prop · G90374 · 1985-12-31 00:00:00 — a. att jordbmket och livsmedelsproduktionen måste la hänsyn tillkravet på en god miljö och behovet av en långsiktig och planerad hushållningmed våra nalurtesurser. I regeringsdeklarationen anges målet alt användningenav bekämpningsmedel skall halveras inom jordbruket på en femårsperiod. Tillviss del bör detta mål kunna uppnås genom bl. a. ett effektivare utnyttjande avkänd teknik. Motbakgmnd härav är del viktigt att rådgivningen inom lanlbmket i ökadutsträckning kommer alt omfatta rådgivning om produktionsmetoder som innebär etlökat hänsynslagande fill miljöskydds- och naturvårdsaspekter. För dennakomplettering och anpassning av rådgivningen behövs ytterligare resurser vid lantbmksnämnderna,bl. a. i syfte att uppnå en intensifierad rådgivning inom områdena växtnäringoch växtskydd. väsentligtatt man inom rådgivningen noga följer och vidareförmedlar de Prop.1985/86:74 rön som erhålls inom forskningen. Delär av stor betydelse att genom sin konsulent-avdelningmedverkar till att lantbruksnämndernas rådgivning blir så effektiv och välunderbyggd som möjligt även beträffande miljöskydds- och naturvårdsfrågor. Delär också angelägel att det utifrån de forsknings- och försöksresultat somkommer fram utarbetas underiag för den miljöhänsyn som erfordras. Isyfte atl ytterligare främja utvecklingen av miljövänliga odlingsmetoder börrådgivning kunna erbjudas i s. k. alternativ odling. Föratl klara den förstärkning av rådgivningen på miljöområdet som jag nu harredovisat förordar jag alt lantbmksnämnderna tillförs 5 milj. kr. Dessakostnader bör täckas med medel som flyter in genom miljöavgiften påbekämpningsmedel och handelsgödsel. 5 Särskilda projekt på miljövårdens område Defrågor som chefen för jordbmksdepartemenlel nu har behandlat rör i huvudsakåtgärder som först på något ger resultat i form av minskadbelastning på vår miljö och ökad omsorg om växter och djur. Härutöver behövsvissa omedelbara insatser för all vi skall kunna komma fill rätta med en radaktuella miljöproblem med anknytning till jordbmket. 1984/85:10 om ändring i miljöskyddslagen (1969:387), m.m. log chefen för jordbmksdepartemenlelupp frågan om övergödning av vattenområden. Bakgrunden är bl. a. attöverflödet av växtnäringsämnen i sjöar och vattendrag och kustvatten utgör ettallvarligt problem särskilt i anslutning till lantbruksområden.Tillförsel av växtnäringsämnen lill vattenområden genom läckage från jordbmksmarkeller på annat sätt ger negativa effekter av olika slag. Vegetationen, främstalgtillväxten, ökar och vattnet blir grumligt. Vattnet kan av vissa alger få endålig lukt och smak. Vissa algtyper är giftiga. Bad- och fiskemöjlighelerförsämras. Fiskreproduktionen kan skadas. kan en kraftigt näringsbelastadsjö växa igen eller få andra svåra skador av beslående karaktär. Motsvarande effekterkan även uppslå i kustvatten. Inyss nämnda proposition redovisas ett allmänt åtgärdsprogram i syfte attmotverka övergödningen av våra vattentillgångar. Rådgivning med ökad hänsyntill miljöskyddets intressen och intensifierad fillsyn över miljöskyddet inomjord- och skogsbruket anges därvid som viktiga åtgärder. Vidare anförs att detbehövs nya råd och riktlinjer från berörda centrala myndigheter som underlagför den rådgivning och tillsyn som lantbmksnämnder och länsstyrelser har attsvara för. Riksdagensbeslul med anledning av propositionen innebär att det nu är möjligt att medstöd av miljöskyddslagen förklara vissa områden som särskiltföroreningskänsliga områden och alt för sådana områden meddela Prop.1985/86:74 generella föreskrifter om miljöskyddsåtgärder (JoU 1984/85:10, rskr30). Ettsådant område som här avses är Ringsjöområdet i . Regeringen har genombeslut förklarat och lillrinningsområdesom ett särskilt föroreningskänsligt område och bemyndigat iMalmöhus län att besluta närmare föreskrifter om skyddsåtgärder, begränsningaroch försiktighetsmålt i övrigt för verksamheter inom området. har numera utfärdats. Regeringen uppdrog i samma beslul åtlänsstyrelsen atl inge en första rapport lill regeringen senast den 31 december1986 om resultaten av den med beslutet förenade verksamheten. Detär enligt min mening angelägel alt ändamålsenliga åtgärder nu snabbt vidtas föratt minska växlnäringsläckagel från främst jordbmks-marker lill Ringsjön.Tillsynen och rådgivningen inom området behöver intensifieras och inriktassärskilt på de vatlenvårdsfrågor som här är aktuella. Detta är nödvändigt förall förhållandena i skall kunna förbättras. Det är emellertidockså angeläget att pröva metoder för atl på andra sätt förbättravattenbeskaffenheten i sjön. Försök har gjorts att inomett särskilt algodlingsprojekt minska mängden växtnäringsämnen i sjön.Projektet har gett intressanta resultat. För genomförandel av Ringsjöprogrammelbör särskilda medel ställas till förfogande. Medelbör även anvisas i för åtgärder i anslutning lillmotsvarande problem i . Dessa problem har delvis en annan karaktäreftersom de berör en havsmiljö som är av väsentlig betydelse för yrkesfisketoch fiskreproduktionen. Jagvill i detta sammanhang framhålla all det inom landet finns ytterligareområden med motsvarande problem. Del är angelägel alt ett bättre underlag tasfram för bedömning av belägenheten och karaktären av dessa områden. I förstahand bör i samverkan med länsstyrelserna och lantbmksnämndemagenom sammanställning av tillgänglig information ange områden som är särskiltföroreningskänsliga. De erfarenheter som kan vinnas inom Ringsjöområdet genomden pågående verksamheten är värdefulla också genom att de bör kunna läggas lillgrund för utformningen av åtgärder inom andra föroreningskänsliga områden. Kadmiumär ett ämne med allvarliga skadeverkningar på hälsa och miljö. Förbud gällermot användningen av kadmium som färgämne, som stabilisator och förytbehandling. Vissa övergångsvisa dispenser har emellertid getts. Insatser görsför att begränsa eller helt ta bort kadmium inom andra användningsområden. Enbetydande källa för spridning av kadmium är handelsgödsel. I olika sammanhang, bl. a. i anslagsframställning för budget /87, har underslmkits viklen av atl snabbt få fram handelsgödsel med låg eller ingen kadmiumhalt. Verket beräknar all spridningen av handelsgödsel filiför åkermarken drygt 3 lon kadmium . arbetepågår för att få fram handelsgödsel med lägre kadmiumhalt. Detta Prop.1985/86:74 utvecklingsarbete bör enligt verket stödjas. Föregen del anser jag att spridningen av kadmium lill miljön måste minskasytterligare. Risker för inverkan på människors hälsa och skador i miljön måsteelimineras. I detta syfte bör särskilda medel avsättas för atl stödja arbetetmed atl ta fram metoder för produktion av handelsgödsel med låg kadmiumhall.Därigenom kan negativ påverkan på människor och miljö begränsas. Särskildförsöksverksamhet avseende begränsning av kemikalieanvändningen, m.m. Enbred samstämmighet torde råda om angelägenheten att så långt som möjligt minskahandelsgödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. Målet är som sagtsen halverad bekämpningsmedelsanvändning . Del är mot denna bakgmndangelägel atl verksamheter och projekt med denna inriktning inifieras och kangenomföras. Som exempel på ett sådant projekt kan nämnas kommuns s.k.ekologiprojekt. Inom ramen för en bred satsning på utveckling av olikaverksamheter i kommunen skall åtgärder vidtas för att stödja bl. a. jordbmk ochträdgårdsnäring med minimal eller ingen bekämpningsmedels- och handelsgödselanvändning.Kommunens initiativ ligger väl i linje med de åtgärder i övrigt som härbehandlas. Jag anser att staten bör lämna visst bidrag fill projektet. Naturvårdsverkethar i sin anslagsframställning för nästa budgetår framhållit vikten avsärskilda naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Den icke kultiveradegräsmarken i hagar, på torrängar och strandängar innehåller enligt verket demest art- och individrika växt- och djursamhällena i svensk natur. De biotopersom kan hänföras lill denna typ av mark har utomordentlig betydelse för växt-och djurarternas mångfald och för den genefiska variafionen. De är kulturbelingadeoch har mycket lång kontinuitet bakåt i tiden. Många ytor har präglats avslätter och betesbmk . Den växt- och djurvärld somförekommer pä dessa markslag satte tidigt sin prägel på hela odlingslandskapet. bör ett urval av dessa marker bevaras för framtiden. Urvaletav områden bör enligt verket ske med utgångspunkt i naturskyddsvärdet. Ettviktigt urvalskriterium bör vara gräsmarkens karaktär av kontinuerligt hävdadängs- och hagmark utan påverkan av kemikalier. Jagdelar i huvudsak de bedömningar som gör när det gäller skälen för och behovet av all bevara ett urval av de marker som det här är fråga om. De skäl som har redovisat motiverar att medel ställs lill förfogande så alt insatser kan göras utöver vad som f.n. sker. I de fall insatserna kan komma att innefatta kulturminnen i odlings bygd bör verket samråda med . Desammanlagda kostnaderna för de insatser jag nu har redovisat beräknar jag fill 14milj.kr. Jag har därvid räknat med alt ca 3milj.kr. behövs för särskilda insatserinom Ringsjöområdel, ca2 milj. kr. för åtgärder för att minska kadmiumhalten ihandelsgödsel, ca4 milj. kr. för särskilda försöksprojekt och ca5milj.kr. för naturvårdsålgärderi odlingslandskapet. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om medlensnärmare användning för de olika ändamål jag här har angivit. Kostnaderna för nuangivna åtgärder bör täckas av miljöavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Idetta sammanhang vill jag nämna att jag i min anmälan lill budgetpropositionen1986 har för avsikt att föreslå alt 2milj. av dessa avgiftsmedel dessutomanvisas forskningsinsatser rörande växlnäringsläckageinom känsliga kustområden. Jag har tidigare pekat på behovet av sådanaundersökningar i . Förvattenundersökningar har chefen för jordbmksdepartemenlel för avsikt altföreslå att ytterligare . anvisas till livsmedelsverket. Denu nämnda avgifterna bör även användas för att täcka vissa kostnader föråtgärder mot försurningen. Betydande resurser satsas f.n. på sådana åtgärder.Väsentliga delar av insatserna har nära anknytning lill jord- och skogsbmket.Det handlingsprogram som regeringen har lagt fram bör fullföljas.För att möjliggöra en ökad insats i arbetet mot försurningen bör det särskildaanslaget härför ökas med 28milj. kr., som bör räknas av mot avgifterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel. Jagåterkommer till de anslagsfrågor som föranleds av vad jag nu har anfört i minanmälan till budgetpropositionen 1986. Deåtgärder som har behandlats i det föregående och de ytterligare insatser somjag tidigare denna dag har förordat i fråga om skogsforskning bör finansierasmed de medel som flyter in i form av miljöavgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Statens inkomster av dessa avgifter var per ca118,7 milj. kr. Förslagen innebär att medlen för /87 fördelasenligt följande. Jordbruksforskning 17,0 milj. kr. Skogsforskning 21,1 - " - Allmännalurtesursforskning 8,0 - " - Miljövårdsforskning 2,0 - " - nödvändigulmstning m. m. Rådgivningtill jordbruket 5,0 - " - 14,0 milj. kr. 28,0 - " - 15,0- " - 0,9 - " - 118,7 milj. kr. Tillanslagsfrågorna återkommer jag samt statsrådet I. , chefen förutbildningsdepartementet och statsrådet i resp. anmälningar lill budgetpropositionen1986. Syftetmed avgiften är att av hänsyn till miljön minska bruket av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Omfattningen och fördelningen av resursinsatserna /87 får bestämmas med hänsyn lill de avgiftsmedel som flyter in. Detfinns två typer av avgifter på gödselmedel. Den ena tas ut enligt lagen (1967:340)om prisreglering på jordbmkets område, den andra enligt lagen (1984:409) omavgift på gödselmedel. har i en skrivelse föreslagit vissaändringar beträffande dessa avgifter. Nämndens förslag innebär i huvudsakföljande. Kaliumnilratanvänds som gödselmedel men är inte belagt med någon av nämnda avgifter.För att handelsgödselprodukter skall kunna konkurrera på lika villkor bör även kaliumnilratenligt nämnden beläggas med båda avgifterna. 1dag las avgift ut på gödselmedel som innehåller av något avämnena kväve eller fosfor saml, såvitt avser avgiften enligtprisregleringslagen, även kalium. Med tanke på den nivå avgiften har är gränsenför avgiftsuttag av betydelse för olika produkters konkurrenskraft. För att minskasnedvridningen av konkurtensen mellan gödselprodukter med olika koncentrafionav kväve eller fosfor anser nämnden atl gränsen för avgiftsuttag enligt 1984års lag bör sänkas från fyra lill av innehållet av kväve ellerfosfor. Motsvarande procentsals bör också gälla enligt prisregleringslagen ochdå också beträffande innehållet av kalium. Enligt1984 års lag kan jordbmksnämnden som avgiftsskyldig registrera den som införgödselmedel till landet för yrkesmässig äterförsäljning i störte omfattning.Nämnden föreslår alt nämnden skall kunna registrera alla som inför gödselmedeltill landet som avgiftsskyldiga. Därigenom blir det administrativa förfarandetenklare. Jordbruksnämndensframställning har remissbehandlats. Yttranden har därvid avgetts av generaltullstyreisen, lantbmksstyrelsen, statens natur vårdsverk, , och . Ingen remissinstans har haft någol att invända i sak mot förslagen. För alt inte jordbmksnämnden och Prop.1985/86:74 skall belastas i onödan bör dock rätlen att bli registrerad somavgiftsskyldig importör enligt lag begränsas till dem som importerargödselmedel i större omfattning, oavsett om de säljer medlet vidare ellerinte, saml därutöver lill fall då del föreligger särskilda skäl lillregistrering (jfr l.ex. 4§ lagen (1961:372) om bensinskall). Isamband med de förordade ändringarna lag bör ytterligare en ändringgöras i lagen, så atl överensstämmelse uppnås med vad som t. ex. gäller enligtlagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel. I lagens 7 § bör sålundainföras en bestämmelse om rätt lill avdrag i den deklaration som enavgiftsskyldig skall upprätta också för erlagd avgift på sådana gödselmedel somhar sålts med förlust för den avgiflsskyldige, i den mån förlusten hänför sigtill bristande betalning från köparens sida. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom jordbmksdepartemenlel upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel, 2. lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbrukels område. Förslagenbör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 3. Med hänsyn till denenkla beskaffenheten av lagändringarna anser jag att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Medhänvisning till vad som har anförts hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel, 2. lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Vidarehemställer jag atl regeringen bereder tillfälle all la del av vad jagoch statsrådet I. har anfört om jordbmks- och Iräd-gårdsforskning, områdgivning och om åtgärder på miljövårdens område. Regeringenansluter sig fill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch del ändamål som statsrådet har hemställt om. Bilaga I Prop.1985/86:74 Skogs- och jordbrukets forskningsråds () sammanfattningav rådets rapport med forskningsprogram för alternativa produktionsformer ijordbruket och trädgårdsnäringen samt ett långsiktigt tvärvetenskapligt programför skogsforskning Jordbruks-,trädgårds- och skogsbruksforskningen bedrivs i huvudsak vidSveriges (). Basfinansiering av forskningen sker avstatsmedel via SLU: s budget. Därutöver finansierar forskningsråden, främst ,betydande delar av forskningen. Under /84 disponerade 47,9milj.kr. för denna forskning. Vid SLU disponerades under samma lid sammantaget inkl. medel från forskningsråden - 314,2milj. för forskning ochforskarutbildning. Delhar inte varit möjligt atl direkt ange vad som disponeras för "alternativaproduktionsformer". Denna forskning ulgör ofta en integrerad del av denpågående forskningen inom de olika vetenskapliga disciplinerna. Anslag tillforskning om "alternativ odling" är i detta sammanhang relativtobetydliga. Detta gäller även om man beaktar verksamheten utanför SLU, t. ex.den vid Nordisk forskningsring i . Denskogliga forskningen inklusive sina delar av de för SLU gemensamma områdenamarkvetenskap, ekologi och miljövård, energi etc. uppgick /84 lill 97 milj.kr. Vihar i den inventerande delen av programarbetet redovisat sådan forskning somhar anknytning lill "alternativa produktionsformer". Inventeringenspänner över lantbrukets slmklur- och teknikutveckling, den ekonomiskaforskningen samt jordbruk och trädgårdsnäring, djurhållning och svensktskogsbruk. Syftet har varit atl allsidigt beskriva utvecklingen inom näringarnasett från forskningens perspektiv. Inventeringen visar atl forskningen undersenare år i ökad utsträckning bearbetat frågor inom de aktuella områdena. Etlstort antal forskare, ofta specialister i olika ämnesområden, har från sinautgångspunkter analyserat utvecklingen. De problem som efler hand uppkommit i jordbmket,trädgårdsnäringen och skogsbmket kartläggs. Vidare redovisas hur långtforskningen har kommit för att kunna medverka till en lösning avproblemen. Produkfionsprocessen har studerats med utgångspunkt från de olikavetenskapliga ämnesområdena. Därvid har analyserats om det i självaproduktionsprocessen finns moment eller störningar som medfört att berättigadhänsyn till en omgivande miljö eller lill husdjurens levnadsvillkor ej lagils.Vidare har analyserats vilka brister som råder inom den skogligaforskningen och som hindrar all statsmakternas krav på en ökad virkesproduktionuppnås som möjligheterna lill rekreation och friluftsliv i våraskogar bibehålls eller förbättras. andra delen av rapporten konstateras det angelägna i all nuvarande produkfionsformer,ofta starkt beroende av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel ändras. sammanhanget påtalar vi särskilt de nega- livaeffekterna på miljön utanför odlingsmarken och på nu iakllagbara Prop.1985/86:74 tecken på obalans såväl inom odlingssyslemen som jordbruksproduktionen.Vi har tagit del av olika alternativa skolor där i vissa fall etl helt handelsgödsel-och kemikaliefritt jordbmk rekommenderats och setts som det bästa sättet atländra på nuvarande förhållanden. Vihar kommit fram lill atl del med forskningens hjälp för det svenska jordbmketsom helhet bör gå både alt uppnå en ekonomiskt försvarbar avkastning och altbevara miljön. Det förutsätter en helhetssyn som vi med dagens kunskaper saknar.Den bör bli möjlig all realisera med hjälp av den nu pågående och förväntade synneriigenakfiva och dynamiska forskningen. Med resultat frän denna som grund förnödvändiga tillämpningar inom berörda seklorsområden bör det vara möjligt atluppnå målsättningen inom 10- . Det ställer emellertid krav på en sådaninriktning av forskningen som syftar lill all med hjälp av kunskap från gmndläggandediscipliner studera hur en rationell och ekonomisk växt- och djurproduktionskall bedrivas med beaktande av miljön. Produktionsinlensile-ten ochavkastningen kommer att i väsenfiig grad bestämmas av kunskapsnivån vid varjetillfälle. bör inga hinder föreligga att uppnå en högst betydandeproduktion med ett gott ekonomiskt utbyte i ett sådant syslem. Underarbetet med att ta fram ett tvärvetenskapligt program för en ökad virkesproduktioni en även oförstörd miljö har de lärdomar som kunnat göras av 1960- och1970-talens produktion inom jordbmket varit lill stort gagn. Det har bedömtsfullt möjligt all åstadkomma en ökad virkesproduktion med bevarande av enoförstörd miljö och skogen som en åtråvärd plats för rekreation ochfritidsaktiviteter under fömlsältning atl det sker en omfattandekunskapsuppbyggnad inom den skogsvetenskapliga forskningen. Vihar konstaterat alt etl flertal grundläggande områden av betydelse förskogsproduktionen är gemensamma med dem som äger särskild aktualitet inomjordbruket och trädgårdsnäringen såsom kemi, fysik, biologi, mikrobiologi,ekologi, genetik, botanik etc. Självfallet har det också framstått somnaturligt och nödvändigt att dämtöver beakta de mer tillämpade ämnenas olikainriktning inom jordbmk och trädgård respektive skogsbmk. Det djup och denbredd som bör karakterisera den forskning det här är fråga om kommer atlinnebära väsentliga satsningar även över institutions-, fakultets- ochuniversitetsgränser saml inte minst präglas av starka inslag av internationelltutbyte och internafionella kontakter. Detta är nödvändigt för all inom skogs-och jordbmket kunna framställa produkter av den höga kvalitet konsumenternakommer atl efterfråga och i sådan mängd att produktionssättet blir ekonomiskttillfredsställande. Programförslagenär av principiell natur och del har varit angelägel att inte i delta skede låtadetaljer störa helhetsbilden. Sammanfattningsvisföreslår atl för del aktuella forskningsprogrammet avsätts 50 milj. kr.per år att av dessa 22,5milj. avsätts för alternativa produktionsformer, 22,5milj. för skogsforskning och 5,0 milj. kr. under ställs fill förfogande för forskning om Prop.1985/86:74 altsådan forskning sedan successivt integreras som en naturlig del av allav den föreslagna totala kostnaden 45 milj. kr. tillförs som nya medel och5 milj. kr. omfördelas från befinfiiga resurser via och anvisas för angelägna forskningsbehov under budgetåret atti första hand fyra områden förstärks nämligen: Alternativa metoder,särskilt jämförande studier av livsmedelsråvaror odlade under olika befingelser.Studierna avser alt med nödvändig utveckling av mätmetoder genomföra sådanajämförelser. Teknisk forskning om applicering av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedelså atl mängderna inom dessa inom jordbruks- och trädgårdsnäringen avsevärt kanreduceras utan en produktionsminskning som följd. Ekonomiskforskning om konsekvenserna av alternativa produktionsformer i jordbruks- ochträdgårdsnäringen. Därvid skall särskilt studeras sådana frågor somsammanhänger med införande av nya produktionsformer på såväl företags- somsamhällsnivå. Skogsforskningsom direkt syftar till att höja virkesproduktionen. föreslår en väsentligförstärkning av centrala forskningsområden såsom växtfysiologi, genefik ochbioteknik samt forskning om en slåndortsan-passad virkesproduktion. attSJFR får del övergripande ansvaret för programmets genomförande attSJFR initialt bör tillföras huvuddelen av de nya medlen alldel i övrigt inte erfordras några särskilda organisatoriska förändringar medanledning av förslaget. Forskningrörande alternativa metoder* (4,0) Efler denna lid ingår beloppet i följande: Odlingssystem,växtskydd, systemanalys, 4,5 fytokemi SUMMAALTERNATIVA PRODUKTIONSFORMER 22,5 22,5 *Särskilda medel anvisas för tre, eventuellt . Samhället, företaget, skogen Användning av för: 5,050,0 Bilaga 2 Prop.1985/86:74 Sammanställning av remissyttranden över skogs- ochjordbrukets forskningsråds förslag till program för forskning rörandealternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen och förlångsiktig tvärvetenskaplig skogsforskning Efterremiss har yttranden över förslagen avgetts av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), lanlbruksslyrelsen, , (), , styrelsen för teknisk utveckling (STU),forskningsrådsnämnden (FRN), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),(), , (), (),() 1.1Universitets- och högskoleämbetet: I huvudsak kan UHÄ ansluta sig till utredningensförslag om inriktning på verksamhet och forskningsprogram. 1.2 Lantbruksstyrelsen: Delpresenterade forskningsprogrammet kan ses som en fortsättning ochintensifiering av pågående forskning på jordbmks-området. men med den viktigakursförändringen att ökad vikt avses läggas på helhets- och miljöhänsyn. Lantbmksstyrelsenfillstyrker förslagen i dessa delar. 1.3 Skogsstyrelsen:- det ärvärdefullt att utredningen vall alt behandla såväl skogs- somjordbruksforskningen i ett sammanhang. instämmer i utredningenspositiva syn på svenskt skogsbruks utvecklingsmöjligheter .