prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Till följd av beslut ändradesförordningen på del sätt som konstilutionsutskottet förordat. Ändringen träddei kraft . Femte pressutredningen fick den 4 oktober 1984tilläggsdirektiv (Dir. 1984:38) med uppdrag atl närmare pröva överensstämmelsenmellan marknadsförhållandena och de tidigare reglerna för reduceratproduktiönsbidrag. Femte pressutredningen överlämnade sittslutbetänkande (Ds U 1985:2) Effektivare presstöd till regeringen i april månad1985. Betänkandet har remissbehandlats. Efter regeringens bemyndigande den 7 november 1985tillsattes den en parlamentariskt sammansatt kommitté (U1985:11) med uppdrag atl göra en översyn av det statliga presstödet. analyser och förslag har i sin helhet lagts till den nyakommitténs uppdrag för att beaklas i utredningsarbetet (Dir. 1985:52). Som nämnts i det föregående har förutsattatt femte press-utredningens tilläggsuppdrag läggs till grund för förslag frånregeringen i sådan tid alt nya regler kan fillämpas fr. o. m. kalenderåret1986. Femte pressutredningen har behandlat frågan på såsätt att man prövat ändamålsenligheten i samtliga former för produktionsbidragsom ulgår enligt särskilda regler. Dessa avser dels särskilt produktionsbidrag(tidigare reducerat produktiönsbidrag) för tidningar i avlrappningsintervall(förordningens 11 och 18 §§), dels produktionsbidrag av konkurtensskäl lillvissa tidningar (förordningens 13 §), dels slutligen produktiönsbidrag lillflerdagarslidningar på Golland (förordningens 14 §). Ulredningen påpekar rörande 11 och 18 §§ att deaktuella avtrappnings- intervallen ursprungligen fick bestämmas efter uppskattning, eftersom konkreta kunskaper då saknades angående hur en tidnings ekonomi och 496 ställning på marknadenpåverkas av atl täckningen stiger uppåt eller sjun- Prop. 1985/86: 100 ker neråt in i avirappningsfälten. som gått sedan regeln infördes harenligt utredningen erfarenheter inhämtats rörande sambandet mellan läckningslaloch ekonomisk styrka. En analys av aktuella konkurrensorter och berördadagstidningar visar, menar utredningen, atl reduceringsintervallen tagils tilli överkant. Tidningar som går från lägre till högre hushållstäckning får bättreekonomiska förutsättningar snabbare än reglerna antyder. Tidningar som går frånhögre till lägre läckningslal får inle automatiskt försämrade ekonomiskafömtsättningar. Utredningen drar slutsatsen atl ett reduceratprodukUonsbidrag för tidningar med elt täckningstal som ligger i angivnaavlrappningsintervall inte år ekonomiskl befogat. Del bör därför slopas förbåde fler- och fådagarstidningar. Fortsättningsvis bör presstödet bygga påfasta hushållsläcknings-talsgränser ulan avlrappningsintervall. Storaförändringar av hushållsläckningen inträffar enligt utredningen inte så snabbtall inte berörda tidningsförelag hinner planera för en situation ulanprodukUonsbidrag. Utredningen anför vidare att 13 § infördes år 1971och hade sin förankring i andralidningsbegreppel. Den förlorade sillberättigande när hushållsläckningen blev fördelningsgmnd men behölls medhänvisning till lidigare beslul. Utredningen anser all förslaget om faslagränser för produktionsbidrag tar bort grunden för denna undantagsparagraf ochanser därför att den kan avvaras. Bidragen som utgått enligt 14 § har enligtulredningen medfört alt situationen ändrats och atl Golland somkonkurrensområde nu liknar andra konkurrensområden. Ulredningen anser atl ävendenna undantagsparagraf kan avvaras. Av remissinstanserna kan statskontoret,(), (),och () acceptera utredningensförslag aU det särskilda produktionsbidragel slopas. TCO och SJF föreslår atlden föreslagna förändringen kompletteras med ell särskilt beslul så attberörda tidningar för får ett stödbelopp som motsvarar hälften av detsärskilda produktionsbidraget och all en full avveckling av bidraget träder ikraft först än utredningen har föreslagil. , i (LO), . (), () och () anseratt någon regeländring inle bör göras . Frågan om samtliga bidrag enligtsärregler bör föras lill den nya parlamentariska kommittén och avgöras i ellhelhelssammanhang. Enligt TA och TU är konsekvenserna av ett avskaffande avnuvarande regler inte tillräckligt belysta. ochnäringsfrihetsombudsmannen (NO) anser att avtrappningar och utjämningar behövsi stödsystemet för atl motverka branta tröskeleffekter och en konstladregelanpassning. kan som alternativ tillutredningsförslaget länka sig antingen kortare övergångsintervall eller bestämda avtrappningsbelopp, det senare i likhel med vad som gäller för tidningar som går 497 12-Riksdagen 1985/86. från flerdagars- lillfådagarsutgivning. TU och TA anser att nuvarande Prop. 1985/86: 100provisoriska ordning med särskilt produktionsbidrag bör bibehållas ytterli- Bil 10 gare . I fråga om produktionsbidrag av konkurrensskäl (13 §) föreslår presstödsnämnden atl nämnden får möjligheterall på eget ansvar, om så är motiverat, ge produktionsbidrag till sådanatidningar. Nämnden anser det rimligt atl man förutsättningslöst får pröva behovetav slöd. HTF och AUehanda säger nej lill eltslopande av produktionsbidraget till flerdagarslidningar på (14 §). Enligtgällande regler för del statliga presstödet är produktionsbidraget förflerdagars landsortstidningar olika, beroende på om tidningen har en hushållstäckningpå ulgivningsorten som är högre eller lägre än . För en tidning med högst hushållstäckning ärbidraget . per ton förbrukat papper. med högre hushållstäckning än är bidraget lägre, nämligen 18180kr. per ton förbmkat papper och maximalt . Dessa skillnader har motiverats med atl en högrehushållstäckning i princip anses återspegla en starkare ställning på marknadenoch därmed ell relalivl sett lägre behov av statligt stöd. Del kan ifrågasättas om den tänkta parallellitelenmellan täckning och ekonomisk styrka återger det verkliga förhållandet. Engenomgång av berörda flerdagarstidningars aktuella ställning visar all gruppenmed hushållstäckning och lägre bidrag innefattarflera tidningar med akuta ekonomiska problem. Befintliga uppgifter tyder på allgällande skillnader i bidragsnivåerna inte är ekonomiskt motiverade. Jag anser därför alt produktionsbidragel ifortsättningen bör vara . per lon förbrukat papper och maximalt9160000 kr. tolalt för alla flerdagars landsortstidningar, oavsett omhushållstäckningen på ulgivningsorten år högst eller högre än . ulgår minimibidrag för flerdagarslandsortstidningar med fyra olika belopp beroende på om en tidning har enhushållstäckning på ulgivningsorten som är högsl eller högre än och omtidningen kommer ul med fyra eller minsl fem nummer . I konsekvens med den föreslagna ändringen avtonbidraget anserjag att även nivån på minimibidraget bör justeras. 1 detlafall bör dock en viss skillnad göras med hänsyn en tidnings periodicitet.Minimibidraget bör fortsättningsvis vara I . vid en periodicitet avfyra nummer och . vid en periodicitet av minsl fem nummerper vecka, i båda fallen oavsett om hushållstäckningen på utgivningsorlen ärhögsl eller högre än . De föreslagna ändringarna innebär förenklingar ibidragssystemet. goriindelningen av flerdagarslidningar blir enklare. Bidragsbeloppen blir mer enhetliga. Vidare bortfaller behovet av den särskilda paragraf i stöd förordningen (10 a S) som behandlar bidragsvillkor för en flerdagarstidning 498 som inom loppet av eU antalbidragsår pendlar mellan en hushållstäckning Prop. 1985/86: 100 som liggeröver resp. . Huvudregeln aU en flerdagarstidning får Bil 10 fulltproduktiönsbidrag om hushållsläckningen är högsl får en klarare framtoning. Förslagen har enligt min mening presspolitiskafördelar. Det blir inte längre ekonomiskl fördelaktigt för en flerdagarstidningatt hålla sig hushållstäckning. Ett enhetligt lonbidrag och ettenhetligt maximibi-drag gör del mindre attraktivt för tidningar att avpresstödsskäl överväga t. ex. editionering och andra former av regelanpassning.Enhetliga bidragsnivåer kan ge tidningar möjligheter till en jämnareutveckling av upplagan och ekonomin i utgivningen. Jag beräknar de totala kostnaderna för deföreslagna höjningarna av produktionsbidragel inom presstödet lill sammanlagl15,8 milj. kr. för /87. Femte pressutredningen har bl.a. föreslagit att delsärskilda produktionsbidragel bör avskaffas. Del finns enligt utredningen intenågra ekonomiska skäl för staten att lämna bidrag som harell täckningstal på utgivningsorlen som är högre än de läckningslal som gällerför fullt produktionsbidrag. Remissopinionen går i huvudsak emol förslaget.Flera instanser anser atl denna fråga, liksom utredningens övriga analyser ochförslag, bör prövas inom ramen för den fullständiga översyn av presstödet somskall göras av den tillsatta parlamentariska kommiltén. De aktuellafrågorna ingår nu enligt regeringens direktiv i kommitténs uppdrag. Enligt min mening kan ett avskaffande nu av detsärskilda produktionsbidraget medföra belydande svårigheter för vissadagstidningar. Elt antal tidningar kan få överväga nedläggning medan andra kanfå se sin utveckling hämmad eller avbruten. 1 en sådan situation skulle vissa tidningar kunnasänka ambitionerna atl öka sin hushållstäckning för atl på så sätt få fulltproduktionsbidrag och därigenom rädda utgivningen. En sådan anpassning skullegå emot det presspoliliska syftet att siödet skall bidra till ökadkonkurrenskraft och på sikl ekonomisk självständighet. Det finns inte heller enligt min mening någonanledning alt föreslå ett helt nylt regelsystem för ett begränsat område inomstödet i etl läge när en parlamentarisk kommilté just påböijat en översyn avhela presstödet. Jag förordar därför atl nuvarande regler omsärskilt produktionsbidrag får gälla ytterligare . Elt ställningslagandetill frågan om gränsdragningar mellan fullt och icke fullt produktiönsbidragbör anstå i avvaktan på ulvecklingen av den nya kommitténs arbete. 1 övrigl beräknar jag anslaget i överensstämmelsemed presstödsnämndens förslag. Anslaget bör föras upp med 475,6 milj. kr. förbudgelårel 1986/87. Med hänvisning till vad jag nu har anfört och lillsammanställningen hemsläller jag all regeringen föreslår alt I. godkänna de av mig förordade ändringarna igrunderna för stöd lill dagspressen, 2. godkänna vad jag förordat ifräga om särskilt produktionsbi- Prop. 1985/86: 100 drag. 3. lill Stöd till dagspressen /87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85Utgift 8520000 Reservation 18445978 1985/86Anslag 25000000 1986/87Förslag 25000000 Från anslaget utbetalas lån enligt förordningen(1981:409) om statligt stöd till dagstidningar (ändrad senast 1985:247). /85 har tre tidningar beviljats lån med sammanlagt 6,6 milj.kr., varav 4,6 milj. kr. har betalats ul. betalats utför lån som beviljats under tidigare budgetår. Utfallet för /86beräknas till 30 milj. kr. Nämnden anför alt efterfrågan på lån sannoliktkommer att öka under den närmasle Uden. Nämnden hade i slutet av augusti månad1985 fått in nya ansökningar till ett sammanlagt lånebelopp av 9,6 milj. kr. Avunderhandsförfrågningar atl döma var ylleriigare ett antallåneansökningar att vänta. Nämndenbegär för /87 oförändrat 25 milj. kr. Vidingången av /86 fanns en behållning av drygt 42 milj. kr. Genom regeringsbeslut har 24 milj. kr. förtsbort från anslaget såsom besparing. Av medlen har 12 milj. kr. använts förandra ändamål inom massmedieområdet, vilket framgår av mina anföranden underanslagen resp. Stöd till fackbokhandel m. m. Jag finneratl lånefonden bör lillföras oförändrat 25 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår atl lill Lån till dagspressen för /87anvisa etl reservalionsanslag av . 1984/85Ulgift 9963936 Reservation 65027 1985/86Anslag 10204000 1986/87Förslag 17510000 Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1977:393) om statligt stöd lill kullurtidskrifter. /85 beviljades stöd till 186 tidskrifter med bidrags- ''' " belopp . Från innevarande års anslag har hiuills183 lidskrifter beviljats bidrag. Av dessa är 7 nya bidragsmolia-gare. har även genomfört försök medförbättrad information om kulturtidskrifter. För /87 begärsen priskompensation om motsvarande kostnadsökningarna inom den grafiskabranschen (+ ). Anslaget bör tillföras 500000kr. för att möjliggöra insatser för förbättrad distribution avkulturtidskrifter. Kompensationenför kostnadsökningar harjag beräknat lill . (2) I enlighet med vad somförutskickades i budgetpropositionen 1985 (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s. 550)uppdrog regeringen ål alt lämna förslag lillhur slödel till kullurtidskrifter framgent bör utformas. Stor vikt skalldärvid läggas vid atl söka lösa eller motverka de nuvarande svårigheterna pådistributionssidan. Uppdraget skall redovisas för regeringen senasi I april1986. I samband med vad jag anfört i fråga om avvecklingav siödet till organisationstidskrifter har jag i det föregående pekat påmöjligheten atl fortsättningsvis i större utsträckning bör kunnabeakta ansökningar från tidskrifter utgivna av organisationer enligt deallmänt verkande reglerna för kulturtidskriflsstödet. För all tillgodose debehov som kan uppkomma lill följd av denna förändring harjag beräknat en ökningmed 7 milj. kr. under förevarande anslag. Härigenom kan även vissa organisalionstidskrifterinrymmas i stödet. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag alt regeringen föreslår atl till Stöd till kulturtidskrifter för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . Stöd till tidningar på andra språk än svenska Istatsbudgeten för innevarande budgetår finns uppfört ett anslag avseende slödlill tidningar på andra språk än svenska. Medelsanvisningen för nämnda ändamåluppgår fill . har föreslagit alt medel /87 anvisas under anslaget. Invandrarpolitiska kommitlén (A 1980:04, IPOK) harlämnal förslag avseende bl.a. utformningen av olika verksamheter inominvandrarområ-del och medelsanvisningarna för dessa ändamål. Beredningen av dessa förslag är ännu inte avslutad.Statsrådet avser alt föreslå regeringen atl för vid 1985/lägga fram en särskild proposition om invandrarpolitiken. Hon har i denna fråga 501 samråttmed bl.a. mig. Propositionen förutsätts beröra även förevarande Prop.1985/86: 100 anslag. Det synes lämpligt att i della sammanhang fördel berördaändamå- Bil 10 let ta upp ett preliminärt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Stöd lill tidningar på andra språk än svenska /87 beräkna ett förslagsanslag av . Stöd till radio- och kassettidningar 1984/85 Utgift 7345991 Reservation 15205 102 1985/86 Anslag 12903000 1986/87 Förslag 12903000 Från anslaget utgår stöd enligtförordningen (1982:669) om stöd till radio- och kassettidningar (omtryckt 1985:387). Frågor om stöd prövas av taltidningskommittén (U 1982:05) i enlighet mednämnda förordning och förordningen (KRFS 1982:9) med instruktion förtaltidningskommittén (ändrad KRFS 1983: 16 och 42 samt 1985: I). Kommittén skall också handläggaärenden om fördelning av moltagarutruslningar för radiotidningar enligt sammaförordningar. Kommitlén har vidare i uppdrag atlbedriva det ytteriigare utrednings-och ulvecklingsarbele rörande slöd lillradio- och kassettidningar som erfordras i enlighel med vad som har anförts ipropositionen (1984/85:138) om radio- och kassettidningar. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Förvaltningskostnader 792000 + 38000 of. Bidrag tillutgivnings-verksamhet m. m, 12 111000 +729000 of. 12903000 +767000' of. ' Kommittén föreslår att ökningen finansieras med medelfrän behållningen under anslaget. Pris- ochlöneomräkning av förvaltningskostnader . /85 har sju tidningsförelag beviljats sammanlagl . förutgivning av kassettidning. har beviljats för ett försöksprojekt medöverföring av datorlagrad tidningstext från två storstadstidningar lill synskadadeenligt den s. k. RAPS/RATS-meto-den. Flertalet nu utgivande tidningsföretag med utgivning sexdagar förutsätts under /86 övergå till utgivning av radiotidning efter omförhandlingar av träffade uppgörelser. För budgelårel 1986/87 502 beräknas 14 - J6 lidningsförelag ge ut radio- ellerkassettidning. 1985/86: 100 gången på moltagarutruslningar förradioUdningar kan bli avgörande för Bil 10 utgivningens omfaitning.Kommittén beräknar en ökning av bidragsbehovet med . För service av motlagamtmstning inom den för budgetåret1986/87 planerade radiotidningsutgivningen beräknar kommiltén ell ytterligaremedelsbehov av . För bidrag utgivningsverksamhet m. m. beräknarkommitlén för /87 således ett medelsbehov av ytterligaresammanlagt . Medelsökningen kan finansieras över behållningen underanslaget. För finansiering av en serie om I000 mottagarutrustningar för radiolid-ningar för synskadade har totalt 3 milj.kr. anvisats över del under femte huvudtiteln uppförda anslaget G 7. Kostnaderför viss verksamhel för synskadade och döva. Kommittén har vid uppföljning avtidigare kostnadsberäkningar funnit att totalkostnaden för nämnda utrustningarenligt nu gällande leveransavlal kan vänlas uppgå till etl belopp som med ca600000 kr. överstiger redan anvisade medel. Kommittén anmäler sin avsikt allbestrida angivna merkostnader med medel från behållningen under förevarandeanslag. Enligt gällande avtal har dessulomkommitlén möjligheter alt med oförändrade prisvillkor inköpa ytteriigare 250utrustningar. Behovel av ulrustningar för den planerade verksamheten underinnevarande budgetår kan komma alt överstiga 1000 apparater. Kommittén finnerdel därför angeläget all utnyttja möjligheten till ytterligare beställningar. Kommitlén beräknar koslnaderna förinköp av ytterligare 250 utrustningar till , inkl. mervärdeskatt ochhanteringskostnader. Kommittén avser att bestrida även dessa tillkommandekoslnader med medel från behållningen under förevarande anslag, förutsatt allregeringen inte har någol all erinra mot etl sådant förfarande. Slödel till radio- och kassettidningar har funnits sedanår 1982. Till följd av vissa inledande svårigheter att få i gång enutgivningsverksamhel i önskad omfatlning har en betydande behållning byggts uppunder anslaget. Vid utgången av /85 uppgick behållningen lillell högre belopp än den ingående medelsanvisningen. Med hänsyn härtill biträder jagkommitténs förslag om utnyttjande av medel för bidrag lill utgivningsverksamhetm.m. från behållningen under anslaget. Anslaget bör således föras upp medoförändrat belopp. I övrigt fär jag anföra följande.Den reguljära utgivningen av talulgåvor av dagstidningar har avsett kassettidningar. Jag anser alt det är av stor vikt alt kommittén kan starta och noggrant pröva även utgivning av radiotidningar i jämförlig omfatlning. Det är enligt min mening en förutsätt ning för alt kommiltén skall kunna genomföra sitt uppdrag i enlighet med de riktlinjer som slagits fast av . Det är därför angeläget atl kommittén har tillgång lill ett tillräckligt antal mottagarutrustningar för 503 Förriksdagens kännedom vill jag därför nämna att jag inte har någon Prop.1985/86: 100 erinran mol kommilléns uttalade avsikt atl under innevarandebudgelår Bil 10 använda tolall I . av den inneslående behållningenför inköp av moltagamtmstningar för radiotidningar. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört och lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att lill Stöd tiU radio- och kassettidningar /87 anvisa etl reservationsanslag av . 1985/86:100 Bil 10 1984/85Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget utgår stöd tillutgivning av litteratur enligt förordningen (1978:490) om statligtlitteraturstöd (ändrad senast 1985:527). De ändamål som får stöd under anslagetframgår av följande sammanslällning. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 turråd, skol- draganden + 2 505 000 Stiftelsen för utgivning av En bok för alla saml läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom föreslår förutgivningsslödel en prisomräkning med hänsyn lill kostnadsutvecklingeninom den grafiska industrin. förordar en prisomräkning med7% för utgivningen av lålUästa böcker. För verksamheten med En bok för allaföreslår en prisomräkning och en besparing enligthuvudalternativet för /87. Kulturrådetföreslår för utgivningsslödel utöver prisomräkning en medelsökning med 150000kr. för barn- och ungdomsserier, lOOOOO kr. för litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk samt lOOOOO kr. för verksamheten inom föreningen i (+ . Slödel lillbarn- och ungdomsserier bör få en särskild punkl i förordningen (1978: 490) omstatligt litteraturstöd . För ändamåletarvoden m.m. för fördelning av utgivningsslödel bör avsättas högst . Skolöverstyrelsenföreslår utöver prisomräkning en medelsökning med . för alt förslärkaoch vidga utgivningen av lättläst litteratur (LL-böcker). Medlen skallanvändas till en ökad satsning på försök med förmedling av LL-böcker, tillfortsalt utvecklingsarbete med bilden i , till försök med att utvecklaLL-lalboken i kombinalion med bild och text samt till en utgivning avytterligare 23 titlar åriigen (+ . Stiftelsen begär ökademedel för sin verksamhel Prop. 1985/86: 100 (+ ). Kulturrådetförordar att verksamheten utöver prisom- Bil 10 räkning tillförs 62000 kr.som återtagande av besparing enligt huvudförslaget. m. innevarande budgelår beslutar självt om fördelningen avanslagsmedlen på olika stödkategorier inom det statliga utgivningsstödet.Kulturrådet har även möjlighet att pröva nya medelsbehov och tillgodose deminom ramen för anslaget. Mot denna bakgrund är jag inle beredd att förorda enförstärkning av medlen för enskilda slödkaiegorier. Tecknade serier för barn och ungdom ingår istödkalegorin barn- och ungdomslitteratur. Särskilda medel till barn- ochungdomsserier har dock utgått sedan budgelårel 1979/80. Verksamheten handläggsinom av en särskild arbetsgrupp. Mot denna bakgrund anserjag atttecknade serier för barn och ungdom bör ses som en egen stödkalegori. Jag avseralt senare återkomma till regeringen i denna fråga. Kostnader i samband med bidragsfördelningen förarvoden m.m. bör liksom tidigare kunna belasta detta anslag. I likhet medlidigare år bör det ankomma på regeringen att efter förslag från kulturrådetange ett högsta belopp för delta ändamål. För informaUon vill jag upplysa om alldel förhållandevis stora beloppet reserverade medel under anslaget till slörstadelen hänför sig till förhandsstöd inom utgivningsslödel, dvs. medel som redanbeviljats för planerad utgivning men som inle betalas ut förrän resp. bok gesut. Utgivningen av lättläst litteratur, särskilt skapadeller bearbetad för alt passa människor med läshandikapp, är av stor betydelseför atl nå kulturellt eftersatta grupper. Även om böckerna är anpassade lillföreträdesvis psykiski utvecklingsstörda har de visal sig vara hjälp för enmyckel slörre grupp av människor med begränsad läsförståelse. För innevarandebudgelår disponeras , vilket innebär en uppräkning av anslagspostenmed . jämfört med budgetåret . Det ökade statsbidragetbör, i enlighet med vad jag anförde i prop. 1984/85:141 om litteratur ochfolkbibliotek (s. 47), användas för alt finansiera t. ex. gemensammamarknadsföringsåtgärder. Distribution och lagerhållning bör ägnas särskilduppmärksamhet vid fördelningen av stödet. För att möjliggöra en ytterligare förstärkning avde anförda insatserna föreslår jag alt anslagsposten ulöver prisomräkningtillförs . Del bör därvid vara möjligt att tillgodoseskolöverstyrelsens samtliga förslag. Denna ålgärd har möjliggjorts genom ensärskild handikappram om 75 milj. kr. De ekonomiska förutsättningarna för dennareform har åstadkommits genom omprioriteringar inom statsbudgeten. Jag vill i detta sammanhang även nämna att detefler bemyn digande (prop. 1984/85: 141, KrU 21, rskr 392) slöts eU avtal mellan staten och Stiftelsen rörande den fortsatta utgivningen av En bok för alla . Avtalet gäller den 30 juni 1989. I övrigt räknarjag under detla anslag endast med visskompensation till Prop. 1985/86: 100 följd av koslnadsstegringar (). Med hänvisning till vad jag nu haranfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl till Litteraturstöd /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85 Utgift -' 1985/86 Anslag 1000 1986/87 Förslag 1000 ' Anslaget Kreditgarantier till föriag och bokhandel