prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Sammansättningenav bostadsinvesteringarna har drastiskt förändrats under det senastedecenniet. Ombyggandet har vuxit från till av de totalabostadsinvesteringarna. Ökningen i ombyggandet har mer än kompenseratminskningen i nybyggandet, se tabell 8:2. Denlångsiktiga utvecklingen i bostadsbyggandet påverkas av bl. a. realinkomster,energipriser och räntor. När efterfrågan på bostäder överstiger bostadsbeståndetstiger nybyggandet. När balans uppnås minskar bostadsbyggandet och nybyggandetfyller endast ersättningsbehovet, dvs. nya bostäder byggs för att ersätta gamlautrangerade bostäder. har vissa mättnadstendenser av det slagetkunnat skönjas i flera delar av landet vad beträffar antalet bostäder samtidigtsom efterfrågan inriktats mot andra dimensioner i boendet. Detta mönsteravspeglas i den ökade 1985, löpande priser 16084 7 774 8310 -17,7 - 1,4 -15,0 -17,8 -10,8 -22,8 -10,5 -2,9 -4,0 -2,0 -31,4 -0,5 -2,9 -1,6 ' Häri innefattas om- ochtillbyggnad samt åtgärder för bostadsanpassning, förbättrad boendemiljö ochenergihushållning. Tabell 8:3 Offentliga investeringar 1985, Bil. '86: 150 1985, löpande priser 11 förändring, 1980 Statliga myndigheter Statliga affärsverk Primärkommuner Landsting 6020 12 252 14 126 -4,1 3,8 -10,5 -8,6 -0,9 -4,7 -0,1 -0,3 -1,2 'Inklusive kommunala företag, församlingar m. m. och exklusive bosläder. ombyggnadsvolymen(i viss mån en form av ersättningsinvesteringar), i arbetsmarknadsläget inombyggsektorn samt i storstadsområdenas växande andel avnybyggnationen. Detlägre ränte- och energiprisläget samt utsikterna till realinkomst-ökningartalar för en ökad efterfrågan på bostäder. Den fallande andelenouthyrda lägenheterna samt de stigande priserna på and-rahandsmarknaden pekarpå att efterfrågeökningen inte kan tillfredsställas av det redan befintligabeståndet. Statsmakterna har också genom förändrade låneregler förbättratmöjligheterna att starta produktionen av både småhus och flerbostadshus. Denökade mängden ansökningar om statliga bostadslån tyder också på ett ökatbostadsbyggande. påbörjades 28450 lägenheter. väntas ca32000 lägenheter påbörias. Till följd av att antalet påböriade lägenheter varosedvanligt lågt och början av 1986 beräknas emellertidnybyggnadsinvesteringarna volymmässigt minska något 1986. Även förombyggnadsinvesteringama fömtses en liten minskning. Därför väntas de totalainvesteringarna i bostadssektorn bli lägre 1986 än 1985. offentliga sektorn har myndigheternas totala investeringar avtagit under desenaste åren. De statliga myndigheternas investeringar, som utgör en mindre delav de totala myndighetsinvesteringarna, ökade dock t. o. m. 1984, se tabell 8: 3.Dämpningen 1985 skedde endast på byggnadssidan bl. a. beroende på minskatvägbyggande. De kommunala myndigheternas investeringar har avtagit underperioden och dämpningen utgörs huvudsakligen av byggnadsinvesteringar medanmaskininvesteringarna ständigt har ökat. Samma mönster väntas gälla under1986. Denkraftiga investeringsökningen innefattar även byggnadsinvesteringar, som brukar reagera mer trögt på förändrade förutsättningar. De ökade bostadsinvesteringarna samt näringshvets expansion har hållit uppe de totala byggnadsinvestering arna trots sjunkande offentligt byggande. Industrins byggnadsinvestering ar beräknas ha ökat 1985 efter en ökning året innan och 63 1985, löpande priser Byggnadsinvesteringar 86019 därav näringsliv 34 130 myndigheter 16595 bostäder 35 294 Reparation och underhäll 37 690 Summa byggproduktion 123 709 -1,8 0,4 -5,5 -1,7 -0,4 1,2 -1,5 -1,2 -3,9 -7,2 3.5 -0,7 -1,6 ökningen!handeln m.m. var 1985. resten avnäringslivet medförde att tillväxten i dess totala byggnadsinvesteringar blevobetydligt större 1985 än 1984. Genom den ökande reparations- ochunderhållsverksamheten, delvis en följd av ett ökat kapitalbestånd och delvisav bostadsförbättringsprogram m. m.. härden totala bygg-produktionen ökat. Utsikternaför byggnadssektorn är goda även , se tabell 8:4. Byggproduktionenväntas öka med p.g.a. att den fortsatta ökningen av näringslivetsbyggnadsinvesteringar samt av reparations- och underhållsverksamheten mer änkompenserar för den begränsade dämpningen hos myndigheter och i bostadssektorn.Den ökande byggproduktionen har resulterat i successivt sänktaarbetslöshetstal och arbetslösheten var lägre än ett årtidigare. förutses en oförändrad sysselsättning. Byggarbetsmarknadenpräglas dock av stora regionala och yrkesmässiga obalanser med en påtagligbrist på arbetskraft i vissa regioner, t. ex. i och ,som andra regioner uppvisar en hög arbetslöshet. Den yrkesmässigaobalansen har skärpts som en följd av att byggnadsarbetarkårenssammansättning inte har anpassats till den omsvängning som skett frånnybyggnation till reparation och underhåll. steg lagren i industrin, vilket kan ha tolkats som att enlågkonjunktur var i antågande. Industrin synes ha reagerat snabbt på dessasignaler. För att undvika alltför stora lager anpassades produktionsnivåernanedåt och industriproduktionen slutade att öka . Denna snabbaanpassning av industriproduktionen till den förväntade efterfrågan kan bero påatt lagerstyrningen är effektivare än tidigare, på den höga realräntan och påde dåliga erfarenheterna stora överiager. somproduktionen stagnerade så ökade efterfrågan från utlandet påbearbetade varor . industriproduktionenoch efterfrågeutvecklingen medförde att 64 Tabell 8:5 Lagervolymförändringar l Milj. lotalt och efter näringsgrenar 1985/86: 150 Bil. El-, gas- och vattenverk 284 -5 023 34 -5 388 - 329 -1686 - 311 -1591 - 536 -1339 -334 1476 -518 För hela ekonomin sammantagen förblev lagren i stort settoförändrade 1985, men i industrin ökade lagren med ca . Handel och el-, gas-, värme- och vattenverk minskade sina lager medvardera . i fasta priser, vilket framgår av tabell 8:5. förutses en mindre ökning av lagren i industrinberoende på ökande produktion. Denna ökning väntas fördelas ungefär lika mellaninsatsvaror, varor i arbete och färdigvaror. I handeln kan en viss ökningförväntas, jämnt fördelad mellan parti- och detaljhandeln. Lageromslaget väntas1986 bli relativt obetydligt och bidraget till den inhemska efterfråganberäknas bli 0,av BNP. 65 5 1985/86. 9 Den offentliga verksamheten Prop. Denfinansiella utvecklingen för staten har varit mycket positiv de senaste åren.Det statliga budgetunderskottet beräknas ha minskat med 35 miljarder kr.mellan 1982 och 1986. Orsaken till detta är främst att statens löpande utgifterökat långsammare än inkomsterna, vilket kommer till uttryck i utvecklingen avdet finansiella sparandet. Detta har förbättrats med ca . Förbättringen beror både på en stram budgetpolitik och ettförbättrat konjunkturläge, vilket bl. a. medfört att insatser inom dearbetsmarknads- och industripolitiska områdena minskats. I övrigt har en mängdåtgärder som påverkar utlåning m. m., såsom kortare kredittider förinleveranser av skatter, utflyttning av bostadslånen ur statsbudgeten ochminskade kursförluster på utländska lån, bidragit till förbättringen. En del avåtgärderna är av tillfällig natur, men andra är varaktiga, särskilt de somsammanhänger med statens kassahållningsåtgärder, s.k. cash management. Statensinkomster av direkta skatter har utvecklats snabbt till följdav att skatteunderlaget ökat kraftigt. fömtses en något långsammareökning av de direkta skatterna genom att lönesumman fömtsatts öka med endast7,. Dessutom införs den s.k. förenklade självdeklarationen, vilket för dedirekta skatterna bl. a. innebär att alla löntagare får rätt till ettschablonavdrag på . Vidare fördubblas det s. k.sparavdraget från . Sammantaget innebär dessa förändringaratt statens inkomster beräknas bli ca . lägre än utan förändringar.Detta uppvägs dock i viss mån av att den s. k. basenheten som ligger till grundför de statliga skatteskalorna är oförändrad, , 1986. Ett förslagrörande inkomstskatterna har överlämnats till . Närmarehälften av inkomsterna från indirekta skatter kommer från mervärdeskatten.Dessa inkomster har ökat snabbt genom den snabba ökningen av den privatakonsumtionen. väntas prisutvecklingen dämpas vilket medför enlångsammare ökning av dessa inkomster. Oljeskatten har föreslagits höjas medca , dock först från . Ökningen av de indirektaskatterna 1986 beror till stor del på eftersläpande effekter av den 1985införda fastighetsskatten. Statensinkomster av socialförsäkringsavgifter ökade mycket snabbt 1985 beroende på attinbetalningarna baserades på en aktuell och därmed högre lönesumma. Denlångsamma ökningen 1986 beror på att fyllnadsinbetalningar för år 1985därigenom bortfaller. Vidare sker inga höjningar av avgiftssatserna. En höjningav arbetsmarknadsavgiften har föreslagits för att finansieraförbättringarna i arbetslöshetsförsäkringen (se avsnitt 9.2). Statens övrigainkomster ökar något 1986. Till följd av ändrad beräkningsgrund för denstatliga bostadslåneräntan ökar statens ränteinkomster kraftigt. Därigenom ökaräven räntebidragen, se nedan. Transfereringartill hushåll består till övervägande del av pensionsutbe- lalningar.Dessa ökar till följd av att basbeloppet har höjts från . 1985/86: 150 Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag - ''.-- - -0,1 -8,4 -1,5 -3,8 Budgetsaldo i % av BNP -11,3 -9,6 -6,7 -5,2 -0,9 -8,7 -0,3 Anm.Uppbörden av inkomstskatt och arbetsgivaravgifter samordnades , vilketinnebar att inbetalningar giordes av 13 månaders inkomstskatt och 11 månadersarbetsgivaravgifter. För att uppnå jämförbarhet mellan åren redovisas itabellen, liksom i resten av kajiitlet, inkomster och utgifter som om 12månaders inbetalningar hade gjorts av både inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. Detta avsteg från nationalräkenskapernas principer (NRredovisar 11 månaders uppbörd av arbetsgivaravgifter och 12 månadersinkomstskatt) medför att statens inkomster och finansiella sparande blir 4,9miljarder kr. bättre än enligt NR, alt socialförsäkringens avgiftsinkomsterblir . högre, statsbidraget . lägre och detfinansiella sparande . högre samt att den offentliga sektornsinkomster och finansiella sparande blir . Sammakorrigering av NR gjordes i den reviderade nationalbudgeten 1986 men inte ikonjunkturinstitutets decemberrapport . Korrigeringen påverkar interedovisningen av 1984 och 1986. Källor: ,, och . 1986, dvs. med 6,. Genom att konsumentpriserna väntas öka med 3,6%mellan årsgenomsnitten medför detta en real ökning av pensionerna med över 3%.Genom att bidragsreglerna för övriga transfereringar inte ändras beräknas detotala transfereringarna till hushåll öka något långsammare. Barnbidragen harföreslagits höjas med . per barn och år, studiebidragen höjas ochföräldraförsäkringen förbättras från . Transfereringar tillsocialförsäkringssektorn oeb transfereringar till kommuner kommenteras iavsnitt 9.2 och 9.3 Transfereringar till företag inkluderar i enlighet mednationalräkenska- Prop. 1985/86: 150 pernas principer livsmedelssubventioneroch räntebidrag. 1.1 ventionerna ökar långsamt 1986.Räntebidragen däremot ökar kraftigt, dels på grund av en höjning avbostadslåneräntan, dels genom att räntebidragen till nyare fastigheter höjs somkompensation för fastighetsskatten. Särskilda industripolitiskt motiveradestörre transfereringar m. m. till företag har begränsat sigtill täckning av föriuster vid fartygsförsäljning från statsägda rederier.Därutöver tillkommer 1986 kostnader för avveckling av Uddevallavarvet ochKockums varv i . Vidare tillkommer det s. k. Bergslagspaketet, medsatsningar på näringslivet i Bergslagen. Transfereringar till internationell verksamhet utgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. Dessa transfereringar väntas1986 nå . Den totala biståndsramen för budgetåret1986/87 ligger på nära . Ränteutgifterna för statsskulden har ökat kraftigt undersenare år. Minskande budgetunderskott, fallande dollarkurs och sjunkanderäntesatser dämpar ränteutgifternas utveckling. Den statliga konsumtionen minskade marginellt 1985 i realatermer. Antalet sysselsatta i staten minskade med 3700 personer vilket medfördeatt den statliga lönesumman realt sett sjönk med 1,. Denna minskningmotverkades dock av en ökad statlig förbrukning. väntas den statligakonsumtionen minska med till följd av rationaliserings- ochbesparingskraven på statliga myndigheter. De statliga myndigheternasinvesteringar väntas minska något 1986. Statens utlåning och andra finansiella transaktionerminskade kraftigt och väntas minska ytterligare 1986. Fr.o.m. den 1 juli1985 fördes de statliga bostadslånen över till ett särskiltbostadslåneinstitut, vilket innebar att denna typ av utlåning minskade med ca 4miljarder kr. 1985 och väntas minska ytterligare lika mycket 1986.Kursförluster på statens utlandslån beräknas bli betydligt lägre 1986 äntidigare år som en följd av den lägre dollarkursen. Socialförsäkringssektorn omfattar allmän sjukförsäkring(inkl. föräldraförsäkring), allmän tilläggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. Sektorns inkomster följer i stort sett utvecklingen avinkomster från socialförsäkringsavgifterna. Avgifterna är oförändrade 1985 och1986. Den snabba ökningen av avgiftsinkomsterna berodde på att avgifternaberäknades på ett mer aktuellt och därmed högre lönesummeunderlag. Denlångsamma ökningen 1986 beror pä bortfall av fyllnadsinbetalningar . Bidrag från staten ökade kraftigt beroende på attbidraget för psykiatrisk sjukvård fr.o.m. den redovisas som inkomst (statsbidrag) och som utgift (transferering till kommuner) för socialförsäk ringen. Detta påverkar dock inte utvecklingen . Förbättringen av 68 arbetslöshetsförsäkringen fr. o. m. innebär ett visst tillskotti statsbidragen. Tabell 9:2 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter Prop.1985/86: 150 Bil. Ränteinkomster m. m. -0,9 -3,5 Konsumtion m. m. Källor: , ,och . Ränteinkomsterna ökar kraftigt varie år beroende på destora finansiella sparandeöverskotten. Sektorn har också inkomster av skatter,vinstdelningsskatten och löntagarfondsavgiften. Vinstdelningsskatten väntastredubblas 1986. Löntagarfondsavgiften väntas inbringa ca 750 miljoner kr.1986. Transfereringar till hushållen består till över hälften avutbetalningar av allmän tilläggspension (ATP). Dessa följer basbeloppet, vilkethöjdes med 6,1986. De totala utbetalningarna däremot väntas öka med nära15%. Den maximala arbetslöshetsersättningen höjs med . Härigenom ökar utbetalningarna från de erkändaarbetslöshetskassorna trots sjunkande arbetslöshet. Detta finansieras genom enhöjning av arbetsmarknadsavgiften från den 1 januari1987. Detfinansiella sparandet motsvarar i stort sett uppbyggnaden av AP-fonden (fr. o.m. 1983 även löntagarfonderna). Ar 1985 beräknas det underliggande finansiellasparandet ha varit , men genom de förändrade mtinerna föruppbörden av arbetsgivaravgifterna begränsades det faktiska sparandet till 21miljarder kr. Den kassamässiga uppbyggnaden av AP-fonden väntas bli någotstörre 1986. var värdet av Allmänna pensionsfonden drygt259 miljarder kr. Fondens reala värde ökade 1985. Genom den avtagandeinflationstakten väntas det reala värdet öka med 1986 trots oförändratavgiftsuttag. Kommunernas ekonomiska situation har under 1980-taletvarit mycket god. har det finansiella sparandet förkommunsektorn varit positivt (med undantag för ett litet underskott 1981).Nationalräkenskapernas preliminära statistik tyder på ett negativtfinan- sielltsparande på ca . Detta innebär en nedjustering jämfört med denbedömning som gjordes i den preliminära nationalbudgeten. pekarberäkningarna på att det negativa finansiella sparandet från 1985 vänds till ett svagt positivt finansiellt sparande.Kommunernas likviditet är fortfarande mycket god. Kommunernas samlade likvidamedel, det s.k. finansieringskapitalet, uppgick till ca . islutet av 1985. För primärkommunerna utgjorde finansierings-kapitalet avde externa utgifterna och för landstingen . Variationerna mellan enskildakommuner och landsting är dock stora. För att motverka överlikviditet i densvenska ekonomin har beslutat om likviditetsindragningar 1984 och1985. Kommunerna har i enlighet därmed gjort insättningar på räntebärande kontoi 1985 och 1986 motsvarande resp. avlönesumman överstigande 20 milj. kr. betalats in.För att underlätta för kommuner med en ansträngd likviditet beslöt regeringenhösten att till vissa kommuner återbetala medel från likviditetskonto.Återbetalningarna, som gjordes , uppgick till ca 320 milj. kr.och berörde 48 primärkommuner och 2 landsting. Kommunernasinkomster beräknas öka med 1986. Kommunernas skatteinkomster, somutgör av kommunernas totala inkomster, beräknas öka med nästan 12%1986. Det sammanhänger med att de av staten utbetalda kommunalskatternaberäknas skatteunderlag och att skatteunderlaget steg kraftigtdetta år. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen sänktes för förstagången , med till . Prop.1985/86: 150 Bil. Tabell9:3 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser Bidrag från staten och Konsumtion m. m. -3,9 -1,3 Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Bidragen från staten ochsocialförsäkringssektorn beräknas öka med ca Prop. 1985/86: 150 1986.Ökningen av skatteutjämningsbidragen finansieras genom Bil. 1.1 enskatteutjämningsavgifl på per skattekrona (motsvarande 1,1 miljarder kr.1986), vilken ingår i transfereringar till staten. De speciella statsbidragenberäknas öka långsamt 1986. Det sammanhänger med att bidragen är nominelltoförändrade, såvida del inte finns särskilda regler om pris-, löne- ellervolymkompensation. Kommunernasut gifter beräknas öka med 1986. Konsumtionsutgifterna svarar förhuvuddelen () av kommunernas totala utgifter. Den kommunala konsumtionenökade med 1985 trots att antalet kommunala beredskapsarbeten minskade.För 1986 beräknas konsumtionsvolymen öka med . Investeringsutgifternasvarar för av kommunernas totala utgifter och beräknas minska något1986, dock i långsammare takt än . Sysselsättningeni kommunerna ökade preliminärt med 22000 personer 1985. Den underliggandeökningen blev högre, till följd av beredskapsarbetenas minskande omfattning.År 1986 beräknas sysselsättningen i kommunerna öka med ca 23000 personer.Antalet personer i arbete genom ungdomslagen och kommunala beredskapsarbetenantas sammantaget minska något 1986. 9.4 Den totala offentliga sektorn och samhällsekonomin Somframgår av tabell 9:4 försämrades det finansiella sparandet i den offentligasektorn 1985. Det var framför allt staten, men även kommunerna, som försämradesitt finansiella sparande. Försämringen inträffade trots den påtagligaförbättringen av det statliga budgetsaldot. beräknas emellertid denoffentliga sektorns finansiella sparande åter förbättras kraftigt. Det ärfrämst staten som svarar för denna förbättring. Mätt som andel av BNP minskardet finansiella sparandeunderskottet från 2,1985 till 1,1986. Deoffentliga utgifterna satta i relation till BNP nådde sitt maximum 1982 då deuppgick till 67,. Därefter har de, som framgår av tabell 9:5, sjunkit varjeår utom då en liten ökning kunde konstateras. väntasutgiftsandelen åter sjunka till . Den totala inkomstandelen stegnågot 1985, liksom även skattekvoten, främst beroende på den tillfälligaökningen av inkomsterna från socialförsäkringsavgifterna. beräknasskattekvot och inkomstandel ligga kvar på den högre nivån, bl. a. som en följd avatt BNP genom den lägre inflationstakten värdemässigt ökar relativt långsamt. Denoffentliga sektorn påverkar på kort sikt resten av ekonomin främst via de reala inkomst- och utgiftsförändringarna. Dessa är i sin tur beroende av hur samhällsekonomin i övrigt utvecklas, varför något entydigt sam band inte finns. Med denna reservation redovisas i tabell 9:6 hur den offentliga sektorns reala inkomster och utgifter har utvecklats . De reala offenthga utgifterna ökade 1985 snabbare än de reala offentliga inkomsterna, vilket också gav utslag i det finansiella sparandet. väntas däremot de offentliga utgifterna öka långsammare än 71 Prop.1985/86: 150 Bil. Tabell 9:4 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter -5,0 -1,0 Investeringar m. m. -5,0 -2,4 -2,3 -1,1 -2,2 -3,6 -1,1 Anm:1 tabellen har transfereringar (utom räntebetalningar) mellan de tre offentligadelsektorerna eliminerats. Däremot har inte interna skattebetalningareliminerats. Tabell9:5 Inkomst-Procent av BNP skatte-och utgiftsandelar för offentliga sektorn 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 Tabell!9:6 Reala förändringar av den offentliga sektornsinkomster och utgifter ,3,5 -1,0 -1,1 -0,3 -0,1 -3,3 Anm.Förändringstalen för den totala offentliga sektorns inkomster och utgifterredovisas med interna transfereringar (utom ränteutgifter) eliminerade (liksomi tabell 9:4). I utvecklingstakterna för delsektorernas utgifter ingåremellertid dessa interna transaktioner (liksom i tabell 9:1 -9:3). Inkomsteroch transfereringsutgifter hardeflaterats med KPI. Offentlig konsumtion ochinvesteringar har defialerals med respektive implicitdeflator. inkomsterna.De statliga utgifterna beräknas t.o.m. minska realt sett, räknat inklusivestatsskuldsräntorna. Minskningen beror på realt sett minskade transfereringartill kommunerna och socialförsäkringssektorn samt lägre ränteutgifter. I tabell9:7 redovisas beräkningar av finanspolitikens effekter . År1985 hade den offentliga sektorn en svagt expansiv inverkan påsamhällsekonomin. Staten hade en svagt återhållande inverkan påsamhällsekonomin, vilken förstärks genom realt sett minskandetransfereringar. Kommunerna och socialförsäkringssektorn har sammantagna enviss expansiv effekt både 1985 och 1986. Totalt sett är den offentliga sektornsinverkan på samhällsekonomin neutral . 1985/86: 150 Bil. Tabell 9:7 Finanspolitiska effekter Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 -1,0 0,2 1,3 -1,3 0,2 0,6 -2,9 -0,2 -0,3 0,0 0,7 -0,5 0,3 0,0 -0,5 -2,7 -0,2 Anm: Förändring av delposter i de offentliga inkomsternaoch utgifterna har olika multiplikativ effekt på samhällsekonomin. Medantaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenhetema erhållsvärden på ett antal multiplikatorer med vars hjälp effekten av förändringar ioffentliga sektorns verksamhet på bruttonationalprodukten erhålls. 9.5Statsskulden och den offentliga förmögenheten och börian av 1980-talethade staten ett växande budgetunderskott. Denna utveckling bröts 1983. Sedandess har budgetunderskotten minskat. Så länge staten har ett underskott ibudgeten kommer emellertid statsskulden fortsätta att öka. Staten har ocksåomfattande finansiella tillgångar. Även andra delar av den offentliga sektorn,främst AP-fonden, har betydande finansiella tillgångar. Skillnaden mellan denoffentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder utvisar den finansiellaförmögenheten. Däri ingår dock inte den reala förmögenheten i form av t.ex.mark, byggnader och maskiner hos statliga och kommunala myndigheter. Somframgår av tabell 9:8 uppgick den totala statsskulden den 31 december 1985till . Statens utlandsskuld är därvid värderad till aktuellaväxelkurser. I bokförda värden var statsskulden , varav 128miljarder kr. avsåg upplåning utomlands. hade staten finansiellatillgångar motsvarande . Den finansiella nettoskulden varsåledes . Medräknas även socialförsäkringssektorn, kommunernaoch uppgick den finansiella nettoskulden till 52 miljarder kr.Riksbanken räknas i detta sammanhang in i den offentliga sektorn, vilket deninte gör i resten av kapitlet. Både socialförsäkringssektorn och riksbankenhar en positiv finansiell nettoförmögenhet. Tabell 9:8 Den offentliga sektorns flnansiellanettotillgångar Miljarderkr., löpande priser Prop.1985/86:150 Bil. Statens tillgångar Kommunemas tillgångar, nettoSocialförsäkringens tillgångar, netto tillgångar, netto Offentliga sektorns finansiella tillgångar, netto Socialförsäkringens nettotillgångar består nästanuteslutande av AP-fonden.