prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — Här uppkommer också en motsättning tiU andra fastighetsägare,vilka missgynnas på samma vis men saknar möjlighet atl ansluta sig lill en exploateringssamfällighet.En naturlig fömtsättning för sådan kompensation borde i alla händelser vara attfastigheterna i fråga underkastades föreskrifter av plankaraktär beträffandemarkanvändningen. detta ske genom altkommunen, med stöd av den föreslagna plan- och Prop, 1985/86:90 bygglagen,meddelade ett s, k, markförordnande, förordnande med samma rättsverkan kaninte göras enligt byggnadslagen; de översiktsplaner BUaga 10 ur vilkakommunerna bmkar hämta vägledning är av helt informell karaktär. Denlagreglering som diskuteras kan innebära atl ägaren av en fastighet får tadel av vinslen vid exploatering genom detaljplan på en annan fastighet utan attsjälv tillskjuta någon mark och ulan alt den egna faslighelen underkastasbindande restriktioner av någol slag belräffande markanvändningen, Samverkansområdelär borta när exploateringen avslutats. Enligt gäUande byggnadslagstiftningföreligger intet hinder mot all även sislnämnda fastighet senare blir föremålför planläggning för tätbebyggelse, varigenom ägaren tillförs ytterligareförmåner, Skyldighel alt tåla all fastigheten används som strövområde harägaren redan på grund av aUemansrätlen och sålunda oberoende av exploateringenav den andra fastigheten. - Mot det nu diskuterade förslagel kan även invändasalt del över huvud laget är önskvärt atl det område där exploateringssamverkanfår ekonomiska effekter i lagen erhåller en så fast avgränsning som möjligt. Enlöslig reglering på denna punkt kan ytterligare öka de tUlämpningssvårighetersom lagstiftningen kan väntas medföra, Åandra sidan kan man till förmån för en beslämmelse som avfattas enligtdepartementschefens intentioner anföra, atl den dock utvidgar möjligheten attlösa del länge debatterade problemet hur man skaU åstadkomma en rättvisvärdeutjämning mellan fastighetsägare vid exploatering för bebyggelse. Lösningenomfattar väl inte på långt när alla fall där en sådan utjämning kan varapåkallad, men den kan i alla händelser bli tiUämplig i vissa typsituationer därbehovet av utjämning förefaller särskill angeläget. Framhållas bör alt i många,kanske i de flesta fall hela samverkansområdet kommer att täckas av endetaljplan, varvid de här berörda betänkligheterna inte blir aktuella. Lagrådelvill därför inte motsätta sig alt paragrafen i den nu diskuterade delenutformas i enlighet med vad departementschefen åsyftat. Vad härefter angårprinciperna i övrigt för beräkning av delaktigheten i exploateringsföretagel skall enligt andra styckel i förevarande paragraf andelstalet för en fastighet som bidrar med mark lill företaget bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn främst tiU arealen av denna mark. Om andelstalel inte motsvarar värdet av den mark som fastighelen bidrar med eller det i övrigt uppkommer skada för fastighetsägaren till följd av mar kens avstående skall skillnaden utjämnas i pengar. Del belopp som i del förstnämnda fallet skall tiUgodoföras fastighetsägaren skall, sägs det i specialmoliveringen, beräknas efter den tillskjutna markens värde före exploateringen och enligt expropriationslagens värderingsregler. Vid den följande marktilldelningen enligt 18§ är det däremot enhgt motiven lämp ligt att den mark som tiUförs fastigheterna värderas med utgångspunkt i markens marknadsvärde vid tillträdet, 299 Denfördelningsgmnd som bmkar tillämpas i liknande sammanhang - se Prop, 1985/86:90t, ex, 5 kap, 9§ och 6 kap, 2§ iredje styckel faslighelsbildningslagen - är atti princip bestämma andelstalet efter den tillskjutna markens värde. Då BUaga 10en fastighets areal endasl ulgör en av de många faktorer som besiämmerfastighetens värde, kommer en omfördelning av ägoinnehav efler andelstal som gmndaspå arealen ofta all leda lill slump visa och godtyckliga resultat. Enligt förslagelskulle sådana effekter undvikas genom regeln atl, om andelstalet inte motsvararvärdet av tillskjuten mark, skiUnaden skall utjämnas i pengar. Denna regeleliminerar emellertid endast delvis de nämnda effekterna, eftersom ersättningeni pengar inte beaktas vid bestämmandet av andelstalel och därmed icke medfördelaktighet i den värdehöjning som exploateringen föranleder. Den föreslagnafördelningsregeln innebär också atl en deltagande fastighetsägare riskerar atlnär exploateringssamverkan avslutas återfå en belydande del av tiUskjulelrealvärde i pengar i stället för i mark. Delsagda kan iUustreras med följande exempel. Antag alt marken inomexploateringsområdet som i exemplet tankes sammanfalla med samverkansområdet- före exploateringen har etl totalt marknadsvärde av ,, altkostnaderna för markens iordningställande uppgår till , samt alt områdelsbruttovärde efler exploateringen ulgör . Antag vidare atl andelstalelför en i exploateringssamfälligheten ingående fastighel med hänsyn liU arealensstorlek bestämmes till , molsvarande , men all den liUskjutnamarken på gmnd av de lokala förhållandena i själva verket har ett marknadsvärdeav . Enligt förslaget skaU då fastighetens ägare dels belala 10 procentav koslnadema, således , dels tilldelas mark med etl värde av 10procent av , alltså , dels erhålla ett penningbelopp om10000 kr., eller sålunda mark och pengar liU ett sammanlagt värde av 40000 kr.Om däremot andelstalet efter ingångsvärdet av den tillskjutna marken bestämtstill , hade fastighetsägaren fått erlägga . i kostnader men tiUdelatsmark tUl ett värde av . Hans behåUna värde efter exploateringen skuUesåledes utgöra , i stället för , TUl följd av atl uljämningsersättningenlUI fastighetsägaren enligt motiven skall beräknas inte efter marknadsvärdetutan efter expropriationslagens värderingsregler skuUe skillnaden iverkligheten kunna bli ännu större, - Omvänt kommer enligi förslagel enfastighetsägare atl gynnas orimligt vid marklilldelningen, om hans huvudsakligabidrag utgörs av vidsträckta arealer av vad som ur bebyggelsesynpunkt är altbetrakta som impediment, dvs. höga berg, slorblockig terräng, försumpade områden,vallensamlingar o.d. Den föreslagna fördelningsregeln kan leda till enomfördelning av fastighetsvärdena inom exploateringsområdet på ett sätt sominte synes motiverat av lagstiftningens syfte. Enligtlagförslaget är deltagande i exploateringssamverkan frivUligt, För berördafastighetsägare lorde del framstå som mest naturligt i förevarande sammanhangatt låta fördelningen i princip ske efter andelslal som åter- Prop, 1985/86:90speglar värdet av den mark med vilken varje faslighet ingår i del gemensammaföretaget. En sådan fördelningsgmnd - som också har föreslagits Bilaga 10 avutredningen - är även bäst förenlig med det förhållandet att en fastighetsandel i företaget skall utgöra en garanti för dess pantvärde. Det kan befarasatt en fördelningsregel som gmndar sig inte på ett ägoinnehavs värde utan på enfrån ekonomisk synpunkt så föga relevant faktor som arealstorleken kommer altuppfattas som orättvis och minska intresset för deltagande iexploateringssamverkan. Delvärde som sålunda skaU hgga lUl gmnd för fastigheternas delaktighet i exploateringsföretagelbör i princip vara den berörda markens marknadsvärde, I de faU då all markinom ett samverkansområde är ungefär likvärdig med hänsyn tiU läge ochbeskaffenhet bör uppskattningen kunna ske med enkla schablonarlade metoder, t,ex, med hjälp av markarealens storlek. Avsteg från huvudprincipen bör kunnagöras t. ex. om marken på gmnd av särskUda förhållanden, såsomförekomst av en gmsfyn-dighet, skuUe ha etl högre värde än som betingas avmöjligheten all använda marken för det ändamål som avses med exploateringsföretagel.Om markägaren i ett sådant fall undantagsvis skulle önska deltaga i exploateringsföretaget,synes det rimligt att hans andelstal beräknas på gmndval av markens värde medbortseende från den värdeförhöjning som grusfyndigheten kan föranleda. Pågmnd av det anförda föreslår lagrådet att andelstalen, i enlighet medutredningens förslag, skaU bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn främsttill marknadsvärdet av den mark som skall ligga tiU gmnd för andelsberäkningen.Härvid bör, hksom enligt det remhterade förslaget, bortses från inverkan av denplan som fastställts efter exploateringsbeslutet och som skall genomförasgenom exploateringen. Exploateringenavser utnyttjande av själva marken. Med hänsyn härtill synes rimligt att, såsomockså följer av det remitterade förslaget, man vid bestämmande av andelstaleninte beaktar värdet av byggnader, växande gröda, skog eller liknande tUlbehör tiUfastigheten. En särkild bestämmelse härom bör intagas i paragrafens andrastycke. Somframgått av det föregående skall andelstal bestämmas också för fastigheter som väl har exploaleringsbar mark inom samverkansområdet men ej tiUskjuter någon mark som skall bli föremål för exploateringsåt gärder. 1 andra faU kan en fastighet bidra med endast en del av sin mark till detta ändamål. Vissa fastigheter kan tillskjuta all sin mark. Såsom upp tages i förevarande paragraf får då utjämning ske med pengar. Regeln härom kan lämpligen ges det innehållet atl om det bidrag en fastighet lämnar genom tillskott i mark inte motsvarar vad fasligheten har alt till skjuta med tillämpning av andelstalel, skUlnaden skall utjämnas i pengar. Vid beräkningen av sådana utjämningsbelopp bör av rätleviseskäl tiUäm pas samma gmnder vid markvärderingen som vid fastställandet av andels- 401 talen. Enligt den i detföregående angivna huvudregeln kommer andelslal att Prop, 1985/86:90 åsättasalla i exploateringssamfälligheten ingående fastigheter med mark tillgängligför exploatering. För fasligheter som ingår i samfälligheten men Bilaga 10saknar sådan mark får som anges i paragrafens tredje stycke bestämmas särskilt andelslal, Atlbeakta är atl i vissa faU - t, ex, då fråga är om tilldelning av mark -åtgärdenendasl berör fastigheterna med mark tUlgänglig för exploatering, I dessa fallskall de för dessa fastigheter bestämda andelstalen direkt tillämpas. När detgäller andra ålgärder - t, ex, vid bestämmande av tiUskoll tiU täckande avkostnader eller utskiftning av tillgångarna vid upplösning av en samfällighetsförening skall andelstalen för samtliga fastigheter läggas till gmnd. Del medför allen samordning får ske av de andelstal som beslämts för fastigheler med exploaterbarmark respektive fasligheter utan sådan mark. En viss jämkning måste ske. Detsynes lämpligl att lagtexten ger en upplysning härom. Såsomanges i förslagel bör samfälligheten belala ersättning lill ägare avfastigheter som skadas genom intrång lill följd av att mark avstås eller attbyggnader rivs m, m. Frågan i vad mån dylika skador uppkommer torde ofta intekunna bedömas förtån i samband med fördelningen av den bygg-bara marken. Bl, a,med hänsyn härtiU synes frågan om skadeersättning lämpligen böra regleras i 18 §, Pågrund av vad nu anförts kan de bestämmelser som bör upptagas i förevarandeparagraf lämpligen ges följande lydelse: "Vidförrättningen skaU bestämmas gmndema för fördelning av kostnaderna för exploateringssamverkanoch de fördelar som vinnes genom denna. För detta ändamål skaU andelstalfastställas för varje faslighel som ingår i exploateringssamfälligheten. Andelstaletför en fastighet skaU bestämmas efter vad som är skäligt främst med hänsyn tillmarknadsvärdet av den för exploatering tillgängliga mark av fastigheten somingår i samverkansområdet. Motsvarar det bidrag en fastighet lämnar genomtillskott i mark inte vad fastigheten har att tiUskjuta med tillämpning av andelstalel,skall skillnaden utjämnas i pengar. Om en stadsplan eller byggnadsplan har faslsläUlsefler del att exploateringsbeslutet enhgt 13 § har vunnil laga kraft, skaUhänsyn inte tas tiU den inverkan som planen kan ha haft på markens värde.Hänsyn skall ej heller tas lill byggnader, växande gröda, skog eller liknandetillbehör tUl marken. Fören fastighet inom samverkansområdet, som saknar för exploatering tillgängligmark, skall andelstal bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn främst tillden nytta som fasligheten har av exploateringen, I fall då andelslal såväl förfastigheter med mark tUlgänglig för exploatering som för fastigheter utan sådanmark skall tillämpas , skall de enligt andra stycket bestämdaandelstalen i motsvarande mån jämkas," Prop, 1985/86:90 14 § Lagrådet: Enligtparagrafen "skall" vissa förordnanden enligt 5 kap, 21 och 22 §§Bilaga 10 fastighetsbildningslagen meddelas medexploateringsbeslutet. Det gäUer här beslut om förbud mol skogsavverkning, läktav olika slag, nybyggnad m, fl. åtgärder som försvårar genomförandet av enfastighetsreglering. Som framgår av de nämnda lagmmmen i fastighelsbildningslagen,är ell förordnande av delta slag inte obligatoriskt ulan skall meddelas endasli den mån det anses erforderiigl. Uppenbarligen kan ett behov av sådanaförordnanden uppkomma även efter ett beslul om exploateringssamverkan.Avsikten lär inte vara att hindra etl förordnande i detla skede; som framgår av16 § i lagförslaget, blir vid en fastighetsreglering inom samverkansområdet fastighelsbUdningslagendirekt tillämplig bl, a, i del aktueUa avseendet. Betydelsen av regeln i 14 §lagförslaget synes enbart vara alt den möjliggör, att förordnanden enligt 5kap, 21 och 22 §§ meddelas redan i samband med själva exploateringsbeslutet.Denna innebörd hos paragrafen framträder bättre, om i lagtexten ordet"skall" utbytes mot "kan". i förevarande paragraf skall 5 kap, 8 § fastighelsbildningslagen,som anger gmndema för marktilldelning, icke tillämpas vid exploateringsförtättning;i stället skall i förevarande lag meddelade regler gälla. Enligt 5 kap. 18 §fastighetsbildningslagen kan på grund av medgivande av angivna sakägare avsteggöras från beslämmelserna i 5 kap, 8 §, I 5 kap. 20 § ges vidare regler somförhindrar atl genom medgivande som avses i 5 kap, 18 § sådana lagregler sominnebär inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendom kringgås, I detföreliggande förslaget omfattar den allmänna hänvisningen tiU faslighetsbildningslagenäven 5 kap, 20 § och avsikten torde vara alt också vid exploateringsförtättninghinder skaU föreligga atl genom överenskommelse kringgå de regler sominnefattar inskränkning i rätten atl förvärva fasl egendom. Med den utformninghänvisningarna till fastighelsbUdningslagen har torde detta dock icke uppnåsmed mindre en särskild regel i ämnet meddelas. Lagrådel förordar därför att iförevarande paragrafs första stycke upptages ytterligare en mening av följandelydelse: "Innebär överenskommelse enligt 23 § all en fastighel tilldelasavsevärt mera mark än som följer av 11 § andra styckel eller 18§, skaU 5 kap. 20§fastighetsbildningslagen tillämpas." Vidareskall enligt paragrafen bl, a, 5 kap, 24 och 27 §§ faslighetsbild ningslagen gäUa vid exploateringssamverkan. Vid tillämpning av 24 § andra och Iredje styckena samt 27 § tredje stycket är all märka, att i stället för vissa paragrafer i fastighetsbildningslagen, vartill där hänvisas, skall gälla bestämmelser i förevarande lag; dessa får anses äga motsvarande lillämp- 403 ningi de avsedda situationerna. Fastighetsreglering enligt paragrafen kan leda till beslutsom är i hög Prop, 1985/86:90 grad ingripande för enskilda; bl, a, kan nämnasförordnande enligt 19 §, Enligt första slyckel i förevarande paragraf skall deregler liU skydd för Bilaga 10 enskilda iniressen, som finns intagna i 8 kap, 2och 3 §§ fastighelsbildningslagen, inte gäUa vid exploateringssamverkan.Regeln i 3 § andra stycket av lagförslaget, vUken har ett hknande syfte, avserenligt lagtexten endasl beslutet om exploateringssamverkan, inte beslut sommeddelas i ett senare skede. Av motiveringen (2.3,2) torde emeUertid framgå attregeln i fråga skall gälla generellt vid lagens lUlämpning, Det synes önskvärtalt detta framgår av lagtexten i 16§, Lagrådet förordar att som en sista meningi paragrafens första stycke tilläggs följande: "Vid fastighetsregleringen skaU beslämmelsen i 3§andra stycket äga motsvarande lillämpning.'' Stadgandet avser atl förhindra atl mark, på vilken detfinns en byggnad som står i huvudsaklig överensstämmelse med stadsplan eller byggnadsplan,överförs till annan fastighet genom fastighetsreglering. Att stadgandet hardenna innebörd skulle framgå tydligare om - såsom lagrådet förordar -stadgandet inledes på följande sätt: "Fastighetsreglering får inte medföraöverföring av mark, på vUken det finns. -.-,-", Den omformulering av 11 § som lagrådel föreslagit medföratt förevarande paragraf bör inledas med orden: "Fastighet med mark tihgängligför exploatering inom samverkansområdet skaU genom fastighetsreglering tilldelas,-.-. Vidare bör med hänsyn tiU vad som vid 11 § anförts om deni paragrafen upptagna skadeersättningsregeln en motsvarande bestämmelse upptasi denna paragraf. Bestämmelsen bör med hänsyn tUl att hänvisningen i 16 § ejomfattar 5 kap, 12 § fastighetsbildningslagen så utformas att den gäller äveninnehavare av särskUd rätt till fastigheten. Lagrådet förordar därför att ettandra stycke tillägges av följande lydelse: "Ersättning i pengar skall också utgå för byggnader,växande gröda, skog eller hknande tiUbehör som frångår dekagande fastighet ochför annan skada som uppkommer för faslighetens ägare eller innehavare avsärskild rätt tUl fastigheten på gmnd av fastighetsregleringen," 26 § Lagrådet: Beslämmelserna i förevarande paragraf tar sikte endasl påsådana för ändringar som inträffar medan exploateringsförrättningen ännu pågår. att detta otvetydigtskall framgå förordas att paragrafen inleds med orden Prop, 1985/86:90"Inträder innan exploateringsförrältningen avslutals ändrade ,-,-,-", Enligtparagrafens första stycke skall beslämmelserna om fastighetsbUdningsbesluläven tillämpas på "exploateringsbeslutet". Med ordalagen i 13 §stämmer del bäst att anse endast det inledande beslut som avser frågor enligt13 § första slyckel p, 1 och 2 som exploaieringsbeslut, däremot inte beslut ieventuellt uppskjutna frågor enligt 13 § andra stycket, (Jfr även 16 § andra styckel,som ger stöd för samma tolkning,) Avsikten med förevarande bestämmelse läremellertid vara, all besvär över samtliga beslut enligt 13 § skall följareglerna om fastighetsbUdningsbeslul, På grund härav bör ordet"exploateringsbeslutet" i första slyckel utbytas mot "beslutenligt 13 §", - I andra slyckel kan däremot ordet exploaieringsbeslut utanolägenhet kvarstå. Förslaget till lag omändring i fastighetsbihiingslagen (1970:988) Andelsrälti sådan särskild samfällighet som avses i förevarande paragraf bör tUlkomma endaslfaslighet med exploaleringsbar mark. För att detta skall framgå med önskvärdtydlighet bör - om 11 § i lagen om exploateringssamverkan erhåller den lydelselagrådet förordat - i sista meningen anges att andelen skaU motsvarafastighetens "andelstal i exploateringssamfälligheten enligt 11 § andra styckelnämnda lag", dvs. lagen om exploateringssamverkan. Förslagettill lag om ändring i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligtlagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Beslutom förmånsrättsbeloppets storlek enligt 13 § p, 4 lagen om exploateringssamverkankan, på sätt som ulvecklats vid lagens 33 §, fattas även senare än i exploateringsbeslutet,Ordel "exploateringsbeslutet" i aiidra stycket av förevarande lag bördärför utbytas mot "beslut enligt 13 § nämnda lag". Förslaget till lag om ändring i byggnadslagen (1947:385) Prop, 1985/86:90 Sedandel nya andra slyckel i paragrafen tillkommit, bör i del följande slyckel efter"första" inskjutas orden " eller andra", Någon motsvarandeändring synes inte erforderlig i paragrafens sista stycke, vUkei torde saknapraktisk betydelse vid exploateringssamverkan, Avsamma skäl som angetts vid 70 § bör i tredje styckel - i såväl första som andrameningen efler "första" inskjutas orden "eller andra",medan motsvarande ändring inte erfordras i Qärde slyckel. Lagrådet:Förslagen lämnas utan erinran. Innehåll Prop, 1985/86:90 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 1 Lag om ändring i expropriationslagen(1972:719) .. 2 2 Lag om ändring i faslighetsbildningslagen(1970:988) 4 3 Lag om ändring i lagen(1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen 12 4 Lag om ändring ianläggningslagen (1973:1149) . 5 Lag om ändring i ledningsrättslagen(1973:1144) 17 6 Lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter 20 7 Lag om ändring i lagen (1973:1151) om införande av anläggningslagen (1973:1149) och lagen (1973: 1150) omförvaltning av samfälligheter 24 8 Lag om ändring i lagen(1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning 25 9 Lag om ändring i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter......................... 26 10 Lag om ändring i jordabalken ............................. 27 11 Lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822) ...... 31 12 Lag om ändring i lagen(1970:244) om aUmänna vatten- och avloppsanläggningar 39 13 Lag om ändring i lagen (1981:1354)om allmänna värmesystem .. 42 14 Lag om ändring i bosladssaneringslagen(1973:531) 44 15 Lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230) ...... .. 46 16 Lag om ändring i lagen(1979:425) om skölsel av jordbmksmark 47 17 Lag om ändring i vattenlagen(1983:291) ........... .. 48 18 Lag om ändring i lagen(1983:292) om införande av vattenlagen (1983:291) 53 19 Lag om ändring imiljöskyddslagen (1969:387) ..... .. 54 20 Lag om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar ................................................... .. 58 21 Lagom ändring i lagen(1978:160) om vissa rörledningar 60 22 Lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen 61 23 Lag om ändring i lagen(1942:350) om fornminnen 63 24 Lag om ändring i faslighetstaxeringslagen(1979:1152) 64 25 Lag om regionplanering för kommunemai 68 26 Lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370) ..... 69 27 Lag om ändring i lagen(1933:269) om ägofred .... 71 28 Lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statiig inkomstskatt för ackumulerad inkomst ........................................................ .. 72 29 Lag om ändring i lagen(0000:000) om ändring i luftfartslagen (1957:297) .................................................... 73 30 Lag om ändring icivilförsvarslagen (1960:74) ....... 74 31 Lag om ändring i lagen(1966:742) om hotell-och pensionalrörelse 76 32 Lag om ändring irennäringslagen (1971:437) ..... 77 33 Lag om ändring i lagen(1973:189) med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter 78 34 Lag om ändring i gmvlagen(1974:342) ............... .. 79 35 Lag om ändring i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter . 36 Lag om ändring i arbelsmiljölagen(1977:1160) .... .. 81 37 Lag om ändring i lagen(1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik 82 30 Lag om ändring i fastbränslelagen(1981:599) ..... . 83 Prop. 31 Lag om ändring ihälsoskyddslagen (1982:1080) .... . 84 32 Lag om ändring i ädellövskogslagen(1984:119) ... . 85 33 Lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskall vid inskrivningsmyndigheter 86 34 Lag om ändring i lagen(1985:620) om vissa torvfyndigheter .... 87 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde den 13 febmari 1986 88 1 Inledning ......................................................... . 88 2 Allmän motivering ............................................ . 91 2.1............................................................ Kortfattadpresentation av förslagen - principer för samord ningen med annan lagstiftning ..................... . 91 2.1.1 ........................... . 91 2.1.2 Lagen om hushållning mednaturresurser m,m 95 2.1.3 Lagen omexploateringssamverkan .......... 95 2.2 Expropriationslagen .................................... . 96 2.2.1 Behovet av ändringar ........................... 97 2.2.2 för enskilt bebyggande ................... 97 2.2.3 för annal än enskiltbebyggande .... . 100 2.2.4 Laglekniska frågor ............................... . 103 2.3 Fastighetsbildningslagstiftningen .................. . 103 2.3.1 Fastighetsbildningm, m, inom område med detaljplan 2.3.2 FästighelsbUdning inom områdeutan detaljplan 105