prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Genom atl ställa svensk teknik, som ärenergisnål och miljövånlig, lill förfogande bidrar fill såväl enförbättrad energiförsörjning som en förbättrad miljö. Industridepartementet m. m. B-°V' ' 1984/85 Utgift 38360000 1985/86 Anslag 36645000 1986/87 Förslag 37874000 Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 36645 (31579) -1-1229 (- 990) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Anslaget har beräknats medutgångspunkl i ett ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgiftema med2%. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Industridepartementet för budgetåret1986/87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna för en tjänstsom industriråd/indu-slriattaché vid delegation hos i . /induslriatlachén har till huvudsakliguppgift atl följa arbetet inom i industri- och energipolitiska frågorsaml alt vara industridepartementets kontaktman gentemot : s sekretariat. Anslagetbör uppgå liU . för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Industriråd/industriattaché för budgetåret1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . Utredningar m. m. Prop. 1984/85Utgift 23 344309 Reservation 6693 530 1985/86Anslag 15 800000 1986/87Förslag 19500000 Frånanslaget bestrids kostnaderna för följande verksamheter: - vissa råd och delegationer m.m., - den egentligakommittéverksamheten, - särskilda utredningar, dvs.sådana utredningar i departementels verksamhet som medför behov att anlitakonsuUer, revisionsbyråer eller annan expertis. Med hänsyn liU den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten m. m. bör anslaget uppgå till 19,5 milj. kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslår all fill Utredningar m.m. för /87anvisa etl reservalionsanslag av . 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Anslagetbör för nästa budgetår vara oförändrat. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl lill Extra utgifter för /87anvisa etl reservalionsanslag av . Bidrag till för industriell utveckling 1986/87Förslag 5 300000 bidrag till FN: s organ för industriellutveckling (UNIDO) skall fr. o. m. /87 belasta industridepartemenlets huvudtitel. Bi draget beräknas till 0,66miljoner USD, molsvarande ca 5,3 milj. kr. Bidra get har tidigare belastat tredje huvudfilelns littera B. Bidrag tiU vissa inter nationeUa organisationer. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . 1985/86: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiU för industriellutveckling för /87 anvisa ett förslagsanslag av 5300000kr. B.Industri m. m. Prop. Verksamheten vid statens industriverk () är sedan den I juli 1983central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri och hantverk samtför del regionälpolitiska stödet till näringslivet. kan även laupp frågor som inle direkt hänför sig till nämnda näringar men ändå är avbelydelse för dessa från industri- och regionaipolitisk synpunkt. utövar statenshuvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfonden i vaije län och svararför service lill fonderna i frågor med anknytning lill statens näringspolitik. Huvuduppgifterna för industriverketär dels atl främja industrins omvandling och lillvåxl genomutredningsverksamhet, industripolitiskt stöd och företagsulvecklande insalserdels all bidra till en balanserad regional utveckling genom regionalpolitisktfinansiellt företagsstöd och särskilda insatser i anslulning härtill. handlägger dessulomvissa ärenden om investeringsfonder m. m. Vidare skall verket svara förmedelsförvaltning och personaladministration samt lämna det biträde i övriglsom behövs för verksamheten vid ochsprängämnesinspeklionen. Inom energiområdet svararindustriverket, som sekloransvarig myndighet för industrins energianvändning,bl.a. för utredningar rörande industrins energianvändning saml rådgivning tillsmå och medelstora företag i frågor rörande energihushållning. Verkel får utföra uppdrag förannan. För uppdrag ål annan än regeringen skall ersättning tas ut. Vid avgörandet av ärenden somgäller statligt stöd lill enskilda förelag skall industriverket beakta Sverigesinternationella förpliktelser. leds av en styrelse.Chef för industriverket är generaldirektören. Inom verkel finns fem enheler:en för utredningsverksamhet, en för industriell omvandling och tillväxt, en förregional utveckling och finansiellt slöd, en för småföretagsutveckling och enför administration. Inom verket finns också ett planerings- ochinformationssekretariat. En regionaipolitisk nämnd är knuten lill verkel. Verksamheten vid industriverket ärindelad i huvudprogrammen Utredningsverksamhet, Industriell omvandling ochtillväxt. Regional utveckling och Småföretagsutveckling. för vissa anslag vid statens industriverk För atl underlätta verksamhetsplaneringen vidindustriverket för treårs perioden /85-1986/87 har en ram faslslållls för vissa anslag för verk samheten . Av ramen återstår för /87 228 milj. kr. utöver de medel som inte har disponerats under budgeiåren 1984/85 och 1985/86 (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379) och omfattar följande anslag: 57 -B 1. : Förvaltningskostnader Prop. -B 2. : Utredningsverksamhet Bil. Branschfrämjande åtgärder - B 12.Småföretagsutveckling. Jag kommer vid min anmälan avanslagen B II.Branschfrämjandeåtgärder och B 12. Småföretagsutveckling atl föreslå en minskning av anslagen.Detla kommer atl innebära en nedskärning av ramen för /87 med16 milj. kr. från 228 milj. kr. lill 212 milj. kr. Den närmare fördelningen avrambeloppel för /87 på de olika anslagen framgår av följandetabell. Fördelningen av ramen på berörda anslag Anslag Förslag 1986/87 (1 000-lal kr.) : Förvaltningskostnader 47 587 : Utredningsverksamhet 4 500 1984/85 Utgift 46402988 1985/86 Anslag 46040000 1986/87 Förslag 47587000 Anslaget fördelas fr. o. /85 på fyra program, nämligen Utredningsverksamhet, Industriellomvandling och tillväxt. Regional utveckling samt Småföretagsutveckling. Iföljande tabell anges för information en uppskattning av hurförvaltningskostnaderna kan komma all fördelas mellan de olika programmen förbudgelårel 1986/87: Huvudprogram Förslag 1986/87 (1 000-lal kr.) Industriellomvandling och tillväxt 15704 Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen. Beräknad ändring 1986/87 1985/86:100 Bil. (därav lönekostnader) (-1-1388000) (-1-1 194000) Medel som tillförsanslaget från anslaget E4. Utbildning och rådgivning m. m. för att sparaenergi föreslår i sin anslagsframslällning bl. a. följande: Pris- och löneomräkning -f2500000 kr. fick hösten 1983ansvaret för drtflen och ulvecklingen av länsplaneringens prognos- och informationssystem(UMDAC-syste-met). Verket beräknar en ökning av medelsbehovet för budgetåret1986/87 med . Ökningen hänförs till underhåll och utveckling avsystemet. Regeringen beslutade i juni1985 atl ett ADB-system för stödformer inom statens industriverks ansvarsområdeskall införas. beräknar kostnaderna för systemutformningen liU . för /87. Driftstarten beräknas ske den 1 november1986. Förstatens industriverk bör medel beräknas med utgångspunkt i en real minskning avutgifterna om med fördelningen för nästa budgetår och 3,5 %åren därefter. Chefenför industridepartementet kommer vid etl senare tillfälle, då en säkrarekostnadsberäkning föreligger, att behandla frågan belräffande medel lill delav regeringen beslutade ADB-systemet för stödformer inom statens industriverksansvarsområde. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl till Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /87 anvisa ett förslagsanslag av47587000 kr. : Utredningsverksamhet P; ''- '00 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bestrids kostnader för experter ochlillfällig personal, reseersättningar saml övriga koslnader som hänger sammanmed utredningsverksamheten inom statens industriverks arbetsområde. Utredningsanslaget ingår under /87 iden föreslagna ramen på 212 milj. kr. för vissa av industriverkets anslag. 1983/84: 135 om industriell tillväxt och förnyelsebeskrivs den allmänna inriktningen av utredningsverksamheten vid statensindustriverk. Utredningsverksamheten bedrivs bl.a. enligt deriktlinjer som regeringen fastställer i en årlig ulredningsplan.Ulredningsplanen, som utformas efter förslag från industriverket, bör inlebinda samlliga verkels utredningsresurser ulan göra del möjligl att vissautredningsbehov som uppkommer kan lillgodoses. För innevarande budgelår gäller riktlinjer enligtregeringsbeslut . Utredningsplanen omfattar bl. a. en gruppprojeki som syftar fill att bygga upp och vidmakthålla baskunskap omindustriutvecklingen såsom bransch- och storföretagsbevakning, SindData,analysinstmment och viss internationell bevakning. Vidare omfattarutredningsplanen projeki som behandlar olika aspekter av industrinsfunktionssätt med syfte att analysera och bedöma viktiga förändringar inomindustrin saml att ge underlag för den fortsatta industripolitiken. De projekisom skall bedrivas inom detta område under /86 berörbyggmaterialindustrin, sågverksindustrin, induslrinära fiänsler,verkstadsindustrin, riskkapital-frågor samtinternafionaliseringsmönsler/slrategier. Slutligen omfattar utredningsplanenprojekt, vilka syftar lill atl bedöma effekter och erfarenheter av den fördaindustri- och regionalpolitiken såsom teknikspridning, industri- ochregionalpolitiskt stöd, lokal näringspolitik och statlig reglering. har under innevarande budgelår ävenfått i uppdrag all bl. a. genom företagsstudier utreda effekter av offentUgreglering. skall till regeringen lämna underlagfiU en ulredningsplan för /87 senasi . Industriverketföreslår en uppräkning av anslaget till . förbudgeiäret1986/87, dvs. en ökning med . Medhänsyn lill ramen för treårsperioden finns inte utrymme för någon Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp för 60 budgetåret1986/87. Jaghemställer all regeringen föreslår att till : Utredningsverksamhetför /87 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil. 1984/85 Ulgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Sprängämnesinspekfionen är sedan den I juli 1981cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör explosiva och brandfariigavaror. Inspektionen skall såväl meddela föreskrifter och anvisningarbeträffande sådana varor som utöva tillsyn och handlägga därmed sammanhängandeärenden. Det övergripande syftet med inspektionensverksamhel är alt förebygga all personer och egendom kommer lill skada vidtUlverkning, förvaring och annan hantering av explosiva och brandfariiga varor. Sprängämnesinspeklionen leds av en styrelse. Chefför inspektionen är sprängämnesinspeklören. Inspektionen är organiserad på fyrasektioner: - en sektion för föreskrifter m.m., på vilken sektion även administrativa ärenden handläggs, - en sektion för civila ärendenrörande explosiva varor och brandfarliga gaser, - en sektion för civila ärendenrörande brandfarliga välskor och - en sektion för militäraärenden. skall svara försprängämnesinspeklionens medelsförvaltning och personaladministration samtlämna inspektionen det biträde i övrigl som behövs för dess verksamhel. Inspektionensverksamhel är avgiftsfinansierad. Avgift tas ul av den som tillverkar ellerimporterar explosiv eller brandfarlig vara (mängdavgift) eller i vissa fall avden som projekterar eller uppför anläggning för explosiv eller brandfarlig vara(projektavgift). Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-F 424 000) (-f-227 000) Tillsynsverksamhet m. m. 1985/86: 100 Sprängämnesinspekfionenhar anförtrotts viktiga uppgifter. Omfattningen av hanteringen av explosiva ochbrandfarliga varor är slor. Del är enligt inspektionen lillräckligl all erinraom marknaden för bensin och eldningsoljor och om försvarels hantering omsprängämnen, drivmedel m. m. Del är därför ell angelägel samhällsintresse altinspektionen ges sådana resurser för fortsatta insatser, alt riskerna förolyckor med person- och sakskador som följd kan minska vid hanteringen avsådana varor som del här gäller. Pris- och löneomräkning saml förändringar pågrund av statsmakternas beslut m. m. uppgår enligt inspektionen till . I enlighet med regeringensbesparingsdirektiv redovisar inspektionen en minskning av utgifterna med 90000kr. under /87. Inspektionen befarar atl del gynnsamma lägelbeträffande olyckor med explosiva och brandfarliga varor kan försämras ominspektionens resurser minskar. Konsekvenserna av att genomförabesparingsalternati-vel både i etl kortare och i ell längre lidsperspektiv -är därför oacceptabla med hänsyn till de många människor som i sitt yrke dagligenmåste hantera brandfarliga och explosiva varor och därmed utsätta sig förrisken all komma till skada. Mol denna bakgrund hemställer inspektionen allförslaget inle skall genomföras. För atl inom rimlig lid kunnagenomföra en angelägen och nödvändig översyn av gällande bestämmelser förexplosiva och brandfarliga varor anser inspektionen atl det är nödvändigt altmedel anvisas för att återbesätta en vakanlsall tjänst som handläggare vidsektionen för föreskrifter m. m. (-f . För att inspektionen skallkunna genomföra en tillsynsverksamhet på fältet som svarar mol de personellaresurserna krävs en ökning av expensmedlen (-t-86000 kr. Förnästa budgelår bör medel för sprängämnesinspektionens verksamhet beräknas medutgångspunkt i etl reducerat treårigt huvudförslag om . För all genomföra översynen av gällandebestämmelser för hantering av explosiva och brandfarliga varor har chefen förindustridepartementet fått regeringens bemyndigande alltillkalla en särskild utredare. Med utgångspunkt i sprängämnesinspektionenspromemoria Brandskapande varor och de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingenav denna rapport, skall utredaren i anslutning lill översynsarbetet ävenutarbeta regler för hanteringen av sådana ämnen som utvecklar gas vid kontaktmed vatten och sådana oxiderande eller självanländande ämnen som kan medförabrand- eller explosionsrisk. Resultatet av utredarens arbete kommer attredovisas . Tjänsten som sprängämnesinspektör och chef försprängämnesinspektionen har f.n. beteckningen e. Detta innebär alt tjänstentUlsätts med v. I likhel med vad som gäller för de flesta övriga verks- chefstjänster vid centralaämbetsverk bör äveii tjänslen som sprängämnes- Prop. 1985/86: 100 inspektöroch chef för sprängämnesinspektionen vara en ordinarie tjänst Bil. 14 somtillsätts med förordnande för bestämd tid, dvs. med beteckningen p. Regeringenbör inhämta bemyndigande atl inrätta en sådan Ijänsl i utbyte motden befintliga tjänslen som sprängämnesinspeklör. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jagkostnaderna för sprängämnesinspeklionens verksamhel lill . Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. all bemyndiga regeringen sprängämnesinspeklionen i utbyte mol den befintliga tjänslen somsprängämnesinspektör inrätta en ordinarie tjänsi med beleckningen p, 2. all lillSprängämnesinspektionen för /87 anvisa etl förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling 1984/85Ulgift 18000000 Reservation 1985/86Anslag 16000000 1986/87Förslag 12000000 Från anslagei betalas bidrag till SIFU), som bedriver fortbildning inom främstlekniska och ekonomiska ämnen. Genom SIFU:s verksamhel sprids praktisk kunskaptill mellan 22000 och 25000 förelagsledare och andra personer i bl. a. små ochmedelstora företag . Huvuddelen av SIFU:s administration och visskursverksamhet är förlagd fiU . En belydande del av kurserna bedrivs dockpå andra platser i landel, främsl i dit även helaelektronikavdelningen är förlagd. I båda Orterna hyr SIFU lokaler i fastighetersom förvallas av byggnadsslyrelsen. SIFU har rationaliserat sinverksamhet. Antalet anstäUda har minskat . Genom fortlöpande kostnadsminskningar, en successiv ökning avantalet kursdeltagare - speciellt från större organisationer - och enmarknadsanpassning av kursavgifterna har SIFU successivt höjt sinsjälvfinansieringsgrad. SIFUföreslår i sin anslagsframställning dels all etl stiftelsekapital tillförs SIFU genom all fastigheten i förs över i sfiftelsens ägo, dels att bidrag lämnas lill verksamheten under /87 med totalt 23,5 milj. kr. Bidraget avses läcka koslnader som hänger samman med stiftel sens speciella näringspolitiska uppgifter (7 milj. ), den dubbla lokalise- 63 ringen lill ochBorås m. m. samt kostnader för två Prop. 1985/86: 100 uivecklingsprojekl (4,5milj. SIFU har i olika sammanhang pekat på Bil. de negativa verkningarnaav den höga hyran för Boråslokalerna, vilken enligt stiftelsen klartöverstiger marknadsnivån för likvärdiga lokaler i Boråsregionen.Vidare framhåller SIFU vikten av all stiftelsen även i framtiden kan disponeraöver Ijänstebrevsrälten för atl kunna fullgöra sin näringspolitiskainformalionsuppgifl gentemot de små företagen. () lämnade en rapport över sin granskning av SIFU. RRVtar upp frågor om bl.a. SlFU:s verksamhetsinriktning, organisation ochekonomi. Rapporten remissbehandlas f. n. Chefen förindustridepartementet avser alt vid etl senare tillfälle lämna en redogörelseför rapporten och utfallet av remissbehandlingen. Detär enligt min mening positivi all SIFU har kunnat rationalisera sin verksamheloch visa ett ekonomiskl överskott av verksamheten för det senasteverksamhetsåret. Det år dock för tidigt att redan inför /87besluta om eventuella slörre förändringar i SIFU:s organisaiion och verksamhet.RRV:s rapport och remissvaren på rapporten bör kompletteras med annatbeslutsunderlag rörande företagens utbildningsbehov, de regionalautvecklingsfondernas utbildningsverksamhet m. m. Jag är inle heller beredd attnu ta ställning till SIFU:s begäran all erhålla Stockholms-fastigheten somstiftelsekapUal. SIFU har lokaler i i en fastighet somförvaltas av . Hyresnivån i statliga lokaler skall om möjligtbestämmas efter marknadsmässiga villkor, men hänsyn tas också till resp. faslighelsinvesteringskostnad. Hyran i i ligger - bl. a. beroendepå de speciallokaler som SIFU förfogar över - f. n. över den genomsnittligahyresnivån i och motsvarar en belydande del av SIFU:s faslakoslnader. SIFU bör enligt min mening få förhandla om sill lokalbehov och hyranmed och andra tänkbara hyresvärdar i . Jag räknar medatt detta bör kunna leda lill lägre hyreskostnader för SIFU och därmed mindrebehov av statsbidrag . Jag har i denna fråga samrått med chefen förfinansdepartementet. Med hänsyn lill bl.a. SIFU:s möjligheter atl minskasina koslnader för lokaler m. m. förordar jag atl anslaget lUl SIFU beräknastill 12 milj. kr. för /87. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Bidrag tUl Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 4528000 4713000 5 886000 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Prop.1985/86:100 Bil. , som inrättades den Ijuli 1981, skall ta initiativ lill, planera, samordna och göra insalser för altfrämja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inle ankommer på annan statligmyndighet. Nämnden skall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd tillhemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden består av högst nio ledamöter. är förste hemslöjdskonsulenten. skall svara förnämndens medelsförvaltning och personaladministration samt lämna nämnden detbiträde i övrigl som behövs för dess verksamhel. Beräknad ändring 1986/87 - 3 377 000 - 180000 -1- 875000 -t- 16000 -t 900000 -1- 954000 -t- 155000 -1- 23000 -(-5307000 H-l 173000 Pris- och löneomräkning saml förändringar pågrund av statsmakternas beslut m. m. uppgår enligt nämnden lill . I enlighet med regeringensbesparingsdirektiv redovisar nämnden en minskning av utgifterna med 81 000 kr.under /87. Med den länsvisa uppbyggnaden avkonsulentverksamheten och med nämndens minimala administration är någrarationaliseringar omöjliga atl föreslå. Neddragningen av nämndens bidragsanslagskulle enligt nämnden medföra beslående och oreparabla skador på vitala delarav hemslöjden. Besparingen bör därför inte genomföras. För att göra del möjligl altbygga ul konsulenlverksamhelen i enlighel med beslut från 1981föreslår nämnden att medel ställs lill nämndens förfogande förprojektanställningar av en konsulent per län saml en sameslöjdskonsulent underen treårsperiod (-. För att samordna konsulenternasarbete och ge tillfälle lill erfarenhels-och informationsutbyte begär nämndenmedel för en årlig konferens för konsulenterna (-h50000 kr. Det ökade antalet slöjdare ochdel ökade behovel av service, stöd och rådgivning till såväl gamla som nyaslöjdföreningar, innebär att Svenska 5 1985/86. måste intensifiera sin verksamhet. 1985/86: 100 Nämndenföreslår en uppräkning av bidraget till förbundet med 825 000 Bil. Kraftfulla punktinsatser måslegöras för all på olika sätt utveckla slöjden. Råvaruförsöijningen ochsysselsättning i glesbygd är exempel på speciellt vikliga insatsområden. Delökade medelsbehovet beräknar nämnden till . För att minska den kraftigtökade arbetsbelastningen på nämndens kansli och för atl möjliggöra en bättrekontakt med slöjdare och slöjdverksamhet ute i landel, begär nämnden enuppräkning av medlen för nämndens egen verksamhet med . Förnäsla budgelår bör medel för främjande av hemslöjden beräknas med utgångspunkti en real minskning av utgifterna om med fördelningen 1,66%vartdera året i enlighet med den princip som tillämpas generellt i åretsbudgetförslag. Den föreslagna ulbyggnaden av konsulenlverksamhelenbör f. n. inte genomföras. Under anslagsposten Övrig verksamhel har medelberäknats för alt nämnden skall kunna intensifiera sina insatser för att påolika sätt utveckla hemslöjdsverksamhelen. Dessa medel har genomomprioriteringar från annan verksamhet kunnat tilUöras hemslöjdsverksamheten. har i beslut (mot. 1984/85:1395, JoU 36,rskr 404) ansett det önskvärt att regeringen låter utreda vad som behövs förall linodlingen skall återupptas i industriell skala i vårt land. För attuireda denna fråga har chefen för industridepartementet tillkallat en utredare.Resultatet av utredarens arbete kommer att redovisas . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Främjande av hemslöjden för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit 1984/85Ulgift 865996911 1985/86Anslag 860000000 1986/87Förslag 570000000 Medel för atl täcka statens koslnader för destaissiödda exportkredi terna anvisas över tre anslag, nämligen B 6. Kostnader för staissiödda exportkrediter genom AB , B 7. Kostnader för stats- 66 stödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m.m. samt B 8. 1985/86: 100 Ersätlning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning lill . Från anslaget B 6. bestrids utgifter förkostnadstäckning till AB () för skillnad mellan ut- ochupplåningsi-ähtor saml för kursföriust inom ramen för systemet med staissiöddaexportkrediter som SEK lämnar enligt beslul (1977/78:155 bU.3, NU 73, rskr 379 och prop. 1978/79:49, NU 17, rskr 115) saml (prop.1980/81:130, NU 58, rskr426). Systemet innebäratt SEK hargivUs möjlighet atlfinansiera exportkrediter till råntor som ligger under upplåningskostnaderna.SEK kan redan på offertsladiel lämna en utfästelse om slatsslödd kredit. Etlförelag kan därigenom redan i samband med offert-givningen erbjuda fast räntaför finansieringen av en exportaffär. Staten läcker skillnaden mellanutlåningsränla och upplåningskostnad samt den kursföriust som kan uppkomma vidul- och upplåningen. Reglerna för kreditgivningen återfinns iförordningen (1981:665) om exportkredilfinansiering med stalligl slöd (ändradsenasi 1984:688). Enligt förordningen skall vUlkoren för krediterna stå iöverensstämmelse med de överenskommelser om rikthnjer för begränsning avstatligt stöd vid exportkreditgivning som har biträtt, främst den s.k. consensusöver-enskommelsen, saml med tillämpningen av överenskommelserna.För finansiering av fartygsexport gäller en särskild OECD-överenskommelse. Förall molverka en fortsatt expansion av de kraftiga subventionerna ligger sedannågra år de svenska räntorna för staissiödda krediter över de överenskomnaminimiräntorna. Till minimiränlorna läggs ell påslag på 0,i samtliga fallsamt ett extra påslag på 1,på krediter i svenska kronor. Del ankommer påregeringen alt besluta om dessa påslag.