prop · G9034 · 1985-12-31 00:00:00 — Den värdefulla konsekvensen av ensamordning skulle kunna vara tillgängentill mera utarbetade, främst datorbaserade administrativasystem. Med hänsyn till fördelarna av närhetmellan ekonomiadministration och övrigafunktioner i företaget är min bedömningatt en sammanslagning ej är motiverad. Vid en omläggning av myntverkets ekonomiadministrativa systemeller datorisering av åtminstone vissa delar, bör genom saraarbete i andra former erfarenheterna ochkunskaperna hos AB kunna tillvaratagas. En fråga som särskilt penetrerats är möjligheterna till ökad samordning beträffande marknadsföring etc. Tanken har härvid varit att AB erfarenhet från utlandsförsäljning etc skulle kunna utnyttjas av myntverket. Detlåg bl a nära till hands att anta att AB kontaktervid försäljning av sedlar också skullekunna vara myntkunder. Sådana förhållandentorde finnas på sina häll, men ärinte alltid givna. Vidare råder en storöverkapacitet i världens rayntproduktion, varför möjligheternaatt tränga in på marknaden ärsmå för myntverket. uppdragsverksamhet torde en annan typ av marknadsföring och försäljning änvad AB har erfarenhet av vara aktuell. Slutsatsen från bedömningen av möjligheterna till marknadsmässig samordning äratt vissa möjligheter kan finnas pä sikt, men att någrakortsiktiga samordningsfördelar av väsentlig betydelse inte torde finnas. Sammanfattningsvis kan beträffande problemställningen om begränsad samordning mellan sedlar och mynt sägas att det ärframförallt..samordningen via riksbankensom ger samordningsfördelarna. 4.2 Minskat behov av mynt Prop.1985/86:4 Som tidigare nämntsökade behovet av mynt, frä.mst 1-kro-norsmynt, kraftigt till och med 1980.Detta berodde troligen pä en rad samverkande faktorer, som tex ökat antal automater och myntatergivare,silverprisets höga nivä (nedsmältningav mynt) och myntverkets låga tillverkningskapacitet . Från1981 har behovet av nya mynt minskat undan förundan. Detta beror troligtvis ocksäpå flera samverkande faktorer, som tex att enarmade banditer förbjöds, bankernas privatgiro, bensinbolagens betalkort och sedelautomatersamt mänadskort på bussar etc. Säväl svenska som internationella bedömare synes eniga om att efterfrågan pä mynt har minskatoch kommer att minska ännu mer. Av bilaga 6 framgårutvecklingen vad gäller myntutväxling, mynttillverkning och myntlager. Som synes hartillverkningen bibehållits i stort sett ,som efter-från på mynt minskat (utväxlingen) ,varigenom myntlagren ökat kraftigt. Detta innebär att produktionsbehovet framöver ytterligare minskas genom att lagren dä kan och börtappas av. En ytterligare faktor som verkar i samma riktning, är den rationalisering och effektivisering av myntcirkulationensom diskuteras i promemoria ".Mynthantering i - förslag till principlösning". Konsekvenserna av olika antagna produktionsvolymer redovisasnedan i punkt 5.2. Prop.1985/86:4 5. 5.1.1 Gemensam huvudman för mynt- och sedelproduktion Av diskussionen i tidigare delar av rapporten, i första hand avsnitt 4:1, är det enligt min uppfattning uppenbart att övervägande skäl talar föratt erhåller både befogenheter till åtgärder och ansvar för konsekvenser förmynthantertngen på samma sätt som försedelhanteringen. De organisatoriska lösningarsom dä står till buds är att myntverkets verksamhet förs in som en avdelning i och att AB Brukssedeltryckeri avskiljs frän bolaget och förs in i samma avdelning i , att myntverkets verksamhet inordnas 1 samma juridiska personsom sedeltryckeriet eller som underordnad juridisk person till AB , att myntverket underordnas på samma sättsom AB . Det första alternativet är enligt min uppfattning inte aktuellt, ef tersomrelationen mellan och AB fungerar utomordentligt. Detandra alternativet är inte heller, enligt minuppfattning, lämpligt. Anledningen till detta är att den väsentligasamordningen kan uppnås mellan myntverket och riksbankenoch inte mellan myntverket och AB . En inordning direkt under AB TumbaBruk skulle ocksä kunna innebära att den naturliga konkurrensen mellan sedlar ochmynt inte bibehålles. Valen mellanbetalningsmedelsform bör ligga pä beställaren och intepå leverantören. Det tredje alternativet är därför, enligt min uppfattning, att föredraga.Detta förutsätter dock att myntverkets verk- samhet införs i aktiebolagets juridiska form. Härigenom Prop.1985/86:4 uppnås en likartad relation mellan och myntverketsom mellan och AB . I vilken mån som internt skall avdela en enhet för betalningsmedelshantering, ligger inte inom dennautrednings ram att bedöma. Om dock hanteringen av tvä separata aktiebolag antas kräva särskildadministration, vilket dock enligt min bedömninginte bör vara fallet, kan aktiebolagenmyntverket och AB inordnas under ett gemensamt moderaktiebolag. Idetta skulle dä betalningsmedelshanteringenadministreras. Detta bolag torde ävenha en marknad, eventuellt även en internationell sådan, förkonsultationer beträffande betalningsmedel, planeringoch hantering. En fräga som då bör behandlasi en sädan enhet är det långsiktigabehovet av betalningsmedlen sedlar och mynt i förhållande till elektroniska betalningsmedel.Jag lämnar dock frågan om myntverkets direkta eller indirekta inordningi till vidare utredning inom . I sammanhanget har bedömtsom aktiebolaget myntverket skulle kunna erhållasamma fördelar av en samordning av rävarutill-verkning och prägling som AB (papperstillverkning ochsedeltryckeri). Med hänsyn till den begränsade, sävitt kan bedömas , utländska marknaden synes inga direkta fördelar finnas att vinna. Frågan bör dock diskuterasmed den svenske leverantören av halvfabrikat (rondeller) . Prop.1985/86:4 5.1.2 Val av juridisk form I och med alternativet med en ökad samordning avmynt- och sedelproduktionen genom myntproduktionens inordning under behöver valet av juridisk form egentligen inte särskilt diskuteras. Det enda praktiska alternativet är att bedriva myntproduktionen och därmed förenlig verksamhet i ett aktiebolag, dvspä motsvarande sätt som sedelproduktionen bedrivs. För fullständighetens skull diskuteras dock nedan för- och nackdelarbeträffande olika juridiska former från allmänna utgångspunkter. Som myndighet räknas central förvaltningsmyndighet, uppdragsmyndighet och affärsverk. är en centralförvaltningsmyndighet, varför karaktäristika för en sädan beskrivits ovan i samband med beskrivningen av myntverket och dess verksamhet. Affärsverken har större frihet än andra myndigheter i ekonomiskt avseende. De har ett individuellt specificerat avkastningskrav. De är avgiftsfinansierade och har rätt att använda löpande inkomster för bestridande av driftsutgifter. Staten svarar dock förkapitalförsörjningen. Egen upplåning är inte tilläten för myndigheter. För att täcka varierande behov av rörelsekapital har affärsverken en rörlig kredit i . För att täcka finansiella behov kan även särskilda investeringsanslag över statsbudgeten ställas till förfogande på . Ränta skall alltid erläggas. har dock begränsade möjligheter att behålla vinstmedel. Även beträffande inrättande och tillsättande av tjänster har affärsverken i allmänhet något större frihet än övriga myndigheter. finns sju affärsverk. Det yngsta () tillkom 1945. Affärsverksformen betraktas numera inte som ett aktuellt alternativ vid bildande av statliga myndigheter eller bolag. En s k uppdragsmyndighet är ett mellanting mellancentral förvaltningsmyndighet och affärsverk. har i regel störreekonomisk handlingsfrihet än den Prop. centrala förvaltningsmyndigheten,men mindre än affärsverken. En uppdragsmyndighet kan använda sina löpande inkomster för bestridande av driftsutgifter på samma sättsom affärsverken. Det är dock vanligt att delar av verksamheten anslagsfinansieras.Jämfört med affärsverken har oftastuppdragsmyndigheten mindre ekonomisk frihet avseende investeringar, där oftast regeringens medgivande krävs i varje särskiltfall. I sammanhanget bör dock nämnas att instruktionen för varje enskild uppdragsmyndighet kan anpassas tillspeciella krav och omständigheter. Friheten att låta en uppdragsmyndighet arbeta under "affär sverksliknande" former är därför stor. Myndighetsformen innebäratt beslut angående verksamhetens inriktning ochomfattning centraliseras till regering och riksdag. Skäl som därför kan anförasför att en verksamhet skall bedrivasi myndighetsform är att staten har ett särskilt behov av styrning av verksamheten eller att verksamheteninte är ekonomiskt självständig. högt ställda säkerhetskrav påverksamheten kan motivera myndighetsformen. Ett grundläggande skälför att välja myndighetsform är naturligtvis att någon form avmyndighetsutövning skall utföras. Ytterligare skäl är ex:vis monopolställning, försvarsberedskap,sysselsättningspolitik ellerregionalpolitik. Ett grundläggande motivför att statlig verksamhet bedrivs iaktiebolagsform är att verksamheten är en affärsverksamhetoch att dennas resultat är av intresse. Om detta är fallet och inte klara motiv för val av myndighetsform föreligger äraktiebolag den naturliga associationsformen. Ett argument är vidare att verksamhet, som bedrivs med samma syfteoch metoder som i relaterad verksamhet, börske i samma associationsform. Allmäntkan konstateras att aktiebolagsformen ger störreansvar för enheten att själv bestämmai olika frågor. Detta gäller kanske framföralltbeträffande långsiktiga beslut, där Prop.1985/86:4 resultatet varierar över åren. Sådana beslut berörofta investeringar och finansieringen av dessa. Som exempel päskillnader mellan myndighetsformen och aktiebolagsformen kan vidare nämnas att aktiebolagsformen ger större möjlighet attföreta snabba förändringar avorganisationen. Huvuddragen i en myndighets organisation fastställs av regering och riksdag. Vidare innebär myndighetsformen att omplaceringar av högre befattningshavare ofta medför störreorganisationsändringar, som beslutas avriksdagen. En myndighet är oftast bunden till de statligavillkoren för avlöningsförmåner och anställningsförhållanden. En viktig frågavid överväganden om bolagsform är de ekonomiskamöjligheterna för verksamheten. En förutsättning för bolagsformen äratt verksamheten ger tillfredsställande avkastning. Enligt min uppfattning talar inte ovan angivna förhållandenentydigt för eller emot myndighetsformen elleraktiebolagsformen. Det faktum att myntverkets produktion av mynt bör uppnämål formulerade i ekonomiska termer ochatt av de personella resurserna är sysselsatta inom uppdragsverksamheten, vilken är affärsmässigt betingad, talar för aktiebolagsformen. Ett tungt vägande skälför bolagsformen är även attsedelproduktionen sker i aktiebolagsform. Någradirekta skäl för att myndighetsutövning iegentlig mening i större utsträckning skulle vara kopplad till myntproduktion än till sedelproduktion har jag inte funnit. En genomgäng av för- och nackdelar med olika verksamhetsformertalar för att den verksamhetsform bör väljas som mest gynnar samordnincjenmellan produktion och planering av sedlar och mynt, dvs samordning av ansvaroch befogenheter mellan myntverket och riksmtftt. 5.2 Anpassning av myntverkets resurser Prop. Vid de följandeekonomiska beräkningarna har utgätts frånåren 1978-1980, dä myntverkets resurser utnyttjades i lämplig utsträckning.Dessa år producerades ca 280 miljonermynt, maskinparken sysselsattes ungefär22.500 timmar och personalen utgjorde 53 personer med den uppdelning som framgår av bilaga 3- Med dessa förutsättningar har i bilaga 7 beräknats resultaträkningar,likviditetsbudgets och balansräkningar för åren 1985/86- 1988/89. Syftet med beräkningarna i bilaga 7 är att finna en lämpligprissättningsmodell ur myntverketssynvinkel. Av bilaga 7 framgår att med deförutsättningar som anges i bilaga 7:1 blir den totala omsättningen ca och resultatet före avskrivningar ca . (Se bilaga 7:2). Ombolaget 1 ingångsläget ges en balansräkning som överensstämmermed balansräkningen för enligt bilaga 7:4 erhälles ett resultat före skatt pä något . Dessa förutsättningarinnebär även att om anslagsframställningensvolymer tillverkas /85 kommer inkomsten från myntningen att i samband med övergängen (på budgetåret1984/85) minska med för anpassningav varulager etc till god redovisningssed. Dessutom kommer den beräknade inkomsten från myntningen att minskas med återlösta 5- och 25-öringar,som inkommit . Föräter-lösen som sker därefter antas att erhåller särskildkompensation, om sä anses behövligt. Till myntverkets nya förutsättningar hör även att, somframgår av bilaga 7:4, det givits ettkapital pä (uppdelat i aktiekapital,reservfond och aktieägartillskott via resultaträkningen). Vidare ges en extern kredit, som täcker ytterligare finansieringsbehov av främst övertaget varulager.Tanken är säledes att det nya aktiebolaget övertartillgångar och skulder enligt ovan frän myndigheten per . Prop.1985/86:4 Bilaga 7 bygger på en prissättning enligt följande: pålägg på summan av direkt lön och direkt material. (Med direkt lön förstås de personalkostnader som i bilaga 1 betecknas med R).Om i stället pålägget sätts till blir resultatet enligt samma förutsättningar somi bilaga 7 i övrigt före skatt /86, /87,5,/88 och /89. Resultatet innebär bl a att verksamheten de två senaste ärtblir självfinansierad. Utan att försämra den ställningen kan investeringar istorleksordningen göras. Om pålägget sätts till blir resultaten för motsvarande år7,5, 7,5, 8,7 resp. . I bilaga 9 redovisas kapacitetsutnyttjande, resultaträkningar, likviditetsbudgets och balansräkningar med förutsättningar i enlighet med bilaga 7 med det undantagatt volymerna för bruksmynt och minnesmynt haranpassats till anslagsframställningen /86 (alternativet exkl. 10-kronan). Som framgår av 9:2 sjunker kapacitetsutnyttjandet både förmaskinparken och den rörliga personalen, det första räkenskapsåret och däreftertill . Detta innebär, som framgår av bilaga 9:3, att behovet av rörlig arbetskraft minskar med 6-8 personer. Dessutomkan antas att även en minskning av den gemensammapersonalen är befogad vid en sådan stor kapacitetsned-gäng. Enligt bilaga 9:3 blir resultatet enligt degivna förutsättningarna i storleksordningen . Detta innebär att utrymme förinvesteringar i överkapacitet och andra satstningarfinns. De förhållandevis små resultatmässiga effekterna av överkapaciteten förklaras av kapacitetskostnadernaslåga andel av verksamhetens totalakostnader. Som framgår av bilagorna 9:4 och 9:5 blir likviditetoch finansiell ställning tillfredsställande. I bilaga 10 har intagits motsvarande beräkningar enligt samma förutsättningar med undantag av attvolymen nu an- passatstill anslagsframställningen 1985/86 inkl. 10- Prop,1985/86:4kronan. Som framgår av bilaga 10:2 ligger då kapacitetsutnyttjandet högt utom /89. Med prissättning enligt lägstaalternativet (pålägg ) blir resultat före skattmellan av omsättningen. Som framgår av bilaga 10:4 finns väsentligt utrymme för egenfinansierade investeringar. Avkastningen på eget kapital enligt bilaga 10:5 blir acceptabel. För att balansera volymantagandenaenligt alternativ 1 och 2 (bilagorna 9 och 10) har ett pessimistiskt alternativintagits i bilaga 11. I dessa beräkningarhar prissättningen höjts till att motsvara ett pålägg pä . Volymerna har hållits ordentligt lågt. Nägon produktion av 10-kronan har ej medtagits. Somframgår av bilaga 11:2 halveras då kapacitetsutnyttjandet. Detta innebär att personalbehovet för rörligpersonal minskar med ca 13-14 personer samt att även behovet av gemensara personal minskar väsentligt. I samband med mer detaljerad utredning omåtgärder för att expandera kompletterande verksamheter,dvs uppdragsverksamheten, börytterligare beräkningar i enlighet med alternativen1, 2 och 3 utföras. Beräkningsmodellen ärdatoriserad och kräver små insatser förnya alternativ. Beräkningarna ovan visar enligt minuppfattning att om priserna enligt bilaga 8 ärkonkurrenskraftiga, vilket dock varit svart att få en uppfattning om i samband med utredningen, finns möjligheter att bedriva en ekonomiskt sund verksamhet.Om 10-kronan tages i bruk innebär beräkningarna vidare att relativt begränsade personella nedskärningar kan bli aktuella. Under utredningsarbetet har även framkommit förhållanden som talar för att uppdragsverksamheten kan expanderas. Jag anser att inordningenunder och övergången till aktiebolagsformen gynnar detta. Prop.1985/86:4 Underbilaga 1 Ansvaret förpenningutgivningen i är delat genomatt regeringen med stöd av myntlagstiftningen ensam har rätt att utge mynt och att enligt riksbankslagenskall utge sedlar. Detta förhållande har sin historiska förklaring.Vad gäller användningen av sedlar och mynt är den enda skillnaden att sedlar används för höga namnvärdenoch mynt för låga naranvärden. Den svenska sedeltillverkningen sker vid AB , somär ett av riksbank helägt aktiebolag. Vid bolagets pappersbruk tillverkassedelpapper m fl finpapperskvaliteter. Vid bolagets tryckeri framställs utom sedlar annat värdetryck som pass, aktier och obligationer. Bolagethar ca 400 anställda. Mynttillverkningen i sker vid myntverket i är en central förvaltningsmöjlighet.Förutom mynt ger verket ut medaljeroch utför andra arbeten mot ersättning (självfinansieraduppdragsverksamhet). förestås av en myntdirektör och har drygt 50 anställda,av vilka ca tio arbetar inom uppdragsverkasmheten tillväxlarsig mynten för det nominella värdet. Sedlarnas köperriksbanken av AB för ett pris somberäknas med utgångspunkt i tillverkningskostnaderna. Riksbankendistribuerar sedan såväl sedlar som mynt över landetoch lagrar vid sina kontor icke cirkulerande sedlar och mynt. Själva utväxlingentill allmänheten av mynten sköts av på samma sätt som vad gäller sedlarna. Regeringen avser nu att göra en översyn av verksamheten i myntverketi . Undersökningen syftar till att utröna om någrafördelar kan vinnas genom att i eneller annan formsamordna mynttillverkningen med sedelfram- Prop.1985/86:4 Utredningen börfrämst syfta till att klarlägga vilka fördelarsom kan vinnas genom att samordna administration och långsiktig produktionsplanering. Möjligheterna att samordna de rent tekniskafunktionerna i sedelframställning och mynttillverkning är uppenbarligen begränsade. För de tekniska funktionernadisponerar myntverket ändamålsenliga lokaler och maskiner i . Härtill kommer att arbetsmarknadsskäl talar föratt bibehålla produktionen i . Enutgångspunkt för utredningen böralltså vara att den produktionstekniskadelen av myntverkets verksamhet inte skall flyttas. Särskilt vid förändringar isedel- eller myntserien är det nödvändigt attnoggrann samplanering sker av såväl produktion som distribution och lagring.Indragning av ett mynt eller utgivande av ett nytt mynt eller sedel ställer nämligenmycket stora krav pä distributions- ochlagringskapacitet. Produktion av ett nytt mynt liksom indragning av mynt mäste alltsåtidsmässigt anpassas till möjligheter att i distributions- och lagrings-leden tahand om de nya respektive de indragna mynten. Utredningen börbl a belysa vilka fördelar som kan vinnas genom attsammanföra sedel- och mynttillverkningenunder en huvudman. Behovet av nya mynt ökadekraftigt . Detta innebar att myntverkets produktionskapacitethelt togs i anspråk. Denna trend synes nu ha brutits.Mycket talar för att myntproduktionen i stället kan komma att minskas. Utredningen bör uppmärksammadetta förhällande och bilda sig en uppfattning om de problem som kan uppkommamed anledning härav. Prop.1985/86:4 Eftersom sedel- och mynttillverkningen ombesörjs av ett aktiebolag resp. en central förvaltningsmyndighet böt utredningen även pröva om en samordning skulle underlättas av om mynttillverkningen bedrevs i annanjuridisk form, t ex av en uppdragsmyndighet eller av ett aktiebolag. Ocksä alternativet att inordna mynttillverkningen i aktiebolagetTumba Bruk bör prövas. I utredningen börbeaktas de ändringar i myntserien som kan kommaatt göras i anledning av myntverketsframställning till regeringen. 1985/86: 4 Organisationsplan per enligt anslagsframställning 1985/86 Antal tjänster/anställda = 51 Uppdelningen i G, R och U har gjorts i sambandmed utredningen Myntdirektör = 1 1 0=7, R=23, U=9£J9 Prägling G=l, R=7 Räknir.g och kontroll G=1, R=9, U=3 G=4, R=4, U=1 9 G=1, R=3 1 Materialkontroll G=2, R=1 3 Administration =6, U=2 G = fasta eller halvfasta resursbehov, dvs resursbehovet förväntas ejvariera med volymförändringar i myntframställningen(inom vissa ramar) . R = rörliga resursbehov, d v s en ökning eller minskning i tillverkningsvolymen (antaleller vikt) förväntas direkt öka eller minska behovet av antalanställda. U = resursbehov (fast eller rörligt) avseende uppdragsverksamheten. Prop.1985/86:4 Underbilaga 3:1 Sammanfattad balansräkning (kkr) Kassa och bank* 4.876 Varulager'' 54.636 Behållning hos (rörlig kredit) I beloppet ingår färdigvarulager av mynt värderadetill nominella värden pä ca 40.000 kkr. Anskaffningskostnaden är ca 20.000 kkr lägre. Om lagervärdet justeras härför blir det ca , varigenom balansomslutningen minskar till ca . Per var "övervärderingen" ca 50.000 kkr. Resultaträkning för1984/85 med utgångspunkt från anslagsframställningen1985/86 (sid. 16), dvs exkl. uppdragsverksamheten. Bruksmynt(nom. värden) 192 Minnesmynt (nom. Löner inkl. soc. Överskott exkl. uppdrags verksamheten 148 Alt. A, Boch C Om intäkterna istället beräknasutifrån ett pålägg på direkt material på för bruksmynt och för minnesmynt blir omsättningen och resultatet . Pålägg uppgående till resp. ger en omsättning pä85 mkr och resultat före skatt på . Pålägg med totalt av materialkostnaden ger en vinst på . Prop.1985/86:4 Underbilaga 3:2 Resultaträkning, uppdragsverksamheten 1983/84 (kkr) Medaljer m m 4.047 övrigt och samlarmynt 1.417 5.464 Beloppet inkluderar ränteintäkter pä500 kkr, uppvärdering medaljmaterial 372 kkr samtövriga kostnader 291 kkr. överskottet belastas med kalkylmässig ränta statskapital på 965 kkr. Underbilaga 3:3 Prop. Sammanfattad balansräkning (kkr) (Leverantörskulder 781"") O Behållning hos (rörligkredit för uppdragsverksamheten). I beloppet ingårfärdigvarulager av mynt värderade till nominella värden päca 40.000 kkr. Anskaffningskostnaden ärca 20.000 kkr lägre. Om lagervärdet justeras härför blir det ca , varigenom balansomslutningenminskar till ca . Per var "övervärderingen" ca 50.000 kkr. myntproduktionen ej medtagna i bokslutet. 53 5 1985/86. (D tN (N (S O - CO o -! in *H O .5 -3 - * - 4 > > »A CD' -T oC; o (7\ - f»> -t -O »A f*. -i" d -» -H »i* *J (h O} (N* lA u 'n "n SaitiTianställning belysande bolagets utveckling underåren 1979 - 1983. poster,dispositioner och ; Vinst i procent av onsättningen kapital vid utgången av året (%) 24,0 kapital vid utgången av året (%) 11,4 Dessutom finns organisatoriskt särskilda enheter för olika stabs- och servicefunktioner, så som kontrollchef, utveckling processteknik, vattenmärkesgravyr, utveckling elektronik. Underbilaga 7:1 Prop.1985/86: 4 Frisbestämningsal ternativ* (utgångspunkt åren1978 - 1980 kaoac 1. tetsutny tt3ande) - Volymer: Mynt: Under åren1985/86 - 1988/89 totalt 280 miljoner bruksmynt respektive år. Uppdragsverksamheten: Oförändrad volym med 50%materialkostnad, personalkostnad och övriga kostnader. Försäljningspris: Pålägg pådirekt material och lön tillverkning ((+ DL) x 1,15). Timkostnad: inkl. sociala avgifter etc. Lagerhållning: av nästa års volymer Räntor: "Checkräkning" och långfristig upp- Investeringar: Under åren1985/86 - 1988/89 investeras 500, 1.000, 500 och 400 kkr resp. år Avskrivningar: Maskiner & inventarier Utgångsbalans: Kapitaltillskott (aktiekapital etc) på samt extern finansieringmed c: a 23 för att finansiera maskinpark ()och lager () Utdelning: Ingen de fyra förstaåren 0,96/st 1,00/st 1,04/st 1,08/st 1,13/st 1,18/st 0,37/st 0,38/st 0,40/st 0,24/st 0,25/st 0,26/st 0,12/st 0,13/st 0,14/st 0,08/st 0,09/st 0,10/st 0,11/st 0,12/st 0,13/:St 57,55/st 60,05/st 62,55/st Sammanställningav remissyttranden över promemorior angående: Samordning mynt- ochsedelproduktion, m. m. Utgivning av sedlar ochmynt Efterremiss har följande instanser avgett yttranden över promemoriorna:bankinspektionen, myntverket, statskontoret, , kammarkollegiet,, fullmäktige i riksbank.