prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Lagen om näringsförbud är avsedd att träda i kraft föreden nya äkten-skapsbalken. Jag delar lagrådets uppfattning att begreppet samboi första hand bör klarläggas inom ramen för det senare lagkomplexet. Jag instämmerockså i vad lagrådet har uttalat om vilka personer som enligt en lag omnäringsförbud bör anses som närstående i det hänseende som är i fråga.Lagtexten bör därför ändras på det sätt lagrådet har föreslagit. Därutöver böräven en mindre redaktionell jämkning göras, Liksom lagrådet anserjag att det kan vara lämpligt med enuttrycklig regel om att den tid under vilken elt tillfälligt näringsförbud hargällt skall beaktas vid tillämpning av 5 §, Jag delar lagrådets uppfattning att andra och iredjestyckena bör utgå, Som har utvecklats i lagrädsremissen bör tillsynen även ifortsättningen ligga på tillsynsmyndigheterna i konkurs. Jag delar dock lagrådets uppfatt ning att den föreslagna bestämmelsen inte har fått en alldeles adekvat utformning i det hänseende som lagrådet har berört, 207 Jag anseralt praktiska hänsyn talar för att man av lagtexten kan utläsa Prop. 1985/86:126 den koppling som fmns till tillsynsmyndigheterna i konkurs. Av lagtextenbör därför framgå att den kronofogdemyndighet som (enligt förordningen11919:7551 om tillsynsmyndighet i konkurs) har tillsynen över konkurser somhandläggs vid tingsrätten i den ort där den som är underkastad förbud är bosaltockså är tillsynsmyndighet i delta sammanhang. Genom en skrivning av sådaninnebörd blir det inte nödvändigt att. som lagrådet har föreslagit, i särskUdförfattning besluta om vUka kronofogdemyndigheter som skall varatillsynsmyndigheter. Jag ansluler mig till vad lagrådet har anfört om iredjestycket i den föreslagna paragrafen och föreslår därför atl delta utgår. Jag ansluter mig lill vad lagrådet har anfört om attdomstolen bör vara oförhindrad att, om åklagaren yrkar ett nytt förbud, istället förlänga det Jag ställer mig också bakom det redaktionella tillägg somlagrådet har föreslagit. Vad lagrådel har anfört om utformningen av 6, 8, 10, 19-22och 25 §§ kan jag ansluta mig till. Därutöver vill jag beträffande 18 § göra följandekommentar. Det kan te sig någol motsägelsefullt att å ena sidan somförutsättning för näringsförbud uppställa alt någon har systematiskt gjort sigskyldig till allvariiga oegentligheter och å den andra tillåta denne att underviss tid fortsätta alt vidta eljest förbjudna åtgärder, med de risker förfortsatt missbruk som är förknippade härmed, I lagrådsremissen har skälen tillatt en viss sådan frist ändå kan vara befogad utvecklats närmare. hardet dock betonats att prövningen av om en avvecklingsfrist skall medges ellerej skall bedömas utifrån ell restriktivt synsätt. Jag vill här tillägga atl jagmol den givna bakgrunden anser atl, i de fall dä domstolen finner atl en vissfrist för avveckling bör medges, det normala bör vara att den samtidigtföreskriver vilka ålgärder som vederbörande får vidta - eller inte vidla -under fristen. Likaså bör domstolen i allmänhet, om del inte finns skäl somtalar mol det, föreskriva alt han har alt fortlöpande hålla tillsynsmyndighetenunderrättad om sin verksamhet , Ulöver vad jag lidigare har föreslagit bör någraredaktionella jämkningar göras i 9, 12, 13 och 16-18 §§, Jag ansluter mig till lagrådets förslag rörande punkterna3 och 4, Vidare bör en mindre redaktionell ändring göras i punkt 4, Förslagettill lag om ändring i konkurslagen . Jag ansluler mig lill lagrådets förslag lill redaktionelljämkning av punkt 2. Den ändring som har föreslagits j kredilupplysningslagenhar inte föranlett någon erinran från lagrådets sida, 1 fräga om förslagen till ändringar i yrkestrafiklagen ochlagen om handel med drycker har lagrådet anfört atl det är angelägel att manhåller fast vid ett någorlunda nära och påtagligt samband mellan den verksamhetsökanden vill bedriva och det som läggs honom till last. Jag vill medanledning av detla påminna om atl syftet med den vidgade vandelsprövningen,såsom har utvecklats i remissen, är att vid tillståndsprövningen hänsyn skalltas lill även sådan brottslighet eller misskötsamhel som inte har betydelsefrån trafikpolitisk eller alkoholpolitisk synpunkt. Jag vill dock betona att endastsådana förhållanden får beaktas som har betydelse för bedömningen avvederbörandes lämplighet att driva näringsverksamhet. Lagrådet har vidare berört frågan om åtgärder för atlsåvitt möjligt garantera en enhetlig tillämpning av de nya beslämmelserna. Jagdelar givetvis uppfattningen atl det är viktigt att tillämpningen blirenhetlig. Jag vill därvid erinra om att det i remissprotokollet gjortsuttalanden till ledning för en enhetlig tillämpning. Det finns också anledningatt framhålla att den utökade vandelsprövning som jag nu föreslår är avsedd atläga rum pä försök föratt därefter utvärderas. Vidutvärderingen bör den nu berörda frågan givetvis beaktas särskilt. Lagrådet har ifrågasatt om inte tillämpningsområdet fördet föreslagna andra stycket i 40 § i lagen om handel med drycker bordebegränsas till frågor om tillstånd enligt 37 § första stycket I och 2, dvs.tillstånd lill servering av alkoholdrycker året runt eller under visstidsperiod. Frågor om tillstånd enligt 37 § första siycket 3, dvs, serveringvid enstaka tillfälle eller under enstaka tidsperiod, skulle dä inte omfattasav den utökade lämplighetsprövningen. Lagrådet har anfört att syftet med den avregeringen föreslagna lagändringen är all genomföra en utökad vandelsr prövningav näringsidkare inom restaurangbranschen och att serveringstillstånd enligt37 § första stycket 3 inte torde vara aktuella i det sammanhanget. Den gällande lydelsen av 40 S förutsätter i samtliga fallen prövning i alla de avseenden som anges i paragrafen. Av naturliga skäl bördock prövningen inte göras lika ingående vid tillfälliga lillslånd som vidstadigvarande. Det kan emellertid förekomma situationer där man vid prövningenför tillfälliga tillstånd inte bör bortse från sökandens lämplighet med hänsynlill skötsamhelen i bl, a, ekonomiska frågor. Jag är med hänsyn härtill inteberedd atl föreslå den begränsning som lagrådet har angett. Till vad som i lagrådsremissen har anförts i motiven tillden utökade ' vandelsprövningen i restaurang- och åkeribranscherna vill jag ytterligare 209 Denutökade vandelsprövningen har, som jag framhöll, syften som Prop. 1985/86:126 går Ulöver dem som tillgodoselts i den berörda lagstiftningen.Detta hindrar inte att den höjda ambitionsnivå som bör följa av den skärptalagregleringen får gynnsamma verkningar ocksä i de hänseenden som gällande lagavser atl reglera. Sädana missförhållanden som inte kan hänföras tillbegreppet ekonomisk brottslighet torde sålunda också kunna komma alt minska.Man får nämligen utgå från att sådana näringsidkare som missköter sinaskyldigheter beträffande skatter och avgifter till stor del hör till denkategori som inte heller iakttar andra regler som en näringsidkare har attfölja, häribiand sädana som avser skyldigheter gentemot anställda. Beträffandede uppdrag att dels utvärdera försöksverksamheten med utökad vandelsprövning,dels närmare studera den ekonomiska brottsligheten i vissa branscher, somenligt lagrädsremissen bör lämnas till BRÅ, vill jag ytterligare anföraföljande. Arbetetskall utföras på . Särskilt uppgiften att utvärderaförsöksverksamheten med utökad vandelsprövning blir beroende av att BRÅ snabbtkan få in uppgifter och iakttagelser om den ekonomiska brottslighetensomfattning. Det synes bl, a, därför angelägel med samarbete med berördafackliga organisationer också för utvärderingsuppdraget. Jag vill isammanhanget erinra om atl BRÅ innevarande budgetår har tillförts medel för attkunna anlita fyra kvalificerade forskare för sådana uppgifter som jag nu harberöri, 1de tidigare berörda frågorna om vandelsprövningen i transport- ochrestaurangbranscherna har jag samrått med cheferna för kommunikalions-ochsocialdepartementen. Somframgår av lagrädsremissen är avsikten att chefen för justitiedepartementetskall återkomma till regeringen beträffande BRÅ:s uppdrag. Detta bör ske närriksdagen har fattat beslul med anledning av detta lagstiftningsärende. Jaghar dock inhämtat att BRÅ redan har påbörjat förberedelserna för debranschstudier som förordas i lagrådsremissen. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta de av lagrådel granskadelagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Innehåll Prop, 1985/86: 126 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Propositionens lagförslag ..................................... .... 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 15 1 Inledning .................................................. 15 2 Den ekonomiska brottslighetensamt vidtagna åtgärder och pågående arbete mot denna .............................................................. 18 2.1 Den ekonomiska broltslighelen ...................... .. 18 2.2 Vidtagna åtgärder och pågåendearbete m, m.... 20 2.2.1 Resursförstärkningar ................................... 20 2.2.2 Lagstiftning .............................................. 2) 2.2.3 Pågående arbete m.m................................... 23 3 Regleringensinriktning ................................ 24 3.1 Allmänt om näringsfrihet ............................ 24 3.2 Näringsfrihet under ansvar ........................... .. 26 3.3 Vandelsprövning genomnäringsförbud eller genom näringstillstånd? 3.4 Ekonomiska garantier och utbildningskrav ..... .... 31 4 Näringsförbud ............................................ .. 33 4.1 Utvidgade förutsättningar förnäringsförbud .... 33 4.2 De närmare förutsättningarnaför näringsförbud 37 4.2.1 Allmänt om förutsättningarnaför näringsförbud 38 4.2.2 Grovt åsidosättande' av åligganden i näringsverksamhet som en särskild förutsättning förnäringsförbud .................... .. 40 4.2.3 Brott som en särskildförutsättning för förbud . 4.2.4 Underiåtelse atl belala skattm. m. som en alternativ förutsättning för förbud ................................................................ 50 4.2.5 Näringsförbud ikonkurssitualionen ................. 55 4.2.6 Att förbud är påkallat fränallmän synpunkt som en ytterligare särskild förutsättning för förbud ..................................................... 58 4.3 Personkretsen ........................................... .. 61 4.3.1 Enskild näringsidkare .................................. 61 4.3.2 Den som faktiskt utövarledningen av näringsverksamhet, m,m, 64 4.3.3 Vissa befattningshavare hos näringsidkaresom är juridisk person 69 4.4 Näringsförbudelsinnebörd ............................. .. 73 4.4.1 Förbud mot atl drivanäringsverksamhet............ .. 73 4.4.2 Förbud mot att faktiskt utövaledningen av näringsverksamhet m.m 76 4.4.3 Förbud mot att inneha vissabefattningar hos juridiska personer och aktiemajoriteten i aktiebolag ................................................ 78 4.4.4 Förbud mot all arbeta hosnärstående och i den tidigare rörelsen 82 4.4.5 Förbudslidens längd ...................................... 85 4.4.6 Avveckling ................................................. .. 86 4.4.7 Möjlighet att ge dispens frånnäringsförbudet för viss verksamhet, m.m 93 4.4.8 Upphävande av förbud ................................ 99 4.5.1 Ansvariga myndigheter och deträttsliga förfarandet 103 4.5.2 Tillfälligt näringsförbud ................................ 108 4.6 Tillsynenöver dem som meddelats näringsförbud 112 4,6,1Ansvariga myndigheter .............................. 112 9|j 4,6.2Tillsynens omfattning och inriktning ............... 115 Prop. 1985/86: 126 4.7 Samarbete mellan myndigheterm.m................. 119 4.8 Överträdelse av näringsförbud ...................... 122 4.9 Ikraftträdande m.m....................................... 124 5 Utökadvandelsprövning .......................... ,.,. 5.1 Principiella utgångspunkter............................. 127 5.2 Transportbranschen ................................... 128 5.2.1 Problem m. m............................................ ,, 128 5.2.2 Nuvarande ordning .................................... 129 5.2.3 Utökad vandelsprövning inomyrkeslrafikområdet 131 5.3 Restaurangbranschen................................... 134 5.3.1 Problem m.m................................................ 134 5.3.2 Nuvarande ordning ..................................... 136 5.3.3 Utökad vandelsprövning inomrestaurangbranschen 137 5.3.4 Vissa utbildningsfrågor m.m............................ 140 6 Forskning och utvärdering ........................... 142 7 Resursfrågor ............................................. 143 7.1 Inledning ............................................... ,, 143 ,,.,,., 143 7.3 Utökad vandelsprövning i vissabranscher ....... 146 8 Upprättade lagförslag ................................ 147 9 Specialmotivering ....................................... , 147 9.1 Förslagettill lag om näringsförbud ............. ,.. 147 9.1.1 Meddelande av förbud ............................... ,, 148 9.1.2 Verkan av förbud ....................................... 163 9.1.3 Förfarandet vid prövningen avfrågor om förbud 168 9.1.4 Upphävande av förbud................................... 173 9.1.5 Tid för avveckling av förbjudennäringsverksamhet m.m. ,., 176 9.1.6 Dispens från förbud....................................... 179 9.1.7 TiUsynen av meddelade förbud m.m.......... _ 183 9.1.8 Överträdelse av förbud m, m.......... ............. 185 9.1.9 Ikraftträdande .......................................... 186 9.2 Förslagellill lag om ändring i konkurslagen ....... 188 9.2.1 Bestämhielser som upphör ................ .... ,, 188 9.2.2 Kvarvarande regler omnäringsförbud .. ....... 188 9.2.3 Ikraftträdande ........................ ... ..... 188 10 Hemställan ............................... ..... . . 189 11 Beslut................................................. ,....., 189 Utdragur lagrådetsprotokoll , ,,,,, 190 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 204 Bilaga1 Sammanfattning av eko-kommissionens förslag om näringstillstånd Bilaga3 Sammanställning av remissyttrandena över eko-kommissionens förslag Bilaga4 Sammanfattning av näringsförbudskommitléns förslag Bilaga6 Sammanställning av remissyttrandena över näringsförbudskommitléns förslag Tryckeri, 1986 212 Bilagal Prop.1985/86:126 Sammanfattning av eko-kommissionens betänkande (SOU1984:8) Näringstillstånd Delstora flertalet näringsidkare är seriösa och följer lojall de spelreglersamhället ställt upp. Inslagen av misskötsamhel har dock under senare lid lagilsig sådana ullryck och nått sådan omfattning att man kan tala om elt samhällsproblem.En växande andel företagare ägnar sig åt ekonomisk brottslighet ochskatteundandragande. Ikommissionens uppdrag har enligt direktiven ingått att undersöka möjligheternaatl använda bl.a. "elableringskontroll" för all komma lill rätta medproblemen med ekonomisk brottslighet och skatteundandragande saml att läggafram förslag i detla hänseende. I direktiven används uttrycketetableringskonlroll som ett samlande begrepp för de krav som kan ställas påföretagare för att de skall ha rätt att driva näring. Hos de flesta människorför uttrycket elableringskontroll tankarna lill att samhället prövar behovetav förelag och reglerar antalet företag inom olika branscher, på olika orteretc. Del är för kommissionen främmande atl föreslå ålgärder som innebär atltillträdet till marknaden skall regleras på sådant säll. Kommissionen hardärför valt atl i stället samla de åtgärder som föreslås under den merneutrala benämningen näringstillstånd. Näringsfrihetenär huvudprincip i . Såvida inte annal stadgas i lag får rörelse startasfritt. På flera verksamhetsområden har emellertid av olika skäl lillsländspliktinförts. Kommissionen har kartlagt vilka krav som tillämpas inom olikabranscher och för olika yrken. En redogörelse härför lämnas i kapitel 2.Syftena med kraven varierar. I allmänhet har de dock tillkommit av andra skälän alt motverka ekonomisk brottslighet. Del kan vara fråga om alt skyddakonsumenternas liv, hälsa och säkerhet. Det är t, ex, grunden för de krav somställs på läkare och elinstallatörer. I en del fall kan skälet lill regleringvara alt stora ekonomiska intressen berörs. Del gäller i fräga om bank- ochförsäkringsrörelse. Krav pä nykterhet och ordning är skälen för de särskUdaregler som gäller för t. ex, alkoholservering. Kommissionenhar inhämtat upplysningar om förhållandena i vissa andra länder. I kapkel 4lämnas en redogörelse för detta. Inte i något land råder fullständignäringsfrihet. Vid en internationell jämförelse finner man all del slälls förhållandevislåga krav på förelagen i . Del är inte ovanligt alt del i andra länderställs krav på både slrafflöshel och yrkesskicklighet, något som är sällsynt iSverige. , och kan nämnas som exempel pä länder därsådana krav är vanliga. Även i etl land som har man mer av förhandskonlrollav företag än vi har i . 1 1985/86. Problemen Prop, 1985/86: 126 Om ekonomisk brottslighet och skatteundandragande brederul sig inom näringslivet, försvåras konkurrensförhållandena för denäringsidkare som driver sin verksamhet i enlighet med gällande regler. Deförelag som undandrar sig sina samhälleliga förpliktelser kan t, ex, hållalägre priser. Seriösa förelag får av ekonomiska skäl svårt att hävda sig motden illojala konkurrensen. Genom skatteundandragandet går stat och kommun misteom inkomster, vilket bl, a. kan innebära atl angelägna reformer inte kangenomföras i den utsträckning som planerats. Det är framför alll vissa branscher som är drabbade avekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Det har framkommit av tidigareoffentliga utredningar och utredningar inom skatteförvaltningen m.m. (se vidarekapilel 5). Myndigheternas erfarenheter, signaler från branschorganisationeroch fackliga organisationer ger också stöd för att problemen främst är knutnatill vissa branscher. I debatten framhålls ibland alt osunda företeelser inomnäringslivet bör motverkas genom selektivt verkande åtgärder, som bara riktarsig mot de misskölsamma. När det gäller ekonomisk brottslighet ochskatteundandragande tänker man då främst på ett utvidgat näringsförbud och eneffektiviserad skattekontroll. Näringsförbud är emellertid ett förhållandevisomständligt förfarande med domstolsprövning, SkuUe det användas för alt sanerahela branscher finge ett slort antal förbud utfärdas, vilket skulle bli enmycket tidsödande och krånglig procedur, I vissa branscher är verksamhetsförhållandenasådana all traditionell skattekontroll har svårt atl nå tillfredsslällanderesultat. Vissa näringsidkare är i det närmaste immuna mot skattemyndigheternaskontrollaktioner, Inga utmätningsbara tillgångar finns i rörelsen. Del krävsdärför även andra, förebyggande och mer generelll verkande älgärder för attkomma till rätta med problemen. Ett system för näringstillstånd Kommissionen har inte gått in för någol allmänt system förtillståndsplikt, omfattande hela näringslivet, utan begränsat åtgärderna tills, k, kritiska branscher. Näringsfriheten i sig står för sä väsentliga värdenalt större ingrepp än nödvändigt inte bör göras. Ett system omfattande allanäringsidkare skulle för övrigi bli alltför ohanteriigt rent administrativt. Kommissionen har vall att utforma ett system förnäringstillstånd som inriktar sig på atl sanera de branscher där problemen medekonomisk brottslighet och skatteundandragande är mest akuta. Kommissionen har övervägt olika former av tillständsplikt.Grovt räknat kan man skilja mellan behovsprövning, kompelensprövning, vandelsprövningoch ekonomisk prövning. När krav pä tillstånd diskuteras är det viktigt atl tai betaklande även vilka negativa effekter kraven kan få på bl.a.nyförelagandet, prissättningen och konkurrensen. Ett syslem som begränsarmarknadstillträdet kan på ett icke önskvärt sätl påverka branschensutveckling. Elt väl avvägt system för tillståndsplikt - med rimliga krav påföretagen - bör å andra sidan kunna ge positiva effekler genom alt detkan återställa konkurrensen och bidra till en sundare utveckling av Prop.1985/86: 126 branschen. Somredan framgått vill kommissionen inte föreslå behovsprövning av rörelser. Ävenom överetablering i vissa fall kan vara en av orsakerna till alt oseriösaaffärsmetoder används, bör det inte vara samhällets uppgift atl reglera antaletförelag på marknaden. Antalet företag bör i stället regleras genom en välfungerande konkurrens. Inteheller föreslår kommissionen krav på yrkesskicklighet för rätt lillnäringstillstånd. Höga krav på yrkesskicklighet kan stöta bort driftiga ochinitiativrika personer som dock saknar formell kompetens. Sådana krav kan ocksåleda till en högre prisnivå i branschen. Krav på yrkesskicklighet synes inteheller hell ändamålsenligt för att molverka ekonomisk brottslighet. Kommissionenhar i stället stannat för sädana former av tillståndsplikt, som mer direkt tarsikte på alt slävja missförhållanden i form av ekonomisk brottslighet ochskatteundandragande. Ekonomiska garanlier förskatter och avgifter Vandelsprövninganser kommissionen vara en form av kontroll som, utan all innebära någonlångtgående inskränkning i näringsfriheten, väl svarar mot ändamålet atlmolverka ekonomisk brottslighet och annat oseriöst företagande. Prövningenskall enligt förslaget innebära att de personer som under de närmast föregåendeåren begått grövre ekonomiska brott eller i större utsträckning underlåtit attbelala skatter och avgifter inte skall anses lämpliga alt driva rörelse. Enstaka,smärre förseelser skall självfallet inte inverka menligt för den sökande. Detär främst mer allvariiga brott, som lett till fängelse eller höga böler, somskall leda till att näringstillstånd vägras. När det gäller underlåtenhet attbetala skatter och avgifter är det stora eller upprepade reslföringar som skalluigöra ett hinder, Vandelsprövningsom utformas pä detla sätl kommer inte att innebära några egentliga olägenheterför de seriösa näringsidkarna. Prövningen bör i stället vara lill fördel fördessa genom att oseriösa personer motas bort. Oseriöstföretagande kan ha sin grund i ren okunnighet. Bristfälligakunskaper i bokföring och kalkylering och dålig kännedom om lagar och reglerkan leda till att företagaren redan från början hamnar på fel kurs. Problem medatt sköta företagel kan medföra att förelagaren kommer in på en oseriös väg somdel sedan blir svårt alt vika av från. Grundläggandeutbildning i förelagsskötsel bör därför kunna motverka ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Kommissionen föreslår att samhället skall ges möjlighet alt ställa sädana utbildningskrav på företa garna. Det kan vara en kortare kurs i skalleregler, bokföring, redovisning, 3 kalkylering m. m. Det är här fråga om krav på elementärakunskaper, inte Prop. 1985/86: 126 kvalificerad yrkesutbildning.Branschorganisationerna bör själva kunna svara för utbildningen. I åkeribranschen gäller , på försök, del kravetatt en blivande företagare skall genomgå en av branschorganisationen anordnadveckolång kurs i företagsfrågor. Faller denna försöksverksamhet väl ut bör denkunna tjäna som förebild för även andra branscher. Ett allvarligt problem är all somliga företagare underlåteratt betala in skatter och avgifter i laga ordning. I stället låter man dessabetalningar reslföras och växa liU allt större skulder. Att undanhållaskattemedel är etl lättvindigt sätl att skaffa sig krediter. I vissa fall kanren spekulation i kortsiktigt förelagande och snabba vinster vara orsaken tillatt skatter och avgkter inte betalas. När indrivningsförfarandel hunnit i kapphar företagel upphört eller också finns del inga tillgångar kvar att ta ianspråk. För alt komma lill rätta med dessa problem föreslårkommissionen att samhället i s. k. kritiska branscher skall kunna krävasäkerhel för framtida skatter och avgifter. Säkerheten skall beslå av enbelalningsutfästelse från bank, s.k. bankgaranli. Enligt förslagel skall detgaranterade beloppet vara . Beloppet föreslås vara delsamma för allaföretag.