prop · G903117 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:117 om följdlagstiftning till den nya skollagen, m. m. Regeringenföreslår att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . skollag (1985: 1100) träder i kraft . Såsom aviserades i budgetpropositionen1986 föreslås nu en ändring i lagen. Åndringen rör kommunernas ersättning tillstaten för elever i specialskolan. Medanledning av den nya skollagen föreslås också ändringar av huvudsakligenteknisk art i socialtjänstlagen (1980:620) och sekretesslagen (1980:100).Vidare föreslås en ny lag med bemyndigande att meddela föreskrifter omkommuners och landstingskommuners medverkan i utbildning. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 1985/86. Lag omändring i skollagen (1985: 1100) Härigenom föreskrivs atl 7 kap. 5 § skollagen (1985:följande lydelse. 100) skall ha 1985/86: 117 58 Hemkommunen skall betala ersättning till staten för kostnader för den som är elev i någon av specialskolans årskurser 1-10. Detta gäller dock inte om eleven går i en sådan särskild klass av specialskolan som är förlagd till hemkommunens grundskola. Hemkommunen skall betala ersättning till staten förkostnader för den som är elev i någon av specialskolans årskurser 1-10. Detlagäller dock inte om eleven går i en sådan särskild klass av specialskolan somär föriagd till hemkommunens grundskola. Regeringen eller den myndighei somregeringen besiämmer får meddela föreskrijier om ytterligare undanlag. Ersättning till slalen skall lämnas med del belopp perelev och termin som med stöd av 4 kap. 19 § föreskrivs i fråga om grundskolanselever i årskurs med samma nummer. För elever i ärskurs 10 i specialskolanskall samma belopp gälla som för elever i årskurs 9 i . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1985:1101) om införande av skollagen(1985:1100) Härigenom föreskrivs att det i lagen (1985:1101) ominförande av skollagen (1985:1100) skall införas en ny paragraf, 18 §, ochnärmast före 18 § en ny rubrik av följande lydelse. Niivarande lydelse Föreslagen lydelse Om del behövs under en övergångslid, får iorganisatoriska föreskrifter, som meddelas av regeringen eller den myndigheisom regeringen bestämmer, göras avvikelser från organisatoriska bestämmelseri den nya skollagen utöver de avvikelser som följer av denna lag. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs att 13 och 14 §§ socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följandelydelse. Förbarn som stadigvarande vistas i kommunen skall bedrivas förskole-ochfritidshemsverksamhet. Förskoleverksamheten avser Förskoleverksamheten avser barn som inte har uppnått skolplik- barn sominte har uppnått skolplik- tig ålder och barnvilkas skolgång tig ålder och barn vilkas skolstart har uppskjutils enligt 32§ andra har skjutits upp enligt 3 kap. 7 § stycket skollagen(1962:319). skollagen (1985:1100). Fritidshemsverksamhetenavser skolpliktiga barn till och med lolv års ålder. Barnskall anvisas plals i förskola från och med höstterminen det år då de . Förskolan skall omfatta minst 525 limmar . Debarn vilkas skolgång har upp- De barn vilkas skolstart har skjii- skjutUs enligt 32 § andra stycket tUs upp enligt 3 kap. 7 § skollagen skollagen (1962:319) skall anvisas f/9Ä5.-7/00) skall anvisas plats i för plats i förskola. Kanförskola på grund av barnens restider eller av andra skäl inte bedrivas i denomfattning som anges i första stycket, får kommunen dela upp förskolan på tvåår. Barn som berörs av sädan uppdelning skall anvisas plats i förskolan frånoch med höstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskola skallomfatta sammanlagt minst . Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. I, 2 och 9 §§sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan alt denenskilde eller någon honom närslående lider men. Detsamma gäller i annanmedicinsk verksamhei, såsom rättsmedicinsk och rätlspsykialrisk undersökning,inseminalion, fastställande av könstillhörig-hel, abort, sterilisering, kasireringoch åtgärder mot smittsamma sjukdomar, samt i verksamhet som avser omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda. Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden, om det inte står klart all uppgiften kan röjas utan all denenskilde eller nägon honom närslående lider men. Delsamma gäller i annanmedicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rätlspsykialrisk undersökning,inseminalion, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kasireringoch åtgärder mot smittsamma sjukdomar, samt i verksamhet som avser särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda och därmed likställda. Sekretess enligt första siycket gäller också i sådanverksamhet hos myndighei som innefallar omprövning av beslul i eller särskild tillsynöver allmän eller enskild hälso- och sjukvård. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen ihögst . Utan hinder av första styckel får uppgifter om inseminalioni vissa fall lämnas lill enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984: 1140)om inseminalion. Sekreiessen enligt 1 § gäller inte 1. beslul av utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden. 2. annat beslut i ärende enligt lagstiftningen om viss psykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd. 1. beslul avutskrivningsnämnd. utvecklingsstörda ellerpsykiatriska nämnden, 2. annat beslut iärende enligt lagstiftningen om viss psykiatrisk vård eller omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda, om beslutet angår frihetsberövande ålgärd, 3. beslut enligtlagstiftningen om smittskydd, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd ochavser annan sjukdom än venerisk, 4. anmälan ochbeslut i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- ochsjukvården. Lagen omtryckt 1985: 1059. Sekretess gäller inom det obligatoriska skolväsendel och i gymnasieskolan för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller / , gymnasieskolan, särskolan,specialskolan och sameskolan samt i en riksinternalskola för uppgiftsom hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgiftom enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det intestår klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någonhonom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolanselevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personligaförhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om lillrätlaförandeav elev eller om skiljande av elev från vidare siudier. Sekretessen gäller dockendasl, om del kan anlas att den som uppgiften rör eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs. Sekreiessen gäller inte beslul i elevvårdsärendeeller i annat ärende som har nämnts. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt föruppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och föruppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator ellerstudievägledare, om det inte slår klart atl uppgiften kan röjas ulan att densom uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i sådan verksam- Sekretess gäller i sådan verksam- het för studie- och yrkesorientering het för studie-och yrkesorientering som skolstyrelse bedriver för att stödja ungdomar , som efter alt ha slutat inte genomgår utbildning eller har arbete. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan anlas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende. som kommun bedriver för all stödja ungdomar under artonår, som efter att ha slutat eller molsvarande utbildning inte harstadigvarande sysselsättning genom studier, fast anställning eller på annatsätt. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, omdet kan antas alt den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider menom uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende. I fräga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst sjuttio är. Denna lag träder i krafl . Åldrebestämmelser gäller alltjämt i fråga om uppgifter som hänför sig till ärendenenligt tidigare lagstiftning angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda eller till ärenden enligt lagen (1985:569) om införande avlagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 5 Förslagtill Prop. Lag med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommunersoch landstingskommuners medverkan i utbildning Regeringeneller den myndighei som regeringen besiämmer får meddela föreskrifter omkommuners och landstingskommuners medverkan i olika former av utbildning utövervad som följer av skollagen (1985: 1100) och andra lagar. Dennalag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1975: 160) medbemyndigande att meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommunsmedverkan i utbildning. '""p-'-' ' Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27februari 1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , R. . , , ,, Hulterström. Proposition om följdlagstiftning till den nya skollagen, m.m. antog en ny skollag (1985:1100).som träder i kraft (prop. 1985/86: 10. UbU 6, rskr. Den nya skollagen ersätter både den nuvarande skollagen(1962:319, skollag) och bestämmelser om undervisning i lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (omsorgslag).I övrigt ersätts omsorgslag av lagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (den nya omsorgslagen). Ikraftträdande-och övergångsbestämmelser lill de båda nya lagarna har meddelats i tvåsärskilda promulgationslagar. nämligen lagen (1985:569) om införande av lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och lagen(1985: 1101) om införande av skollagen (1985: 1100). Den nya skollagen behöver ändras på en punkt med anledningav förslag i budgetpropositionen 1986. Det finns också skäl att i promulgalionslagenöppna möjlighet att under en övergångstid göra avvikelser från organisatoriskabestämmelser i den nya skollagen. Jag avser att nu ta upp dessa frågor. De nya skol- och omsorgslagarna föranleder ändringar avhuvudsakligen teknisk art i en rad andra lagar. I budgetpropositionen 1986 finns förslag lill lag omändring i studiestödslagen (1973:349) och till lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Dessa lagförslaginnehåller bl. a. följdändringar med anledning av de nya skol- ochomsorgslagarna (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s. 362. 364 och 564 ff samt bil. 12 s.101 f och 191). Jag ämnar nu föreslå vissa följdändringar somhuvudsakligen beror på den nya skollagen. Följdändringar som väsentligen berorpå den nya omsorgslagen föreslås i propositionen (1985/86: 107) om följdlagstiftningtill den nya omsorgsiagen. Jag har i detta ärende samråttmed cheferna för justitie-, social- och utbildningsdepartementen samtstatsrådet i frågor som rör deras ansvarsområden. 2 Ändringar i den nya skollagen och dess promulgationslag 2.1 Ändring i den nya skollagen Mittförslag: Genom ändring i den nya skollagen införs möjlighet till ytteriigareundantag från hemkommunens skyldighet att belala ersättning lill staten förelever i specialskolan. Skälenför mitt förslag: En del syn- eller hörselskadade barn fullgör sin skolplikt ispecialskolan i stället för i eller särskolan. Staten är huvudmanför specialskolan. Enligt den nya skollagens 7 kap. 5 § skall hemkommunenbetala ersättning lill staten för kostnader för den som är elev i någon avspecialskolans årskurser 1-10. Visst undantag föreskrivs. Molsvarandebestämmelser finns i den nuvarande skollagen (jft prop. 1985/86: 10 s. 117 medhänvisningar). Delär vanligt att föräldrar till barn, som går i specialskolan, flyttar med barnentill skolorten, som därmed blir barnens hemkommun. Vissa kommuner, l.ex.Örebro, måste därför betala ersättning för elt förhållandevis stort antalelever i specialskolan. De har kompenserats för detta genom ett systemmed statsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet. Enligt förslag ibudgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 63 ff) skall emellertidkompensationsmöjligheten tas bort fr. o.m. den Ijuli 1986. Det förutsätts dockatt de berörda kommunerna inte heller i fortsättningen skall behöva betalaersättning till staten för oproportionerligt många elever i specialskolan. 5 § skollagen måste alltså ges utrymme för ytterligare undantag frånskyldigheten för hemkommunen att betala ersättning. Paragrafen bör därförtillföras en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om ytterligare undantag. 2.2 Ändring i promulgalionslagen Mittförslag: Genom en ny paragraf i promulgalionslagen till den nya skollagenöppnas möjlighet att vid behov under en övergångstid göra avvikelser från dennya skollagens organisatoriska bestämmelser. Skälenför mitt förslag: Den nya skollagen innebär sakliga förändringar främst försärskolan. För övriga skolformer är ändringarna huvudsakligen av förfaltningsteknisknatur. Vissa bestämmelser som finns i förordning ges lagens form, medanandra går den motsatta vägen. Del är i försia handgymnasieskolan som är föremål för sådana författningstekniska ändringar. Följdändringar iförordningar skall liksom den nya skollagen träda i kraft den Ijuli 1986. Detkan inte uteslutas atl del under arbetet med förordningarna visar signödvändigt att under en övergångstid göra avvikelser från organisatoriskabestämmelser i den nya skollagen utöver vad som följer av den antagna promulgalionslagen.Denna bör därför tillföras en ny paragraf, som öppnar möjlighet att vid behovgöra sådana avvikelser i organisatoriska föreskrifter som meddelas avregeringen eller den myndighei som regeringen bestämmer. 3 Följdlagstiftning till den nya skollagen 3.1 Ändringar i socialtjänstlagen Mittförslag: Socialtjänstlagens hänvisningar till skollag ersätts avhänvisningar till den nya skollagen. Skälenför mitt förslag: I 13 och 14 §§ socialtjänstlagen (1980:620) finns bestämmelserom kommunernas skyldigheler i fråga om förskoleverksamhet. Såvitt här är avintresse innebär bestämmelserna alt barn, som har uppnått skolpliklig ålder mensom har fåll uppskov med skolstarten, skall anvisas plats i förskola.Paragraferna innehåller hänvisningar till skollag. Dessa hänvisningarbör bytas ut mot hänvisningar lill den nya skollagen. 3.2 Ändringar i sekretesslagen Mitt förslag:Bestämmelserna i sekretesslagens 7 kap. 1, 2 och 9 §§ anpassas till beslutadeändringar i skol- och omsorgslagstiftningen. Det innebär bl.a. att 7 kap. 9 §,som reglerar sekretessen inom bl. a. ochgymnasieskolan, i fortsättningen skall reglera även sekretessen inomutbildning för psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar. Skälen för mitt förslag:De nya skol- och omsorgslagarna föranleder vissa ändringar i 7 kap. sekrelesslagen(1980:100, omtryckt 1985:1059). 7 kap. I § I7 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser om sekretessen på hälsoochsjukvårdsområdet, dit bl. a. skolhälsovården hör. Paragrafen reglerar även sekreiesseni "verksamhet som avser omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda". Till sådana omsorger räknas enligt omsorgslagäven den undervisning som psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar får isärskolan eller, i vissa fall, i specialskolan. Därmed är 7 kap. 1 § tillämpliginom särskolan i stället för samma kapitels 9 §, som i allmänhet gäller inomskolväsendet (jfr prop. 1979/80: 2 s. 167 och 195). Den nya omsorgslagen innehåller inga bestämmelser omutbildning för Prop. 1985/86: 117 psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar.Bestämmelser om särskolan m.m. finns i stället i den nya skollagen. Attutbildningen inte längre skall räknas till omsorgerna är ett uttryck försynsättet att förhållandena för de psykiskt utvecklingsstörda sä långt möjligtbör vara desamma som för andra människor (jfr prop. 1984/85:176 s. 16 och prop.1985/86:10 s. 28). Elevhem för psykiskt utvecklingsstörda regleras emellertid iden nya omsorgslagen (se 4 §). Sekretessen enligt 7 kap. 1 § bör inte omfattautbildningsverksamhet som regleras i den nya skollagen. Som jag straxåterkommer till bör sekretessen inom bl. a. särskolan i fortsättningen reglerasi samma kapitels 9§. I 7 kap. 1 § bör vidare en anpassning ske till den nyaomsorgslagens personkrets och terminologi. I den nya omsorgslagens inledandeparagraf sägs att lagen innehåller föreskrifter om "särskildaomsorger" om psykiskt utvecklingsstörda. Med psykiskt utvecklingsstördalikställs i lagen tvä grupper med liknande behov, nämligen dels personer som pågrund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, har fåttett belydande och bestående begåvningshandikapp, dels personer med barndomspsykos(jfr prop. 1984/85: 176 s. 18 ffoch 56 f.). 1 7 kap. 1 § sekretesslagen börmot denna bakgrund i fortsättningen talas om "verksamhet som avsersärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda och därmed likställda". 7 kap. 2 § I 7 kap. 2 § punkt t nämns . Sådana nämnder avskaffas genom den nya omsorgslagstiftningen. I punkt 2 talas om beslut som angår frihetsberövandeåtgärd i ärenden enligt omsorgslagstiftningen. Sädana beslut skall ifortsättningen kunna förekomma endasl med stöd av promulgalionslagen till dennya omsorgslagen. Punkterna 1 och 2 bör anpassas till den nya omsorgslagen. 7 kap. 4 § 1 sekretesslagens 7 kap. 4 § regleras sekretessen inomsocialtjänsten. Med socialtjänst förstås enligt paragrafen "verksamhetenligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vårdav unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fallenligt lag handhas av socialnämnd". I den proposition som låg till grund för sekretesslagenuttalas atl "nuvarande ungdomsvårdsskolor omfattas av bestämmelserna i 7kap. 4 §"(prop. 1979/80:2 s. 195). Ungdomsvårdsskolor motsvaras numera av sådana hem för vårdeller boende som avses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Sådana hem kan bedrivas med kommunalt, lands tingskommunalt eller enskilt huvudmannaskap. Vid hemmen förekommer bådeutbildning för skolpliktiga och utbildning Prop. 1985/86: 117 på gymnasialnivå. Bestämmelser härom finns i den nya skollagens 10 kap. 2§. Såsomnämnts avser 7 kap. 4 § sekretesslagen "verksamhet enligt ... densärskilda lagstiftningen om vård av unga ...". En fråga som inställer sigär om utbildningen vid hemmen skall anses som en särskild verksamhet enligtskollagen. En ytterligare fråga är om sekretessen inom utbildningen i fortsättningenbör regleras i 7 kap. 4 § eller i samma kapitels 9 §. Medundantag för vissa beslut gäller sekretessen enligt 7 kap. 4 § inom vad som därkallas utan närmare begränsning. Sekretessen enligt 7 kap. 9 §inom det obligatoriska skolväsendet och i gymnasieskolan är avsevärt merbegränsad. Den gäller i huvudsak skolans elev vårdande verksamhet. Verksamhetenvid hem som avses i 12 § LVU gäller tvångs-omhändertagna ungdomar med svåraproblem. Vistelsen på hemmet och hela behandlingen där är avsedda alt råda bolpå problemen. Det finns knappast någon "elevvårdande verksamhet" somkan hänföras enbart lill utbildningen vid hemmet. De uppgifter om personligaförhållanden som behöver sekrelesskyddas bör därför kunna få detta skydd genom7 kap. 4 § med dennas nuvarande formulering. Utbildningen vid hemmen börsåledes inte föras in under tillämpningsområdet för 7 kap. 9 §. 9 § försia och andra styckena nya skollagen har samlats i princip alla lagbestämmelser om utbildning förbarn och ungdomar i skolpliktsåldern och åldern närmast däröver. En stor del avlagen handlar om vad som där kallas del offentliga skolväsendet, dvs.grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Lageninnehåller också bestämmelser om utbildningsverksamhet som i vissa fall, meninte alltid, bedrivs i offentlig regi. Det gäller t. ex. de nämnda hemmensom avses i 12 § LVU. Det gäller också riksinlernatskolor, som kan ha en kommunsom huvudman. Vid en riksinternatskola kan förekomma utbildning på såvälgrundskolenivå som gymnasial nivå. 1sekretesslagens 7 kap. 9 § första och andra styckena regleras sekreiessen"inom del obligatoriska skolväsendet och i gymnasieskolan".Bestämmelserna omfattar därmed nästan all i den nya skollagen reglerad ulbildningsverksamheti offentlig regi för barn och ungdomar. Som jag redovisat falleremellertid utbildning vid hem som avses i 12 § LVU och utbildning för psykisktutvecklingsstörda (i huvudsak i särskolan) utanför. Åven utbildning vid enkommuns riksinternalskola får anses falla utanför. Deallra flesta barn och ungdomar går i och gymnasieskolan. Somframgår av skollagen skall emellertid andra där reglerade utbildningsformer -såsom särskolan och riksinternatskolor - så långt möjligt ge molsvarandeutbildning. Det finns också stora likheter i organisation och arbetsformerenligt bestämmelser i olika förordningar. Motdenna bakgrund är det enligt min mening naturligast att ha en enhetlig sekretessreglering. Av skäl som jag redovisat gäller detla 12 dockinte i fråga om hem som avses i 12 § LVU. Formuleringen"inom det obligatoriska skolväsendet och i gymnasie- Prop. 1985/86: 117skolan" bör mot bakgrund av vad jag nu har anfört bytas ut mot "igrundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i enkommunal riksinternalskola". De fem förstnämnda skolformerna utgör såsomnämnts det offentliga skolväsendel i den mening termen används i den nyaskollagen. En uppräkning av skolformerna är emellertid mer upplysande. Jag villi övrigt påpeka att inte bara riksinternatskolor utan ocksä särskolan ochspecialskolan har utbildning för elever som passerat skolpliktsäldern enligtden nya skollagen. I uttrycket "" riksinternalskola liggeralt verksamheten ingår i den offentligrätlsliga kommunala organisationen tillskillnad från en riksinternatskola som drivs av t. ex. ell aktiebolag i vilketkommunen äger aktier. Det bör observeras att elevhem för psykisktutvecklingsstörda barn och ungdomar räknas som en särskild omsorg enligtomsorgslagstiftningen och alt sekressen inom sådan elevhemsverksamhet därförregleras av 7 kap. 1 §. 7 kap. 9 § fjärde styckel Enligt den nya skollagens 3 kap. 18 § har hemkommunen s.k.uppföljningsansvar i fråga om ungdomar som har lämnat eller motsvarandeutbildning men som ännu inte har fyllt . Ansvaret omfattar dock intepsykiskt utvecklingsstörda ungdomar som har rätt till fortsatt skolgång inom i försiahand särskolan. Uppföljningsansvaret innebär enligt lagen följande. Genomskolstyrelsen skall hemkommunen hålla sig underrättad om hur ungdomarna ärsysselsatta. Har de inte siadigvarande sysselsättning genom studier igymnasieskolan eller fast anställning eller på annat sätt, skall hemkommunensjälv eller genom andra erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samlkurser, praktik eller annan liknande verksamhet. Regleringen i den nya skollagen innebär vissa ändringar iförhållande till nuvarande bestämmelser. Vissa preciseringar görs beträffandeuppföljningsinsatserna. Liksom är det skolstyrelsen som skall hållasig underrättad om ungdomarnas situation, men i övrigt innebär den nyaskollagen inte någon skyldighet för kommunen att låta uppföljningsinsatserhandhas av skolstyrelsen (prop. 1985/86: 10 s. 59 och 93). I sekretesslagens 7 kap. 9 § fjärde stycket finnsbestämmelserom sekretess "i sådan verksamhet för studie- ochyrkesorientering som skolstyrelse bedriver för att stödja ungdomar under artonår, som efter alt ha slutat inte genomgår utbildning eller hararbete". Beslämmelserna tillkom efter förslag i prop.