prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För att förenkla den nationella behandlingen avanslaget till och anpassa denna till den ordning somgäller för anslag ull andra internationella verksamheter bör detfortsättningsvis ankomma på regeringen att godkänna ministerrådets budget ochaU fastställa den slutliga kostnaden för andel i budgeten. 1 avvaktanhärpå bör anslaget föras upp med ett preliminärt beräknat belopp. Genom dennaordning bortfaller behovet av att lämna särskild anslagsproposition tillriksdagen utanför den tidsram som normalt gäller för sådana. Medlen till Nordiska ministerrådets budget för år1987 bör anvisas i statsbudgeten /87. Eftersom ministerrådets budgetavser , kan det svenska bidraget delvis komma att behövautbetalas efter det svenska budgetårets utgång. Jag vill i detta sammanhang anmäla att en översynnyligen gjorts av gällande procedur för behandlingen av Nordiska ministerrådets budget. En arbetsgmpp har - mot bakgrund av ett förslag från svensk sida - på uppdrag av och presidium utrett frågan om en mer rationell budgetprocedur. Arbetsgruppen lämnade sin rapport . Förslaget i rapporten går ut på att den nordiska budgetproceduren tidsmässigt förkortas från ca två till . Därmed nås en högre aktualitet i budgetförslaget vid genomförandet. möjligheternatill inflytande från den pariamentariska sidan i Nordiska Prop. 1985/86: 100rådet tillgodosetts. Förslaget innebär därvid att kommer attBil. 5 behandla budgetfrågorna . Avsikten är att den nya budgetprocedurenskall kunna genomföras års budget. Förslaget från arbetsgruppenhar behandlats i och Nordiska ministerrådetsorgan. Man har därvid enats om en budgetprocedur i enlighet med arbetsgmppensförslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 11 484 053 1985/86 Anslag 12 300 0001986/87 Förslag 14 200 000 Storleken av bidrag till den ordinariebudgeten för /87 kan beräknas till drygt 11 milj. kr. Fömtom bidrag till ordinarie budgettillkommer utgifter för pensionsbudgeten, för amortering av byggnadslån,obligatoriska och frivilliga bidrag till europeiska ungdomsfonden, det europeiskafarmakopé-samarbetet, åriigen löpande kostnader för deltagande i Europarådetsfond för bosättning och regional utveckling samt för bidrag till den s. k.Pompi-dougmppen för narkotikabekämpning. Anslaget bör med ledning av tillgängligtberäkningsunderiag räknas upp med 1,9 milj . kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /87 anvisaett förslagsanslag av . och 1985/86:100 Utveckling () i'- 1984/85 Utgift 15 006 876(1) 1985/86 Anslag 19 000000 1986/87 Förslag 17 000 000 (1) Ca 3 milj.kr. av årsbidragettill verksamhetsår 1984 belastar /85 bidrag till avser aktiviteter somredovisas under två huvudavdelningar i budget. Dels upptas kostnader förorganisationens sekretariat samt arbetet i dess olika kommittéer angåendeekonomiskt och handelspolitiskt samarbete, miljövård, utvecklingssamarbete m.m. andel i detta arbete, vari samtliga medlemsländer deltar, utgörknappt 1 ,S%. Häri ingår också kostnaderna för verksamheten inom vissa tillOECD anslutna organ såsom det internationella energiorganet (lEA), (), atomenergiorganet () samt dessprogrambibliotek och centmm för sammanställning av neutrondata, centmm förutbildningsforskning () och europeiska transportministerkonferensen (ECMT)samt vissa andra program, såsom vägforskningsprogrammet, skolbyggnadsprogrammetoch det speciella programmet för kemikaliekontroll. I dessa organ krävs ejobligatoriskt medlemsskap och utdebiteringarna varierar sålunda med olikaprocenttal beroende på antal deltagare i projekten. Under den andra huvudavdelningen upptas deteuropeiska bolaget för kemisk behandling av bestrålat atombränsle (Eurochemic). Anslagsbelastningen /85 uppgick tillca 15 milj.kr., varav 4 milj.kr.avsåg och återstoden ca11 milj. kr. utgjorde merparten av ordinarie bidrag till . För /86 uppskaUas OECD-bidraget till ca12 milj. kr. och bidraget till Eurochemic till ca 4 milj. kr. Eftersom budgeten för verksamhet år 1987fastställs understryks att beräkningsgrunden är oviss avseendeberäkningen av bidragets storlek för /87. Anslaget bör dock /87 kunna minskas med 2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till utveckling () för /87 anvisa ett förslagsanslag av . B 5.Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86:100 Bil. Enligt gällande bidragsskala skall betala24,av den fastställda budgeten för EFTA för /86. Dettamotsvarar en anslagsbelastning av ca 11,5 milj. kr. Organisationens budget för /87fastställs . Med hänsyn till utträde ur organisationentorde andel av budgeten komma att öka något. Jag beräknaranslagsbehovet till 12,2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Byråer för handels- och råvarufrågor m. m. 1984/85 Utgift 7 238 130 1985/86 Anslag 8 487 000 1986/87Förslag 6 305 000 Frånanslaget bestrids utgifter för deltagande i vissa intemationellaorgan. För /87 torde medel beräknas enligt följande. of (1) of (2) GATT-organi sat i onen för samarbete på tullområdet () iprop. 1962: 1 bil. 12 s. 281) () (prop. 1973: 36) () (prop. 1951: 47) Internationellagummistudiegruppen (IRSG) (prop. 12 s. 168) 1979/80: 107) 156 000 + 20 000 1985/86:100Bil. 10 000 8 487 000 Organisationenför de järnmalms exporterande länderna (APEF) (prop. 1975/76: 24) Internationellastudiegruppen för bly- och zinkfrågor (LZ) (pröp.1960: 1, bil. 12 S. 284) () (prop. 1981/82: 117) () (prop. 1982/83: 106) () (prop.1983/84: 121) Organisationenför intellektuell äganderätt,intemationella byrån (/BIRPI) (prop. 1956:1 bil.12 s. 161, 1963: 1, bil. 12 s. 152) Internationellabyrån i för utställningar(prop. 12 s. 156) 470 000 -F 85 000 86 000 + 3000 -2 290 000(3) of -2 182 000 (1) Om förhandlingarna om ett nytt kakaoavtal slutförs under våren1986, kan proposition komma att föreläggas hösten1986. (2) Avtalet, somskulle ha löpt ut , har förlängts med . (3) Från och med budgetåret1986/87 överförs anslagsposten 14. Organisationen för intellektuell äganderätt, internationella byrån (/BIRPI) till XIl:e huvudtiteln. Anslagetreduceras därför med . budgetåret1986/87. FN:sförsta förhandlingskonferens om en konsultaUv nickelstudiegmpp ägde rum ioktober/. Konferensen nådde enighet om gmnd-dokument för ennickelstudiegrupp. Konferensen kommer att åtempptas för att lösautestående frågor. Om en nickelstudiegmpp kommer fill stånd under budgetåret1986/87 och beslutar att deltaga kommer medel att tas i anspråk fråndetta förslagsanslag med högst . Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Byråer för handels- och råvarufrågor m. m.för /87 anvisa eU förslagsanslag av . Internationell råvarulagring Prop. 1984/85 Utgift O "" 1985/86 Anslag 3 700 000 1986/87 Förslag 3 700 000 deltar i två internationella råvamavtal,som syftar till att stabilisera råvampriserna genom bl. a. internationellabuffertlager som finansieras genom bidrag från medlemsländerna. internationella naturgummiavtat träddeprovisoriskt i kraft och definitivt (prop.1979/80:107, NU 40, rskr 273). Avtalet, som skulle löpt ut , harförlängts med . En första avseende omförhandling avnaturgummiavtalet ägde rum i och en andraplaneras äga mm . Sammanlagt har bidragit med ca 5milj. Ca 1,1 milj.kr.av tidigare bidragåterbetalades . Anslaget har inte belastats under budgetåret1984/85. För innevarande budgetår har anslaget belastats med ca I . Ytterligare bidrag kan komma att aktualiseras. Härför avsätts 2 milj.kr. Det sjätte internationella tennavtalet träddeprovisoriskt i kraft den (prop. 1981/82: 117, NU 32, rskr 247).Sverige deltar i detta avtal. I enlighet med avtalet harSverige bidragit med ca 3,4 milj. kr.till tennrådets buffertlagerkonto. /85 har inga bidrag erlagts. Internationella tennrådets (ITC) operationer påLondon () inställdes pga. otillräckligaresurser att hålla tennpriset inom av medlemsländerna bestämd ram. Marknadenhade dragits med stora ackumulerade överskott beroende bl. a. påsvårigheterna att vid rådande priser nedbringa tillflödet av tenn från iförsta hand icke medlemsländer. Oklarhet råder fortfarande om storleken av ITC:sengagemang på buf-fertlagerområdet. Samma belopp avsätts som innevarandebudgetår, dvs. 1,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Internationell råvarulagring /87 anvisa ett förslagsanslag av . Övriga internationella organisationer m. m. Prop. 1985/86: 100 (1) Varav engångsanvisning . Under detta anslag beräknas bidrag tillverksamheter och organisationer av delvis helt olika karaktär. a. beräknasbidrag till Permanenta skiljedomstolens internationella byrå i , detinternationella mänskliga rättigheterna i (Fondation ), för internationell rätt, detinternationella rätt i och deninternationella juristkommissionen i . Vidare utgår ersättning för vissakostnader för COST-samarbetet med den europeiska gemenskapen och sex andravästeuropeiska länder (tekniskt-vetenskapligt samarbete). Totalt beräknar jagdessa bidrag till . för /87. Den svenska andelen av sekretariatskostnaden fördet nya europeiska forskningssamarbetet Eureka beräknas till 200 000 kr.Sekretariatet avses upprättas . /78 har över detta anslag ävenanvisats medel att användas för ekonomiskt stöd till vissa internationella, icke-statligaorganisationer (NGO) samt forsknings-och studiegrupper m.m. (jff-prop-1976/77:100 bil. 6, s. 14). Stödet går i första hand till enskilda organisationer ochrörelser som verkar för mänskliga rättigheter, fred och nedrustning. Jagförordar en oförändrad medelsram på . för /87. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Övriga internationella organisationer m.m.för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 3 1985/86. 1985/86: 100 Några drag i aktuella situation Utvecklingeni tredje världen har i ett längre tidsperspektiv varit mycket snabb. Medellivslängdenhar ökat med , barnadödligheten har halverats,läs- och skrivkunnigheten har mer än fördubblats och spannmålsproduktionen percapita har ökat med nästan en procent . Trots dessa framsteg lever hundratals miljonermänniskor i absolut fattigdom och nära tre kvarts miljard människor hotas avundernäring. Inkomsten per invånare i de fattigare länderna beräknas tillca . jämfört med ca . i de rika länderna. Samtidigtvidgas de ekonomiska klyftorna mellan olika grupper av snabbare änmellan i- och . De skilda fömtsättningarna för ekonomisk utvecklingmellan olika länder framträder allt tydligare. Den ekonomiska tillbakagången i stora delar avtredje världen försvårar en demokratisk utveckling. Sociala spänningar,förtryck och bristande respekt för mänskliga fri- och rättigheter ökartendenserna till våldsanvändning inom och mellan stater. Dessa lokala ochregionala konflikter utnyttjas inte sällan av supermakterna i deras globalasäkerhetspolitiska överväganden. Mångdubbelt mer satsas på militär upprustning i länderna än på bistånd till de fattiga länderna. Även i avdelasväxande resurser för militär uppbyggnad i stället för social och ekonomiskutveckling vilket ytteriigare ökar osäkerheten och spänningarna. I nästanhälften av står regeringarna under militär kontroll. I den snabba befolkningsökningens spår tilltarmassarbetslöshet och undersysselsättning. av befolkningsökningenfram kommer att ske i tredje väriden, där nettoökningen väntasöverstiga hela folkmängden i dagens industriländer. Före seklets slut behövernästan en miljard nya arbetstillfällen skapas för att suga upp dem som inträderpå arbetsmarknaden. Väldiga flyktingströmmar inom och mellan länderutgör växande problem. Antalet flyktingar uppskattas ha ökat till omkring12 miljoner jämfört med två miljoner för sedan. Problemen ärsärskilt allvarliga i där hälften av alla flyktingar finns. Hårdastdrabbade är barn och kvinnor. Den fortgående föriusten av naturresurser genommiljöförstöring minskar möjligheterna till säkrare livsmedelsförsörjning fören snabbt växande befolkning. Energislöseri, försurning, jorderosion, fortsattsnabb avskog-ning och ökenutbredning leder i samverkan till växande ekologiskaobalanser vars långsiktiga effekter kan mbba klimatet på jorden. kunde som grupp exporteraspannmål. uppgick dessa länders samlade import till över100 miljoner ton. Uppskattningar för , visar på ett mer än fördubblatimportbehov. Ensådan utveckling skall balanseras mot att en ökande livsme- Prop.1985/86: 100 delsimport och humanitära hjälpsändningar i ett längretidsperspektiv Bil. 5 rycker undan marknaden för egna böndermed sjunkande inhemsk jordbruksproduktion som följd. har livsmedelsproduktionen i u-ländernatotalt sett lyckats hålla jämna steg med befolkningsutvecklingen. I harmånga länder gjort framsteg på jordbruksområdet jämfört medsituationen . I andra regioner, framförallt i , ärutvecklingen den motsatta. I söder om är livsmedelsproduktionenper invånare lägre än för ett årtionde sedan. Flera olika orsaker harsamverkat till den allt allvarligare situationen. En orsak är det kolonialaarvet i många länder med ensidiga, ofta kapitalintensiva brukningsmetoder förodling av exportgrödor. Transnationella livsmedelsbolags dominerande ställninginom jordbrukets produktion och distribution är en annan betydelsefull faktor. Den utveckling av nya s. k. mirakelgrödor, som gettmycket goda resultat på många håll i och har inte lyckatssärskilt väl i . Många av dessa känsliga grödor kräver närmastvetenskaplig skötsel, jämn vattentillförsel och tillgång till konstgödsel ochväxtbekämp-ningsmedel, dvs. tillgång till praktiskt taget allt det sommajoriteten av bönder saknat och kommer att sakna under överskådligtid. Allvarliga brister i jordbrukspolitiken har i mångaländer påtagligt bidragit till situationen. Satsningar på kollekfivabmkningsformer och stora kapitalintensiva jordbruk med oUllräcklig teknisk och administrativpersonal, bristfällig planering vad gäller underhåll och reservdelar tilljordbmks-utmstningen och framförallt en prispolitik som gynnatstadsbefolkningen på landsbygdsbefolkningens bekostnad har försvårat elleromöjliggjort en rationell jordbruksproduktion. Flera är i färd med attgenomföra reformer för att återvinna produktionsförmågan och hindralevnadsnivån på landsbygden från att falla ytterligare. Priserna påjordbruksprodukter höjs i förhållande till andra priser, distributionenomorganiseras och större vikt läggs vid småbruken. Omställningen är i mångafall djupgående och svår. Fortsatta reformer kommer att krävas under kommandeår. Till dessa ekonomiska och jordbrukstekniska problemkommer natur-och miljökatastrofer som i sig delvis är en följd av de ekologiskaobalanserna. Den snabba folkökningen har lett till övemtnyttjande avodlingsbar mark, betes- och skogstillgångar. Behovet av brännved och odling avredan utsugna jordar har bidragit till skogsskövling och markförstöring. IEtiopien beräknas 200 000 ha jordbruksmark tas ur bruk. Även skogenkrymper och uppgår nu fill av landets yta jämfört med . I och fortgår skogsavverkningen dubbelt så snabbtsom tillväxten. Bristen på brännved tvingar bondebefolkningen att användaskördeavfall och kreatursspillning som bränsle. Detta berövar jordenlivsviktiga näringsämnen vilket i sin tur minskar skördarnas storlek ochbetesmarkens möjlighet att föda boskap. Den ekonomiska kris som drabbat flertalet u-länderunder har lett till aU produktion och exportvolym utvecklats mycket 35 Denvärldsekonomiska utvecklingen med historiskt seU låg Prop. 1985/86: 100internationell ekonomisk tillväxt, höga oljepriser, växande protektionism. 5 låga och fallande råvarupriser samt en i flertalet betydande -och stigande - skuldsättning gentemot omvärlden har särskilt i de faUigareländerna inneburit svåra ekonomiska påfrestningar. Orsakerna till dagens skuldproblem går tillbakatill oljekriserna . tiodubblades oljepriserna ocholja kom för många länder att bli den största enskilda importposten.Upplåningsbehoven i de oljeimporterande länderna växte i takt medbytesbalansunderskotten. ackumulerade de oljeexporterande ländernastora överskott som via banksystemet slussades vidare bl.a.till u-länderna.Detta omfattande kapitalinflöde kom i många fall att förstärka strukturellaekonomiska obalanser med en rad svårbemästrade effekter - högreinflationstakt, snabbt växande statlig sektor, oekonomiska investeringar,tilltagande urbanisering och i många länder mycket omfattande åtemtflöde avkapital. har skulderfemdubblats och uppgår till mer än . De höga realaräntenivåerna och krympande återbetalningsuder som rått harbidragit till växande betalningssvårigheter. Skuldländerna avsätter nästan en fjärdedel av sinasamlade exportintäkter för att betala räntor och amorteringar på utlandslånen.För en lång rad länder är siffran betydligt högre. beräknas de 25största låntagarländernas amorteringar kulminera med återbetalningskrav som ärmer än dubbelt så stora som 1984. är de stora skuldländernanettoexportörer av kapital. Den ekonomiska anpassning som många redantvingats vidta rör sig inte om marginella justeringar utan om drastiskaneddragningar av import, produktion och realinkomst. I många länder i är levnadsstandardentillbaka på samma nivå som vid den politiska självständigheten . Mest akut är livsmedelsförsörjningen. Svälten i regionen är intefrämst ett resultat av svår torka utan av ett sammansatt mönster av fattigdomoch underutveckling som saknar motstycke på andra håll i tredje världen. De strukturella problemen i är så djupa attinte ens en stark återhämtning i väridsekonomin kan återställa ländernasutrikesbalans . För söder om beräknasskulderna vara 2-3 gånger större än regionens samlade årliga export av varoroch tjänster. Många av dessa länder har en skuldtjänstkvot på , dvs.hälften av exportintäkterna måste användas för amortering och ränta på utlandslånen.Detta framtvingar en ond cirkel av minskad import, som försvårar försörjningentill industrin av råvaror och reservdelar vilket pressar nerkapacitetsutnyttjandet, ökar arbetslösheten, häller tillbaka tillväxten ochytteriigare minskar exportpotentialen. Det politiska kapital som byggdes upp under kampenför självständighet i börjar förbrukas. Under det närmaste decenniet kan fördjupad ekonomisk stagnation i kombination med snabb befolkningsökning och därmed växande behov av mat och sysselsättning släppa lös starka under grävande politiska krafter. De s. k. frontstaterna utsätts dessutom för en politisk och ekonomisk destabilisering och sabotageverksamhet stödd av 36 denalltmer desperata apartheidregimen i . ILatinamerika är den ekonomiska situationen sämre än på mycket Prop.1985/86: 100 länge och framtidsutsikterna ter sig dystra. harinneburit en Bil. 5 kraftig nedgång i inkomst per invånare i så gott somsamtliga latinamerikanska stater och investeringskvoten har sjunkitdramatiskt. Av samlade skuldbörda faller på Latinamerika.Som visat har de omfattande utlandslånen bara till en mindre delanvänts för uppbyggnad och utveckling. Valutaflykten från uppgick t.ex. till , motsvarande avde upptagna lånen. Arvet från militärdiktaturernas ekonomiska politikframstår som det främsta hotet mot de ännu bräckliga demokratierna i ,och . Skuldbördan omöjliggör en långsiktigt inriktadutvecklingspolitik. De omvälvande ekonomiska förändringar som inträffati världsekonomin har tydligare än tidigareuppenbarat de skillnader som råder mellan olika grupper av . Medanländerna i och drabbats hårt, fortsätter i flertaletasiatiska länder den snabba ekonomiska expansionen i industri och jordbruktrots stora skillnader i utvecklingsstrategi. De nya industriländerna med sinmarkerade exportorientering har genom snabb anpassning till nya marknadsförhållandenkunnat dra nytta av förändrade världsekonomiska förutsättningar. ochKina har å andra sidan genom sin låga integration i världsekonomin vad gällerutrikeshandelns volym och sin begränsade utlandsupplåning lyckats undgåverkningarna av den allmänna ekonomiska tillbakagången. är trotsutbredd fattigdom på landsbygden, världens elfte största industrination ochspelar teknologiskt en framskjuten roll på många områden. med sinmiljardbefolkning är inriktat på en modernisering som inte kan undgå attförändra den internationella ekonomiska miljön. Trots de ekonomiska framgångarsom många länder uppnåu präglas den asiatiska kontinenten avmycket stora inkomstskillnader inom och mellan länderna, av massfattigdom pålandsbygden och vidsträckta slumområden runt de snabbt växande städerna. Detinternationella biståndet, som stagnerat tre första år, ökadenågot och uppgick till . Ökningen beror på expansionen av biståndet från deländer som är medlemmar i () med ca I miljard dollartill 1984 medan biståndet från OPEC-länderna fortsatteatt minska, och östländernas biståndsutbetalningar förblev oförändrade.DAC-ländernas biståndsökning förklaras med dels långsiktig planeringför en växande biståndsbudget i vissa länder, dels det omfattandekatastrofbiståndet till främst . FN:s biständsmål är att varje givariandsbiståndsutbetalningar bör upp gå till av BNI. DAC-ländernas bistånd räknat som andel av bruttonationalinkomsten låg dock kvar vid nivå om , vilket exempelvis är lägre än nivå. Stora bidragsgivare som , ochStorbritannien minska- Prop. 1985/86: 100 de sittbistånds andel av BNI. 5 utgjorde av BNI eller8,räknat priser. Inom DAC-kretsen har dessaminskningar således kunnat motverkas av några länder med växandebiståndsbudget, främst , , och . Även andra DAC-länderhar ökat sitt bistånd vilket föranlett DAC-ordföranden att anta att en fortsattmåttlig biståndsexpansion är att vänta under närmast kommande år. och de östeuropeiska statemasbiståndsutbetalningar ligger enligt DAC:s beräkningar kvar på en mycket lågnivå. I andel av BNI beräknas dessa länders bistånd motsvara eller 3miljarder dollar 1984, i stort sett oförändrat . Biståndet från givarländerna inom OPEC uppgickenligt DAC-statistiken 1984 till ca jämfört med 5,4miljarder och drygt 9 miljarder . Räknat som andel av BNI nåddeOPEC-biståndet 1984 att jämföras 1980 och tillbakagångenfortsätter således även om biståndsutbetalningarna som andel av BNI fortfar attväsentligt överträffa DAC-ländernas utbetalningar. Det är således stor skillnad mellan olika ländersberedskap att genom offentligt bistånd stödja . De fyra traditionellt största biståndsgivarna inomDAC - Nederiänderna, , och fortsätter att vara de endaOECD-länder som uppnått 0,7 -målet. Nederiänderna nådde högst med biståndsutbetalningar1984 motsvarande av BNI. FN har antagit ett mål om av BNI som biståndtill de 36 minst utvecklade länderna. jämte några andra länder, bl.a.de nordiska, har överträffat detta mål medan DAC-ländema som helhet inteförmått öka biståndet till dessa länder års nivå på av BNI. Även om biståndsutbetalningar, i svenskakronor, ökade minskade för andra året i följd andelen avBNI från till . DAC räknar emellertid med att desvenska utbetalningarnas andel av BNI kommer att öka . Biståndet utgör något över en tredjedel av desammanlagda resursströmmarna till . Biståndets andel av de totalaresursflödena har minskat men biståndet utgör trots detta enhelt avgörande inkomst för de fattigaste länderna och i dessa länder harbiståndets andel t. o. m. ökat . Tabell 1:Biståndsutbetalningar från DAC-länderna, OPEC, och Östeuropasamt samma länders per capita-inkomster Prop.1985/86:100 Bil. Källa: () Nord/Syd-förhandlingama och multilateraltutvecklingssamarbete k. nord/syd-dialogen har första hälft avsatt magra resultat. Allanationer anser att den ekonomiska situation jag tidigare redovisat ärotillfredsställande. Men medan man är överens om målet - en förändring till detbättre framförallt för - kan man ofta inte enas om medlen.Förhandlingsframstegen har därför varit små. Dettakan tyckas paradoxalt, eftersom i-länder och är principiellt eniga omden gmndläggande fömtsättningen för en pragmatisk dialog - nämligen att detallt tydligare ömsesidiga beroendet gör att världsekonomins ochundemtvecklingens problem kan lösas bara genom samarbete. Underdet senaste halvåret har dock en viss förändring av situationen skett. IFN-möten och inom ,