prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — En ökad medvetenhet hos journalistkåren om dessaeffekter är angelägen. För etermediernas del föreslår utredningen atl riskerav delta slag bör uppmärksammas i det förestående arbetet med de nya avtalenmellan staten och programföretagen, I etl försök liU framtidsbedömning skärskådarutredningen befolkningsutvecklingen till följd av invandringen. Den tidigaeflerkrigsinvandringen har avsatt sin Iredje generation, och i början avnästa århundrade kommer fjärde generationen på bred front. Blandäktenskapen,som är vanliga redan bland försia generationens invandrare, kommer då all halett lill all fjärde generationen är så "utspädd" all bara myckel fåpersoner har en härstamning vars samtliga fjorton individer tillhör sammainvandrade nationalitet. De allra flesta kommer all ha två eller fleranationaliteter i sitt stamträd tre generationer tillbaka, oftast den svenska.Bortåt halva landels befolkning kommer all ha invandrare i stamträdet. De etniska gränserna blir då mycket uppluckrade ochetniska gruppers överlevnad starkt påverkad. Del kommerati bli storavariationer mellan de olika grupperna, beroende bl, a, på deras storlek,påfyllning från ursprungslandet och andra kontakter med detta. Ikapilel I redovisas utredningsuppdragets bakgrund och de ambitioner och förhoppningar del uttryckte. Därefter diskuteras några skilda perspek tiv som är nödvändiga för att frågans komplexitet skall förslås. De i samhällsforskningen använda konflikt- och harmoniperspekti ven diskuteras, och utredningen söker klariägga all de inte behöver uteslu ta varandra som modeller för all förklara samhällsutveckling eller när de läggs till grund för diskussioner om ålgärder. Jordmånen för etnisk konflikt 273 18 1985/86. kansägas bestå av olikheterna i människors sätt atl acceptera och förslå Prop.1985/86:98 själva förändringen. 1 kapitlet granskas de invandrar- ochminoritelspoliliska målen, hur de förhåller sig till målformuleringar inomandra samhällsområden och vad de innebär för frågan om de etniska relationerna.Diskussionen leder in på frågan om etnisk assimilering och etniska gruppersöverlevnad. Utredningen hävdar atl assimileringen på lång sikt är oundvikligför grupper som inte är myckel slora eller inte fylls på. Politiken börkännetecknas av aktiva insatser för att främja den etniskagruppsammanhållningen. Bara så kan de etniska gmppernas olika vilja lill ochförutsättningar för överievnad beaktas. Tornedalsfinnar och zigenare ärexempel på grupper som med olika gränsskyddsmekanismer uppvisar ett helt annatassimileringsmönsler än de tidiga grupper som inledde arbetskraftsinvandringenefler . En påskyndad upplösning av gruppsammanhållningenskulle innebära en grym brytning mellan invandrarna och deras nästageneration. Iandra kapitlet redovisas den kunskap om förekomsten av etnisk diskriminering iSverige som utredningen samlat. Den funktion av klagomur som utredningen kommitall få har inneburit ett väsentligt inflöde av kunskaper om diskriminering.Någon representativ statistisk undersökning av etniska minoriteters erfarenheterav diskriminering har inte genomförts, I stället har utredningen vall alt göraetl anlal djupintervjuer med invandrare ur fem etniska gmpper. Undersökningenfinns utförligt redovisad i en särskild rapport. Dämtöver har en referensgmppav invandrare och företrädare för minoriteter bidragit med vittnesbörd frånrespektive etnisk gmpp. Vittnesbörden sammanfallas i kapklel. Utredningen har funnit atl del inte finns någraslora skillnader mellan de olika etniska grupperna i fråga om erfarenheterna avdiskriminering. Bilden är ganska entydig av inom vilka samhällsområdendiskrimineringen starkast kommer lill uttryck. Inget samhällsområde drabbas av en så omfattandeoch samstämmig kritik som arbetslivet. Svårigheter atl överhuvudtaget komma inpå arbetsmarknaden, problem i kontakterna med enskilda arbetsgivare ochfackliga ombud och den nonchalans som visas utländsk yrkeserfarenhet och utbildningär drag i en mörk bild. Utredningen föreslog 1983 en lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Del omvittnas ofta att statliga och kommunalamyndigheter behandlar svenskar bättre än invandrare. Främst redovisas ikapitlet polisen, de sociala myndigheterna, försäkringskassorna, vården ochutbildningssektorn. Särskilt allvarligt bör man ta den omfattande kritiken motpolisen, vars förhållande lill enskilda bör ägnas ökad uppmärksamhet. Vittnesbörden redovisar negaliv särbehandling bådefrån bostadsföreta gen och bostadsförmedlingen. Del vanligaste är all bostadssegregation tas som exempel på ojämlik behandling. Bilden är motsägelsefull: många invandrare klagar på alt bostadspolitiken leder till getlobildningar. Många andra visar hur bostadsföretag och förmedlingars försök alt styra bort 274 enskildabostadssökande från invandrartäta områden är en kränkande Prop. 1985/86:98särbehandling som också är brott mot beslämmelsen om olaga diskriminering. Många upplevelser av diskriminering på fritidengäller restaurangbesök, inom handeln eller på allmänna kommunikationer, I slutet av kapitlet redovisas uppgifter om vilkauppfattningar svenskar har om omfattningen av etnisk diskriminering. De ger vidhanden att mer än hälften av svenskarna anser all diskriminering förekommer. Etniskaminoriteter och svenska institutioner Tredjekapklel uppehåller sig vid de institutioner som av invandrare ofta utpekas närfrågor om diskriminering kommer på tal. Med institutioner avses då begreppet isin vidaste bemärkelse: de statliga och kommunala organen, men också näringslivetsinstitutioner, de slora folkrörelserna och massmedierna. Exempel ges från olika områden i samhället därvikliga institutioner är verksamma. Skolan, , hälso- ochsjukvården diskuteras. Att förhållandena inom arbetslivet alltjämt återspeglarden etniska homogenitet som till kännetecknadehela samhället står klart för dem som studerat relationerna på arbetsmarknaden.De många aktörernas gemensamma ansvar innebär att arbetet all förbättra deetniska relationerna måste ske på bred front. Bostadsmarknaden präglas av stark segregation,främst som en följd av socioekonomiska faktorer, Fömtsättningarna för den"boendemobilitet" som är ett ullryck för välfärdsutvecklingen försvenskar är inte desamma för invandrare. Mekanismerna på bostadsmarknaden kanförslås och förändras endast mot denna bakgrund. Massmediernas betydelse för den allmänna opinionenär svår atl måla och därför också omtvistad. Klart är dock att mediernasförkärlek för den konfliktfyllda och dramatiska bilden av invandrarfrågornamåsle leda lill en ofullständig och ibland negaliv bild av invandrare iSverige. Rättsväsendets syn på etnisk diskrimineringförefaller stämma dåligt överens med lagstiftarens avsikter. De räitsvårdandeorganen måsle ägnas särskild uppmärksamhet, inte bara med tanke på deinvandrare som blir diskriminerade, utan också därför atl rättsväsendet har enså viktig funktion som normbildare, I ell delbetänkande som avlämnas samtidigtmed slutbelänkandet föreslås ålgärder som berör polis, åklagare och domstolar. Kapilel4 redovisar svenskarnas attityder lill invandrare och invandring som de framträder ur några undersökningar, I huvudsak bygger utredning en på kvantitativa dala från intervjuer med I 202 vuxna svenskar, I en delstudie intervjuades etl trettiotal personer ur stickprovet vilka hade visat mycket toleranta eller mycket intoleranta attityder till invandrare och invandring. Denna del genomfördes för att komplettera huvudstudien med mer kvalitativa dala, 275 En tredje delstudie omfattade 500personer ur fem olika yrkeskategorier Prop. 1985/86:98 i de 29 mestinvandrartäta kommunerna och 100 kommunalpolitiker från dessa kommuner. Densamlade attitydundersökningen finns redovisad i en sårskild rapport.Undersökningen utformades så all vissa jämförelser skulle kunna göras med enmolsvarande undersökning , Mol bakgrund av mätningarna kan opinionsförändringarnatolkas så här: Svenskarnas inställning lillinvandrare har utvecklats i posiliv och tolerant riktning , Enpolarisering av åsikterna har ägl rum. Majoriteten har blivit betydligtpositivare lill invandrare. En liten minoritet starkt ullänningsfientliga harunder senare år tillgripit metoder som gör dem mer synliga. Opinionen har inte barapolariserats, den har också artikulerats alltsedan 1969, Opinionen har blivitpositivare lill invandrare i den bemärkelsen alt alll fler svenskar lar avslåndfrån den typ av vulgära uppfattningar som all invandrare kommer lill Sverigeför all utnyttja sociala förmåner. Även påståenden att invandrare tar jobbenfrån svenskarna förefaller, den växande arbetslösheten tUl trots, alllförgenomskinliga och ovederhäfliga för den större allmänheten. Undersökningen visar också på vissasamband mellan attityder till invandrare och de intervjuadesbakgrundsförhållanden som, utöver de traditionella variablerna ålder och kön,är massmediekonsumtion, utlandsvistelser, kontakt med invandrare, bostadsort,utbildning och social ställning. Några slutsatser var väntade, t, ex, all ungamänniskor är mer toleranta än äldre. Andra slutsatser stämde inte med den bildmånga slentrianmässigt utgått från: den ekonomiska nedgången under senare århar inte satt spår i någon generelll tilltagande främlingsfientlighet. Svenskari invandrartäta områden förefaller inte vara mer intoleranta än andra. Tvärtomhar de ofta en mer nyanserad inställning till olika invandrade etniskaminoriteter. Teorier om orsaker till etnisk diskriminering I femte kapitlet görs en genomgång av vetenskapligateorier som varför sig eller tillsammans kan läggas till grund för diskussionom orsakerna lill etnisk diskriminering. Kapitlet bygger på den forskningsöversiktsom återfinns i rapporten och social identitet. På individuell nivå är teorin omsocial identitet central. Den bygger på antagandet atl medlemmar i grupper kantycka illa om medlemmar i andra grupper först när de identkierat sig själva somklart och lydligl åtskilda från den senare gruppen. Del som har störstbetydelse är - enligt denna teori - hur man definierar sig i relation lillandra grupper. Dessa tankar ligger lill gmnd för en annan teori,etnocentrismieorin. Elnocenlrismens funktion är här alt utveckla solidaritetgentemot den egna gruppen och markera fientlighet mot andra grupper. Andragruppers egenskaper kommer härigenom inte all bedömas objektivt utan omstöpaslill fientliga tillvitelser. Dominerande på den socialpsykologiskaarenan under hela 50- och 60-lalen har varit teorin om den auktoritära personligheten, som har sina rötter i psykoanalytiskt länkande. Auktoritära personlighetsdrag formas 276 merav sättet för uppfostran än av innehållet i den. Personer som så Prop.1985/86:98 formals lill auktoritära kommer atl utveckla entydigt negativaattityder till människor som är annorlunda än de själva, Begreppei "föraktför svaghet" är centralt i denna teori. Enligt attributionsieorin skulle människor varabenägna att utifrån hur andra människor handlar dra slutsatser om deras inredisposition. Teorin om denna benägenhet alt tillskriva grupper vissa egenskapergör inte anspråk på att förklara diskriminering - i värsta fall kan dock sådanaslereolypa lillskrivningar legitimera negaliv särbehandling, t, ex, på etniskgrund. På strukturell nivå återfinns en generellsocialpsykologisk teori av särskilt inlresse för de etniska relationerna,nämligen referensgruppsteorin. Den förklarar diskriminerande beleende genom alten person som är medlem i en gmpp handlar i överensstämmelse med gruppensnormer åven i de fall han inte själv helt delar dessa. Risker som uppkommer när rasism blir en del av enideologi, eller blir en ideologi i sig själv, har utifrån amerikanskaförhållanden påvisats av , Hans arbete, som främst rör sig inomsociologi och ekonomi, kan illustrera hur flera olika samhällsvetenskapligadiscipliner, var och en från sin utgångspunkt, tagit upp frågan om etniskarelationer. Just del breda perspektivet och de mångaorsakssambanden ligger lill grund för och i derasarbete med enflerfak-torieori över etnisk diskriminering. Teorigenomgångenavslutas med en förenklad sammanfattning av denna modell. Någonentydig uppfattning om vad som är typiskt svenskt i den nya omvärid som mölerutlänningar som besöker eller bosätter sig i kan ingen med säkerhetsägas ha. Frågan om svenskheten och om svenska kulturyttringar har heller intedebatterats särskilt ingående. Utredningen hävdar atl man inte har särskillgoda fömtsättningar all förslå frågor om de etniska relationerna om man intebjuder på en viss kulturell självrannsakan. En sådan skuUe på intet säll varaägnad all försvara eller fördöma svenska kulturyttringar. Men den måsle görasom man vill förslå de hinder som reses för människor som med annan kulturellbakgrund besöker oss eller bosätter sig här. Del blir meningslöst all tala om kulturmöten om maninte inser all dessa möten sker med en svensk kultur. De risker som ärförknippade med sökandel efter det som är svenskt har avhållit många från allskaffa sig någon mer välgrundad uppfattning om dessa frågor, Kapilel 6 inledsmed resonemang om vad som kan ha vant orsakerna. Därefter görs en genomgång av vad olika personer,forskare och förfat tare, i vetenskaplig eller mer kåserande form fört fram. Rationalitet och benägenhet att undvika konflikter, vårt kristna arv, vår syn på könsroller, på våra barn och gamla, vårt förhållande lill arbetet och privatlivet och inte minst till naturen är exempel på sådant som fallit i ögonen på dessa forskare och författare, 277 Enhistorisk skiss Prop. Behovelav all anlägga ell historiskt perspektiv på etniska relationer har utredningenförsökt tillgodose i kapilel 7, Olika föreställningar om svensk särart kanspåras ända lill de senmedeltida krönikorna, I synnerhet arbetenframhåller del götiska, eller nationalistiska, som sedan påverkat uppfattningenom slora betydelse. Med skt sinne för ordning och klassifikalioninordnade människan i etl biologiskt system. Olika sådanaansatser har följt varandra i spåren fram lill våra dagar. Genelikenkom atl låna sin vetenskapliga etikett lill en ny och skrämmande riktning underde första decennierna : rasbiologi och rashygien, svensktrasbiolo-giskl institut inrättades 1921, Uppfattningar om den nordiska rasens överlägsenhetkunde spridas i alla opinionsbildande sammanhang.Värderingsförändringar i demokratisk riktning har någorlundaframgångsrikt kunnat hålla renl från sådana uppfattningar. Den höjning avfolkbildningsnivån som den politiska demokratiseringen förutsatte och medfördehar varit ett gott skydd. Dilemma,dialektik och paradoxer Ikapklen 1-7 har utredningen presenterat kunskap den samlat. Den har ocksåförsökt atl belysa några olika perspektiv och synsätt som den menar måsteanläggas på frågor om de etniska relationerna och på hur de utvecklas övertiden. Ingen behöver därefter tveka om hur motsägelsefull och komplex bildenär. Den bro som man måste bygga mellan insikten om delmotsägelsefulla och de förslag som förväntas består av ell bräckligt nätverk avparadoxer. Utredningeninleder i kapilel 9 sina överväganden och förslag med en genomgång avfömlsållningarna för olika åtgärdsförslag och av orsaker lill etnisk konfliktsom bedöms möjliga atl påverka, I punktform kan dessa överväganden sammanfallassålunda: - Regeringen föreskriver all deförslag som utarbetas inte får medföra nya ekonomiska åtaganden, - Något fullständigtkunskapsunderiag om etniska konflikter och deras orsaker föreligger inte ochkan inte väntas, - Åtgärdsprogrammel beställdesvid en lidpunkt då den stora invandringen till redan ägt rum och deetniska minoriteternas existens är etl faktum, - Problemet med etnisk konfliktkan inte reduceras lill att avse förhållanden mellan enskilda personer påolika "arenor" i samhället ulan måsle betraktas som ettstmkturellt betingat samhällsproblem, - Åtgärder mol ullryck för etniskkonflikt blir varaktigt verksamma först omde riktas mot problemens verkliga orsaker i den mån de är möjliga 778 alt påverka, vilket langl ifrån alllid är fallel. - Av påverkbara orsaker lilletnisk konflikt är de viktigaste ojämn makt- Prop. 1985/86:98 ochresursfördelning, bristande kontakter och bristande självkänsla, - Orsakerna påverkas myckel meraav den allmänpolitiska utvecklingen i än av nytillkommandeinvandrarpolitiska reformer, - Utredningens uppgift är i stortsett begränsad till alt formulera förslag till åtgärder på det invandrar- ochminoritelspoliliska fältet, - Viktiga åtgärdskategorier ärbl, a, lagstiftning, allmän jämlikhetspolitik, forskning, utbildning ochkontaktfrämjande åtgärder, - Statsmakterna anger iväsentliga avseenden förutsättningar för samhällsutvecklingen i form av bl,a,lagstiftning och annan normbildning och medelstilldelning. Många angelägnaåtgärder har dock andra huvudmän. Ett slort ansvar åvilar kommuner ochlandsting, folkrörelserna och de stora institutionerna, bland dem massmedierna.De förslag som utvecklas för de statliga myndigheterna bör i många avseendenvara tillämpliga också för dessa, I kapitlet görs en sammanställning av förslag somutredningen lämnat i andra sammanhang och som rör lagsiiflning ochräitslillämpning. Utgångspunkter för överväganden inom detta område bör vara: - Lagarna bör ha som lydliglangivet mål atl påverka de etniska relationerna. Den politiska avsikten måslegöras hell klar, - Lagarna bör vara heltäckande ifråga om det beteende som regleras. Det som är förbjudet på ett samhällsområdebör vara förbjudet också på andra, - Så långt möjligt börlagstiftaren redan i lagarna reglera eventuella intressekonflikter och inteöveriämna dessa lill rällslillämpningen, - Lagarna måsle göras kända, - Rällslillämpningen måsle varaoffensiv. Omhels mot folkgrupp (SOU 1981:38) Ibelänkandet behandlas och tryckfrihetsförordningens bestämmelserom skydd mol uttryck för hot eller missaktning på etnisk grund, Förslagelinnebar att beslämmelserna borde ändras så all de inte enbart skyddarfolkgmpper av viss ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller medviss trosbekännelse, ulan också skyddar kollektiv av sådana gmpper, exempelvisinvandrare eller utlänningar. Förändring av ålalsreglerna föreslogs också såall även brott mol enskilda personer skulle kunna falla under allmänt åtal.Riksdagen beslöt ändra lagen i enlighel med utredningens förslag. Lagmot etnisk diskriminering i arbelsUvel (SOU 1983:18) Idagär det tillåtet att diskriminera på den privata arbetsmarknaden: de flesta vittnesbörd från invandrare om diskriminering gäller arbetslivet. har i FN förbundit sig att förbjuda och avskaffa sådan negativ särbehandling. Utredningen har föreslagit ett arbetsrältsligt förbud för arbetsgivare att diskriminera på etnisk grund. Arbetsdomstolen föreslås vara forum för rättslig prövning av sådanl handlande. tarbåde anslällda och arbelssökande och innehåller regler som förbjuder Prop.1985/86:98 såväl direkl som indirekt diskriminering. Omullänningars rättsliga ställning (DsA 1984:6) Betänkandetredovisar resultatet av en omfattande kartläggning av lagregler som på olikasätt begränsar utlänningars rättigheter. Förslag till förändringar lämnas inomen rad rättsområden där utredningen funnit atl krav på svenskt medborgarskapsaknar berättigande. Omolaga diskriminering (DsA 1984:7) Engenomgång av de räitsvårdande organens handläggning av anmälningar om olagadiskriminering (och hets mot folkgrupp) visar alträttstillämpningen inte överensstämmer med lagstiftarens syften. Det föreslåsbl, a, en skärpning av straffsatsen och en förändring av reglerna förfömndersökning och åtal. föreslås få en tiUsynsuppgifl ochdärlill informationsuppgifler, framför alll i förhållande lill invandrare ochderas organisationer. Förbudmot organisationer som främjar etnisk diskriminering Utredningenförordar nu all regeringen ånyo överväger alt förbjuda bildande och medverkani organisationer som främjar eller uppmanar tiU förföljelse på etnisk gmnd.För ett förbud talar framför allt anslutning till FN: srasdiskriminerigskonvention och de alll kraftigare anmärkningarna som i FNriktats mol , Avsnittet 9,3 innehåller överväganden ominformationsverksamhet och opinionsbildning. särskill ålgärdsslag nämnsså ofta som just information. Utredningen anser all man inte märkbart kanpåverka den svenska befolkningens attityder till invandrare enbart genominformation riktad till enskilda och deras närmiljöer, långsiktigtkunskapsbyggande måste till, Informalionsavsnittel i betänkandet avslutas meden översiktlig genomgång av invandrarverkels arbete med atl spridainvandrarkunskap till strategiskt valda delar av den svenska befolkningen. Under avsnitt 9,4 redovisas vissa överväganden omforskning inom områdel etniska relationer. Ämnesområdet har inte röntdet inlresse del förtjänar i forskarsamhället. Ett antal forskningsområdenredovisas som särskill angelägna. De stadiga myndigheterna är av särskilt inlresse.Del är viktigt all de bedriver ell eget kartläggnings- och programarbete ägnatall ge invandrare och medlemmar av minoriteter en likvärdig behandling.Begreppet likvärdig behandling diskuteras. Det bör sättas upp som mål förverksamheten. Några särskUt viktiga sektorsmyndigheter får uigörabakgrund för över väganden av hur statsmyndigheternas arbete kan förbättras. Statsmyn digheterna bör ges klarare riktlinjer för sill arbete. En kritisk genomgång görs av nuvarande förordning (SFS 1976: 310) om "älgärder för invandrare 280 m,fl,"och av hur den kommit att lillämpas. Förslag lämnas till hur Prop.1985/86:98 regeringen tydligare kan ge uttryck för kravet på likvärdigbehandling och att statsmyndigheterna tar samma ansvar för invandrare som förbefolkningen i övrigi. föreslås få en uttalad lillsynsroll idenna fråga, Verkel bör få i uppdrag all fortlöpande bevaka deetniska relationernas utveckling. Det bör ske genom: att systematiskt följa och redovisa de etniskarelationernas utveckling, bl, a, genom - periodiskt återkommandeuppföljningsundersökningar av diskrimineringsulredningens allilydsludie isamarbete med EIFO initierandeav nödvändig forskning i övrigt; att systematiskt följa och redovisa de centralastatliga myndigheternas utarbetande och genomförande av egna handlingsprogrampå invandrar-och minoritetspoiitikens område; atl systematiskt följa och redovisa tillämpningenav lagstiftningen mol olaga diskriminering och hets mol folkgrupp, enligt enordning som vi föreslagit i betänkandet (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering;alt utses atl vara det organ om vilket rasdiskrimineringskonventionen,artikel 14, talar; alläven i övrigi verka för förbättrade etniska relationer genom bl, a, - stödlill aktiva gmpper materialproduklionm,m. Del är i den kommunala verkligheten invandrareoftast möter myndigheterna och del är minsl lika viktigt alt de genomgångar avpraxis och det programarbete som föreslås för statsmyndigheterna också kommertill stånd inom kommuner och landsting. Massmediernas betydelse för de etniskarelationernas utveckling är av största betydelse, fasl svårbedömd ochomtvistad. Om man ser till invandrarnas andel av lolalbefolkningen kan mankonstatera atl de är underrepresenlerade i medieinnehållet när del gällervardagliga situationer och överrepresenterade när det gäller konfliktfylldaoch kontroversiella situationer. Effekterna av invandrarbilden i massmediernabehandlas och vägar all förändra bilden anvisas. Av särskild betydelseär det all frågan beaktas i arbetet med de nya avtal med staten som kommer allreglera etermediernas verksamhet fr, o, m, 1986, Kapitel 9 avslutas med överväganden om möjligheterför folkrörelser och organisationer all verka för en posiliv utveckling av de etniskarelationerna. Irätt riktning några tankar om framtiden Betänkandetsavslutande kapilel resonerar om den framlida utvecklingen av de etniska relationerna. Den framlida invandringens storlek och sam mansättning är viktiga faktorer för utvecklingen. Men också den invand ring som redan har skell avsätter framlida effekter. Vi har redan många av 281 dentredje generationen och i början på 2000-talel kommer den fjärde på Prop.1985/86:98 bred front.