prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — När det gäller verkningarnaav PBL: s planer fmns anledning all särskilja detaljplan, fastighetsplan ochområdesbestämmelser, som har rättsverkan för efterföljande beslul enligt PBL,från översiktsplaner som avses endasl tjäna som underlag för efterföljandebeslut. Allmänmotivering Kortfattad presentation av förslagen principer för samordningenmed annan lagstiftning Detaljplan, fastighetsplanoch områdesbestämmelser Somjag uttryckte i PBL-propositionen bör beslut enligt speciallagar - i likhet medvad som oftast gäller - inte få strida mot detaljplaner. Planlolkningen börsom nu anförtros beslutsmyndigheten i varje tillståndsärende med rätt förkommunen att klaga i den ordning som anges i resp. lag. Helt naturligt bör denmyndighet som har att fatta beslul enligt en speciallag vid tveksamhet samrådamed kommunen. Enligt PBL-förslaget skall detaljplaner, för vilkagenomförandetiden har gått till ända, fortsätta all gälla till dess atlkommunen ändrar eller upphäver planen. Kravet på planöverensstämmelse bördärför gälla även för åtgärder som vidtas efler genomförandelidens utgång.Möjlighet bör finnas för specialmyndigheter all göra vissa avvikelserfrån gällande planer. För sådana avvikelser bör gälla samma fömtsättningar somi bygglovsfallen, dvs, mindre avvikelser bör få ske, om de är förenliga medsyftet med planen. Sådana mindre avvikelser bör få beslutas självständigt avspecialmyndigheterna, I områden ulan detaljplan- dvs, områden som endast omfattas av översiktsplanen kan kommunen genomområdesbestämmelser med bindande verkan styra efterkommandemarkanvändningsbeslul enligt PBL på etl i vissa avseenden liknande sätt somgenom detaljplan. Bygglov får i princip inte medges, om en ansökt åtgärdstrider mol områdesbestämmelser. På samma sätt som jag harförordat i fråga om detaljplanens verkan bör områdesbestämmelserna fåmotsvarande effekt på beslut enligt speciallagar som på beslut om bygglov. Ävenfastighetsplanen bör ha samma verkan som detaljplan eller områdesbestämmelservid beslut enligt fastighetsbildningslagstiflningen, Beslul enligt denlagstiftningen bör således inte få strida mot en faslighets-plan. Prop,1985/86:90 Allmänmotivering Kortfattad presentation av förslagen principer för samordningenmed annan lagstiftning Översiktsplanenkommer främst all handla om hur olika mark- och vallenområden i stort skallanvändas. Vid upprättande av planen skall 2 kap, PBL tillämpas. De centralabestämmelser som skall läggas till gmnd för användningen av marken och vattnetblir, genom en hänvisning i 2 kap. 2 § PBL, de hushållningsbestämmelser somfinns i NRL. Närdet gäller översiktsplanens betydelse för tillståndsprövning enligt PBL har ilagtexten inte angetts någol krav på atl den åtgärd för vilken lov söks skallvara förenlig med kommunens översiktsplan. Av 8 kap, 12 § i PBL-förslagetföljer emellertid bl, a, all bygglov skall lämnas om den ansökta åtgärden ärlämplig på platsen med hänsyn lill 2 kap, PBL. På grund av alt översiktsplanenskall upprättas med tillämpning av bestämmelserna i 2 kap, och utgöra underlagför beslut om användningen av mark och vatten samt om kommunens närmareplanering, kommer kommunfullmäktiges uttalanden i översiktsplanen atl kunnavägas in i bygglovsärenden. Som jag närmare har redovisat i samband medföredragningen av förslaget till NRL bör kommunens slåndpunklslaganden iöversiktsplanen beaktas av prövningsmyndighelerna även vid beslul enligt annanlagstiftning än PBL i frågor som gäller markanvändning. För atlspecialmyndighe-terna skall la tillbörlig hänsyn lill kommunens markplanering istort, bör de i likhet med grunda sina beslul på samma reglersom ligger till gmnd för upprättandet av översiktsplanen. Genom att lagar somrör tillstånd till olika former av mark- och vattenanvändning kopplas till NRL,kan innehållet i översiktsplanen, som ju är upprättad i enlighet med NRL:sregler, vägas in även vid prövningen enligt dessa lagar. Någon närmareanknytning mellan översiktsplanen enligt PBL och tillståndsprövning enligtspeciallagar behövs inte. IPBL-propositionen uttalade jag all det i åtskilliga fall inte är möjligt attundvika dubbelprövning av åtgärder, även om man bör sträva efter delta. Mångaverksamheter, vilkas tillåtiighet skall prövas enligt någon speciallag, kräverbyggnader eller andra anläggningar som skall prövas enligt PBL, I sådana fall där iprincip samma åtgärder skall prövas enligt olika lagar och därprövningsgmnderna är näraliggande eller i det närmaste identiska bör, som jagframhöll i PBL-propositionen, övervägas om del inte räcker med ettprövningsförfarande. När del gäller byggnader och andra anläggningar som ärprövningsplikliga enligt PBL kan man konstalera atl samordningsmöjlighet finnsi förhållande tih den prövning som f. n, görs av vägmyndigheterna enligtväglagstiftningen i fråga om uppförande av byggnader m, m, i anslutning tillvägar. Chefen för återkommer till dennasamordningsfråga i annat sammanhang när han behandlar ändringar i väglagen(1971:948) och lagen (1939:608) om enskilda vägar. Åtskilligaåtgärder kommer emellertid även i fortsättningen all kräva tillstånd enligtolika lagar och av ohka myndigheter. Som jag närmare utvecklade i PBL-propositionen,bör det inte ställas upp några allmänna regler om i vilken turordningtillståndsprövningen då skall göras, eftersom förhållandena kan vara mycketvarierande. Som jag också uttryckte bör utgången i ett speciallagsärendetillmätas stor betydelse vid prövningen enligt PBL, om de aspekter som skallbeaktas vid tillståndsgivningen enligt speciallagen resp. PBL är tämligenhkartade. Allmänmotivering Kortfattad presentation av förslagen principer för samordningenmed annan lagstiftning Kommunalanaturreservat m. m. PBL-utredningenföreslog att kommunerna skall ges möjlighet atl inom ramen för PBL besluta ommarkförordnanden, motsvarande dagens naturreservat, för atl tillgodosefriluftslivets intressen. Förslaget väckte en viss remisskritik som jag harfunnit befogad. Detta ledde lill atl jag i PBL-propositionen föreslog denlösningen alt kommunerna skall få möjligheter att använda de medel som finns i naturvårdslagen. Jag återkommer till detta i samband med atl jagbehandlar den mera tekniska samordningen mellan PBL och naturvårdslagen. Behov av ändringar ispeciallagar på grund av vissa begreppsskillnader mellan gällandebyggnadslagstiftning och PBL m. m. Iåtskilliga lagar finns anknytning till plansystemel i byggnadslagen, dvs. tillregionplan, generalplan, stadsplan, tomtindelning och byggnadsplan.Bestämmelser där dessa planbegrepp används måste anpassas till PBL:splansystem, I PBL har begreppet byggnadslov utmönstrats och ersatts medbegreppen bygglov, rivningslov och marklov. Också detta leder lill flerakonsekvensändringar i speciallagar. Av betydelse i sammanhanget är vidare attbyggnadsstadgans nybyggnadsbegrepp (75 § BS) inte har förts överlill PBL, Jag finner emellertid inte anledning alt nu föreslå ändring avsamtiiga lagar där uttryck som "ny-, till- eller ombyggnad" används,Nybyggnadsbegreppel i byggnadsstadgan läcks nämligen, lill den del det inte rörsig om uppförande av helt nya byggnader, i allt väsentligt av PBL:s ombyggnadsbegrepp, 2.L2Lagen om hushållning med naturresurser m. m. Jagredovisade i samband med min föredragning av förslagel lill NRL vilka lyper avmarkanvändningsförändringar som bör underkastas de hushållningsregler som denlagen föreslås innehålla. Som jag då framhöll, är hushållningsreglema inriktadepå att ge vägledning för att avgöra konkurrensfrågor om mark- ochvattenanvändningen. Bestämmelsema är utformade utifrån motivet att få tillstånd en från allmän synpunkt lämplig markanvändning. De utgör därmed en gmndför att avgöra tiUståndsärenden så alt en lämplig samhällsutveckling främjas. NRLär av naturliga skäl mest användbar i sådana fall där man kan styralokaliseringen av en verksamhet eller där det finns utrymme för all mera idetalj bestämma om de verkningar som en viss verksamhet får medföra med hänsyntill avsedd mark- och vattenanvändning i omgivningen. PBL är naturligtvis avcentral betydelse för tillämpningen av NRL, Förändringar av mark- ochvattenanvändningen hänger oftast samman med bebyggelsefrågor på olika sätt.Vilken roll PBL-planer avses spela vid tillämpningen av NRL utvecklade jag ipropositionen med förslag till NRL (prop, 1985/86:3), IPBL-förslaget har i 2 kap,, som behandlar de gmndläggande kraven vidplanläggning för bebyggelse och prövning av bygglov, tagits in en regel om atläven skaU tillämpas. Modellen alt bland bestämmelserna omtillståndsförutsätlningar ta in en hänvisning till NRL bör läggas lill gmnd församordningen även mellan andra lagar och NRL. I samband med den närmaregenomgången av följdändringarna i olika lagar kommer jag närmare all redovisamotiven till den lagtekniska lösning som har valls i olika fall. Prop,1985/86:90 Allmänmotivering Kortfattad presentation av förslagen principer för samordningenmed annan lagstiftning Lagenom exploateringssamverkan är i första hand avsedd all utgöra ell medel altgenomföra kommunala planinlentioner. Förslagel gör det möjligt för flerafastighetsägare inom ett område atl i samverkan vidla åtgärder för att ställa iordning mark för ny bebyggelse eller för att förtäta eller göra andraförbättringar i redan bebyggda områden (exploateringssamverkan). Förslagetinnebär också att den avkastning som uppkommer genom samverkan kan fördelasmellan fastighetsägarna i förhållande till deras urspmngliga ägoinnehav inomområdet. Deförändringar i fastighetsindelningen som är nödvändiga för samverkansförelagetskall genomföras som fastighetsreglering enligt faslighelsbildningslagen(1970:988), För genomförande av exploateringssamverkan ulgör de fastighetervars ägare deltar i denna, en särskild samfällighet en exploateringssamfällighet.Denna samfällighet skall förvallas enligt bestämmelserna i lagen (1973:1150)om förvaltning av samfälligheter. Delinbördes sambandet mellan PBL och lagen om exploateringssamverkan redovisadejag i propositionerna med förslag lill PBL och ESL (prop, 1985/86:1 resp,1985/86:2), Jag nämnde (avsnitt 1) atl de följdändringar som lagen omexploateringssamverkan föranleder i faslighets-bildningslagstiftningen redantidigare har granskals av lagrådet och atl någon ny remiss till lagrådet därförinte har skett beträffande förslagen lill ändringar i lagen om förvaltning avsamfälligheter, lagen om förmånsrätt för fordran på gmnd av fastighetsbildningsaml lagen om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter. En ny lagrådsgranskning har däremot skett av deändringar som i övrigt behöver göras i fastighelsbildningslagstiftningen medanledning av lagen om exploateringssamverkan. Dessa ändringar, som rörfaslighelsbildningslagen och anläggningslagen (1973:1149), remitterades försammanhangets skull lill lagrådet , eftersom lagarna måsteändras även med anledning av PBL, Prop,1985/86:90 Allmänmotivering Kortfattad presentation av förslagen principer för samordningenmed annan lagstiftning OEndasl sådana ändringar i expropriationslagen görs som är oundgängligennödvändiga för atl PBL skall kunna tillämpas eller som är särskill angelägnaför att PBL skall få avsedd effekt. OLöseskillingen skall hksom bestämmas på gmndval av fastighetensmarknadsvärde, Samma princip skall gälla oavsett om expropriation sker föreeller efler utgången av den i detaljplanen bestämda genomförandetiden. OOm expropriation eller inlösen enligt PBL sker efter PBL:sikraftträdande skall expropriationsersällningen för mark som är avsedd förenskilt bebyggande bestämmas med hänsyn till de planförhållanden som rådde vidikraftträdandet om fastighetsägaren begär det, ONuvarande ersättningspraxis beträffande mark för allmän plats lagregleras. Bestämmelseni nuvarande byggnadslag all ersällning inte skall betalas för mark som ingår iallmän väg och som enligt en detaljplan skall användas för allmän plats las ini expropriationslagen, OOm expropriation eller inlösen enligt PBL sker efter PBL:sikraftträdande, skall expropriationsersällningen för mark som är avsedd förannat än enskilt bebyggande bestämmas med hänsyn lill de planförhållanden ochde ersättningsprinciper som gällde vid ikraftträdandet, om fastighetsägarenbegär del, ODe föreslagna beslämmelserna skall vara tillämpliga i alla inlösenmål och lasdärför in i expropriationslagen. Mittförslag: Endast sådana ändringar i expropriationslagen görs som äroundgängligen nödvändiga för att PBL skall kunna lillämpas eller som är särskiltangelägna för alt PBL skall få avsedd effekt. Prop,1985/86:90 Idepartementspromemorian (Ds Bo 1984:2) Expropriationsersättning föreslåsändringar i 4 kap, expropriationslagen som, med undanlag för del inledningsvis(avsnitt 1) nämnda förslagel om ersättning för förlorad handelsvinst m, m,,har samband med förslaget lill PBL, Promemorieförslaget innebär i nu aktuelladelar atl expropriationslagens värderingsregler anpassas lill det synsätt somligger bakom förslagel om genomförandelid för detaljplaner enligt PBL, Vidareföreslås i promemorian bestämmelser om värdeutjämning mellan fastigheter inomdetaljplaneområden när mark för allmänt ändamål löses in, Förslagel innebär atthela 4 kap, redigeras om, att flera begrepp som används iexpropriationsrällsliga sammanhang definieras i lagtexten samt atl nuvarandepraxis kodifieras i vissa fall. Förslagen har fåll ett i huvudak positivtbemötande från remissinstanserna. Utgångspunktenför reformarbetet i detta sammanhang bör enligt min mening vara all endaslsådana ändringar bör göras som är nödvändiga för all PBL skall kunna tillämpaseller som är särskill angelägna för all PBL skall fä avsedd effekt. Övrigaändringar i expropriationslagen som har föreslagits i promemorian tar jagalltså inte upp . Efter samråd med chefen för vill jaganmäla atl promemorieförslaget i dessa delar kommer all övervägas i samband medall ställning las lill fastighetsbildningsulredningens förslag i betänkandet(SOU 1983:38) Fastighetsbildning 2 Ersättningsfrågor, 2.2.2Mark för enskilt bebyggande Mitt förslag:Löseskillingen skall liksom bestämmas på grundval av fastighetensmarknadsvärde. Samma princip skall gälla oavsett om expropriation sker föreeller efter ulgången av den i detaljplanen bestämda genomförandetiden. Som jag har nämntinnebär PBL-förslaget bl, a, att dagens stads-och byggnadsplaner ersätts av enplanform, nämligendelaljplanen, Förslagel innebär i denna del en väsentligförändring jämfört med gällande rätl genom atl detaljplanen skall ha en s, k,genomförandetid. Under genomfö-randetiden - som kan variera mellan fem - skall fastighetsägaren kunna räkna med all få utnyllja den iplanen medgivna byggrätten. Efter genomförandetidens slut har emellertidkommunen möjlighet all ändra eller upphäva planen ulan all rättigheter som haruppkommit genom planen behöver beaktas. Syftet med förslaget om genomförandelidär bl, a. allpåskynda genomförandel av beslutade planer och alt göra del möjligt förkommunen att ändra eller upphäva inaktuella eller otidsenliga planer. För attkommunen skall få möjligheter atl t, ex, själv genomföra en detaljplanföreslås vidare en rätt för kommunen alt efter genomförandetidens utgång lösain mark som inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med planen. Enligtdepartementspromemorian bör värderingsreglerna i expropriationslagen ändras såall de bidrar lill all detaljplaner genomförs inom avsedd lid. Om så inte skeroch kommunen vill lösa in marken efter genomförandetidens slut, bör enligtpromemorian värderingsreglerna utformas så all löseskillingen i principbestäms med bortseende från sådan del av marknadsvärdet som gmndas påförväntningar om atl få genomföra planen, trots all genomförandeliden har gåttul. Förmark som i en detaljplan är avsatt för enskilt bebyggande föresläs därför altolika regler skall gälla för expropriation som sker före resp, eftergenomförandelidens slut. Om expropriation sker före genomförandelidens slut,skall marknadsvärdet ersättas fullt ut. Sker den efter genomförandelidensslut, skall ersättningen i princip bestämmas med hänsyn till den pågåendemarkanvändningen. 1 vissa situationer torde det emellertid enligt promemorianvara näst intill omöjligt all bestämma värdet med hänsyn till pågåendemarkanvändning. Som exempel nämns obebyggda tomter i centrala stadsdelar. Avfrämst värderingslekniska skäl föreslås därför en kompletterande bestämmelse avinnebörd atl ersättningen skall bestämmas lill lägst del belopp som motsvararen Qärdedel av del värde marken skulle ha hafl om planen hade fåll genomföras. Någraremissinstanser tillstyrker förslagel, men de flesta avstyrker eller ärtveksamma till del, Ilagrådsremissen anförde jag följande i fråga omvärderingsreglerna. För egen del känner jagstark sympati för de motiv som ligger bakom förslagel alt värderingen av marknormall bör leda lill olika resultat beroende på om expropriation sker föreeller efter genomförandetidens slut. Myckel talar emellertid för attmarknadsvärdet på en obebyggd fastighet kommer atl sjunka eflergenomförandelidens utgång, eftersom en köpare inte kan vara säker på alt fågenomföra planen. Detta medför i sin lur dels alt fastighetsägaren får en presspå sig atl genomföra planen , dels att kommunen, om denefler genomförandelidens slut vill lösa in mark som inte har bebyggts ienlighet med planen, kan få göra detta till del lägre marknadsvärdet. Syftetmed om genomförandelid skulle därmed i huvudsak kunna blitillgodosedda utan ändringar i expropriationslagen. Hur utvecklingen kommer attbli, kan emellertid inte med säkerhet förutses, eftersom den är beroende avvissa på förhand svårbedömda faktorer och dessutom kan förväntas bli olikaberoende på förhållanden i den enskilda kommunen. Jag gör dock för egen del denbedömningen all de i promemorian föreslagna ändringarna i nu berörda delar inteär nödvändiga för atl PBL skall få avsedd effekt. Jag anser alltså attändringama nu inte bör genomföras, men jag kommer självfallet alt uppmärksamtfölja utvecklingen. Mittanförande föranledde lagrådet (yttrandet, bilaga 5, s. 296) atl uttalaföljande: Departementschefensäger sig också känna stark sympati för de motiv som ligger bakom förslaget idepartementspromemorian atl värderingen av mark normall bör leda lill olikaresultat beroende på om expropriation sker före eller efler genomförandelidensslut. Argumentet för all likväl nu ha samma ersättningsregler i bådasituationerna är en förmodan att marknadsvärdet på en obebyggd tomt kanförväntas sjunka efter genomförandetidens slut. Antagandet må ha fog för sig ivissa fall men inte i andra. En i centrala delar av ett störte samhälleobebyggd tomt som i realiteten inte kan användas på annat sätt än detaljplanenanger kommer sannolikt atl ha ett lika stort förvänlningsvärde även efler genomförandelidensslut. Vilken inverkan bibehållandet av gällande ersättningsbestämmelser kommeratl få för all ge genomförandereglerna avsedd effekt är svårt att förutse.Departementschefen säger sig vara medveten härom och ämnar uppmärksamt följautvecklingen. Detta uttalande sett mol bakgrunden av departementschefens nyssåtergivna sympati för motiven till de i departementspromemorian föreslagnareglerna är ägnat att skapa ovisshet om varaktigheten i den nu föreslagnaordningen. Enligt lagrådets mening måste del ses som en brist all det interedan nu skapas en mera definitiv klarhet i frågan om genomförandelidernasinverkan på expropriationsersällningen. Prop, 1985/86:90 Medanledning av vad lagrådet har anfört vill jag framhålla all del enligt minmening är naturiigt all effekterna av en ny ordning studeras och all man, närtillräckliga erfarenheter har vunnits, överväger om några ändringar behövergöras. Jag vidhåller förslagel i lagrådsremissen, vilket således innebär allnågon förändring inte föreslås av expropriationslagens huvudregel allmarknadsvärdet skall ersättas vid en expropriation. Särskildaersättningsbestämmelser för äldre stads- och byggnadsplaner m.m. Mitt förslag: Omexpropriation eller inlösen enligt PBL sker efler PBL:sikraftträdande skall expropriationsersällningen bestämmas med hänsyn till deplanförhållanden som rådde vid ikraftträdandet om fastighetsägaren begär del. I promemorian föreslås ensärskild övergångsbestämmelse som tar sikte på expropriation av mark inomsådana äldre stads- och byggnadsplaner som enligt övergångsbestämmelserna tillPBL inte påförs någon genomförandetid, dvs, planer som har faslslällls mer före PBL:s ikraftträdande. Den i promemorian föreslagna bestämmelsen,som motiveras av atl en mjukare övergång lill del nya systemet skallåstadkommas, innebär atl fastighetsägaren eller kommunen vid en expropriationsom sker efler PBL:s ikraftträdande skall ha rätl atlåberopa såväl de planförhållanden som råder den dag PBL träder i kraft som devärderingsregler som gäller då. De flesta remissinstanserna godtar förslagelmen påpekar atl beslämmelserna bör samordnas bättre med övergångsbestämmelsernatill PBL, För egen del anser jag atlen bestämmelse av den innebörd som föreslås i promemorian är nödvändig för attsyftet med en del av övergångsbestämmelserna till PBL skall bli tillgodosett.De övergångsbestämmelser som jag i första hand åsyftar är de som har tagits ini 17 kap, 8 § i PBL-förslaget, De innebär bl, a, att kommunen under vissaförutsättningar blir skyldig att lösa mark som omfattas av en äldre stads-eller byggnadsplan, om planen upphävs eller ändras efter PBL:s ikraftträdandeoch fastighetsägaren kan använda marken endast på ett sätt som är uppenbartoskäligt, Beslämmelserna är avsedda all utgöra ell skydd för ägare lill marksom på gmnd av långvariga nybyggnadsförbud inte har kunnat bebyggas i enlighetmed planen. En sådan skyddsregel skulle i många fall bli i det närmaste verkningslösom marknadsvärdet skulle bestämmas utifrån de planförhållanden som råder vidinlösentillfället, särskill om planen då är helt upphävd. Jag förordar alltsåatt en bestämmelse motsvarande den som föreslås i promemorian införs. Bestämmelsenbör gälla endast om talan väcks efter PBL:s ikraftträdande.Eftersom bestämmelsen tas in för all skydda fastighetsägaren bör den - tillskillnad från vad som föreslås i promemorian - tillämpas endast omfastighetsägaren begär det. Enligt min mening böremellertid bestämmelsen vara tillämplig även i andra fall än de nu avsedda. Jagtänker bl, a. på den situationen atl en äldre plan, som inte har varit belagdmed nybyggnadsförbud, upphävs utan all ersättas av någon ny och kommunendärefter exproprierar mark inom det tidigare planområdet. Bestämmelsen bördärför utformas så all de planförhållanden som råder när PBL träder i kraftfår åberopas oavsett vad som har hänt med planen efler ikraftträdandet.Bestämmelsen bör vara tillämplig på mark som vid PBL:s ikraftträdande omfattasav stads- eller byggnadsplaner fastställda före ikraftträdandeteller sådana avstyckningsplaner eller andra äldre planer och bestämmelser somenligt (17 kap, 4 § första styckel) skall gälla somdetaljplan enligt PBL, Prop,1985/86:90 2.2.3Mark för annat än enskilt bebyggande Mittförslag: Nuvarande ersällningspraxis beträffande mark för allmän platslagregleras. Bestämmelsen inuvarande byggnadslag atl ersättning inte skall betalas för mark som ingår iallmän väg och som enligt en detaljplan skall användas för allmän plats las ini expropriationslagen. Vid inlösen av mark somenligt en detaljplan är avsedd för allmän plats, skall löseskillingen enligtgällande ersällningspraxis bestämmas på gmndval av de planförhållanden somgällde närmast innan marken enligt planen lades ul för sådanl ändamål. Jagföreslog i lagrådsremissen inte någon lagreglering av denna praxis. Jag haremellertid efler ytterligare överväganden funnit all denna viktiga regel börlagregleras för alt några missförstånd inte skall uppkomma. Detta är särskiltangelägel med hänsyn till atl dennainlösensiluation är myckel vanligt förekommande. Jag föreslår därför all ensådan bestämmelse tas in i 4 kap, expropriationslagen.