarsmakten eller utgör en fara för disciplinen. Omhändertagandefår inte ske, om det räcker med mindre ingripande åtgärder. 40 §Den som har omhändertagit en krigsman skall skyndsamt anmäla detta till den myndighetsom anges i 19§. Har omhändertagandet inte redan upphört, skall myndighetenomedelbart pröva om det skall bestå. 41 §Har omhändertagandet föranletts av berusning, skall den omhändertagne så snartdet kan ske undersökas av en läkare, om det behövs med hänsyn till hanstillstånd. 42 §Den omhändertagne skall förhöras och underrättas omanledningen till omhändertagandet. 43 §Den omhändertagne skall friges så snart det kan ske utan men för honom självoch det inte längre finns anledning att ha honom omhändertagen. Frigivandetskall alltid äga rum senast efter omhändertagandet, om det inteuppenbarligen ligger i den omhändertagnes eget intresse att få stanna kvarkortare tid därutöver. 44 §Alkoholdrycker eller andra berusningsmedel, som påträffas hos den som haromhändertagits på grund av berusning, skall tas ifrån honom. Sådan egendomskall bevisligen förstöras, om inte särskilda skäl talar för att egendomenåterställs efter frigivandet. Frågan härom prövas av den myndighet som avses i40 §. Förstastycket får tillämpas även i fråga om injektionssprutor och kanyler, som kananvändas för insprutning i människokroppen. Detsamma gäller andra föremål, somär särskilt ägnade att användas för missbruk av eller annan befattning med narkotika. 45 §Om det finns anledning anta att en krigsman oiovligen bär på sig föremål som tillhör försvarsmakten eller som han annars inte får inneha, kan han enligt förmans förordnande underkastas kroppsvisitation för efter sökande av föremålen. Föreftersökande av sådana föremål får enligt förmans förordnande skåp, väskor ochannan egendom som tillhör eller disponeras av krigsman- Prop.1985/86:9 nen undersökas, om det finns anledning anta att föremålen finns där.En sådan undersökning får också göras stickprovsvis eller i anslutning till enstörre undersökning, som företas av särskilda skäl. Åtgärderenligt första och andra styckena får vidtas endast inom ett militärt områdeeller ett annat område som disponeras av försvarsmakten. Klaganöver beslut om disciplinpåföljd 46§ En krigsman som har ålagts disciplinpåföljd av en chef som avses i 21 § fårbegära omprövning av beslutet hos myndigheten. En sådan begäran skall görasskriftligen hos myndigheten från den dag då krigsmannen fick delav beslutet. Mot ett sådant beslut får talan inte föras i annan ordning. Enbegäran som har kommit in för sent prövas inte. omprövar ett beslut, skall bestämmelserna i 20 och 23-31 §§tillämpas. 47§I ärenden om omprövning av beslut om extratjänst får myndigheten, om beslutetär verkställbart, förordna att det tills vidare inte får verkställas. 48 §Myndighetens beslut att ålägga disciplinpåföljd får av krigsmannen överklagasgenom besvär hos den tingsrätt inom vars domkrets myndigheten är lokaliseradeller, om myndigheten inte är lokaliserad inom riket eller särskilda skälföreligger, hos den tingsrätt som regeringen bestämmer. 49 §Myndighetens beslut överklagas genom att besvärshandhngen tillställs denmyndighet som har meddelat beslutet. I besvärshandlingen skall anges det beslutsom överklagas och den ändring i beslutet som yrkas. Besvärshandlingenskall ha kommit in till myndigheten från den dag då klagandenfick del av beslutet. Tingsrättenskall, sedan handlingarna i ärendet överlämnats dit, pröva om besvärshandlingenhar kommit in i rätt tid. För sent inkomna besvär skall avvisas. 50 §I fråga om besvär tillämpas lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärendeni den mån inte annat föreskrivs i denna lag. Därvid gäller beträffandebesvärshandlingen vad som föreskrivs i den lagen om ansökan. 51 §Tingsrätten skall vid avgörande av saken bestå av en lagfaren domare och trenämndemän. Vid handläggning i övrigt av ärendet är tingsrätten domför med enlagfaren domare. 52 §Tingsrätten får, om det överklagade beslutet är verkställbart, förordna attdet tills vidare inte får verkställas. 53 §Tingsrättens beslut får av krigsmannen eller det allmänna överklagas genombesvär till hovrätten. Om tingsrätten har meddelat ett beslut som avses i 32 §andra stycket eller avslagit ett yrkande om att verkställighet tills vidareinte skall få ske, får talan mot beslutet föras särskih. Hovrättensbeslut får inte överklagas. 54 §I tingsrätten och hovrätten förs det allmännas talan av allmän åklaga re. Denna lag träder i kraft . 1. militärarättegångslagen (1948:472), 2. lagen(1948:473) om införande av militära rättegångslagen, 3. lagen (1973:18)om disciplinstraff för krigsmän. Den nyalagen gäller även i fråga om handlingar som har begåtts före ikraftträdandet. 1fråga om verkställighet av disciplinstraff eller beslut om tillrättavisning,vilka ålagts före ikraftträdandet, tillämpas dock äldre bestämmelser. Om det ien lag eller annan författning förekommer hänvisning till en föreskrift som harersatts genom en bestämmelse i denna lag, skall hänvisningen i stället avseden nya bestämmelsen. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om (1) dels att 21 kap. 18-22§§, 22 kap. 2a§ och 12-18§§, 32 kap.samt 35 kap. 11 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 och 4§§. 2 kap. 3 och 5§§, 16 kap. 5 och17§§, 20 kap. 2§, 21 kap. 1-14 och 16§§, 22 kap. 1-11 §§, 24 kap. 6§, 33 kap. 5och9§§, 34 kap. 11 § samt rubriken till 22 kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i balken skall införas två nya paragrafer, 16 kap. 6 § och 21 kap. 15 §, avnedan angivna lydelse. för brott förstås i 3§(2) Med påföljd denna balk: de allmänna fängelse samt Med påföljd för brott förstås i deallmänna straffen böter och fängelse, villkorlig dom, skyddstillsyn och överlämnande till särskild vård. disciplinstraffför krigsmän, samt villkorlig dom, skyddstillsyn och överlämnande till särskildvård. 4§(3) Om användningen av straffen gäller i allmänhet vad i bestämmelserna om desärskilda brotten är stadgat. Övriga påföljder må, enligt vad därom ärföreskrivet, tillämpas ändå att de ej äro nämnda i dessa bestämmelser. (1) Senaste lydelse av 21 kap. 18 § 1975:667. Senaste lydelse av 21 kap. 20 § 1983:295. Senaste lydelse av 21 kap. 21 § 1975:667. Senaste lydelse av 21 kap. 22 § 1975:667. Senaste lydelse av 22 kap. 2 a § 1976: 509. (2) Senaste lydelse 1981:211. (3) Senaste lydelse 1975:667. Senastelydelse av 22 kap. 14 § 1984:275. Senastelydelse av 22 kap. !6 § 1974:565. Senastelydelse av 32 kap. 6 § 1973:17. Senastelydelse av 32 kap. 8 § 1975:667, 1985/86:9 Nuvarande lydelse Fängelse är att ansesom svårare påföljd än böter och disciplinstraff. Fängelse är att anse somsvårare påföljd än böter. 2 kap. 3§(4) För brott som begåtts utom riket dömes även i annat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om det begåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som fillhörde besättningen å sådant fartyg, 2.om brottet begåtts av krigsman å område där avdelning av krigsmakten befannsig eller om det begåtts av annan än krigsman å sådant område och avdelningenbefann sig där för annat ändamål än övning. 3. om brottet förövats mot , svensk kommuneller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 4. om brottet begåtts inom område som ej tillhörnågon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskildinrättning eller mot utlänning med hemvist i , 5. om brottet är kapning av luftfartyg,luftfartssabotage eller folkrättsbrott eller försök till kapning av luftfartygeller luftfartssabotage, eller 6. om det lindrigaste straff som i svensk lag ärstadgat för brottet är fängelse eller däröver. 2. om brottet begåtts av någon som tillhörförsvarsmakten på ett område där en avdelning av försvarsmakten befann sigeller om det begåtts av någon annan på ett sådant område och avdelningen befannsig där för annat ändamål än övning, 3. om brottet begåtts vid tjänstgöring utom riket avnågon som är anställd i svensk beredskapsstyrka förFN-tJänst. 4. om brottet förövats mot , svensk kommuneller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 5. om brottet begåtts inom område som ej tillhörnågon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskildinrättning eller mot utlänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning av luftfartyg,luftfartssabotage eller folkrättsbrott eller försök till kapning av luftfartygeller luftfartssabotage, eller 7. om det hndrigaste straff som i svensk lag ärstadgat för brottet är fängelse eller däröver. 5 §(5) Åtal förbrott, som inom riket begåtts å utländskt fartyg eller luftfartyg av utlänningsom var befälhavare eller tillhörde besättningen å fartyget eller eljestmedföljde detsamma mot sådan utlänning eller mot utländskt intresse, må ej väckasutan att förordnande därom meddelas av regeringen eller den regeringenbemyndigat därtill. (4) Senastelydelse 1973:342. (5) Senastelydelse 1974:565. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 9 Åtal för brott, som förövats utom riket, må väckasallenast efter förordnande som i första stycket sägs. Utan dyhkt förordnandemå dock åtal väckas, om brottet förövats 1. å svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänstenav befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg. 2. av krigsman å område där av- 2. av någon som tillhör försvars- delning av krigsmakten befann sig, makten på ett område där en avdel ning av försvarsmakten befann sig, 3. vid tjänstgöring utonr riket av någon som är anställd isvensk beredskapsstyrka för FN-tjänst, 3. i , , el- 4. i ,, el ler eller å fartyg eller luftfar- ler eller på fartyg eller luft tyg i reguljär trafik mellan orter be- fartyg i reguljär trafik mellan orter lägna i eller någon av belägna i eller någon av nämnda stater, eller nämnda stater, eller 4. av svensk, dansk, finsk, is- 5. av svensk, dansk,finsk, is ländsk eller norsk medborgare mot ländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. 5 §(6) Den som muntligen inför menighet eller folksamling, iskrift som sprides eller utlämnas för spridning eller i annat meddelande tillallmänheten uppmanar eller eljest söker förleda till brottslig gärning,svikande av med-borgeriig skyldighet eller ohörsamhet mot myndighet, dömes föruppvigling till böter eller fängelse . För uppvigling skall dömas även den som muntligen inför ensamling av krigsmän eller i annat meddelande till krigsmän uppmanar eller påannat sätt söker förleda dem till en handling eller underlåtenhet sominnebär att de åsidosätter vad som åligger dem i tjänsten. I ringa fall skallej dömas till ansvar. Vid bedömande huruvida ringa fall föreligger skallsärskih beaktas, om det förelegat endast obetydlig fara för att uppmaningeneller försöket skulle leda till efterföljd. Är brottet med hänsyn till att gärningsmannen sökt förledatill allvarligt brott eller eljest att anse som grovt, skall dömas tillfängelse i högst . 6 §(7) Om en samling av krigsmän gemensamt hotar att med våldsätta sig upp mot förman, skall dömas för myteri till böter eller fängelse ihögst . Anstiftare och anförare skall dock dömas till fängelse . (6) Senaste lydelse 1970:225. (7) Förutvarande 6 § upphävd genom1976:509. 1985/86:9 Nuvarande lydelse Hardeltagarna i ett myteri gemensamt brukat våld mot person eller egendom, skalldeltagarna dömas till fängelse i högst . Anstiftare och anförare skalldock dömas till fängelse i högst eller på livstid.