prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — harbyggnadslagens planformer använts huvudsakligen för att ange tillkomsten av nybebyggelse. Allt talar för alt utvecklingen nu resulterar i större ellermindre, successiva förändringar i den befintliga miljön. Stadsförnyelsearbetetgår i hög grad ut på detta. Det är viktigt att kommunen i översiktsplanen angerinom vilka områden som man avser att aktivi verka för en förtätning ellerförnyelse av äldre tätortsdelar. Översiktsplanen bör i dessa avseenden varasamordnad med bostädsförsörjningsprogram, energiprogram, områdesriktadeåtgärder för social förnyelse, trafiksanering - inbegripet riktlinjer förparkeringens ordnande -varuförsörjning m, m, I dessa avseenden haröversiklsplanen ett mycket stort intresse för allmänheten. Den på karta angivnamarkanvändningen har därvid underordnad betydelse i förhållande till deskriftliga riktlinjerna, vilka ger planen ett reellt innehåll, I punkl 2 stadgas attöversiktsplanen skall ange hur kommunen avser atl tillgodose riksintressenenligt NRL, Kommunen måste alltså göra klart för sig vilka anspråk som i dessaavseenden riktas mot olika mark- och vattenområden. Anspråken finns till stordel klarlagda genom den fysiska riksplaneringen. Det ankommer på länsstyrelsenalt i samverkan med centrala verk ge kommunen erforderiigt underlag föröversiktsplanen, särskilt när det gäller områden som är av riksintresse.Underlaget bör sammanställas sä att anspråken på mark och vatten inom kommunenså 1985/86:1 f-: 533 långt som möjligt kan preciseras. Planeringsunderlagetblir med nödvän- 'f kap. /-. sS dighel allmänt hållet men bör ändå enligt8 8 första slyclcet 4 finnas med vid utställningen. Vilka områden som är avriksintresse kan med tiden komma att förändras i vissa avseenden. Dettautvecklade jag i samband med att förslaget lill NRL remitterades till lagrådet.Underlaget för översiktsplanen bör därför genom försorgsuccessivt förnyas. Ändrade anspråk kan vara ett skäl till att översiktsplanenefter i praktiken anses inaktuell och behöver revideras. Anspråken när del gällerriksintressen riktar sig mot bestämda geografiska områden eller objekt avnationellt intresse, 1 översiktsplanen skall redovisas på vilket sätt anspråkenkan tillgodoses med hänsyn till andra, dvs, lokala och mellankommunalaintressen. Planen bör i dessa avseenden ge uttryck för den sammanvägdabedömning som kommunen gör av den från allmän synpunkt lämpliga användningen avmark- och vattenområden. Kravet i bestämmelsen avser endast de områden som ärav riksiniresse och inte hur kommunen avser att tillämpa de allmännahänsynsregler m.m. som kommer all finnas i NRL, 1 praktiken kan det mycket väl bliså att kommunen genom sina riktlinjer för prövning av tillkomst, förändringeller bevarande av bebyggelse enligt punkt 1 ger till känna hur den isin verksamhet avser att tillgodose även anspråken beträffande områden som ärav riksintresse enligt NRL, Punkterna 1 och 2 kan därmed när det gällerkommunens egna åtgärder sägas "flyta ihop", 1 översiklsplanen kanockså anges t, ex. förslag till förordnanden enligl speciallagstiftningen,markköp, utarbetande av s.k. naturvårdsanpassade skogsbruksplaner elleråtgärder enligl naturvårdslagen eller miljöskyddslagen. Bestämmelsen i punkl 2tar i första hand sikte på hur kommunen själv vid planläggning och prövning avfrågor om lov avser atl tillgodose riksintressen inom vissa områden. Därutöverskall i översiktsplanen redovisas behandlingen av markanspråk av nationellt intressei frågor där kommunen inte ansvarar för det slutliga genomförandet, l.ex. markreservatför försvars-, kommunikations- eller energiändamål liksom anspråk frånnaturvården och kulturminnesvården samt från de areella näringarna, jordbruk,skogsbruk, rennäring och fiske. 2 8 Översiktsplanen består av en särskild handling samt eneller flera kartor. Planen skall utformas så, att dess innebörd kan utläsasutan svårighet. Till planen skall fogas en sådanplanbeskrivning som avses i 8 8 och granskningsyttrande enligt 98. Om inte har godtagitplanen i en viss del, skall det anmärkas i planen. Paragrafen motsvarar närmast 11 52mom, byggnadsstadgan. 45 och 8 kap. 4 5 i utredningens förslag och 4kap. 4 5 i det remitterade förslaget. 1985/86:1 534 Paragrafen har på förslag av lagrådet (yttrandet s,45)disponerats på " 'P- § följande sätl, I första stycket anges vadöversiktsplanen består av och vidare ställs upp ett krav på tydlighet iutformningen av planen, I andra stycket anges vilka handlingar som skall fogastill planen. Tredje siycket innehåller en föreskrift som i del remitteradelagförslaget finns i 4 kap, 3 8 andra stycket och som innebär att det skallanmärkas i planen, om inte har godtagit planen i en viss del. Enligt det remitterade lagförslaget beslår översiklsplanenav en särskild handling "med rikllinjer" och en eller flera kartor.Vidare föreskrivs all "om det är lämpligl kan riktlinjerna las in påkarta". På lagrådets förslag (yttrandet s.45) har de båda citeradeuttrycken fått utgå. Anledningen härtill är följande. Av 1 8 framgår att planenskall ange - förutom riktlinjerna för bebyggelsen - också grunddragen i denavsedda användningen av mark- och vattenområden och hur områden av riksintresseavses bli säkerställda. Avsikten är att dessa frågor skall behandlas både itext och på karta. Därför är det missvisande all beskriva den särskildahandlingen såsom innehållande bara riktlinjerna. Med de uppgifter som översiktsplanenbör uppta enligt 1 8 blir det knappast praktiskt möjligt atl i alla sammanhanghelt och hållet la in uppgifterna på kartmaterialet. Stycket har därförutformats sä att den särskilda handlingen är obligatorisk. Jag har redogjort för översiktsplanensmångskiftande innehåll. Att sammanfalla ställningstaganden av så olika slag ochför så olika typer av områden som t. ex. tätorter, landsbygd och vatten i enenda karta med tillhörande text anser jag i likhet med utredningen normall intevara lämpligt eller möjligl. Översiklsplanen bygger, som jag anförde i denallmänna motiveringen (avsnitt 7.3), på både kommunomfattande och områdesanknutnaöverväganden. Planen utgörs av de samlade övervägandena om helhet och delar.Redovisningen bör alltså vanligtvis ske på flera kartor med tillhörande texter.För kommuner med enkla planförhållanden bör planen dock kunna redovisas pä enenda karta. Delsamma bör gälla när översiktsplanen ändras för ett begränsatområde med enkla förhållanden inom en kommun. Den löpande äjourhållningen kommer atl ske genomändringar av översiklsplanen. Eftersom ändringarna av översiklsplanen mångagånger kommer alt beröra begränsade delar av kommunen, kan det vara lämpligtatt kommunen på en sammanställningskarta eller på annat sätt redovisar densamlade, för kommunen gällande översiktsplanen och vidare var planens olikakartor eller delar finns att tillgå. Det skall med andra ord alltid varamöjligt för den intresserade atl hos kommunen få ett klart besked omöversiktsplanens innehåll för ett visst markområde. I det remitterade lagförslaget finns i tredjestycket en föreskrift som innebär ett krav pä tydlighet hos översiktsplanen.Lagrådel (yttrandet s. 46) har i den frågan anfört följande: 1985/86:1 "' 535 Bestämmelsen i paragrafens sistastycke att planhandlingarna skall ul- ' l"P- - formas så att innebördenkan utläsas utan svårighet lär avse endast den särskilda handlingen ochkartorna, däremot inte planbeskrivningen. För att detta skall framgå tydligarebör bestämmelsen flyttas och anslutas till paragrafens första stycke. Jag delar lagrådets uppfattning,varför tydlighetskravet har lagils in i första slyckei. Syftet med kravet ärhelt enkelt att allmänhet, beslutsfattare och myndigheter skall uppfattaplanens innebörd på ett riktigt och likartat sätt. Den planbeskrivning somskall fogas lill planen och del material som enligt 8 5 skall åtföljaplanförslaget vid utställningen bidrar givetvis till atl ytterligare förtydligaintentionerna i planen. har fysiska planer oftast fått en somjag tycker pedagogisk och begriplig utformning. Bestämmelsen avser snarareambitionsnivån än metoderna. Brister i detla avseende torde därtor endast irena undanlagsfall kunna leda till att planen upphävs efler besvär. 1 del remitterade lagförslagetinnehöll andra stycket även en föreskrift om vad planbeskrivningen skallinnehålla. Denna föreskrift har flyttats till 8 5. Anledningen är att 2 8innehåller bestämmelser om hur den antagna planen skall se ut i sitt slutligaskick. Planbeskrivningen skall däremot finnas redan när förslag till översiktsplanupprättas. De närmare bestämmelserna om planbeskrivningen har därför sin platsi 88. Enligt andra stycket skall detgranskningsyttrande som avger vid utställningen av planen fogastill planen. Avsikten är att yttrandet i sin helhet alltid skall följa planen.Skälen till detta är flera. För det första anser jag att fullmäktige skall hafull klarhet i frågan om det finns väsentliga invändningar, när fullmäkligebehandlar frågan om antagandet av planen. Vidare bör de som hämtar upplysningarfrån planen för sitt handlande få information om del råder enighet eller intemellan staten och kommunen beträffande det aktuella området. Slutligen är detav stor vikl att andra myndigheter och organ som använder översiktsplanen sombeslutsunderlag får klart för sig vilken vikl man bör tillmäta planen. Omkommunen gör någon smärre justering som avser att tillgodose länsstyrelsenssynpunkter men som inte föranleder ny utställning, kan kommunen vid förnyadkontakt med länsslyrelsen få besked i frågan om översiktsplanen efterjusteringen kan godtas, 1 sådant fall kan göra en anteckning omdetta i granskningsyttrandet, varvid kommunen inte behöver redovisa någonanmärkning i planen enligt tredje stycket. Bestämmelserna i tredje stycket ären följd av statens ansvar vid planläggningen som jag ingående har behandlat iden allmänna motiveringen (avsnitten 7,5 och 16,3), Av 9 8 andra stycketframgår att i sitt Prop.1985/86:1 536 granskningsyttrandetydligt skall redovisa om översiktsplanen i en viss del 4 kap. 2-3 §§ inte kangodtas som underlag för kommande åtgärder. Om sådana invändningar frånlänsstyrelsen kvarstår inför planförslagets antagande, skall detta anmärkas iplanen i form av markeringar på planens kartor eller pä annat sätt. Avanmärkningen bör framgå vilka av planens riktlinjer m,m, som inte kan godlas.Därmed får kommunfullmäktige och alla som använder planen som underlag försitt handlande direkt av planen klart för sig var det råder delade meningar omhur allmänna intressen skall tillgodoses. Jag vill här göra ett förtydligandetillägg till milt anförande i lagrådsremissen. Anmärkningarna i planen, somlämpligen kan göras av kommunen, behöver inte utgöras av en fullständigredogörelse för avvikande mening. Del räcker med en anteckningom att det föreligger en skiljaktig uppfattning beträffande ett visst område iförening med en hänvisning till granskningsyttrandet där länsstyrelsenssynpunkter närmare utvecklas. 38 När förslag till översiktsplan eller till ändring av planen upprättas, skallkommunen samråda med samt regionplaneorgan och kommuner somberörs av förslaget. Andra som har elt väsentligt intresse av förslaget skallberedas tillfälle till samråd. Paragrafen motsvarar närmast 14 5 byggnadsstadgan,7 kap, 68 i utredningsförslaget och 4 kap, 5§ första stycket i det remitteradelagförslaget. Paragrafen som har fått sin redaktionella utformning i enlighetmed lagrådets förslag, behandlar kravet på samråd när planförslag upprättas, 1del remitterade förslaget finns även ett andra stycke med föreskrifter omsamrådets syfte, innebörd och uppläggning. På förslag av lagrådet har dettastycke brutits ut till en särskild paragraf, 4 8, Av 3 8 framgår vilka kommunen alltid skall samrådamed. Först anges med hänsyn till den mycket viktiga funktion somstyrelsen skall ha för bevakning av de samlade statliga inlressena och somtillsynsmyndighet enligt 1 kap, 7 5. Något hinder för kommunen att samrådadirekt med slatliga länsorgan och andra myndigheter finns självfallet inte.Vidare anges regionplaneorgan och angränsande kommuner som berörs av förslaget.Naturligtvis bör samrådet i speciella fall också omfatta angränsandelänsstyrelser och regionplaneorgan, nämligen om översiktsplanen berör frågorsom dessa organ har ett särskilt intresse av. Även kommunalförbund meduppgifter som berör översiktsplanen bör omfattas av samrådet. Vid planer avstörre omfattning bör samrådet omfatta exempelvis , statensjärnvägar, eller annan väghållare, länstrafikbolag,dkraftdislributören och andra som sköter väsentliga samhällsfunktioner. Enligl paragrafens andra mening skall andra som harett väsentligl intresse av planförslaget beredas Ullfälle lill samråd. a. intresseorganisationer, t. ex. hyresgästorganisationer, natur- ochfrilufts-organisalioner, handikapporganisationer, LRF, företagareföreningar och Prop.1985/86:1 537 fackliga organisationer pä distriklsnivå. Avserplanförslaget ett begränsat 4 kap. 34 §§ område, t,ex, en mindre tätort; kan det vara skäl att samråda med t, ex, vägförening,villaägareförening. Hem och skola, lokala miljögrupper och markägare.Kommunen bör alltså från fall till fall avgöra vilken omfattning samrådetskall ha och anpassa formerna för samrädel därefter. fråga kaninnefattas i diskussionen med . Med uttrycket "beredastillfälle till" markeras alt kommunen inte skall behöva ha någonuppsökande verksamhet för alt nå intressenterna. Lagrådet (yttrandet s, 46)har gjort det förtydligandet - som jag ansluter mig till - att kommunensjälvfallet inte skall behöva gå ut till var och en av intressenterna medinformation. Däremot skall kommunen vara verksam för att del hålls samrådsmöten.Det får därefter anses ankomma på intressenterna att visa sin vilja atlutnyttja den möjlighel lill påverkan som samrådet erbjuder genom att komma tillsamrädsmötena, reagera på utsänt material osv, 4 8 Samrådet syftar till ett utbyte av information ochsynpunkter. Under samrådet bör motiven till förslaget, planeringsunderiag avbetydelse och förslagets innebörd redovisas. Resultatet av samrådet och förslagmed anledning av de synpunkter som har framförts skall redovisas i ensamrådsredogörelse, 1 paragrafen, som saknar direktmotsvarighet i gällande rätt, finns bestämmelser om syftet med samrådet, vadsom skall redovisas vid samrådet och atl resultatet skall sammanfattas i ensamrådsredogörelse, 1 det remitterade förslaget finns motsvarande bestämmelseri 4 kap, 5 5 andra stycket. 1 den allmänna motiveringen(avsnitt 7.4) framhöll jag vikten av att se samrådet som en del avplanprocessen och inte sorri en enstaka företeelse, 1 likhet med utredningenanser jag atl det är angeläget alt kommunen i ett tidigt skede övervägermotiven till och inriktningen av planarbetet och redovisar sina motiv ochutgångspunkter i form av ett program. Någon särskild lagreglering avprogrammens innehåll och hantering är dock knappast möjlig, Detla gäller ävenprogram för översiklsplanen eller en ändring av den. Samrådsförfarandet kanlämpligen inledas med en redovisning av sådant program eller av de politiskadirektiven i annan form, I första stycket föreskrivs också att planens innebördskall klargöras vid samrådet. Jag tänker dä på sådana viktiga konsekvenser somkanske inte är uppenbara för dem som deltar i samrådet. Del kan t. ex. gälladen närmare innebörden av vissa riktlinjer, hur tillämpningen av dem är tänktvid prövningen av lov samt utvecklingsmöjligheter eller restriktioner medanledning av planen. Det kan också gälla tidpunkt och former för kommandeplanläggning. Vad som avses med planeringsunderiag tar jag upp i specialmotiveringenlill 8 5 första stycket 4. Prop.1985/86:1 538 Andra slyckei 4 kap. 4-5 §§ Samrädsredogörelsen skall innehålladels en redovisning av de synpunkter som har framförts, dels förslag medanledning av synpunkterna. Synpunkler som tillgodoses genom ändringar avplanförslaget behöver endast refereras och normalt iinte kommenterasytterligare. Synpunkter som inte tillgodoses i planförslaget bör däremotredovisas tillsammans med en kommentar med angivande av skälen lill attsynpunkterna inte bör tillgodoses, 5 8 Under samrådet åligger det särskiltatt 1. ge råd om tillämpningen av2 kap. och verka för att riksintressen enligt lagen (0000:000) om hushållning med naturresurser m, m, tillgodoses. 2. verka för attsädana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår två ellerflera kommuner samordnas på ett lämpligt sätl, 3. ta till varastatens intressen. Paragrafen motsvarar 1 kap. 138 iutredningsförslaget samt 4 kap. 68 i del remitterade lagförslaget och reglerarlänsstyrelsens uppgifter vid samrådet. Dessa uppgifter behandlade jag ingåendei den allmänna motiveringen (avsnitt 7.5), Lagrådel (yttrandet s.46) hardiskuterat om bestämmelserna har sin plats i lagen eller i en förordning. Föregen del anser jag i likhet med lagrådel att föreskrifterna är sådana all dehör till regeringens s,k. rest-kompetens (8 kap, 13 5 första siycket 2regeringsformen). Frän rent formell synpunkt hör alltså föreskrifterna närmasthemma i en förordning. Det finns emellertid flera skäl som talar för attlänsstyrelsens uppgifter vid samrådet regleras i lagen. Det har etl värde i sigatt förfarandereglerna så långt möjligt samlas i en författning, men framförallt utgör just dessa föreskrifter etl väsentligt inslag i det nya systemet medden avsedda förskjutningen av uppgifter från en efterhandskontrolltill en service- och samordningsfunktion under samrädsskedet. Jag anser att dennaförskjutning av tyngdpunkten för statens insatser i planeringsprocessen börmarkeras genom atl föreskrifterna placeras i lagen, 1 paragrafen anges deuppgifter där har ett direkt myndighetsansvar, vilket innebär attbestämmelsema skall ses som ett komplement till uppgifterna i lkap.88. I det remitterade lagförslagetfinns i 4 kap. 5 8 ett andra stycke med innehåll att synpunkterpä förslaget skall, om det inte är uppenbart onödigt, sammanställas i ettsamrädsyttrande. Som skäl för denna föreskrift angav jag i lagrädsremissen atldel är vikUgt atl samlade bedömning framgår klart införkommunens beslut om den fortsatta handläggningen av planförslaget. mening (yttrandet s, 47) fyller bestämmelsen ingen funktion,eftersom det är självklart att Prop.1985/86:1 539 länsstyrelsenskall delge kommunen resultatet av sina överväganden. Jag 4 kap. 5 § haringen erinran mot detla, Bestäriimelsen har därför fått utgå, I punkt 1 anges först allmänna,rådgivande uppgifter vid tillämpningen av 2 kap, i den aktuellaplaneringsuppgiflen. Kommunen bör utnyttja samrådet till en bred diskussion medlänsstyrelsen och länsorganens experter. bör medverka genom atttillhandahålla allt tillgängligt material som kan ha betydelse förplanförslaget. Jag länker då bl. a. pä: obasfakta om näringsliv, sysselsättning och befolkning o basfakta ommarkförhållanden, klimat, natur- och kulturminnesvård, fiskesamt rennäring (inventeringar) o erfarenheter rörande miljöskydd, föroreningaroch civilförsvar o statliga planer och program samt markintressen för l.ex.kommunikationer, försvaret och utbildning o kunskaper om lagar och rättspraxiso forskningsresultat och erfarenheler från andra län. En hel del av denna medverkan kan ske i form avlöpande information lill kommunerna på del sätt som redan sker i de flesta län.Material av särskild betydelse i ett visst planärende bör kommenteras vidsamrådet. kan det vara befogat med speciella analyser ellerutredningsinsatser för att åstadkomma ett bra planeringsunderlag. Kommunenavgör själv hur underlaget skall användas vid utformningen av planförslaget. Av punkt 1 framgår också uppgift atlverka för att områden som är av riksintresse enligt NRL säkerställs. Meduttrycket verka för avses en aktiv insats från all söka påverkaplanförslagels utformning i dessa avseenden. Uppgiften innebär attlänsstyrelsen i samråd med berörda centrala verk bör precisera riksintressenaoch ange vilken hänsyn som bör las till motstridiga intressen. Om elt visstområde är av riksintresse för flera verksamheler e.d., bör länsstyrelsenprioritera mellan dessa till ledning för kommunens planarbete. I punkl 2 framhålls viktiga roll atlföra fram synpunkler på hur en lämplig samordning bör ske med den utformningsom grannkommunernas översiktsplaner har. Även nya mellankommunala planfrågorbör las upp. Finns det en regionplanering, bör länsslyrelsen och regionplaneorganetkomma överens om en lämplig uppgiftsfördelning vid samrådet med kommunerna.Utgångspunkten bör därvid vara att bör svara för de löpandekontakterna i mindre betydelsefulla ärenden och då en regionplan finns. 1 merbetydelsefulla ärenden och då regionplan saknas bör samråd ske medregionplaneorganel, som bör underrätta om sina synpunkter påplanförslagen. I frågor som rör mellankommunal samordning bör synpunkter frånregionplaneorganet vara av stor betydelse. Enligt punkt 3 skall la till varastatens intressen under samrådet. Punkl 3 är ett uttryck för länsstyrelsenssamordningsansvar. Prop.1985/86:1 540 Formerna för samrådet bör inte bindas utan anpassas sä altsamrådet blir 4 kap. 5-6 H praktiskt och effektivt med inriktning på de problemsom skall lösas. Kommunernas anspråk pä både snabbhet och klara besked frånstatens sida mäste tillgodoses. Detta betyder att jag ställer mig avvisandetill kraven från de remissinstanser som efterlyser klara regler om tidpunktenför samrådet, på vilka sätt och ined vilka samråd skall ske i planärenden. Ett samrådsförfarande enligt deprinciper som jag förordar ställer höga krav på i fråga om aktivainsatser, handlingsberedskap och förmåga att snabbt ta ställning pä statensvägnar. Den avlastning som sker i och med att ansvaret för detaljplaneringenförskjuls lill kommunerna, bör emellertid friställa resurser så attlänsslyrelsen klarar dessa krav, 1 början av samrådsprocessen bör -som jag framhöll i den allmänna motiveringen tyngdpunkten ligga på endiskussion om planläggningens syfte och omfattning samt på att förmedla ettbrett kunskapsunderlag till kommunen, även om det kan innehålla en delmotstridiga uppgifter. bör också avgöra om det finns skäl altrekommendera kommunen att ta direkt kontakt med några ställiga myndigheter somkan anses vara särskilt berörda. När planförslaget börjar ta form.bör koncentrera sina insatser på all prioritera mellanmotstridiga statliga iniressen och göra den samlade värdering som kommunenbehöver till ledning för sitt planarbete. Mot slutet av samrådsprocessen är delviktigt alt klarlägga vilka konflikter som kan kvarstå mellan statliga ochkommunala iniressen och vilken dignitet konflikten har med tanke påöversiktsplanens fortsatta handläggning. Dessa uppgifter har päförslag av lagrådet (yttrandet s.47) i lagtexten sammanfattats med orden"ta lill vara statens intressen". Därmed avser jagmyndighetsintressena och inte statens intressen som t, ex, fastighetsägare, 6 8 Innan översiktsplaneneller en ändring av den antas,skall kommunen ställa ut planförslaget undei . Den som villlämna synpunkler på förslaget skall göra detta skriftligen underutställningstiden. Paragrafen har u/formats i enlighetmed lagrådels förslag. Den motsvarar närmast 17 5 1 mom, byggnadsstadgan, 7kap. 7 och 9 58 i utredningsförslaget samt 4 kap. 7 8 och 105 första styckel idet remitterade lagförslaget. 1 paragrafen ställs krav på utställning avförslag till översiktsplan, innan det kan tas vpp i fullmäktige för anlagande. Offentlig utställning förgranskning av förslaget till plan har stor betydelse för medborgarinflytandetoch för att statliga myndigheter och andra skall få möjlighe' att framföra sinasynpunkter, innan kommunen fattar beslut om förslaget. 1 likhet med utredningenföreslår jag att utställningstiden sätts till . Tiden börliksom i gällande rätt räknas efte det att kungörelse omutställningen införts i ortspressen. Prop.1985/86:1 541 Tidens längd bör medge att erforderiiga informationsmötenoch överiägg- 4 kap. 6-7 §§ ningar med berörda organ kan hållas.Översiktsplan av större betydelse bör ställas ul pä flera plalser i kommunen.