prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Samordnad datapolitik (Ds B 1981:20) RS-systemet - Engenomgång och utfrågning (Ds B 1981:21) Teknikupphandling inomdataområdet med offentliga sektom som beställare (Ds C 1983:8) Telematik,kontorsautomation, elektroniska tjänster till individen. Rapport fråndatadelegationens studieresa till (Ds C 1983:14) Datoriseringoch arbete - Frågor att diskutera inför systemutveckling (Ds C 1983:17) Katalogöver utbildningsmaterial m. m. i datafrågor (Ds C 1983:19) Datoranvändningi hushållen (Ds C 1984:10) Långsiktig planering av kommunikaUonstjän-ster ochkommunikationsnät m. m. i (Ds C 1985:02) Granskningav utbildningsmaterial för bred datautbildning (Ds C 1985:14) DataJära pågrundskolans högstadium. En ögonblicksbild frän tre kommuner och sex skolorvintem 1984/85 (Ds C 1985:15) 1985/86:100 Bil. Arbetarskyddsfonden, styrelsen för teknisk utveckling,universitets- och högskoleämbetet Styrelsen för teknisk utveckling (STU) Urval av övriga rapporter och skrivelser Förslag till åtgärdsprogram för "datorn i skolan"(skrivelse ) Synpunkter på STU:s ramprogram inom det datatekniskaområdet (skrivelse , komplettering aug. 1981 och ) Bredutbildning i datafrågor till allmänheten -förslag till riktlinjer församhällets stöd (skrivelsejuni 1982) En beskrivning av ADB-personalen i (skrivelse +rapport ) liemissyttrande över STU:s förslag ang. nationelltmikroelektronikprogram () Bred utbildning i datafrågor - redovisningav verksamheten /83 och förslag om fortsatta insatser (rapportjuni ) Remissyttrande över SCB:s utredning om alternativa metoder förframtida folk- och bostadsräkning (FOBALT) Remissyttrande överDataeffektutredningens och Data- och elektronikkommitténs slutbetänkanden(och ) Forskning om informationsteknologins användninginom företag och myndigheter. Utarbetad inom () under medverkan av delegationens kansli (rapport jan. Remissyttrande ang. Svensk informationsteknologi() Erfarenheter av datadelegationens arbete (skrivelse feb.1985) DAFA - myndighet eller bolag? (Ds C 1985:1) Svensk informationsteknologi - utgångsläge och underlagför ett nationellt program. Framtida ADB-verksamhet för socialförsäkringen på90-talet och därefter, FAS 90. Framtida ADB-verksamhet för socialförsäkringen på90-talet och därefter, FAS 90, Prognos för 90-talet Framtida ADB-verksamhet för socialförsäkringen på90-talet och därefter, FAS 90. Komponenter och utbildning (SIND 1979:6)Elektronikanvändningen i svensk verkstadsindustris produkter (SIND 1980:20)Den mindre elektronikindustrin (SIND 1981:1) Utveckhngsmöjligheter ochutvecklingskrav till 1990 - en sammanfattande rapport. Slutrapport (SIND1981:5) Fordonselektronik (SIND 1981:6) Kommunikationselektronik (SIND 1982:1)Konsumentelektronik (SIND 1982:11) 80-talets givarteknik - behov och möjligheter(STU-information nr 296-82) Nationellt mikroelektronikprogram (STU-informationnr 376-83) Prop.1985/86:100 Bil. Statens löne- och pensionsverk (SPV) Gemensam personalstatistik (GPS) - slutrapport (rapport1982:17) SLÖR - effektivisering och uppgiftsfördelning (rapport1982:28) Avropsavtal - persondatorer (rapport 1984:7) ADB-handbokför statsförvaltningen - allmän del (rapport 1984:19) Avropsavtal -skrivautomater (rapport 1984:31) Inför ettintegrerat kontor!? En skrift om kontorsinformationssystem (rapport 1984:33)Tele- och datakommunikation - ett utvecklingsperspektiv (rapport 1984:39)Avropsavtal för basdatorer (rapport 1985:34) Huvudstudie gällande teknisk modernisering av systems. (Dnr 1981:355) Persondatorer och skrivautomater - användning istatsförvaltningen. (Dnr 1983:617) Långsiktig utveckling av statensredovisningssystem. (Dnr 1984:1073) Utvecklingen av den statliga redovisnings-och revisionsverksamheten. (Dnr 1985:466) Personaladministrativ Information och Rapportering ()- för- och eftersystem till SLÖR. Olika typer av bildskärmsteknologier -arbetsmiljöaspekter Förstudierapport om programvaror Utredning avseende ADB-verksamhet inom den allmänna försäkringen (FAS 90) Rapport om utvärdering av försöksverksamhet med Redogörelseför regeringens delegeringsarbete ........ . 15 Bilaga2:2 .......................................................... . 29 Användningenav ADB i statsförvaltningen .............. . 31 1 Översiktliginformation ...................................... . 31 1.2.1 ADB-kostnader för den civilastatsförvaltningen 36 1.2.2 ADB-kostnader föraffårsverken .............. 37 1.2.3 ADB-kostnader för försvaret .................. .. 38 1.3 OrganisaUonoch planering 39 1.3.1 ADB-drift - organisation m.m..................... .. 39 1.3.2 Systemutveckling - organisation............... .. 41 1.3.3 Planering .............................................. 43 1.4.1 Antal datorer m.m................................... .. 43 1.4.2 Köpvärde för anskaffadADB-utmstning ..... .. 46 1.4.3 Marknadsandelar för olikafabrikat av ADB-utmstning . 1.4.4 Behov av ADB-utrustning ........................ .. 49 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-tillämpningar ... 50 2.1 De ADB-användande myndigheterna ................ .. 50 Datainspektionen ...................................... .. 52 Styrelsenför intemationell utveckUng ........... .. 53 Nämndenför u-landsutbildning ...................... .. 53 Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) .......... .. 53 Försvarsdepartementet................................. .. 54 Överbefälhavaren .................................... .. 54 Försvaretsdatacentral .............................. .. 55 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar ............ 56 ................................... 57 Prop. ......................................... . 57 Bil. Statensbakteriologiska laboratorium ............. 57 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut 58 Bankinspektionen ..................................... . 60 Utbildningsdepartmentet .............................. . 62 Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer 62 Etnografiskamuseet ................................ . 62 Universitets-och högskoleämbetet ............. . 63 Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek ..... 64 Lantbruksstyrelsen ................................... .. 65 Statensutsädeskontroll .............................. .. 66 Statenslantbrukskemiska laboratorium .......... .. 66 Statensveterinärmedicinska anstalt ............. 67 Arbetarskyddsstyrelsen ............................. . 68 Prop. ................................. 68 Bil. Arbetslivscentmm ...................................... . 68 Nämndenför vapenfri utbildning .................. 68 Statensråd för byggnadsforskning .............. . 69 StatensinsUtut för byggnadsforskning ........... 69 Centralnämndenför fastighetsdata ............... 69 Sverigesgeologiska undersökning ................ 70 Styrelsenför teknisk utveckling .................. 70 Patent-och registreringsverket .................. . 71 SUftelsenIndustriellt utvecklingscentmm i övre . Civildepartmentet ....................................... . 72 Statistiskacentralbyrån ............................ . 72 Datamaskincentralenför administrativ databehandling .... 72 2.2 ViktigareADB-tillämpningar inom statsförvaltningen 74 RättsväsendetsinformaUonssystem (RI) ........... 74 Polisväsendetssystem ................................. . 75 ADB-systeminom försvarsmakten m. m.............. 76 ADB-systeminom överstyrelsen för ekonomiskt försvar .... 77 ADB-systeminom den allmänna försäkringen ..... 78 Bil-,körkorts- och yrkestrafikregistren ............. .. 81 LuftfartsverketsADB-verksamhet .................... .. 82 ADB-systemför folkbokföring och beskattning (AFB) 83 Redovisningssystemför exekutionsväsendet () 84 InformaUonssysteminom högskoleutbildning m. m 85 ADB-systeminom arbetsmarknadsverket ........... 88 Fastighetsdatasystemet................................ .. 89 ADB-verksamhetinom domänverket .................. 90 ADB-verksamhetinom FFV ............................ 91 DetStaUiga redovisningssystemet, system S ... .. 92 110 SCB:sstatistiska informationssystem ............. 93 Prop. Allmäntföretagsregister ............................... 94 Bil. Statligtperson- och adressregister (SPAR) ...... .. 95 Statenslöne- och personaladministrativa system 95 3Översikt över pågående utredningsarbete inom ADB-området ... 97 () ......... 97 Sårbarhetsberedningen(SÅRB) ..................... 98 Utrednings-och utvecklingsarbete avseende ADB-verksamhe ten inom den allmänna försäkringen ................. .. 99 Ettnationellt informationsteknologiprogram ..... 100 Utvecklingenav statens redovisningssystem ... . 101 Utredningom de personaladministrativa informationssystemen 102 Utredningavseende studier av användning av ny teleteknik .. 103 Utbildningsprograminom ADB-området för statsförvaltningen 104 3.2 Förteckningöver avgivna och planerade betänkanden, rappor ter etc........................................................ . 105 Bilaga 3 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till budgetpropositionen 1986 A. Kungl. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Jagförordar att anslaget förs upp med . i förslaget till statsbudgetför nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husetshovhållning för /87 anvisa ett anslag av . 1 1985/86. B. Kungl. 1985/86: loo Fråga om disposition av överskottsmedel frånDjurgårdsförvaltningen Isamband med att förklarade att Kungl. borde förbliunder konungens enskilda disposition, anhöll ständerna att den s.k.Djurgårdskassan måtte "endast få användas till förbättrandeoch förskönande samt därvarande broars och vägars underhåll". Deuppställda villkoren, som antogs av Kungl. Maj:t , innebärsåledes att inkomstema från får användas endast för Djurgårdensbehov. Djurgårdskassans inkomster består i huvudsak avtomt-, hyres- och arrendeavgifter, vissa ersättningar till följd av avtal medStockholms kommun, inkomster av skog, parker m. m. samt räntor avDjurgårdsfonden. Utgifterna avser kostnader för administration,fastighetsförvaltning, väghållning m. m. Regeringen fastställer statför Djurgårdskassan, varigenom verksamheten regleras. I staten uppförs numeraårligen ett formellt belopp av . till inleverering tillbyggnadsstyrelsen. lyder liksomslottsförvaltningarna för de kungl. slotten under ståthållarämbetet påStockholms slott. I sin av riksmarskalksämbetet biträddaanslagsframställning för /87 har ståthållarämbetet anfört bl.a. följande. Inkomsterna från har i allmänhet varittillräckliga för områdets drift och förvaltning. Ett undantag utgör den numeraavslutade upprustning som ägde rum då dispositionsplan under senareår genomfördes. Denna upprustning beslutades av (prop.1964:183, SU 195), som också godkände att 5 milj. kr. av vissa exploateringsmedelfrån tidigare försäljning av djurgårdsmark ställdes till förfogande för olikaförbättringsåtgärder. Inkomsterna från bör även i fortsättningeni princip huvudsakligen användas för drift och utveckling av . Förde ur kulturminnessynpunkt och museal synpunkt synnerligen värdefulla områdensom utgörs av och de kungl. slotten fmns emellertid samladeupprustningsbehov som blivit allt mera påträngande i och med att tilldelningenav statliga anslagsmedel begränsats. Såväl som slotten lyder undersamma organ, ståthållarämbetet, som ansvarar för den samlade planeringen. Detbör därför vara möjligt att undantagsvis använda medel från inkomsterna avDjurgården även för vissa åtgärder av engångskaraktär på de kungl. Detta bör emellertid kunna ske endast efter samrådmed . Regeringens styrning garanteras dels genom det åriigafastställandet av stat för Djurgårdskassan, dels genom att insatseröverstigande visst belopp, förslagsvis , underställes regeringensprövning. Systemet kommer därvid att överensstämma med vad som gäller för des.k. grusmedlen, varom fattade beslut . Yttranden över framställningen i denna del harinhämtats från , som tillstyrker förslaget, samtriksrevisionsverket (RRV), som anför följande. Som framgår av riksmarskalksämbetetsanslagsframställning innebär Prop. 1985/86:100 beslut attinkomsterna från får användas en- Bil. 3 dast för behov.Riksdagen har därefter genom olika beslut och senare medgivit attöverskott från förvaltningen av får användas för underhåll m. m. av dekungliga slotten. I dessa överskott har ingått ränta på medel som influtit vidförsäljning av delar av , som utgör statsegendom. De beslut somfattats om underhåll m. m. av de kungliga slotten har vid varje Ulllalle avsettspecificerade åtgärder. m. /46 harDjurgårdsförvaltningens överskottsmedel redovisats som inkomst under statensallmänna fastighetsfond, slottsbyggnaders delfond, diverse inkomster. Eftermoderniseringen av det statliga budgetsystemet fr. o. m. /81redovisas intäkterna från hos medformellt belopp, , under övriga intäkter i driftstaten för inrikesfastighetsförvaltning. RRV har mot den här redovisade bakgrunden ingenerinran mot att inkomster från används för underhåll m.m. av de kungliga slotten. Omfattningen av insatserna bör, somriksmarskalksämbetet anför, regleras när staten för Djurgårdskassan fastställsoch efter samråd med . Någon särskild prövning av regeringenhämtöver av särskilda objekt bör enligt RRV:s mening dock inte vara behövlig. Såsomframgår av vad RRV i sitt yttrande anfört har vid olika tillfällenöverskottsmedel från med medgivande fått tasi anspråk för underhåll m.m. på de kungliga slotten. Så skedde bl. a. underintryck av det svåra statsfinansiella läget under andra värids-kriget (rskr1940:1). redovisar f.n. vissadisponibla medel som det aktuella underhållsbehovet vid de kungl.slotten med tillhörande anläggningar är stort. I rådande läge äranslagsutrymmet begränsat ocksä för byggnadsåtgärder som framstår som ytterstangelägna. Jag ansluter mig därför till det av riksmarskalksämbetet framfördaförslaget. I den stat som regeringen fastställer förDjurgårdskassan bör således, när utrymme fmns, medel få avsättas disposition efter samråd med . Medlenskall kunna tas i anspråk för angelägna åtgärder av engångskaraktär på dekungl. Det bör få ankomma på regeringen att närmare bestämma i vilkafall beslut om disposition av överskottsmedlen skall underställas regeringensprövning. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att godkänna vad jag i det föregående har förordatom användningen av vissa överskottsmedel från Kungl. slotten: Driftkostnader Prop. 1984/85Utgift 15279347 1985/86Anslag 15375000 1986/87Förslag 16375 000 används av konungen och somrepresentations- och kontorslokaler. I är bl.a.riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet, husgerådskammaren ochBernadottebiblioteket inrymda. Vissa delar av visas även förallmänheten. begagnas av konungen sombostad och visas för allmänheten. utnyttjas för vetenskapligakonferenser m. m. används som bostad för prominenta personer från utlandet,vilka är den gäster. utnyttjas som museumoch för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. Strömsholmsslott visas för allmänheten. För användningen av hela kronoegendomfinns en samarbetsgmpp, tillkallad av i medrepresentanter för bl. a. , domänverket, kommunen ochlandstinget samt Ridfrämjandet. disponeras sedan år 1966till större delen av . De två övervåningarna i slottethar dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten.Också Tullgarns slott är upplåtet för visning. Under detta anslag avlönas f.n. ca 85lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvård och tolvför lokalvård. Härtill kommer ett antal arvodister med uppdrag av deltids-eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidare andra omkostnader änför fastighetsunderhåll av de kungl. har i anslutning till enframställning från ståthållarämbetet - hemställt att . anvisas fördriften av de kungl. slotten under nästa budgetår. Trots stigande krav på visningsservice ochomvårdnad vid slotten har budgetarbetet inom ståthållarämbetet i enlighet medregeringens anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar bedrivitsmed utgångspunkt i att söka finna möjligheter till reella besparingar. I syfteatt anpassa verksamheten så rationellt som möjligt har ståthållarämbetetundersökt vilka besparingsmöjligheter som föreligger sedan hänsyn tagits tillavtalsenliga löneökningar samt stigande lokalkostnader och allmänna omkostnader.I allt väsentligt innebär ståthållarämbetets förslag att anslaget minskas mednära realt. Medelsbehovet för drift av de kungl. slottenframgår av följande sammanställning: Anvisat 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Prop.1985/86:10 Bil. Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar LokalkostnaderExpenser Parkers och trädgårdars underhåll + 59000 -1-1241000 + 9000 -1-1039000 + 39000 + 1202000 + 39000 + 1000000 Med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag attregeringen föreslär att till De kungl. slotten:Driftkostnader för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Husgerådskammarens uppgift är attsvara för underhåU och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier i dekungl. slotten som tillhör staten men disponeras av konungen, att vetenskapligtbearbeta samlingarna samt att genom skrifter och visningsverksamhet presenterasamlingarna för allmänhet och forskare. Dessutom förvaltar husgerådskammarende Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverksamt administrerar . Slutligen biträder husgerådskammarenvid Ullfällig möblering för representation o. dyl. Under detta anslag avlönas ca 30 lönegradsplaceradeanställda. har - ianslutning till en av kungl. husgerådskammaren gjord framställning - hemställtatt för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisas ett anslag av4761000 kr. En minskning av antalet tjänster inom den ansträngdabasorganisationen skulle enligt kammaren medföra orimliga konsekvenser för desamlingar som den har att vårda. Husgerådskammaren kan därför inte föreslå ennedskärning av personalstaten utan anvisar som enda framkomliga väg en fortsattbesparing över lokalkostnads- och expensUUama. Medelsbehovet under nästa budgetårframgår av följande sammanställning: 1985/86:100 Bil. Anvisat 1985/86 Beräknadändring 1986/87 +441000 + 1000 - 3000 + 22000 + 50000 +441000 + 2000 - 3000 + 22000 + 60000 Såsom framgår av sammanställningen harjag i huvudsakansett mig kunna godta riksmarskalksämbetets anslagsberäkning. Därvid harjagräknat med en engångsanvisning under anslaget av . för totalsaneringmot husbocksangrepp i ett magasin. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kungl. husgerådskammarenför /87 anvisa ett förslagsanslag av . Vid bifall till mina förslag tillmedelsberäkning för nästa budgetår kommer första huvudtitelns slutsumma /87 att uppgå till . Detta betyder en ökning ijämförelse med det för /86 anvisade beloppet med . 1 Hans Maj:t Konungens och det Kungl. 1985/86: 100 Bii. 4 De kungl. Totalt för kungl. Bilaga 4 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Till hör polisen ochåklagarväsendet, , de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, hyres- och arrendenämnderna,rättshjälpsnämnderna, de allmänna advokatbyråerna, kriminalvården ochbrottsförebyggande rådet. Inom departementets område faller också den verksamhetsom utövas av justitiekanslern, datainspektionen, bokföringsnämnden ochbrottsskadenämnden. Utgifterna inom områdeberäknas under /87 komma aU öka med 912,1 milj. kr. 10008,3 milj. kr. Huvuddelenav verksamheten inom verksamhetsområde avser uppgiftersom direkt eller indirekt regleras genom lagstiftning. Myndigheterna harbegränsade möjligheter att själva påverka verksamhetens omfattning. Dennabestäms till stor del ytterst av brottsutvecklingen och inom de olikadelområdena av sådana faktorer som antalet anmälda brott, mängden anhängiga måloch dessas svårighetsgrad samt inom kriminalvården av antalet utdömdafrihetsstraff och strafftidernas längd. De förslag till anslag inom justitiedepartementetsområde som läggs fram för /87 präglas av stor återhållsamhet.Anslagen inom departementets område har i allmänhet beräknats med utgångspunkti det s.k. huvudförslaget. AnslagenUll polisväsendet har i huvudsak beräknats med utgångspunkt i huvudsförslaget. Inom polisväsendet finns vissa verksamhetsgrenarsom måste prioriteras framför andra. Det gäller främst kampen mot denekonomiska brottsligheten, narkotikabrottsligheten och våldsbrottsligheten. Ibudgetpropositionen har för polisens bekämpning av den ekonomiska brottslighetenmedel beräknats för 20 polismanstjänster och en tjänst 1 1985/86. Finansiering har skett genom omfördelning inom Prop.1985/86:100 huvudtiteln. Den tidigare påbörjade reformeringen av polisväsendethar Bil.4 slutligt genomförts den . Detföreslås att 150 polisaspiranter får tas in på . Anslagen åklagarväsendet har i huvudsakberäknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Den omorganisaUon av åklagarväsendet på regionalnivå som har beslutat om genomfördes den 1 juli 1985.SamUdigt inräuades en statsåklagarmyndighet för speciella mål. Antaletmål och ärenden i domstolarna ligger fortfarande på en hög nivå. Vissaförstärkningar behålls i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Anslagen har i övrigt beräknats med utgångspunkt ibegränsade huvudförslag. Beläggningenvid kriminalvårdsanstalterna har fortsatt aU minska under /85.Med hänsyn härtill föreslås aU eU antal anstaltsplatser stängs. har nya lokalanstalter färdigställtsi , och . F.n. byggs nya lokalanstalter i , Gävleoch . För att möjliggöra en effektivare frivård tillämpasen måttstock som innebär att den genomsnittliga ärendemängden inte bör Ullåtasöverstiga 30 per tjänsteman. Antalet klienter inom frivården har /85 varit i genomsniU ca 12 000 vilket motsvarat ca 28 ärendenper tjänsteman. Förändringarnainom område i förhållande till /86framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Anvisat Förslag Förändring 1985/86 1986/87 m. iti. Bil.4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden . Anmälan till budgetpropositionen 1986 1 Lagstiftningsfrågor 1.1 Inledning Detankommer på justiUedepartementet att bereda lagstiftningsfrågor på mångaområden av samhällslivet. Först och främst bör nämnas grundlagarna.Departementet handlägger också i övrigt en viktig del av den lagstiftning somreglerar de enskilda medborgarnas förhållande staten och andra offenUigaorgan. Hit hör bl.a. strafflagstiftningen och reglerna om förfarandet vid våradomstolar. Ett annat betydelsefullt område är lagregler om enskildas inbördesförhållanden, t.ex. inom familjerätten, köprätten och upphovsrätten. För lagstiftningsarbetet på dessa liksom på andraområden gäller naturligtvis samma mål som för det politiska arbetet i övrigt.Trygghet och rättvisa för medborgarna, jämlikhet och solidaritet samteffektivitet i den offentliga förvaltningen är begrepp som därvid kommer iblickpunkten. Lagstiftning är ett viktigt medel i samhällsbyggandet. Inteminst med hänsyn till det uttalade önskemålet att minska regelmängden isamhället är det å andra sidan angeläget att man inte överskattarlagstiftningens betydelse. Lagstiftning bör användas med urskiljning och endasti fall då den bedöms som nödvändig eller i varje fall som det bäst verksammamedlet för att man skall nå det mål som har satts upp. När det sker, måstelagarna utformas så att man så långt möjligt kan förutse resultatet itillämpningen och så att lika fall behandlas lika. Jag ämnar i detta avsnitt beröra några av deviktigare lagstiftningsärenden som är aktuella f n. Straffrättsområdet kommerjag dock att behandla huvudsakligen i det följande avsnittet om åtgärder motbrott. I detta sammanhang vill jag särskilt framhålla attsamhällsekonomiska och statsfinansiella aspekter givetvis måste beaktas även ilagstiftningsarbetet. I första hand får detta konsekvens att lagsUftningenbör utformas så att man i möjligaste mån undviker att belasta staten ochkommunerna med ökade kostnader. I vissa fall kan det också bli nödvändigt attgenomföra lagändringar i syfte att åstadkomma angelägna besparingar.