prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — 5 Statliga garantier .......................................... 88 6 En balansräkning för staten ............................... . 89 6.1 Balansräkning med noter ............................. . 89 6.2 Kommentarer tillbalansräkningen .................. . 91 6.2.1 Statens nettoförmögenhet .................... . 91 6.2.2 Utvecklingen av grupper avbalansposter 92 6.2.3 Statsskuldens relation tillanläggningstillgångar, rörelsekapital och ackumulerade underskott ........................................ .. 93 6.3............................................................ Förmögenhetsredovisningi övriga delar av den offentliga sektorn ..................................................... 94 7 Utnyttjandeav särskild låneordning i nordiska investeringsbanken 95 7.1 Nordiska handlingsplanen förekonomisk utveckling och full sysselsättning 95 7.2 Nordiska investeringsbanken ....................... . 95 7.3 Utlåningsordning för nordiskainvesteringsprojekt (UNI) ... 95 7.4 Svenska investeringsprojekt somkan bli aktuella för UNI-finansiering 96 8 Sparfrågor...................................................... 97 8.1 Allemanssparandet .................................... 97 8.1.1 Standardiserad terminologi .................... . 97 8.1.2 Höjd maximigräns för de samladenettoinsättningarna i allemanssparandet 97 8.1.3 Reducerad ränta i allemansspar ............... . 98 8.1.4 Vidgade placeringsmöjligheterför aktiefonder, allemansfonder och aktiesparfonder .................................. . 98 8.1.5 Bosparande för ungdomar iSvenska 100 8.1.6 överföringsavgifter .............................. 101 8.1.7 Ersättningar till bankernaavseende allemansspar .... 101 8.2 Vinstsparandet ......................................... . 102 8.2.1 Vidgade utlottningsmöjligheter .............. . 102 8.2.2 Temporär höjning av högstatillåtna månadsinsättning 103 8.3 Skattefondsparandet ............................................ 104 Prop. 1985/86: 150 8.4 Statsfinansiella konsekvenser, m.m......................... 105 Bil. 8.5 Upprättade lagförslag ........................................... 105 9 Ändrad tid för återbetalning av medel på likviditetskonto 105 10 Lagstiftning ombetalningsvillkor vid kreditköp ........... 106 11 Försäljning avstatens aktier i ............. 108 12 Mervärdeskattpå guldmynt ........................................ . 109 1 Försöriningsbalans ....................................................... 10 2 Bytesbalans .................................................................. 11 3 Finansiering avstatens lånebehov 1984-1986 .............. 13 4 Statsbudgetenför budgetåren 1985/86 och 1986/87 .. 26 1 Ändringar iRRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /86 78 2 /86 ............................ 78 3 Räntor på statsskulden................................................. 79 4 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1984/85-1985/86 79 5 Ändringar iRRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster /87 81 6 Räntor påstatsskulden ................................................. 82 7 /87 ........................... 83 8 Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1984/85-1986/87 84 9 Underliggandebudgetsaldo för budgetåren 1984/85-1986/87 85 10 Statenslånebehov (netto) budgetåren 1983/84-1986/87 85 11 Föreslagnaändringar av ramar för statligt garantiåtagande efter budgetpropositionen1986 ...................................................................................... 89 12 Balansräkningför staten ............................................ 90 13 Andel avstatsskulden ................................................ 93 14 Offentligasektorns finansiella ställning vid utgången av 1984 ... 94 1 Bmttosparkvoten1970-1986 ........................................ 4 2 Statens budgetsaldoresp. den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP 1970-1987 .............................................................................. 27 3 Utvecklingen avlångtidsbudgetberäkningama samt faktiskt/beräknat budgetutfall 28 4 Statsskuldensutveckling, netto, 1970/71-1986/87 ...... 31 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Utvecklingen avstatens bokförda nettoförmögenhet under . 2 Schematisköversikt över gmpper av balansposter i balansräkningar för åren 1980/81-1984/85. Bokförda värden ....................................................................................... 93 114 1985/86:150 Bilaga 2.1 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om slutlig reglering avstatsbudgeten för /87, m.m. 1 Allmänt om skogspolitiken och skogsavverkningen Gällanderiktlinjer för skogspolitiken beslutades av . Samhälletsövergripande mål för skogsbmket sammanfattas i skogsvårdslagens (1979:429) inledandebestämmelse. Enligt denna skall skogsmark med dess skog genom lämpligtutnyttjande av markens virkesproduceran-de förmåga skötas så, att den varaktigtger en hög och värdefull virkesavkastning. Vid skötseln skall hänsyn tas tillnaturvårdens och andra allmänna intressen. kompletteradesskogsvårdslagen med bestämmelser i avsikt att göra det möjligt att effektivtfullfölja syftet med skogspolitiska mål med avseende på avverkning. Skogsnäringenskall enligt de skogspolitiska riktlinjerna verka i överensstämmelse med deövergripande samhällsekonomiska målen och i samspel med andra samhällssektorer.Det innebär bl.a. att näringen måste bidra till att uppfylla målen om fullsysselsättning, ekonomisk tillväxt, regional balans, balans i utrikesbetalningarnaoch målen för miljövårds- och naturvårdspolitiken. Skogsnäringenintar en central plats i svensk ekonomi. Även om näringens andel av den totalasysselsättningen och produktionen har minskat fortlöpande är den fortfarandebetydelsefull. Genom att verksamheterna inom näringen i stor utsträckning ärlokaliserad till orter och bygder med i övrigt få arbetstillfällen ärskogsnäringen dessutom särskilt viktig för den regionala balansen.Skogsnäringen svarar för av landets vamex-port. ärimportinnehållet i näringens produkter avsevärt lägre än vad som gäller försvenska exportvaror i genomsnitt. Skogsbruket och skogsindustrin har därför ensärskilt viktig roll även när det gäller att förbättra bytesbalansen. Undersenare år har virkesförsöriningen varit ett av de största hindren förskogsindustrins utveckling. Under en följd av år har avverkningen i våra skogarsålunda inte varit tillräcklig för att försöria den svenska industrin. Därförhar en stor del av råvarubehovet fått täckas genom import av skogsråvara ochminskning av råvarulagren. 1 1985/86. I deavverkningsberäkningar som utförts av lantbruks- Prop.1985/86: 150 universitet redovisas tre olika program för hela landet vad avserden Bil. 2 möjliga avverkningen och skogstillståndets sannolika utveckling. Denberäknade praktiskt och fysiskt möjliga årliga bruttoavverkningen för perioden1990-2020 har för de olika alternativen beräknats till mellan 74 och 80 milj.msk.Detta är huvudsakligen i linje med I979års uttalade mål, enligt vilket man böråstadkomma en skogsproduktion som möjliggör en långsiktig årligbruttoavverkning om åtminstone 75milj.m'sk. Dämtöver skall strävan vara att ökaproduktionen ytterligare i den mån detta är möjligt och lämpligt med hänsyntill andra viktiga samhällsmål. Avverkningamahar uppgått till endast något över 60 milj.msk. De nämndaavverkningsberäkningarna visar att landets skogstillgångar medger en ökadavverkning inom ramen för gällande skogspolitiska mål. Denpåtagliga och långvariga underavverkningen är ett allvarligt samhällsekonomisktproblem. Importen av vedråvara leder till direkta kostnader för samhället.Till detta kommer att den fluktuerande och alltför lågaavverkningen har medfört att den svenska skogsindustrin är mindre än vad denskulle ha kunnat vara. Detta har i sin tur haft konsekvenser förbytesbalansen. Den negativa ackumulerade effekten på bytesbalansen kanberäknas till . Den låga avverkningsnivån har ocksåmedfört en lägre sysselsättning i skogsnäringen, vilket särskilt har drabbatregioner med en redan svag sysselsättningsutveckling. Undersökningarredovisade av virkesförsöriningsutredningen i betänkandet (SOU 1981:81)Skogsindustrins virkesförsörining visar på en mängd orsaker till uteblivenavverkning såsom skatte- och avgiftsreglerna, svårigheter att tolkaskogsvårdslagstiftningen, otillfredsställande fastighetsstruktur, hög ålderhos skogsägaren och bristande kunskaper om fastigheten och virkesmarknaden. Idet följande kommer jag att ta upp några av dessa problem och föreslåförändringar i syfte att öka utbudet av virke från de svenska skogarna ochsamtidigt förbättra fömtsättningarna för ett aktivt skogsbruk. Detråder bred enighet om att avverkningarna kan öka från dagens låga nivå. Detråder också enighet om att ökningspotentialen finns inom delar av den privataskogsägaregruppen. De åtgärder jag förordar tar sikte på de skogsägare som avolika skäl är passiva eller har låg aktivitet i sitt skogsbruk. 2 Vissa åtgärder på skogspolitikens område Skogsmarkensägare svarar för att slutavverkning bedrivs i lämplig omfattning så att enjämn åldersfördelning av skogen på hans bmkningsenhet främjas. För varje hel IO-årsperiod gäller enligt skogsvårdslagstiftningen en högsta tillåten areal somfår slutavverkas och en lägsta areal som måste slutavverkas. Högsta och lägstaslutavverkningsareal är beroende av bl. a. andelen slutavverkningsbar skog på brukningsenhetenoch markens produktionsförmåga. Minimiavverkningsskyldighetenskall vara fullgjord första gången senast Prop. 1985/86: 150 den I juli 1990.Det ankommer på skogsvårdsstyrelserna att Bil. 2 informera berördaskogsägare om detta. Uppskattningar visar att intensifierad information ochrådgivning skulle kunna öka det årliga virkesutbudet till och med med5-7 milj. msk i förhållande till nuläget. Det omedelbara behovet av ökadeavverkningar gör det angeläget att skogsvårdsstyrelserna under en treårsperiodtillförs resurser för att öka information, rådgivning och tillsyn i direktkontakt med skogsägarna. Jag föreslår mot bakgrund av detta attskogsvårdsstyrelserna för sina myndighetsuppgifter för nästa budgetår tillförs8,5 milj. kr. utöver vad som har beräknats i årets budgetproposition. Detär nödvändigt att informationen även från virkesmarknadens parter intensifierasoch blir entydig. Dessa parter har redovisat omfattande planer på enfortlöpande, gemensamt organiserad informationskampanj i syfte att åstadkommaett virkesutbud som är rimligt med hänsyn till skogstillståndet och som äranpassat till skogsindustrins behov. Vidare har jag erfarit attvirkesmarknadens parter arbetar aktivt med att förbättra virkesmarknadens funktioni syfte att komma till rätta med icke önskvärda inslag i denna. Jagvill betona att det i första hand är virkesmarknadens parter som har ansvaretför att virkesförsöriningen fungerar. Det är emellertid angeläget att ävenskogsvårdsstyrelserna i sin verksamhet kan informera om virkes-marknaden ochefterfrågan på skogsråvara. Jag har erfarit att sådan information nu planeras. Enviktig fömtsättning för den föreslagna rådgivningsinsatsen frånskogsvårdsstyrelsernas sida är ett tillfredsställande faktaunderlag om detlokala skogstillståndet. Därför bör resurserna för de översiktliga skogsinventeringarnaökas . Rambeloppet för de översiktligaskogsinventeringarna bör för nästa budgetår räknas upp med 4,5 milj. kr. till50,5 milj. kr. Det sammanlagda rambeloppet under nionde huvudtitelns anslagBidrag skogsvård m. m. bör sålunda ökas med 4,5 milj. kr. i förhållandetill vad som har förordats i årets budgetproposition. Denhögsta tillåtna slutavverkningen har preciserats i skogsvårdsförordningen(1979:791) och i föreskrifter och allmänna råd tillskogsvårdslagen. Särskilda bestämmelser om högsta tillåtna slutavverkningsarealhar införts för brukningsenheter med en ideal produktionsförmåga över 200 m'skper år. För bmkningsenheter vars ideala produktionsförmåga överstiger 100 m'skper år får meddela föreskrifter i fråga om slutavverkning isyfte att begränsa andelen kalmark och ungskog på brukningsenheterna. Skogsstyrelsenhar föreslagit att nämnda gränser höjs till 1000 resp. 200 m'sk. Detta skulleinnebära att av den privatägda skogsarealen undantas frånransoneringsbestämmelserna jämfört . skallgälla att högst av en fastighets areal får utgöra kalmark eller skog yngreän . Skogsstyrelsensförslag innebär, förutom att skogsägarna får lättare att tillämpa reglerna, också en bättre anpassning till det nuvarande skogstill ståndet vad avser krav på långsiktig jämnhet i virkesförsörjningen. starkt understryka attkraven på hänsynstagande till naturvårdens intres- Prop. 1985/86: 150 . sen inte förändras. Jaghar för avsikt att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslagtill ändringar av ransoneringsbestämmelserna i skogsvårdsförordningen. Jagvill också ta upp frågan om skogsvårdsstyrelsernas behov av likvida medel i sinuppdragsverksamhet och frö- och plantverksamhet. disponerar fördessa ändamål en rörlig kredit intill 65 milj. kr. I åretsbudgetproposition har föreslagits oförändrad kredhram för nästa budgetår.Skogsstyrelsen har hemställt om att ramen ökas med 25 milj. kr. till 90 milj.kr. med hänvisning till förändring av beredskapsarbetenas finansiering ochreglerna för inleverans av skattemedel. Jag föreslår att nämnda ram för nästabudgetår ökas till 90 milj. kr. Strukturenpå landets jordbmks- och skogsfastigheter är av avgörande betydelse förvirkesförsörjningen. Ägostmkturen är särskilt i vissaområden av landet otillfredsställande. En dålig ägar- och ägostmktur försvårarett lönsamt skogsbmk. Intresset för ett aktivt skogs-bmk försvagas ochunderlaget för ett företagsekonomiskt intressant skogsbmk försämras. Devirkeskvantiteter som härigenom kan undandras skogsindustrin har stor ekonomiskbetydelse. Vad jag nu har redovisat motiverar en samlad genomgång ochutvärdering av strukturproblemen i skogsbmket och jordbmket, varvid en översynav jordförvärvslagstiftningens effekter bör ske. Vidare bör bl. a. beaktasresultatet av det arbete som den s.k. dödsboutredningen (Ju 1977:07) utför.Skogsbrukets strukturproblem kommer att behandlas med förtur, varvid bl. a.den s. k. prisprövningen skall belysas särskilt. Jag har för avsikt att inomkort föreslå regeringen att besluta om denna översyn. Genomtillämpning av gällande jordförvärv slag (1979:230) kan utbudet av skogsråvarapåverkas . Enligt 5§ jordförvärvslagen kan en juridisk person fåtillstånd att förvärva en jordbruksfastighet om egendom avstås som är avbetydelse för jordbmkets eller skogsbrukets rationalisering och i storlekeller värde ungefär motsvarar den egendomen som avses med förvärvet. Avserförvärvet huvudsakligen skogsmark och är förvärvaren juridisk person sombedriver skogsindustrien verksamhet i vilken egendomens virkesavkastningbehövs, får tillstånd lämnas utan krav på kompensation, om inte egendomen medhänsyn till ortsförhållandena bör ägas och brukas av någon som är bosatt påorten. Möjligheterna att utveckla kombinerade skogs- och jordbruksföretag börgivetvis tas till vara där detta ger goda regionalpolitiska effekter. Mensträvan att stärka sådana företag får inte medföra en för snäv avgränsning avjuridiska personers möjligheter att förvärva mark. Sågverkoch andra företag som bedriver skogsindustrien verksamhet har ofta en storbetydelse för sin bygd. Tillgången till egna skogar stärker företagenskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. av ifrågavarande bestämmelser i jordförvärvslagéh skalldet anläggas ett Prop. 1985/86: 150 regionalpolitiskt helhetsperspektiv.Detta innebär att sådana förvärv bör Bil. 2 prioriteras som tillgodoser deregionalpolitiska intressena genom att vid ett rationellt utnyttjande av produktionsresursernaskapa största möjliga antal arbetstillfällen inom skogsbruk, jordbruk ochförädlingsindustri. Enligt 11 § jordförvärvslagen kan tillståndsmyndighet ibeslut om förvärvstillstånd ålägga förvärvaren att vidta åtgärdför att förbättra egendomen. Som exempel på åtgärder som avses med bestämmelsennämns i lantbruksstyrelsens anvisningar till jordförvärvslagenskogsförbättringsåtgärder samt upprättande och fullföljande av skogsbruksplan.I syfte bl. a. att tillgodose samhällets intresse av att skogen utnyttjasrationellt och riktigt är det angeläget att lantbruksnämnderna tillämpar dessaanvisningar i beslut om förvärvstillstånd. Skogsvårdsavgiften har höjts under senare år.Avgiften är 8 "/qo avskogsbruksvärdet. Totalt inbringar den fr. o. m. nästa budgetår ca 420 milj.kr. redovisade i sitt betänkande (SOU1983:71) Bättre struktur i jord- och skogsbmk ett förslag om en garantiintäktför ägare av jordbruks- och skogsfastigheter i syfte att stimulera tillaktivare bmkande och till stmkturförbättringar. Detta syfte har stor betydelsefrån virkesför-söriningssynpunkt. konkreta förslag i dennadel har emellertid mött en ganska omfattande kritik vid remissbehandlingen, särskiltfrån skatteadministrationen. Kritiken går bl. a. ut på att garantiintäkten ialltför hög grad skulle komplicera skattesystemet. Kritiken får ansesberättigad och utredningens förslag bör därför inte genomföras. Jag förordar istället en annan lösning. Det finns flera skäl att differentiera uttaget avskogsvårdsavgift genom att införa en regel om att avgiften för varie ägarealltid skall utgå med åtminstone ett minimibelopp. Ett skäl härför är att enminimiavgift kan bidra till en bättre stmktur inom skogsbmket. Omminimiavgiften beräknas för varie delägare för sig och inte för fastigheten får delägare i flerägda fastigheter anledning överväga att koncentreraägandet till en eller ett fåtal personer. Ett annat skäl för en minimiavgift är att variefastighetsinnehav för med sig administrativa kostnader av skilda slag som barai mycket begränsad utsträckning är beroende av fastighetens storlek. Flerägdafastigheter skapar mer av pappershantering och kräver mer av insatser frånmyndigheternas sida. Jag föreslår sålunda en minimiavgift för varje skogsägare.Minimibeloppet bör lämpligen bestämmas till . Detbetyder att avgiften beräknas enligt dagens regler - 8%o av skogsbruksvärdet -om skogsbruksvärdet (eller det på varje delägare belöpande skogsbruksvärdet) ärminst . Är skogsbruksvärdet mindre träder reglerna om minimiavgift in.Avgiften för äldre dödsbon bör sättas högre än 300kr. för att motverka attdödsbon behålls oskiftade , ett förhållande somerfarenhetsmässigt motverkar ett aktivt brukande. beloppet för dödsbon sombestått och som inte beskattas som Prop. 1985/86: 150 handelsbolag bör vara . Motbakgmnd av vad jag har anfört i det föregående har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift. Förslaget har upprättats efter samråd med chefen för finansdepartementet.Lagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.1.1. Medhänsyn till förslagets enkla beskaffenhet anser jag att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Lagenhar omredigerats på så sätt att bestämmelserna om vilka som är avgiftsskyldigahar samlats i 1 § och bestämmelserna om avgiftsberäkningen i 2 §. 3-5 §§motsvarar nuvarande 2-4 §§. Formuleringarna har här anpassats till 5, 7 och 8§§lagen (1984: 1052) om statlig fastighetsskatt. Idet följande kommenteras de nya reglerna i 1 och 2 §§ samt övergångsbestämmelserna. Isamband med slopandet av den kommunala taxeringen av juridiska personeromredigerades de bestämmelser som reglerar avgiftsskyldigheten. Bestämmelsernautformades med reglerna om garantibeskattning i 47§ kommunalskattelagen(1928:370), KL, som förebild. Någon bestämmelse kom dock inte att införas ilagen om skogsvårdsavgift om vem som är avgiftsskyldig i det fallet att enjordbmksfastighet ägs av en juridisk person som inte är skattesubjekt vidinkomsttaxeringen. I ett nytt tredje stycke har införts en uttrycklig regelom att avgift skall betalas av delägarna om fastigheten ägs av ett handelsbolageller av ett dödsbo som vid inkomsttaxeringen behandlas som handelsbolag enligt53 § 3 mom. fjärde stycket KL. Denya reglerna om en minimiavgift finns i andra stycket. Minimiavgiften om 300kr. gäller per person och taxering. Beloppet påverkas alltså inte avbeskattningsårets längd eller av om fastigheten förvärvats eller avyttratsunder året. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo som beskattas somhandelsbolag skall betala minimiavgift även om inkomstfördelningen i bolageteller boet är sådan att delägaren inte redovisar någon inkomst av fastigheten. Ettexempel kan belysa samspelet mellan huvudregeln i första stycket (avskogsbmksvärdet) och minimiregeln i andra stycket (lägst ). Anta attskogsbmksvärdet är 100000kr. för en fastighet med fyra delägare.Skogsbmksvärdet per delägare är . Avgiften för varje delägare blir då300 kr. och inte (av 25000 =) . 1 andra stycket finnsockså regeln om en högre minimiavgift för vissa Prop. 1985/86: 150 äldredödsbon. Det gäller här dödsbon som skulle ha beskattats som Bil. 2handelsbolag om beloppsgränserna i 53 § 3 mom. Qärde stycket KL hadeöverskridits och dödsbon som efter dispens från riksskattéverket fått stå kvarsom särskilda skattesubjekt. Minimiavgiften är I . För dödsbon på vilkahandelsbolagsreglerna skall tillämpas gäller däremot - som redan framgått enlägsta avgift om . Denya reglerna om en minimiavgift skall tillämpas första gången vid 1988 årstaxering. Reglerna tillämpas inte i de undantagsfall då beskattningsåretpåböriats före . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att anta förslaget till 1. lagom ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, dels att 2. till Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter för /87 utöver i prop. 1985/86:100 bil. 11föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 3. medge att under budgetåret1986/87, med ändring av vad som har föreslagits i prop. 1985/86:100 bil. 11,statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 231000000kr. till skogsvård m. m., 4. till Bidrag till skogsvård m.m. för /87 utöver i prop. 1985/86: 100 bil. 11 föreslagetförslagsanslag anvisa ytterligare , 5. medge att /87, med ändring av vad som har föreslagits i prop. 1985/86:100bil. 11, får disponera en rörlig kredit av 90000000kr. 1985/86: 150 Bil. 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1946: 324) omskogsvårdsavgift Härigenomföreskrivs att lagen (1946: 324) om skogsvårdsavgift' skall ha följandelydelse. Skogsvårdsavgift skall betalas för jordbruksfastighet somvid fastighetstaxeringen åsatts delvärdet skogsbmksvärde. Avgiften betalas avägaren till fastigheten eller den som enligt I kap. 5 § fastighetstaxeringslagen(1979:1152) skall anses som ägare. Den som innehar fastighet med åborätt eller eljest medständig eller ärftlig besittningsrätt och på gmnd av denna sin rätt inte ägerutöver husbehovet tillgodogöra sig avkastning av skog på fastigheten påförsdock inte någon skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiften utgör för varje beskattningsår åttapromille av skogsbruksvärdet. Omfattar beskattningsåret kortare eller längretid än eller har fastigheten förvärvats eller avyttrats underbeskattningsåret, skall underlaget för avgiften jämkas med hänsyn härtill. Skogsvårdsavgift utgår i helt antal kronor varvid öretalbortfaller. Skogsvårdsavgift skall betalas för jordbruksfastighet somvid fastighetstaxeringen åsatts delvärdet skogsbruksvärde. Avgiftsskyldig är ägaren till fastigheten eller den somenligt I kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare.Den som innehar fastighet med åborätt eller eljest med ständig eller ärftligbesittningsrätt och på gmnd av denna sin rätt inte får utöver husbehovettillgodogöra sig avkastning av skog på fastigheten påförs dock inte någonavgift. I fråga om handelsbolag och dödsbon som vidinkomsttaxeringen behandlas som handelsbolag är delägarna avgiftsskyldiga. Skogsvårdsavgiften är för varje beskattningsårs promilleav skogsbruksvärdet. Omfattar beskattningsåret eller har fastigheten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåret,skall underlaget för avgiften jämkas med hänsyn härtill. Avgift utgår för var och en som är avgiftsskyldig enligtl§ med lägst .