prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86: 150 -antalet arbetslösa och antalet ersättningsdagar - och ersättningsnivån. 1.3 Den högsta ersättningsnivån, som höjs till . per dag fr. o. m.den , fastställs av statsmakterna. Arbetslöshetenuppgick till 2,i genomsnitt . var dengenomsnittliga arbetslösheten 2,. harberäkningarna baserats på ett sjunkande arbetslöshetstal. En förändring avarbetslösheten med en procentenhet av innebär attutgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca 132 milj. kr. påstatsbudgeten och med ca 245 milj. kr. Föratt öka möjligheten för arbetshandikappade att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas till arbetsgivare. Dessutom finns ettsärskilt introduktionsstöd vid anställning av arbetshandikappade inom vissasektorer. Vidare kan bidrag lämnas till arbetshjälpmedel åt handikappade. /87 beräknas utgifterna för de här nämnda stödformerna uppgåtill ca . Kostnadernaför stöden bestäms dels av regelsystemet, dels av arbetsförmedlingensmöjligheter att placera sökande med arbetshandikapp. Även volymramar styromfattningen av vissa bidrag. Introduktionsstöd föreslås kunna utgå inom enviss volymram. Antalet platser lönebidrag hos statliga myndigheter ärsedan länge begränsat. Bidrag av lönekostnaden till allmännyttigaorganisationer får öka i viss begränsad omfattning. Anställning med lönebidragmed lägre subventionsnivåer hos enskilda företag, kommunala arbetsgivare ochaffärsdrivande verk får däremot komma till stånd i obegränsad omfattning. Underlång-lidsbudgetperioden beräknas antalet lönebidragsplatser öka med 2000 perar. Kostnadernaför lönebidrag och introduktionsstöd påverkas även av utvecklingen av löner ochsociala avgifter, eftersom bidragen lämnas med viss andel av lön och lönebikostnaderupp till ett högsta lönebelopp. Utgifternaför lönebidrag, introduktionsstöd och arbetshjälpmedel åt handikappade kanväntas fortsätta att öka med ca 130 milj. kr. Detta beror främst på enfortsatt volymökning inom icke begränsade sektorer. Förden yrkesinriktade rehabiliteringen väntas i stort sett oförändrade utgifterunder långtidsbudgetperioden. Rörelseunderskottetvid driften av stiftelseorganisationen för skyddat arbete - Samhällsföretagsgmppen- finansieras helt via statsbudgeten. föreslås fåett anslag om ca . för att täcka detta underskott samt vissainvesteringar under /87. Utgifterna beräknas sjunka underlångtidsbudgetperioden genom att verksamheten effektiviseras ochförsäljningsintäkterna ökar. Genomarbetarskyddsfonden kommer ca 560 milj. kr. att fördelas till arbetsmiljö- och arbetslivsändamål under /87. ten finansieras via ensärskild arbetsgivaravgift och redovisas inte på Prop. 1985/86: 150 statsbudgeten. Ettnytt statsbidragssystem för företagshälsovården infördes . Det innebärinte några förändringar av samhällets kostnader för ersättningar tillföretagshälsovården. Detregionalpolitiska stödet till näringslivet består bl. a. av åtgärder förföretags- och teknikutveckling, stöd i samband med investeringar ochglesbygdsinsatser på industridepartementets område, transportstöd påkommunikationsdepartementets område samt pris- och rationaliseringsstöd tilljordbruk i norra påjordbmksdepartementets område. Detregionalpolitiska stödet inom industridepartementets område syftar främst tillatt skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i de regioner i landet somdrabbats av undersysselsättning och arbetslöshet. har beslutat om enekonomisk ram för budgetåren 1985/86-1988/89 för dessa stödåtgärder. Ramenuppgår till ca . och omfattar bl. a. lokaliseringsstöd, offertstöd,investeringsbidrag, företagsutvecklings- och glesbygdsstöd samtsysselsättningsstöd och nedsättning av socialavgifter. Förlångtidsbudgetperioden har i övrigt i enlighet med långtidsbudgetmetodenförutsatts att ambitionsnivån är oförändrad. Den årliga utgiften kan beräknastill . Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras är bl. a. avhängigaav den allmänna konjunkturutvecklingen. Utnyttjandet beror även på densubventionsnivå som tillämpas. Transportstödettill m. m. är i långtidsbudgeten beräknat utifrån en viss realtillväxt och inkluderar dels ett persontransportstöd, dels ett stödför datakommunikation. Den sammanlagda kostnaden beräknas uppgå till ca 250milj. Inomjordbruksområdet lämnas ett prisstöd till jordbruket i norra . Iavvaktan pä särskild proposition föreslås i budgetpropostionen 1986 /87 att prisstödet till jordbruket i norra skall utgåmed knappt 400 milj. kr. För jordbmksföretag i norra lämnas även ettrationaliseringsstöd. Detta stöd föreslås utgå inom en bidragsram på 30 milj.kr. Statsutgifternainom ändamålsgruppen domineras av räntebidrag till ny- och ombyggnad. För innevarande budgetår beräknas utgifterna för räntebi drag uppgå till ca . Belastningen på räntebidragsanslaget har ökat . Detta beror bl. a. på den historiskt sett höga räntenivån samt på att bidragsunderlaget per lägenhet har ökat, vilket medfört ökade räntebidragsutgifter tillskott av ny- och om byggda bostäder. Utgifterna för räntebidrag beräknas öka med jarder mellan 1985/86 och 1986/87. Den relativt sett kraftiga ökningen skall ses särskilt mot bakgmnd dels av höjd ränta för bostadslån på gmnd av 57 5 1985/86. ändradeberäkningsgmnder fr. o. m. , dels av att de garanterade räntorna harsänkts i samband med införandet av fastighetsskatten. Räntebidrag kan ävenlämnas för lån till vissa typer av underhålls- och energisparåtgärder. Utgifternaför bostadsbidrag avser dels statliga bostadsbidrag till barnfamiljer, delsstatsbidrag till de statskommunala bostadsbidrag som utgår till barnfamiljeroch ensamstående/makar med s.k. umgängesrättsbarn. De sammanlagda utgifternaför staten och kommunerna uppgick till ca . , varavstaten svarade för ca . Statsbidrag till kommunaltbostadstillägg till folkpensionärer () redovisas under ändamålsavsnittPensioner, sjukförsäkring, m.m. Blandandra utgifter inom ändamålsgruppen märks bidrag och lån tillbostadsförbättringar m.m. och bidrag till förbättring av boendemiljön m.m. Prop.1985/86:150 Bil. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- , Förändring till Procentuell Genom snittlig -------------- förändring snittlig procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 15508 +358 +110 -450 -670 +2,3 -1,0 14600 +500 +200 -400 -600 +3,4 -0,5 Iberäkningarna för /87 antas nybyggnadsvolymen omfatta ca 28 000lägenheter . Ombyggnadsverksamheten antas uppgå till ca 35000 lägenheterper år. antas att nybyggnadsvolymen ökar till ca32000 lägenheter mot slutet av perioden medan ombyggnadsverksamhetenantas ligga kvar på i stort sett oförändrad nivå. Räntebidragentäcker mellanskillnaden mellan faktisk räntekostnad för såväl statligabostadslån som bottenlån och den s.k. garanterade räntan, beräknad på urspmngligskuld för motsvarande lån. Den garanterade räntan avbostadslånets löptid varierar mellan 2,och 4,beroende pålåntagarkategori. Därefter ökar räntan för flerbostadshusoch för egnahem tills marknadsräntan uppnås.Riksdagen har därutöver beslutat om extra upptrappningar av de garanteraderäntorna för vissa årgångar av bostadshus. Räntebidragsanslagetsutveckling är känslig för förändringar av den allmänna räntenivån. En sänkningav den allmänna räntenivån med fr. o. m. -jämfört med rådande räntenivå -minskar utgifterna för räntebidragen med drygt 7miljarder kr. Bostadsbidragentill barnfamiljer består av en statlig del, som lämnas med ett visst belopp perbarn och en statskommunal del, som är beroende Diagram 2 Kostnader för räntebidrag underlångtidsbudgetperioden vid en ränteut- Prop. 1985/86:150 veckling enligtlåg- resp. högalternativet. Nybyggnadsvolymen har anta- gj, , t gits öka något i båda alternativenmedan ombyggnadsvolymen antas vara i stort sett oförändrad LÅG (14300) --- 1----------- r------------ 1------------ 1 I 80/87 87/88 88/89 89/90 90/91 Bostadsbidraget är inkomstprövat ochreduceras med en viss del av den bidragsgmndande inkomsten. Statskommunaltbostadsbidrag till hushåll utan barn upphörde vid utgången av . Bidragkan dock lämnas till ensamstående/makar med s. k. umgängesrättsbarn. Bostadsbidrag utgick till 322000 hushåll.Utgifterna för bostadsbidrag påverkas av antal barn, förvärvsfrekvens,utveckling av inkomster och bostadskostnader. Anslagsbelastningen beräknasminska något , vilket är en följd av att bidragsreglernafömtsatts vara oförändrade . Sambandet med statsbudgetens inkomstsida Ett inslag i bostadspolitiken är utformningen avfastighetsbeskattningen. För egnahemsägare innebär skattereglerna bl. a. att ett schablonbelopp förs upp som beskattningsbar inkomst, medan ränteutgifterna för fastig hetslånen är avdragsgilla. Normalt får också ett extra avdrag göras. För hus med större lånebelopp överstiger avdragen normalt schablonintäkten. Detta medför att många egnahemsägare redovisar ett underskott av sitt fastighetsinnehav vid inkomsttaxeringen, vilket leder till ett skattebortfall för staten och kommunerna. beräknas bortfallet för staten uppgå till . En schablonmässig framskrivning baserad på de antaganden som gäller för beräkningarna i långtidsbudgeten, tyder på att beloppet i stort kommer att vara oförändrat . Statens intäkter avfastighetsskatten från bostadshus beräknas Prop. 1985/86: 150 1986uppgå till . Intäkterna beräknas öka något under Bil. 1.3långtidsbudgetperioden i takt med att nya årgångar bostadshus kommer in isystemet. Utgiftsökningarna inom räntebidragssystemet till följd av kompensationsåtgärderberäknas uppgå till ca . och till ca 2,4 miljarderkr. vid slutet av långtidsbudgetperioden. Förbostadslån gäller att amorteringar registreras som inkomster på statsbudgetensinkomstsida. Amorteringarna beräknas uppgå till ca . per årunder långtidsbudgetperioden. Även räntorna på bostadslånen registreras sominkomster. Dessa ränteinkomster bör ställas mot statens ränteutgifter förupplåningen. beräknas statens ränteinkomster av bostadslån uppgåtill ca . och till ca . vid slutet avlångtidsperioden. Räntebidragenoch skattebortfallet för staten och kommunerna kan betraktas som utgifter förgenerella bostadssubventioner. Dessa kan jämföras med inkomster av kommunalagarantiskatter för bostadshus samt inkomster för bostadshus avfastighetsskatten. Vid slutet av långtidsbudgetperioden uppskattas degenerella bostadssubventionerna vid dagens räntenivå till sammanlagt ca 35miljarder kr. Destatliga bostadslånen svarar för av den prioriterade bostadsutlåningenberoende av fastighetsägarkategori. Bottenbelåningen för bostadsbyggande skergenom prioriterade krediter på kapitalmarknaden. För denna utlåning svararbostadslåneinstituten. Den sammanlagda bostadsutlåningen beräknas uppgå tillca . och - med tidigare angivna ränteantaganden -till ca . vid slutet av långtidsbudgetperioden. Genomfastighetsbeskattningen tillförs kommunerna inkomster som kan uppskattas tillca . Reglerna för avdrag m.m. vid fastighetsbeskattningen för egnahemsägare innebär ett skattebortfall förkommunerna som kan uppskattas till ca . Ändamålsgruppen Näringspolitik omfattar utgifter förhandel och industri, jordbmk, skogsbmk, fiske samt hantverk. Utgifterna uppgårför /87 till ca . Prop.1985/86:150 Bil. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell förändring 1986/87-1990/91 procentuell 1986/87 förändring 1980/81-1984/85 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 Procentuell Genomförändring snittlig 1986/87-1987/88 -6,7 -169 -98 -6,2 -4,8 Deindustripolitiska insatser som redovisas över statsbudgeten kan delas in i tvåhuvudkategorier nämligen mer permanenta program och tillfälliga insatser.Kostnaderna för den förstnämnda kategorin kan relativt väl förutses. Detillfälliga insatserna har gjorts i enskilda företag eller branscher medallvarliga strukturella problem. Belastningen över budgetåren har varieratkraftigt. Stmkturella förändringar, konjunkturutvecklingen och enskildaföretags ekonomiska ställning påverkar starkt utfallet. Industristödet harunder /bestått av tillfälliga insatser. Detillfälliga insatserna är koncentrerade till varven. Stödet till stålindustriföretagoch andra krisdrabbade företag har i stort sett eliminierats, bortsett frånvissa kvarstående kostnader för tidigare fattade beslut. Totalt har underperioden /81 -1984/85 nettokostnaden för tillfälliga insatser uppgått till31,. (löpande priser). Förtekoindustrin och den träbearbetande industrin finns särskildabranschprogram. För främjande av de små och medelstora företagens utveckling finnsbl. a. utvecklingsfonderna. Detillfälliga insatserna har företrädesvis gjorts i statliga företag eller iföretag som övergått i statlig ägo. Under budgetåren 1980/81-1984/85 uppgickkostnaderna på statsbudgeten för insatser till krisdrabbade företag och branschertill totalt ca . i långtidsbudgetens prisnivå. Detta motsvararett genomsnitt av ca . För innevarande budgetårberäknas denna typ av insatser komma att kosta ca . Budgetåren därefter kommer statsbudgeten att belastas med vissautgifter för redan fattade beslut. Dessa utgifter ingår i beräkningarna förlångtidsbudgeten. I diagram3 redovisas omfattningen av sådana insatser i krisdrabbade företag ochbranscher, som har gjorts med hjälp av medel som tillskjutits genom särskildabeslut vid sidan av ordinarie anslag. Vidare redovisas utgifterna till följd avredan fattade beslut som avser långtidsbudgetperioden. Den framtidabelastningen rör främst insatser inom varvsindustrin. Diagram 3 Statliga insatser i krisdrabbade företag och branscher Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå 1985/86:150 Bil. ----- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1Budgetår 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 Sifferuppgifterna idiagram 3 avviker från de nettokostnadsberäkningar av industristödet som görsinom industridepartementet. Detta beror på skillnader i beräkningssätt. Industridepartementetberäknar för lån och tillskott till ägarkapital en kapitalkostnad, baserad påstatens avkastningskrav. Vidare beaktas nedskrivning av lån samt intäkter iform av bl. a. ränteinbetalningar och garantiavgifter. En beskrivning avmetoden finns i rapporten (Ds 1982:5). De beloppsmässigt mestomfattande programmen av permanent karaktär är exportkreditgarantierna och de statsstöddaexportkrediterna (det s.k. SEK-systemet). har betydandeunderskott uppstått i exportkreditgarantisystemet till följd av omfattandeskadeutbetalningar på gmnd av bristande återbetalning från ett begränsat antal Även under denärmaste åren kan underskott förutses i EKN:s Prop. 1985/86: 150 Medel frånstatsbudgeten kan då behöva tas i anspråk. naderna för SEK-systemetberäknas, på basis av de antaganden som långtidsbudgeten byggerpå, bli ca I miljard kr. /87 för att sedan successivt minska tillca . faktor som i första handpåverkar utgiftens storlek är omfattningen av den räntesubvention som ges i varieenskild exportaffär. av utlåningsräntan och deförändringar som införts i SEK-systemet under har statenskostnader för nya krediter begränsats avsevärt. följd av SEK-systemetskonstruktion är emellertid överhänget i form av kostnaderför tidigare beslut avsevärda. Enbetydande del av exportkreditstödet (ca 1/3) avser fartygsexport. För dennagäller särskilt förmånliga räntevillkor. Detotala utgifterna för jordbruk, skogsbmk och fiske över statsbudgeten uppgårför /87 till ca . Utgifterna inom dessa områdenstyrs i hög utsträckning av enskilda beslut som statsmakterna fattar årligen.Huvuddelen av utgifterna har i enlighet med långtidsbudgettekniken beräknatsvara oförändrade . Näringslivetfår även statligt stöd i former som inte redovisats på statsbudgetensutgiftssida. Statenlämnar skilda slag av garantier för lån som tas upp av bl. a. privata ochstatliga företag. Sådana kreditgarantier möjliggör en upplåning som annarskanske inte skulle ha kommit till stånd. Den hade staten totalautestående garantiåtaganden om . varav inom exportkreditgarantisystemet51 miljarder kr. För de statliga garantierna tas ut avgifter för att täcka bl.a. förlustriskerna. Inomramen för beskattningen ges stöd till näringslivet i form av olika avdrag m. m.Ett exempel är att företag med energiintensiv produktion kan få nedsättning avenergiskatten. För /87 beräknas skattebortfallet för dettauppgå till ca 700 milj. kr. Företagenkan genom att utnyttja sina investeringsfonder få avdrag förinvesteringar i byggnader och inventarier. Eftersom sådana investeringar annarsskrivs av medför fondutnyttjandet att en skattekredit ges.Fr. taxering skall företag som har en vinst på . ellermer betala in ett belopp motsvarande av vinsten till ett räntelöst konto iriksbanken (förnyelsekonto). Inbetalningen är avdragsgill om företaget gör enlika stor avsättning till en förnyelsefond. Förnyelsefonden får användas föratt finansiera utbildning av anställda hos företaget samt för forskning ochutvecklingsarbeten. Flertaletskattebestämmelser för egenföretagare gäller även jordbmksföretag. Bland dessakan nämnas huvuddragen i inkomstberäkningen och avsättningen till s. k. allmäninvesteringsreserv. För skogsbrukare gäller särskilda avdragsregler vidinsättning på skogskonto. Ändamåisgruppendomineras av utgifterna för , ersättning för försenat idrifttagandeav kärnreaktorer, energiforskning m. m. Huvuddelen av statsutgifterna inomenergiområdet går till investeringar, ofta av långsiktig karaktär. Beslut om investeringarinom ändamålsgmppen påverkar ofta utgiftsnivån framåt. Förlångtidsbudgetperioden är vissa investeringar i elproduktionsanläggningarbeslutade. 1985/86: 150 Bil.1.3 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 -4,7 -7,8 -7,3 -3,5 Vidberäkning av utgifterna i fasta priser för harinvesteringsnivån /86-1989/90 bedömts ligga på oförändratca . Kärnkraftverket i Forsmark har färdigställts.Behovet av förnyelse av verkets äldre anläggningar ökar. Vissaäldre delar av storkraftsnätet kommer att ersättas av sådana med störrekapacitet. Vidförsenad idrifttagning av kärnreaktorer utgår ersättning enligt särskildaavtal mellan reaktorinnehavarna och staten. Ersättning utgår för reaktorernaForsmark I, 2 och 3 samt . Ersättningen kommer successivt attminska för att efter /88 upphöra. Regeringenhar föreslagit att det innevarande oljeersättningsprogrammet upphör fr.o.m. den1 . Från samma tidpunkt införs i stället ett stödsystem med syftet attfrämja utveckling och introduktion av ny teknik som kan underlätta övergångentill framtidens energisystem. Disponibla medel harberäknats till 150 milj. kr. för bidrag och villkorliga bidrag. Förlånegarantier har beräknats en ram om 300 milj. kr. Stödet bör kunna ges tillfrämst användaranknutna försöksanläggningar och demonstrations- och fullskaleanläggningar. Reglernaför finansiering av energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet innebär attlån för sådana åtgärder skall tas upp på den oprioriterade kreditmarknaden.Till kapitalkostnaderna för åtgärderna lämnas räntestöd enligt vissa villkor.Ett riktat bidrag - energibidrag - lämnas till vissa åtgärder. Utgifterna påstatsbudgeten för bidrag enligt gamla och nya bestämmelser till energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet m. m. beräknas för /87 till 180milj. Utgifterna för det riktade energisparbidraget till bostäder beräknasunder långtidsbudgetperioden uppgå till ca 115 milj. kr. Inom energiområdet gesutöver anslag på statsbudgeten även kreditga- Prop. 1985/86: 150 rantierdels för utvinning m. m. av olja, naturgas eller kol, dels för Svensk Bil.1.3 Kärnbränsleförsörining AB:s åtaganden i samband med upphandlingar inom kärnbränsleområdet. Dessa garantiramar uppgår för /87 till sammanlagtca . Tillgruppen Övrigt har förts utgifter som inte har behandlats i någon av detidigare redovisade ändamålsgmpperna. Här återfinns bl. a. anslag förlivsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatteadministration, miljövård,kulturverksamhet, kyrkliga ändamål samt idrotts- och fritidsverksamhet. Prisernapå jordbruksprodukter fastställs av statsmakterna normalt efter överläggningarmellan statens jordbruksnämnd, jordbmksnämndens konsumentdelegation ochLantbrukarnas förhandlingsdelegation. infördes livsmedelssubventionerför att resultatet av just dessa prisförhandlingar inte skulle slå igenom pålivsmedelspriserna. Utgifterna för livsmedelssubventionerna styrs av enskildabeslut som fattas av statsmakterna och av konsumtionen av livsmedel. Ettslopande av livsmedelssubventio-nerna påverkar konsumentprisnivån och därmedindirekt utgifter som styrs av basbeloppet. Kostnaderna förlivsmedelssubventionerna, som enbart avser mjölk, kan beräknas till 2,4miljarder kr. för /87. Inkluderas vissa låginkomstsatsningarför jordbrukare och annat, uppgår beloppet till ca 3 miljarder kr.Livsmedelssubventionerna beräknas därigenom sänka livsmedelspriserna med caknappt 3,. Subventionerna beräknas vara oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Riksdagenbeslutade att resurserna i jordbmket i stort sett bör stämma överensmed vad som behövs för vår livsmedelsförsörining och för de utfästelser somSverige gjort i det internationella arbetet mot väridsvälten. För de kostnadersom uppstår till följd av att åkerarealen överstiger detta behov skallsamhället under en övergångstid ta ett delansvar. Andelen för samhället skallvara , medan näringen svarar för , räknat vid normalskörd. harför skörd slagit fast att procenten skall räknas på de verkligakostnaderna för spannmålsöverskottet. 1985/86: 150 Bil. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 22697 +1975 +1060 -244 -449 + 8,7 Totala utgifter - 6,5 m.m. -11,6 ochkulturella ändamål - 0,8 3 001 - 20 - 20 2939 - 73 - 14 9399 - 349 - 177 -20 - 80 - 0,7 O 0-2,5 -363 -226 - 3,7 -1,1 -0,8 -3,0 Införselavgiftsmedel från import av jordbruksprodukter ochlivsmedel användas för olika ändamål, bl. a. prisreglering, med belopp somriksdagen beslutar om . Det belopp som skall tillföras jordbmketfastställs efter en särskild s. k. fördelningsplan. För /87beräknas de totala införselavgiftsmedlen, som inte redovisas överstatsbudgeten, uppgå till knappt 600 milj. kr. Tilldelningen avinförselavgiftsmedel till jordbmket innebär att hvsmedelspriserna, inom ramenför ett prisregleringssystem, blir lägre än utan dessa medel. Kostnader för den centrala myndighetsutövning, som intekan hänföras till annat område, redovisas under denna ändamålsgrupp. Vissautgifter för riksdag, regeringskansli och kommittéer samt anslagen till de kungl.hov-och slottsstaterna redovisas också här. Även skatteadministrationen m. m. ingår i denna ändamålsgmpp.Kostnaderna för riksskattéverket, länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna samt för arvoden till taxeringsnämndordföranden m. m.beräknas /87 uppgår till ca . och kan i stortdelas in i förvaltningsanslag och bidragsanslag. Huvuddelen av bidragsanslagenstyrs av automatik, genom att bidragen är relaterade till lönekostnaderna förvissa verksamheter. Staten bidrar vidare till en del regional kulturverksamhetsom drivs i stiftelseform och ofta har landstingskommuner som huvudmän. Kulturverksamheten finansieras även genom inkomster vidkulturinstitutionerna såsom entremedel m.m., lotterimedel och forskningsmedel.Resurser erhålls också inom ramen för sysselsättningspolitiken. Dessutomtillförs några kulturinstitutioner avkastning från fonder. Inom medieområdet är stöden till dagspressen den störstautgiften på statsbudgeten. Dessa stöd styrs av automatiskt verkandevolymregler. Totalt uppgår statens utgifter på medieområdet till ca 690 milj.kr. /87 och beräknas vara i stortsett oförändrade. Radio-koncernens verksamhet finansieras medavgiftsmedel Avgiften är kopplad till innehav av televisions- Prop.1985/86:150 mottagare. Fondens medel redovisas utanför statsbudgeten ochfinansierar Bil. 1.3 radio- och TV-verksamhetens drifts- ochinvesteringskostnader inkl. och, , byggnadsstyrelsensutgifter för programverksamheten.