prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I de kalkylersom ligger tUl gmnd för RRVs beräkningar har den påförda statliga skatten,kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personer beräknals tiUföljande belopp för taxeringsåren 1986 och 1987. Som jämförelse har ävenberäkningarna för molsvarande skaller enligt taxering medtagits(milj. Statligskatt 37238 40800 45839 Kommunalskatt 116088 129868 137074 Förmögenhetsskatt 1481 1860 2018 Den påförda skatten reduceras förvissa skattskyldiga, som framgått tidigare, av skaltereduktion. En skattereduktton påfackföreningsavgifler infördes års taxering. Den uppgick då tUl 1106 milj.kr. En särskild skattereduktion på högst . betalades ut i juni1985. Totalt beräknas den till milj. kr. Nedan framgår skattereduktionen vid1985 års taxering jämte de prognoser som RRV gjort resp. 1987 årstaxeringar (milj. Skattereduktion 570 2460 554 Skattereduktion för fackförenings avgift 1 188 1236 1 273 Vid beräkningarna har, förutompåförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med skattedebiteradesocialförsäkringsavgifter lill folkpensioneringen, sjukförsäkringen,arbeisskadeförsäkringen, tilläggspensioneringen, barnomsorgen,delpensioneringen och allmän löneavgift till följande belopp. Som jämförelsehar även de påförda avgifterna enligt 1985 ärs taxering medtagits (milj. 1985/86: 100 En jämförelse mellan preliminärskatteuppbörden(exkl. fyllnadsinbetalningar) och den slutliga skatten avseende ett visstinkomstår belyser preli-minärskalleinbetalningarnas anpassning eller brist påanpassning lill de slutligt debiterade skattema. Skillnaderna mellan dessa bådabelopp benämns uttag. Om preliminärskatteuppbörden överstiger den slutligaskatten har del varit elt överuttag av skatt. I nedanstående tablå redovisasuttaget . Det var främslreseavdragsbegränsningarna som förorsakade delta. sjönk underuttagetmed ca 1000 milj.kr. En av orsakerna är bl. a. alt schablonavdraget underinkomst av tjänst inle beaktas i preliminärskattetabellema. varunderuttaget ungefär lika slort. beräknar RRV att undemtlaget ökar medca2miljarder kr. Orsakerna är främsl att fastighetsskatten inle beaktades inämnvärd omfatlning i preliminärskatteuttaget. Även det höga ränteläget underår 1985 förorsakar högre avdrag. Dessa har förmodligen inte begärts jämkning påi full utsträckning . förutsätter RRV att underuttagetsjunker kraftigt. Av del föreslagna schablonavdraget pä . tas endasthänsyn till . Även fastighetsskattenbeaktas fullt ut i de slående jämkningarna av preliminärskalten. Slulregleringen av skatten sker, efter frivilligafyllnadsinbetalningar av skatt, via utbetalningar av överskjutande skall samtdebitering av kvarstående skatt. Fyllnadsinbetalningarna och den inflytandekvarstående skatten ingär bland inkomsttitelns inkomster, medan utbetalningarnaav överskjutande skall upptas bland titelns utgifter. Omfatlningen av fyllnadsinbetalningarna,den kvarstående och den överskjutande skatten framgår av följande tablå (milj.kr. Fyllnadsinbetalningarna vänlas minska för är 1986vilket sammanhänger med det minskade underullagel av preliminärskatt detla år. Den kvarstående skatt, som påförs enligttaxeringarna , skall eriäggas under budgetåren 1985/86 och1986/87. Under dessa budgetär utbetalas även denöverskjutande skatten enligt nämnda taxeringar. Vid beräkningen av kvarståendeskatt får hänsyn las till all en del av de påförda beloppen inte erläggs i rätttid utan blir restförda. RRV beräknar att den kvarstående skatten blir 4752milj. /86 och 5433 milj. kr. Skalteuppbörden på titeln har mot bakgrund av vadsom redovisats beräknats tiU 190258milj. /86 och lill 207190milj. Utgifterna på titeln domineras beloppsmässigt avkommunalskattemedel. Utbetalningarna av kommunalskattemedel grundar sig delspå förskoll, dels på slutavräkningar beräknade på de kommunala skatteunderlagen.För kalenderårel 1984 grundas utbetalningarna på skatteunderiaget enligt 1983års taxering. sker en avräkning av det under kalenderåret 1982utbetalade förskottet. RRV har beräknat de totala utbetalningarna avkommunalskattemedel till 128376milj. /86 och till 144262milj. RRV har i denna kalkyl utgått från en oförändradkommunal medelutdebUering mellan kalenderåren 1985, 1986 och 1987. Från inkomsttiteln utbetalas överskjutandepreliminär skatt. Som framgått av det föregående beräknas denna för budgetåret1985/86 uppgå liU 12061 milj. kr. För /87 harmotsvarande belopp beräknats till 10847 milj. kr. Från ttteln görs vidare omföringar till andrainkomsttttlar och till allmänna pensionsfonden av utskiftningsskatt ochersättningsskatt, skogsvårdsavgifter och vissa annuiteter, förmögenhetsskatt,fastighetsskatt samt de olika egenavgiftema. Sammanlagt kan de ifrågavarandeomföringama beräknas uppgå till 7119 milj.kr. för /86 och 8435milj. för /87. Prop.1985/86:100 Bil. Fysiska personers skatt på inkomst, realisations vinst och rörelse (milj.kr.) 1984/85 1985/86 1985/86 1986/87 Förändring Förändring Utfall Stats- Prognos Prognos /86 i procent budget till 1986/87 (milj.kr.) -10,1 Utbetalningarna på titeln uppgår därmed lill 147556milj. budgelårel 1985/86 och till 163544 milj. kr. Delnetto som uppstår på titeln personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas således tiU . förbudgelårel 1985/86 och liU . för /87. 1121Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Påinkomsttiteln redovisas de juridiska personemas preliminära skatter. Enberäkning görs även på avräkningen av de utbetalningar av kommunalskattemedelsom kan beräknas från de juridiska personernas kommunala skatteunderiag. EnligtSFS 1984:1061 höjs skattesatsen rill statlig skatt för vissa juridiska personerfr. o. m. taxeringen 1986. Höjningen av den statliga skatten fr.o.m. denIjanuari 1985 beror på alt den kommunala beskattningen upphör fr. o. m.taxeringen 1986. För företag med brutet räkenskapsår slopas den kommunalaskatten taxeringen 1987. Nedan.stående förteckning visar hur slor slallig skattoUka juridiska personer betalar. Prop.1985/86: 100 Bil. Sparbankemas säkerhetskassa Andra ekonomiska föreningar änsambruksföreningar Familjestiftelser (fr. o. m. taxeringen 1986) Svenskaaktiefonder Svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag Utländska juridiska personer utom dödsbon Sverigesallmänna hypoteksbank Sveriges stadshypotekskassaHypoteksföreningar Sådanajuridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt sättbildats för att förvalta samfällighet och som skall erlägga skatt för inkomstLivförsäkringsanstalter såvitt angår försäkringsrörelsen Andra juridiska personer än ovan nämnda Dessa juridiska personer redovisarsina skatter på de s. k. Bl-, B2-, Cl-och C2-längderna. De juridiska personemasuträknade statliga och kommunala skatter framgår av följande sammanslällning(milj. 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 2346 2078 3221 4162 4836 (5125) (12715) (13351) 4710 4266 5208 6287 7257 (8509) Vid beräkningen av skatterna har deanlaganden som framkommU i enkäten till svenska aktiebolag, sparbanker ochförsäkringsbolag legat som grund (se sid. 17). Enligt enkäten väntas denstadigt taxerade inkomsten öka . RRV räknarmed en ökning på meUan på grund av att de juridiskapersoner som laxeras på B2- och C-längden beräknas öka med enbart . Denkommunall laxerade inkomsten beräknas minska (se sid 19). RRV har beräknat alt den statligttaxerade inkomsten för juridiska personer ökar med mellan åren 1985 och1986. Vid beräkningen har RRV utgått frän en trendmässig ökning på . Vidarehar hänsyn tagils till fastighetsskattens avdragsgilla kostnad förkonventioneUt skattade fastigheter. Hänsyn har också tagits till att denkommunala taxeringen upphör. Den preliminära B-skatten beräknasöka med 3,4miljarder kr. mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. pä att den preliminärt debiterade B-skatten utgör av den slutligaskatten tvä är tidigare. Dessutom är den slutliga skatten 1984 ca 2 miljarderkr. högre än och beräknas den vara ca . 3 1985/86. medför bl.a. attfyllnadsinbetalningarna vären 1987 beräknas bli l,7mU-jarder kr. Kommunalskaltemedlen beräknas minska med 0,3 miljarderkr. mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Minskningen beror pä att denkommunala taxeringen för juridiska personer upphör fr.o.m. (SFS 1984:1060, 1061). Detta innebär att endast slutreglering skerunder 1986. De omföringar som belastar titelns utgiftssida ärförmögenhetsskatten, utskiftningsskatten, skogsvårdsavgiflen,vinstdelningsskatlen och fastighetsskatten. Effekterna härav gör att nettot pä titeln minskarmed 500milj. mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Prop.1985/86: 100 BU. Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj.kr.) /86 till 1986/87 -30,0 -58,9 -22,9 RRV beräknar nettot på titeln juridiska personersskatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse lUl . /86 och till 15031 OOOOOO kr. för /87. 1131Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse Tilldenna inkomsttitel förs de skatteinkomster, som av olika orsaker inte ärmöjliga atl särredovisa på fysiska eller juridiska personer. Den redovisningsom sker hos länsstyrelserna pä resp. budgetår innebär att dessa skatterredovisas mot denna inkomsttitel. Skatteinkomsterna, som tiU stor del utgörs avfyllnadsinbetalningar som inte har kredilerals per , ligger på ettsärskilt balanskonlo vilket således avslutas mot inkomsttiteln 1131 . Förutom nämnda balans redovisades som andra ofördelbara skatterutgifter och inkomster med ungefär samma belopp. Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj. 1985/86 1985/86 1986/87 Föränd- Stats- Prognos Prognos ring från budget 1985/86 (milj.kr.) 1 100 1 100 1 100 0 1985/86: 100 Bil.1.2 RRV beräknar inkomstema på titeln ofördelbara skatterpå inkomst, realisationsvinst och rörelse till . för budgetåret1985/86 och tiU . för /87. Kupongskattär en statlig inkomstskatt på aktieutdelning i svenska aktiebolag och påandelar i svenska aktiefonder. Skatten är en definitiv källskatt och erläggsmed av utdelningen av i ullandel bosatt och av vissa med dem likställdautdelningsberätligade. Från huvudregeln om kupongskatt förekommerundantag. Till följd av ingångna avtal för att undvika dubbelbeskattningnedsätts kupongskatt med varierande skattesatser. De beräknade och redovisade inkomsterna pä titelnunder de senasle budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Iskrivelse har anfört följande: Under /85 var nettoinkomsten 104,1milj.kr., vUket innebär en ökning från föregående år med 23,4 milj. kr. juU-september 1985 inflöt 125,2 milj.kr. mot 56,2 milj.kr.samma period 1984. Den lotala aktieutdelningen i har under1984 ökat med 1570 milj. kr. eller och uppgår totalt tUl 10259 milj.kr. Tillföljd av skaltereformens kvitlningsförbud är förvärvskälleindelning numera avbetydelse. Detta har medfört att många aktiebolag, speciellt fåmansbolag, under1985 har börjat utdela bolagels vinst för ätt ge sina aktieägare möjlighet attnå full avdragseffekt i förvärvskällan inkomst av kapital. Det kan konstateras en markant ökning av anlaletutdelande bolag . Effekten pä uppbörden av kupongskatt är dockminimal, eftersom huvuddelen av aktieägarna i dessa bolag är hemmahörande iSverige. Aktiehandel med uUandet resulterade i enförsäljning lill utlandet för 5958 milj. kr. och köp från utlandet för 4471milj. kr., innebärande en nettoförsäljning på 1487 milj. kr. Den kraftiganedgången i nettoförsäljningen jämfört med , 4624 milj.kr., förklarasfrämst av minskade direktemissioner i utlandet. harnettoförsäljningen av svenska aktier Prop. 1985/86:100 tiU utlandet uppgåtttilJ 3089 milj. kr. Den svenska aktiestocken i utlandet Bil. 1.2 bedömsdärför öka sin volym under de kommande budgetåren. RSV beräknar inkomsten avkupongskatt under /86 till 154 milj. kr. och under budgetåret1986/87 till 160 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln kupongskatt beräknas till154000000 kr. för /86 och till . för budgetåret1986/87. 1142 Utskiftningsskatt och ersättningsskatt Utskiftningskatl skall erläggas tiU staten av svensklaktiebolag som i samband med bolagels upplösning eller i samband mednedsättning av aktiekapitalet utskiftar tillgångar. Skatten utgår således påbesparade vinstmedel som inte delas ut i vanlig ordning och därför inte blirföremål för inkomstbeskattning hos aktieägarna. Utskiftningsskatten är f n.40% av beskattningsbart belopp. I samband med ändringen av minimikapitalet hosaktiebolag frän . har avvecklingsregler införts försådana bolag som inle kunnat öka sitt aktiekapUal lill . den 31december 1981. Ersättningsskatt erläggs av vissa slag av aktiebolag ochekonomiska föreningar för atl hindra uppskov med beskattningen av fonderadevinstmedel. Skatten ulgör av beskattningsbart belopp. De beräknade och redovisadeinkomsterna på titeln under de senasle budgeiåren framgår av följandesammanställning (milj. RRV beräknar inkomsterna på titelnutskUtningsskatl och ersättningsskatt till . för /86och lill . för /87. BeviUningsskalt utgår för i utlandet bosatt person, somanordnar eller medverkar vid offentlig föreställning i (SFS 1908:128med senasle ändring 1975:1028). Skatten för anordnare ulgör avbruttoinkomsten. För medverkande är motsvarande skatt . Avbevillningsskatten tUlfaller hälften staten och hälften den kommun, inomvilken föreställningen hargivUs. De beräknade och redovisadeinkomsterna på titeln framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 3,0 3,0 3,0 3,0 3,0 Redovisat 2,9 3,2 4,3 4,7 RRV beräknar inkomstema på titeln bevillningsskatt lill . /86 och till . för budgetåret1986/87. 1144 Lotterivinstskatt Prop. Skatt ulgår på vinst i svenskt lotteri och pä vinst viddragning pä premieob- "'' ' ligationer om vinstens värdeöverstiger . Skattepliktgränsen för vamvinster höjdes fr. o. m. den 1 jan1983 . Skatten ulgår päpremieobligationsvinst och av vinstens värde på annan vinst. På annan vinstän sädan i varu- eller tombolalotteri skall skall dock inle erläggas med högrebelopp än alt därefter återstår . Vid beräkning av skattebeloppetskall i vinstens värde inräknas den på vinsten belöpande skatten. I prop.1985/86:46 föreslås alt lotterivinstskatten pä varu- och tombolalotlerierslopas. Ändringen föresläs träda i kraft den Ijanuari 1986. föreslåsen höjning av gränsen för skattefria penningvinster från 50tiU . De beräknade och redovisadeinkomsterna på titeln framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 770,0 735,0 865,0 1065,0 1275,0 Redovisat 688,4 752,7 878,8 1 194,6 I skrivelse till RRV har anfört följande: Under /85 varnettointäkten av lotterivinstskatt 1194,3milj.kr. jämfört med 879,0 milj.kr.under /84. var nettoinkomsten286,5 milj. kr. kr., vilket utgören minskning . AB Tipstjänst räknar med atterlägga 480milj.kr. under /86, 522milj.kr. under budgetåret1986/87 och 558 milj.kr. under /88. uppskattaratl lotterivinstskatten på premieobligationer kommer att uppgå lill 573, 612och 625 milj. kr. Under motsvarande lid räknar medatt inbetala 155, 163 och 171 milj.kr. Vad avser lotterivinstskatt på vinster ibankernas vinstsparande beräknar RSV denna tiU 100, 108 och 116 milj. kr. För innevarande budgetår kan för dessa institutioner samt bankernainkomstema beräknas tiU (480+573+155+100=) 1 308milj. Beträffande övriga lotterierförväntas regeringen komma att föreslå atl skatten på vamvinster slopas fr. o.m. den Ijanuari 1986. Under fömtsättning att beslutar i enligthetmed förslaget beräknar RSV inkomsten av dessa lotterier till 12 milj. kr. RSV beräknar inkomsterna avlotterivinstskatt under /86 fill 1 320milj. och /87 fill 1405 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna pä titeln lotterivinstskatt beräknastill . för /86 och till . Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas alla avgifter somberäknas som procent av utbetald lön och som eriäggs av arbetsgivare. garessocialavgifter av rörelse och av jordbruksfastighet debiteras på skatt- Prop. 1985/86: 100 sedeln och uppbärs i samband med skatteuppbörden. De omförsfrän Bil. 1.2 inkomsttiteln 1111 fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse först sedan den slulliga avgiften kan fastställas,dvs. andra året efter inkomståret. Enförteckning över alla lagstadgade socialavgifter (arbetsgivaravgifter) ochderas sloriek redovisas i tabeU 9. Procentuellt uttag för avgiftsåret 10,00' 10,00' 3,00' 'Tillfälligt höjd från 2,till 3,1983 'Inkl. 0,till löntagarfonderna ' Exkl. avgift till sjöfolkspensionering" Höjdes till 0,fr. o. m. 1986 = Sänktes till 1, Den sammanlagda avgiftssatsen för de lagstadgadesocialavgifterna kommer att minska mellan kalenderåren1985 och 1986. Avgiftssatsen för kommer att bli . 1985/86:59 föreslås att ATP-avgiften för år1986 skall vara oförändrad, dvs. Avgiftsuttaget till ATP inkluderar 0,2procentenheter avsedda för finansiering av löntagarfonder. De lagstadgade socialavgifterna kan med hänsyn tilluppbördsförfarandet delas in i: - avgifter från företag ochkommuner - avgifter från statligamyndigheter och affärsverk m. fl. - egenavgifter frän egnaföretagare. Fr. o. m. den Ijanuari 1985 sker uppbörden avarbetsgivaravgifter enligt det nya uppbördssyslemel. Det nya uppbördssyslemetinnebär att uppbörden av arbetsgivaravgifter och skatter samordnas. Densamordnade uppbörden sker . Uppbörden knyts till de löpandeutbetalningarna. Arbetsgivarna skall varjemånad deklarera föregående månads löneutbetalningar och räkna ul den avgiftsom belöper på lönesumman. De arbelsgi-varavgUler som betalas underuppbördsåret kommer för de flesta arbetsgivare atl bU definifiva. En samladredovisning för hela årel skall lämnas endasl i vissa fall. I sådana fallkommer även resterande avgiftsbelopp all inbetalas. Itabell 10 redovisas ulfall och prognos över inkomstema under inkomslhuvudgmpp1200 som genereras av de lagstadgade socialavgifterna. På statsbudgetensinkomstsida kommer emellertid ett betydUgt lägre belopp statsbudgeten fillgodo tiU följd av nettoredovisning. 1985/86: 100 Bil.1.2 Inkomster avarbetsgivaravgifter (milj.kr.) Förbudgelårel 1985/86 beräknas 138514 milj. kr. att inbetalas i form avsocialavgifter. Den stora ökningen av inbetalningarna meUan budgeiåren 1984/85och 1985/86 förklaras av den engångseffekt som uppstod fill följd avomläggningen av uppbördssyslemel. Den negativa engångseffekt som uppstod /85 beräknas tUl . /87 beräknas 144430 milj. kr. att inbetalas i form avsocialavgUler. I det nya uppbördssystemet beräknas de preliminärt inbetaldasocialavgifterna atl svara för en mycket slor andel av del totalaavgiftsbeloppet. Delagstadgade socialavgifterna har i det följande delats in i olika grupper medavseende pä olikheter i den kassamässiga redovisningen över inkomslhuvudgmppen.Beräkningarna har baserats på tidigare nämnda antagande om den ekonomiskautveckUngen saml uppgifter som erhållits fränriksförsäkringsverket. 1samband med upphävandet av beslutet om olika försämringar av sjukförsäkringen(SFS 1982:1235) höjdes folkpensionsavgiften fr.o.m. den Ijanuari 1983 till9,av avgiftsunderlaget. sänktes avgiften tiU sjukförsäkringen medmotsvarande procentsats i syfte att åstadkomma bättre kostnadsanpassning inomsjukförsäkringen. Folkpensionsavgift (milj.kr.) 1984/85 Utfall 1985/86 Prognos 1986/87 Prognos Direkta avgifter Egenavgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk Folkpensionsavgiflen redovisas pä statsbudgetensinkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringen redovisas via anslag pästatsbudgetens utgiftssida. Inkomsterna från folkpensionsavgiften beräknasuppgå till 36550 milj. kr. Den kraftiga ökningen avinkomsterna frän folkpensionsavgiflen /86 förklaras av dennegativa engångseffekt som uppstod /85 i samband med övergångenliU en månatlig uppbörd av arbetsgivaravgifter och skatter fr. o. m. denIjanuari 1985. RRVberäknar inkomsterna på titeln folkpensionsavgUt fill . /86 och tUl . för /87. ArbetsgivaravgiftenUll sjukförsäkringen är 9,av avgiftsunderlaget fr. o. m. år 1983.Arbetsgivaravgiften är avsedd att bidra till täckandet av de utgifter somomfattas av lagen om allmän försäkring (SFS 1982:120). Statsbudgetensutgiftssida skaU via anslag bidra av ovannämnda utgifter. Förutom sjukförsäkringsavgiften tillförs titeln denersättning från den allmänna pensionsfonden som de allmänna försäkringskassornaerhåller för kostnader för administrationen av den allmännatilläggspensioneringen. Från titeln utbetalas till de allmännaförsäkringskassorna inkomsttitelns andel av koslnaderna för delssjukförsäkringen, dels försäkringskassornas förvaltningskostnader. Vidareutbetalas till sjukvårdshuvudmännen och apoteksbolaget olika typer avsjukvårdsförmåner. sänks sjukförsäkringsavgiften till avavgiftsunderiaget lill följd av att ersättningen till förelagshälsovårdenflyttas över till arbetarskyddsfonden. Den allmänna sjukförsäkringsfonden har till syfteatt utgöra en reserv vid tillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser.Riksförsäkringsverket beräknar, enligt särskilda regler, om äterföring elleravsättning bör komma ifråga. Grunderna för denna återföring eller avsättningtill fonden fastställs av regeringen. Den årliga avstämningen av inkomsternaoch utgifterna för sjukförsäkringen har visat ett positivi saldo.Överskottet har använts till att återbetala fondensskuld till statsbudgeten. I och med regleringen av överskott gentemotstatsbudgeten fick fonden ett ackumulerat saldo pä 1675,3 milj. kr. Eflerregleringen av överskoll skaU fills vidare inle ytterligare Prop.1985/86: 100 överföringar fill fonden ske (prop. 1982/83:100). FondbehåUningenär efter Bil. 1.2 regleringen av överskott 4912,7 milj. kr. Ar Överskott Ackumulerat saldo 19781979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Orsaken liU sjukförsäkringsfondens överskott underde är den minskade sjukfrånvaron. beskriversjukfrånvarons omfaitning bl. a. genom s. k. sjuktal. Sjuktalet definieras somantal under årel ersatta sjukpenningdagar per sjukpenningförsäkrad. Under hela har sjukfrånvaron återbörjat öka. Försia halvårel 1985 uppvisar elt högre sjuktal än första halvåret1984. Sjuktalet för beräknas tiU 19,0 dagar.Kostnaden för sjukpenningen beräknas till 17 005 milj. kr. för budgetåret1985/86 och tiU 18 443 milj. kr. för budgelårel 1986/87. Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader(milj.kr.) Av tabeU 12 framgår sjukförsäkringsavgiftens andelav sjukförsäkringens kostnader. Efter avdrag för det l5-procentigastatsbidraget beräknas utgifterna till 35 139 milj. kr. för budgelårel 1985/86och till 36765 milj. kr. för /87. Av tabell 13 framgår såvälinkomster som utgifter under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto. Inkomster och utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkringsavgift, netto (milj. Prop.1985/86: 100 BU. För budgelårel 1985/86 beräknassaldot pä inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto tiU lill milj.kr.Ökningen av saldot mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86 beror främsl på dennegafiva engångseffekt som uppstod /85 i samband med övergängentill en månatlig uppbörd av arbetsgivaravgifter och skatter fr. o. m. denIjanuari 1985. För /87 beräknas ettöverskott på titeln. Detta överskott beräknas fiU 1 135 milj. kr. RRV beräknar inkomstema på tUelnsjukförsäkringsavgift, netto till . förbudgeiäret 1985/86 ochfill . för /87. För att finansiera det nya statsbidragssystemet infördesden Ijanuari 1977 en socialavgift liU barnomsorgen. Storleken på avgiften var av avgiftsunderlaget. Barnomsorgsavgiften har sedan successivt höjts ochuppgår liU 2,. I likhet med folkpensionsavgiftenredovisas inkomsterna av bamomsorgsavgiften på statsbudgetens inkomstsidamedan molsvarande utgifier redovisas över anslag på statsbudgetens utgiftssida. Barnomsorgsavgift (milj.kr.) Direkta avgifter Egenavgifter Avgifter frän statligamyndigheter och affärsverk 1984/85 Utfall 1985/86 Prognos 1986/87 Prognos RRV beräknar inkomsterna pä titelnbarnomsorgsavgift till 8500000000 Prop. för budgetåret1985/86 och tiU . för /87. Denutvidgade vuxenutbildningen finansieras med en lagstadgad socialavgift tillvuxenutbildning.