prop · G903162 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:162 om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), m.m. Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i försäkringsrörelselagen (1982:713) ochlagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag alt drivaförsäkringsrörelse i . Åndringarna syftar till att göra del möjligt förförsäkringsbolagen att ansluta sig till nya databaserade system för förvaringoch registrering av överlåtelser och pantsättningar av vissa värdehandlingar. Eltförsäkringsbolag är skyldigt atl som säkerhet för vissa försäkrings-åtagandenpantsätta de värdehandlingar som motsvarar de s.k. försäkringstekniskaskulderna. För giltig pantsältning krävs alt handlingarna förvaras avskildafrån bolagets övriga tillgångar och under minsl två lås med olika nycklar. Tillell av låsen får endast ett ombud som försäkringsinspektionen förordnar innehanyckel. Enligt förslagel skall försäkringsinspeklionen kunna medge atl dessavärdehandlingar i stället - med bibehållen panträtt för försäkringstagarna -förvaras hos . Deföreslagna lagändringarna avses träda i krafl den . 1 1985/86. Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982: 713) Härigenom föreskrivs alt 7 kap. 11 §försäkringsrörelselagen (1982:713) skall ha följande lydelse. 1985/86: 162 De värdehandlingar som avses i 9 och 10 §§ skall förvaras avskilda från bolagels övriga tillgångar och under minsl två lås med olika nycklar. Till ett av låsen skall endast ell ombud som försäkringsinspeklionen förordnar inneha nyckel. I dessa värdehandlingar har försäkringstagarna panträtt som i handpant till säkerhet för all bolaget skall fullgöra sina förpliktelser enligt försäkringsavtalen. De värdehandlingar som avses i 9 och 10 §§ skall förvarasavskilda från bolagels övriga tillgångar och under minst två lås med olika nycklar.Försäkringsinspektionen får dock på framställning av bolaget medge att värdeltandlingarnastället, på del sätl och under de villkor som inspeklionen bestämmer, sätts i särskUlförvar hos . Försäkringsinspektionenskall förordna etl ombud som skall övervaka all värdehandlingar lill erforderiiglbelopp alllid förvaras avskUda påföreskrivel säll. Förvaras värdehandlingarnaunder lås hos försäkringsbolagel skall lill ell av låsen endasl ombudei innehanyckel. Förvaras de på ell annal säll skall de inie vara åtkomliga för bolagetulan ombudets medverkan. I värdehandlingarna har försäkringstagarna panträttsom i handpant lill säkerhel för alt bolaget skall fullgöra sina förpliktelserenligt försäkringsavtalen. Styrelsen och verkställande direktören skall se lill atlvärdehandlingar lill erforderligt belopp alltid förvaras avskilda på det sättsom föreskrivs i första siycket. Vid fastställande av beloppet skallvärderingsreglerna i 11 kap. 7§ iakttas. Har värdehandlingar satts i förvar lillhögre värde än som erfordras har styrelsen eller verkställande direktören rätt atlfå ul handlingar molsvarande överskottet. Styrelsen eller verkställandedirektören har dessutom, för all kunna betala förfallna försäkrings- eller ålerbä-ringsbelopp,för vilka avsättning har sketl, rätt alt få ul handlingar till motsvarandevärde. En värdehandling får på styrelsens eller verkställande direktörensbegäran bytas ul mol en annan handling av molsvarande värde. Behöverbolaget tillgång lill en värdehandling, som har satts i särskill förvar, för atlkunna bevaka sin rätt på grund av handlingen eller för något annat liknandeändamål, skall ombudet mot kvitto lämna ut handlingen till behörig förelrädare förbolaget. Styrelsen och verkställande direktören är Prop. 1985/86: 162 skyldigaatt inom skälig lid återställa handlingen eller avlämna annan handling avmotsvarande värde. Dennalag träder i krafl . Lag om ändring i lagen (1950: 272) om rätt för utländska försäkringsföretagatt driva försäkringsrörelse i Härigenom föreskrivs atl 15 § lagen (1950:272) om rätl förutländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i ' skall haföljande lydelse. Prop.1985/86: 162 De värdehandlingar, i vilka försäkringstekniska skulder helt eller delvis redovisas och som inte är deponerade enligt 6 eller 10§, skall förvaras här i riket avskilda från företagets övriga tillgångar och under minst två lås med olika nycklar, av vilka en innehas av etl av försäkringsinspektionen förordnal ombud. fär dock på framställning av förelaget medge att värdehandlingarna i stället, på del sätl och under de villkor som inspeklionen bestämmer, sätts i särskilt förvar i bankinstitut. I dessa värdehandlingar och i de värdehandlingar som avses i 13§ andra siycket har försäkringslagarna panträtt som i handpant till säkerhet för att förelaget fullgör sina förpliktelser enligt försäkringsavtalen. De värdehandlingar, i vilka för-säkringslekniska.skulderhelt eller delvis redovisas och som inte är deponerade enligt 6 eUer 10 §,skall förvaras här i riket avskilda frän företagets övriga tillgångar ochunder minsl tvä läs med olika nycklar. Försäkringsinspeklionen får dock påframställning av förelaget medge att värdehandlingarna i stället, på del sätloch under de villkor som inspektionen besiämmer, sätts i särskilt förvar i bankinstiluleUer hos . skaUförordna ett ombud som skall övervaka att värdehandlingar till erforderligtbelopp alllid förvaras avskilda påföreskrivel säll. Förvaras värdeltandlingarnaunder lås hos förelagel skall lill ell av låsen endasl ombudei inneha nyckel.Förvaras de på ell annal sätt skall de inte vara åtkomUga för företagel ulanombudels medverkan. I värdehandlingarna och i de värdehandlingar som avses i13 § andra stycket har försäkringslagarna panträtt som i handpant till säkerhelför atl förelaget fullgör sina förpliktelser enligt försäkringsavtalen. Generalagenten skall se till atl del alllid finnsvärdehandlingar lill erforderiigl belopp i förvar enligt försia styckel. Om en värdehandling som har satts i förvar skall tas uteller bytas, skaU bestämmelserna i 7 kap. 11 och 12 §§ försäkringsrörelselagen(1982:713) tillämpas. Vad som där sägs om styrelse, verkställande direkiör ochbehörig förelrädare för bolag skall avse generalagent eller ombud, som enligt27 § har utsetts av förelagel. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1982: 1083, Senastelydelse 1984: 1116, Om en generalagent eller eltombud, som etl förelag har utsett enligt Prop. 1985/86: 162 27 §, intefullgör vad som åligger honom enligt denna paragraf, skall del av försäkringsinspektionenförordnade ombudei genast göra anmälan om detta till inspeklionen. Dennalag träder i krafl den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , . , , , , Proposition om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713), m.m. Moderndatateknik har skapat förutsättningar för förenklad hantering av värdehandlingar.PenningmarknadsCenlralen PmC Aktiebolag är elt nybildal bolag med uppgift all bl.a,förvara penningmarknadsinstrumenl och därvid ta emot och registrera uppgifterom överlåtelser och pantsältning av dessa. De nu gällande reglerna förförvaring av de värdehandlingar hos försäkringsbolag som utgör säkerhel för de försäkringslekniskaskulderna gör del omöjligt för försäkringsbolagen alt ansluta sig till PmC-systemelsåvitt gäller dessa handlingar. Bolaget har gjort en framställning om att reglernaskall ändras så atl en anslutning blir möjlig. Framställningen har remissbehandlats. 2.1 Pantsättningskravet i försäkringsrörelselagstiftningen Påett försäkringsbolag ställs kravet alt del skall kunna redovisa tillgångar somsvarar mol dess åtaganden gentemot försäkringslagarna. I bolagets balansräkningskall, enligt 7 kap. 1 § försäkringsrörelselagen, som skulder tas upp värdet avbolagets ansvarighet för 1. löpande försäkringar (premiereserven), 2.försäkringsersättningar för inträffade försäkringsfall (ersättningsreserven),3. utgifterna för reglering av inträffade försäkringsfall (skadebehandlingsreserven),4, sådan tilldelad återbäring inom livförsäkringsrörelsen som inte harförfallit till betalning och 5, sådan tilldelad återbäring inom annanförsäkringsrörelse än livförsäkringsrörelse som inte har förfallil tillbetalning. Dessa skulder, tidigare benämnda försäkringsfonden, betecknas sombolagels försäkringstekniska skulder. Premiereserven utgör huvudparten avdessa skulder. Denna kan naturiigtvis endasl uppskattasstatistiskt eller ungefärligt. För beräkning av premiereserven Prop.1985/86: 162 skall i livförsäkringsrörelse finnas grunder med anlaganden omdödlighet och andra riskmått, räntefot saml driftskostnader. Grunderna skallstadfästas av regeringen. Förlivförsäkring gäller långt mer än för skadeförsäkring att de tillgångar somsvarar mot åtagandena måste placeras så alt de ger långsiktig trygghet ålförsäkringstagarna. Det har därför föreskrivits atl elt belopp motsvarandeförsäkringstekniska skulder för livförsäkringar - härmed jämställs även undervissa omständigheter personförsäkringar av annat slag såsom sjuk-ocholycksfallsförsäkring samt arbetslöshetsförsäkring - alltid skall redovisas ivissa angivna slag av värdehandlingar. Dessa, i huvudsak siatss-kuldförbindelser,andra obligationer och skuldebrev med viss säkerhel i fastigheter, finnsförtecknade i 7 kap. 9§ försäkringsrörelselagen. Vid sidan av denna s, k.bundna sektor får till någon del beloppet redovisas inom en fri sektor i andravärdehandlingar, dock inte i aktier. För skadeförsäkring gäller motsvarandeplaceringsplikt för försäkringar som meddelats än ochavser då endast premiereserven. De försäkringar del här är fråga om är ipraktiken endast s, k, allframtidsförsäkring i brand. Av I kap. 5 §försäkringsrörelselagen följer att de särskilda bestämmelserna omlivförsäkring är tillämpliga även på sådan livränta eller sjukränta som tillhörannan försäkring än livförsäkring. Devärdehandlingar, som används för redovisning av försäkringstekniska skulderför livförsäkringar enligt 7 kap, 9 § och premiereserv enligt 7 kap. I0§, skallenligt 7 kap. II § försäkringsrörelselagen hällas avskilda frånbolagets övriga tillgångar och förvaras under minst två lås med olika nycklar.Styrelsen och verkställande direktören skall, med beaktande av lagensvärderingsregler, se till att värdehandlingar till erforderliga belopp förvaraspå föreskrivet sätt. övervakar all bolaget fullgörsina åligganden. En ytterligare kontroll utövas genom atl ell ombud, somförsäkringsinspektionen förordnar, skall inneha nyckel lill ell av låsen. Harvärdehandlingar satts i förvar till högre värde än som erfordras har styrelseneller verkställande direktören rätl all få ui handlingar molsvarandeöverskottet. Ledningen har dessutom, för alt kunna belala förfallnaförsäkrings- eller återbäringsbelopp, för vilka avsättning har skett, rätl altfå ut handlingar lill motsvarande värde. En värdehandling får pä ledningensbegäran bytas ut mot en annan handling av motsvarande värde. Behöverbolaget tillgäng till en värdehandling för att kunna bevaka sin rätt på grundav handlingen eller för något annal liknande ändamål, skall ombudet mot kvittolämna ut handlingen till behörig företrädare för bolaget. Ledningen är skyldigatl inom skälig tid återställa handlingen eller avlämna annan handling av molsvarandevärde. Detanses ligga i sakens nalur alt del av försäkringsinspektionen förord nade ombudet skall vara skyldigt alt övervaka att försäkringsbolaget re dovisar och förvarar värdehandlingar i enlighet med bestämmelserna. Om bolagets ledning inte fullgör sina åligganden skall ombudet enligt 7 kap. 13 § försäkringsrörelselagen genast göra anmälan hos försäkringsinspek tionen. har utfärdat anvisningar angående pant- 7 sätlningsförfarandel.Enligt dessa skall ombudet varje kvartal av bolaget . 1985/86: 162 erhållaskriftlig uppgifl om det belopp som vid föregående kvartals slut skulle varaläckt genom pantsalla värdehandlingar. På grundval av uppgiften skall ombudetenligt anvisningarna bedöma den erforderliga panlsättningen och tillse altbehövlig fyllnadspantsätlning sker ofördröjligen. I den mån värdehandlingarnainte är generelll tillåtna enligt 7 kap. 9§ försäkringsrörelselagen ulanhävdas vara (enligt punkt 7 i samma paragraf) med dem jämförliga lill sin artoch säkerhet, får värdehandlingarna inte godtas av ombudei, med mindre bolagetstyrker att handlingen godkänts av inspektionen för redovisning. Ivärdehandlingarna har försäkringstagarna enligt 7 kap. 11 § försäkringsrörelselagenpanlräll som i handpant lill säkerhel för atl bolaget skall fullgöra sinaförpliktelser enligt försäkringsavtalen. Med handpanlrätt avses en panträtt somar förenad med besittning, dvs. alt panlsättningen fullföljts genom tradition(överlämnande) av saken. Besittningen eller traditionen är en förutsättningför all panthavaren skall få en mol Iredje man skyddad rätt till panten. Engiltig panträtt anses föreligga endasl om pantsättaren saknar rättslig eUerfaktisk möjlighet atl disponera över vad som har pantsalls utan att panthavarenlämnar sill samtycke i varje enskilt fall. Med handpanlrätt följer särskildförmånsrätt enligt 4 § förmånsrällslagen. Bestämmelsen iförsäkringsrörelselagen innebär all försäkringslagar-' na har samma panträtt ivärdehandlingarna som om de hade överlämnats lill dem i anslutning tillpantsättningen. Genomlagstiftning har det även i andra fall gjorts möjligt all stifta panträtt ilösöre utan tradition, s.k. hypotekarisk panträtt. Som exempel härpå kan nämnashypolek i skepp och skeppsbyggen saml företagshypotek. 1 förfarande enligt lösöresköplagenersätter kungörelsen traditionen. Enligt lagen (1936:88) om pantsättning av lösegendom som innehaves av tredje man har en panthavare samma rätt som panthavaremed besittning av panten, om Iredje mannen fält underrättelse (denunliation) ompanlsättningen av panlsättaren eller om panthavaren hos iredje mannen företer skriftlighandling som visar alt panträtt blivit utfäst. som önskar driva rörelse i genomgeneralagent gäller lagen (1950; 272) om rätt för utländska försäk- , ringsföretagall driva försäkringsrörelse i . Reglerna för de utländska förelagensverksamhet ansluter nära till försäkringsrörelselagens föreskrifter. Enskillnad beslår däri alt förelagen enligt 6 och 10 §§ är skyldiga all göravissa depositioner i svenskt bankinstilul. Därmed sammanhänger altförsäkringsinspektionen enligt 15 § får medge att värdehandlingar, i vilkaförsäkringstekniska skulder hell eller delvis redovisas och som inte är deponeradeenligt 6 eller 10§, i stället för alt förvaras under minst två lås med olikanycklar, sätts i särskilt förvar i bankinstitut. Försäkringslagarna harpanträtt som i handpant i dessa värdehandlingar och i viss del av deponeringenenligt 6 och I0§§, under förutsättning att deponeringen förvaras åtskild från deponeringeni övrigt och beslår av särskill angivna värdehandlingar. 2.2 PenningmarknadsCenlralen Prop. 1985/86: 162 Under senare är har den svenska penningmarknaden fäll storomfattning. Penningmarknaden brukar normalt definieras som den del avkapitalmarknaden som arbetar med värdehandlingar med löptider på upp till tväår. På denna marknad kan företag, institutioner, kommuner och andra placerare(ägare av värdepapper) förränta likviditetsöverskott under kortare tider.Lägsta belopp som handlas på denna marknad uppgår lill , och genomsnitlslransaktionenberäknas ligga i storleksordningen . Marknaden hade i slutet avår 1985 en volym av . Den årliga omsättningen uppgår tillmångdubbelt detta belopp. En väsentlig del av marknaden består av handeln med stalsskuldväxlarna.Andra exempel pä penningmarknadsinstrument är bankcertifikat, förelags-certifikat,kommuncertifikat och marknadsbevis. Med ökningen av handeln har följt problem av administrativart. Vid leverans av värdepapper från en depå lill en annan föreligger risk förtillgrepp eller obehörigt nyttjande. En viss tröghet i handeln uppslår i defall då leverans av värdepapper skall ske som likvid eriäggs. Närsamma papper kan köpas och säljas under en och blirhanteringen både tidskrävande och administrativt betungande. På initiativ av ell anlal banker och fondkommissionsbolagsamt har en projektgrupp utrett förutsättningarna för atlinrätta ett gemensamt och likvidhantering på penningmarknaden,överläggningar har ägt rum med bl.a, representanter för ,och riksgäldskonloret. Gruppens arbete har resulterat i att ettaktiebolag, (PmC). har bildats.Delägare är affärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankerna med tillsammans45%, de fria fondkommissionärerna , staten , , riksgäldskonloretmed och stadshypolekskassan av aktiekapitalet (prop. 1984/85:125). PmC: s förberedelser är nu inne i ett slutskede, Driftsstarienär beräknad till den . Målsättningen är att PmC skall fungera som ett serviceorgan ät aktörerna (placerare, handlare och emittenter) på penning marknaden. All handel skall liksom lidigare gå över bankerna och övriga fondhandlare, vilka sammanfattningsvis i syslemet benämnes kontofö rande institut. Som kontoförande innehav av värdepapper har även ett anlal större kreditmarknadsinslitul antagils. Vid anslutning till systemet ger de konloförande instituten genom avtal PmC rätten all i valv deponera värdepapper för deras och placerarnas räkning, PmC upprättar därefter depåkonlon för placerarna i vilka konton alla transaktioner bok förs. Avtal måste också tecknas mellan varje placerare och den eller de fondhandlare som för deras räkning skall kunna rapportera till PmC om affärshändelserna. Inrapporteringar av köp- och säljlransaktioner skall gå via vederbörande placerares kontoförande inslilul lill PmC, Denna inrap portering, som kan ske via leletransmission, dalamedia eller särskild blan kett, bildar underiag för en daglig journal hos PmC, där dagens samtliga transaktioner samlas. Varje vardag kl, 17.00 avbryts inrapporteringen. varpå köp-och säljlransaktioner noteras mot varandra och avstämning Prop. 1985/86: 162verkställs. Följande bankdag regleras likvid för genomfördaaffärer under vederbörande bankers och medverkan, Efler avstämningoch kontroll av likvider mot inrapporterade transaktioner (likvid motleverans) uppdateras samtliga depåkonlon hos PmC , Kontoutdrag och avstämningslislortas fram och distribueras per post till de placerare, vilkas konton förändrats,och till de kontoförande inslilul som inrapporterat transaktioner. Till all börja med kommer endast slalsskuldväxlar alt lasmed i systemet, I etl senare skede avses även övriga löpande penningmarknadsinstrumenlkunna hanteras av PmC, Avlal har iräffals mellan PmC och omförhyrning av ett valv i riksbankshuset. Vid emissioner av löpande penningmarknadsinstrumenlframdeles är avsikten atl samtliga emitterade värdepapper, som förvärvas avplacerare anknutna till PmC, skall inläggas direkl i PmC; s värdevalv.Fördelningen av emissionen på olika placerares depåkonton skall ombesörjas av PmC,som därefter skall bevaka inlösen och ränteförfallodagar saml automatisktöverföra ifrågavarande belopp till av placerarna i förväg angivna bankkonton, I systemet skall även finnas en funktion för pantsältningav en placerares innehav eller del av innehav på depåkonlo. Meddelande om pantsältningskall ges av ell konloförande institut varpå panthavaren genom PmC meddelas om panlsättningen.Eventuella transaktioner till PmC som berör pantsatt innehav kommer inte atteffektueras. Av säkerhetsskäl mäste vid hävande av pant panthavare vända sig tilletl annal konloförande institut än det som meddelade panlsättningen, om deltaär pantsättare, sker genom alt detla lill PmC meddelar en av panthavarenangiven pant-kod. Kostnaderna för PmC-syslemet kommer i första hand atlläckas av avgifter frän emittenlerna och de medverkande konloförandeinstituten. Till förebyggande av ekonomiska dalabrolt och förluster på grund avvårdslöshet eller försummelse vid förvaringen eller registreringen av pen-ningmarknadsinslrumentenutarbetas etl omfattande säkerhelsprogram, I en framslällning som inkom lillfinansdepartementet har (PmC) hemställtatl beslämmelsen i 7 kap. II §försäkringsrörelselagen om att vissa värdehandlingar skall förvaras underminst tvä lås med olika nycklar ändras så alt försäkringsbolagen kan låtaförvara sina penningmarknadsinstrumenl hos PmC, PmC har därvid anföri bl, a,följande. För att PmCpå bästa säll skall kunna fullgöra sin uppgift är det av vikt att alla. eller i varje fall alla större, placerare på den svenska penningmark naden utnyttjar PmC och dess tjänster. Bland de större placerarna märks försäkringsbolagen. Beslämmelsen i 7 kap. 11 § försäkringsrörelselagen är inte endast ett hinder för försäkringsbolagens inlemmande i PmC; s system utan kan också allmänt sett uppfattas som otidsenlig. Den mycket omfat tande svenska penningmarknaden, i vilken försäkringsbolagen lar en aktiv 10 del,kännetecknas bl. a, av de korta löptiderna på penningmarknadsinstru-menten ochen mycket hög omsättning av dessa. En beslämmelse som den angivna synes illaanpassad lill denna marknad, synes exempelvis förvar i bankernas depåerkunna erbjuda minsl den nivå på säkerheten som bestämmelsen syftar till attuppnå, som en mycket högre grad av anpassning lill marknaden kanåstadkommas. Delsamma gäller del förvar av värdehandlingar som kommer lillstånd inom PmC; s verksamhei. För PmC: s del har utarbetats särskilda reglerför hur pantsältning av penningmarknadsinstrumenl som förvaras hos bolagetskall gå lill och anmälas, Åven dessa regler tillgodoser högt ställdasäkerhetskrav. Enlagändring bör kunna göras så alt det i lagtexten anges alt berördavärdehandlingar skall förvaras avskilda från försäkringsbolagens övrigatillgångar antingen i den nu angivna formen under två lås eller hos institutsom försäkringsinspeklionen kan godta. Med framställningen åsyftas i försiahand atl PmC skall vara ett sådanl institut. Också exempelvis bankerna börgivelvis godias som förvarare. Paragrafen bör i fortsättningen som hittillsange att de sålunda förvarade värdepapperen skall pantsättas lill förmån förförsäkringstagarna och vara åtkomliga för det särskilda ombud, vilketföreträder försäkringstagarna. Del kan gentemot PmC tillkomma endast ombudeialt i samråd med försäkringsbolagel genom konloförande institut ge PmCinstruktion om atl en pantsältning upphört, I en tillframställningen fogad PM om pantsältning i PmC-systemel har bl.a. antecknatsföljande. Vid friställande av pant måste en panthavare meddela sig genom annatvalfritt kontoförande institut, Alla sädana institut skall därför ta på sigskyldigheten att till PmC vidarebefordra sådana meddelanden. Del ankommer då pådet kontoförande institutet att -liksom vid alla övriga meddelanden till PmC -kontrollera behörigheten hos panthavaren. När PmC erhållit meddelande om alt panlrällutfästs för visst värdepapper kommer denna pantsältning atl vid registreringen åsättasen panlsättningskod, Pantsättningskoden är en unik kod som därför alltid skallanvändas vid meddelanden till PmC angående den ifrågavarande panten. För atleliminera risken av att panlsättaren skall kunna friställa panten, har manbyggt in i syslemet atl pantsättningskoden ej kan kopplas ihop med det kontoförandeinstitutets eller panisättarens identitetskod. Vid hävande av panträttenbehöver panthavaren endasl använda sig av panikoden vid hävningsförklaringen.Skulle han emellertid vilja friställa endast del av panten måsle han förutompantkoden ange vilka värdepapper som friställs. Efter registrerad friställningerhåller han en ny pantkod. 1985/86: 162 3.1Förvaring av värdepapper hos PmC Mittförslag: Försäkringsbolagen bör under vissa förutsättningar ges möjlighet atlförvara pantsatta värdehandlingar hos . Penningmarknadscentralens förslag: PmC har föreslagit altberörda vär- Prop. 1985/86:162 dehandlingar skall få förvaras avskilda frånförsäkringsbolagen antingen som hos bolaget under tvä lås eller hos institutsom försäkringsinspeklionen kan godta.