prop · G903173 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:173 om ett samlat program för skolledarutbildning Regeringenföreslår att anta de förslag som har lagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden . Ipropositionen föreslås elt samlat program för skolledarutbildning saml omstatliga insatser i detla utbildningsprogram. Dennya skolledarutbildningen föresläs omfatta fyra steg: rekryterings-utbildning,introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning och kontinuerlig fortbildning. Deolika delarna i skolledarutbildningen skall ha ett gemensamt mål. Staten bör haett vissl ansvar för utbildningen som helhel samt etl särskilt ansvar förfördjupningsutbildningen och delar av den kontinueriiga fortbildningen. I övrigibör kommunerna ha huvudansvaret med stöd av den stafiiga skoladministrationen. Förslageni propositionen innebär en omdisponering av de nuvarande kostnaderna för skolledarutbildning,bl.a. genom att det statliga bidraget fill kommunerna för arbetsavlastandeåtgärder för skolledarna föreslås upphöra. I stället föreslås etl statligtbidrag till kommunerna för olika insatser i det totala utbildningsprogrammet samlresurser till SÖ och länsskolnämndema för utbildningsinsatser för skolledare. Dennya ordningen för skolledarutbildning föresläs gälla fn.o. m. budgetåret1987/88. pp- 1985/86:173 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 april1986 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , R. , , , , ,, Proposition om ett samlat program för skolledarutbildning 1975/76:39 om skolans inre arbete behandladesfrågan om utbildning av skolledare. En försöksverksamhet med skolledarutbildninghade redan tidigare inletts. Genom beslul i anledning av propositioneninfördes en särskild utbildning av alla skolledare i landet. Denna utbildninggenomförs av () och har bedrivits i 10 regioner. har ca 5000 skolledare genomgått utbildningen. Den har i regelorganiserats sä att samtliga skolledare i en kommun har utbildats . Ioch med utgången av /87 har skolledarutbildningen kommit attomfatta landets samtliga kommuner. Utredningen om skolans inre arbete ()behandlade i sitt huvudbetänkande (SOU 1974:53) bl.a, frågor om rekrytering avskolledare. Utredningen erinrade om vikten av alt skolledarna rekryteras urolika lärarkategorier samt om att andelen kvinnliga skolledare var mycketringa. En särskild ulredning med uppgift atl föreslå ålgärder i syfte atl ökaandelen kvinnliga skolledare tillsattes och avlämnade belänkandet (SOU1980:19) Fler kvinnor som skolledare, I utredningen förordades bl.a. ensärskild rekryleringsutbildning. budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10 s.49 fO föreslog jag vissa rikllinjer för utbildningsinsatser för skolledare.Därvid angav jag att inriktningen av den framtida skolledarutbildningen bordevara följande: - etl samlatutbildningsprogram som omfattar fyra delinsalser bör starta: rekryleringsutbildning,introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning och kontinuerlig fortbildning - alla delar avutbildningen skall präglas av en gemensam målsättning - rekryteringsutbildningenbör särskilt inrikta sig på behovet av fler kvinnliga skolledare och avskolledare som kommer från olika lärarkategorier. Regeringen anslöt sig lill mina förslag och hadeinget att erinra (UbU 15, rskr 198). Regeringen uppdrog genom beslul den 30maj 1985 åt SÖ alt med beaktande av vad som angettsi budgetpropositionen utforma elt samlat Prop. 1985/86:173 program för skolledarutbildningen.Uppdraget skulle redovisas efler samråd med ochLandstingsförbundet. SÖtillsatte en arbetsgrupp för att ta fram etl underiag för sitt beslut. Iarbetsgruppen ingick företrädare för ochLandstingsförbundet. Arbetsgruppen har också haft kontakter med representanterför skolledarnas fackliga organisationer. Arbetsgruppen lade i september 1985fram rapporten (SÖ:s rapport 85:26). SÖställde sig bakom arbetsgruppens förslag och överlämnade med skrivelse den 7november 1985 detta jämte eget yttrande till regeringen. I del följande kallarjag arbetsgruppens förslag jämte SÖ:s yttrande för SÖ:s förslag. En sammanfatiningav SÖ:s förslag bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 1. SÖ:sförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Jaghar samrått med utbildningsministern. Denomfattande reforrneringen av skolväsendet liksom samhällsutvecklingen i övrigthar medfört att skolledarens roll har förändrats väsentligt under det senasteårtiondet. Denya läroplanerna för (Lgr 80) och och statlig utbildningför vuxna (Lvux 82) samt utvecklingen av gymnasieskolan till följd av rikdagsbesluli anledning av propositionen 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling angeren delvis ändrad syn på styrningen av del allmänna skolväsendet. En ökadmålstyrning och ökad lokal frihet att svara för utformningen av verksamhetenersätter den tidigare detaljregleringen. Skolans personal måste därför hakunskap om målen och kompetens atl realisera dem. Skolledarenhar en nyckelroll i förverkligandet av den nationella skolpolitiken.Skolledaren har det dagliga ansvarel för alt skolverksamheten organiseras påett sådanl sätt att målen uppfylls. Det pedagogiska ledningsansvaret förskolarbetet år skolledarens primåra uppgift. För atl kunna utöva den måsteskolledaren emellertid även ha förmåga att organisera och administrera verksamheleni skolan. En viktig uppgifl är därvid rollen som arbetsgivarföreträdare. Enskolledaruppgift som har ökat i vikt är ocksä atl kunna se ungdomsskolan somen del i en samlad verksamhet för barn och ungdom. Dengrundsyn som präglar regeringens politik på skolområdet är alt skapa en skolaför alla. Jag har utvecklat denna grundsyn bl.a. budgetproposition.Det synsätt på skolans mål och verksamhetens utform- tl 1985/86. ning som jag därvidredovisat bör ligga till grund också för utformningen av skolledarutbildningen. 2.2 Skolledarutbildningens allmänna inriktning, mål och innehåll Mittförslag: Den samlade skolledarutbildningen skall omfatta fyra steg: Rekryteringsutbildningmed kommunerna som ansvariga. Introduktionsutbildning, likasåmed kommunerna som ansvariga. För båda dessa steg bör den statliga skoladministrationenge stöd. Fördjupningsutbildning medstatligt ansvar. Kontinuerlig fortbildning medsåväl kommunerna som staten som ansvariga. Deolika delarna i utbildningen skall sammanfattningsvis ha följande gemensammamål: Skolledarna måste få godakunskaper om de samhälleliga målen för skolväsendet, som de kommer tilluttryck i de måldokument som riksdag och regering faslställt. Skolledarna skall gesförutsättningar för ett ledarskap som stimulerar en utveckling av verksamheteni skolorna i riktning mot en allt bättre uppfyllelse av målen. Skolledarna skall få godkunskap om de regler och system, såväl statliga som kommunala, som styrverksamheten. SÖ:sförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna ställer sig samfällt positiva till alt en samlad skolledarutbildningorganiserad i fyra steg och med en gemensam målsättning kommer till stånd.Statskontoret menar dock alt det är svårt alt utifrån SÖ:s förslag bedömarimligheten i den utbildning som föreslås, dels vad gäller omfattningen totalt,dels vad gäller avvägningen tids- och innehållsmässigt mellan introduktions-och fördjupningsutbildning. Skälenför mitt förslag: Skolledarutbildningens indelning i fyra steg med en gemensammålsättning har, som jag nämnt tidigare, redan behandlats av . Detansågs då naturligt att utbildningen delas upp i olika steg med något olikainriktning inom en samlad ram. Det har vid remissbehandlingen inte framkommit någolsom ger anledning alt ändra detta ställningslagande, SÖ:sförslag ger en god grund för att fastställa skolledarutbildningens allmännainriktning, mål och innehåll. Genom en uppläggning av skolledarutbildningen iolika steg bör det bli möjligt atl ge skolledarna en kontinuerlig utbildning,där de olika stegen svarar mot de aktuella behoven hos enskolledare. För att utbildningen skall kunna fungera som en sammanhållen helhelär det nödvändigl alt de olika delarna präglasav en gemensam grundsyn. Även för de delar där kommunerna i Prop.1985/86:173 mittförslag får det direkta genomförandeansvarel menar jag därför att det är naturligt att SÖ och länsskolnämndemager vissa allmänna råd om hur utbildningen kan läggasupp och atl kommunerna också erbjuds stöd i form av t.ex.utbildningsmaterial för atl genomföra utbildningen. förhållande till småkommuner är det viktigt att länsskolnämndema även är beredda att ge omfattandestöd och ta på sig en samordningsfunktion. Närdel gäller de övergripande målen för utbildningen har de allmänt tillstyrkts avremissinstanserna. Delta innebär jämfört med den nuvarande skolledarutbildningenen ökad betoning av behovel av atl ge skolledarna kunskap om de samhälleligamålen för skolväsendets olika delar och skolledarnas ansvar för att bidra tillförverkligandet av dessa. Såväl forskning som praktiska erfarenheter frånutvecklingsarbete visar den stora betydelse skolledarna har när del gäller allfä lill stånd en utveckling av skolan i den riktning läroplanerna anger.Skolledarna måste genom utbildningen få kunskaper och kompetens för att kunnaleva upp lill det ansvar detta innebär. Deåtgärder som jag i det följande kommer alt föreslå bör principiellt avseskolledare i grundskola, gymnasieskola, utbildning för vuxna (grundvuxoch komvux) och särskola. Med skolledare avses här rektorer och studierektorer.När det gäller framför allt fördjupningsutbildning bör också skolledare ispecialskolor, sameskolor, siatens skolor för vuxna och folkhögskolor omfattas.Även föi- de övriga delarna av skolledarutbildningen är del önskvärt allskolledarna i de senast nämnda skolformerna får tillgång till molsvarandeutbildning. Eftersom mina förslag i dessa delar till stor del bygger påkommunala insatser kan dock inte skolledare i andra skolformer än sådana medkommunal huvudman formellt omfattas. Detla bör dock inte hindra att ocksäskolledare frän andra skolformer får delta efter överenskommelse medkommunerna. I den mån staten genom SÖ och länsskolnämndema medverkar i dessadelar av utbildningen bör utbildningen planeras så att också dessa andra skolformersbehov uppmärksammas. Jag avseratt års budgetproposition återkomma tillfrågan om eventuellt resursbehov inom dessa skolformer för skolledarutbildning. Medbegreppet kommun och skolstyrelse avser jag i förekommande fall ävenlandstingskommun och utbildningsnämnd. Mittförslag: Kommunerna skall ha ansvarel för en utbildning i syfle att rekryteraskolledare. Den statliga skoladministrationen skall ge visst stöd lillkommunerna. Små kommuner med ringa och sporadiskt förekommande rekryteringskall vid behov kunna vända sig lill länsskolnämnden och där få erforderlighjälp och stöd. Målet skall vara atl rekrytera människor med en personliglämplighet för skolle-daryrket. Särskill bör syftet vara atl åsladkomma en könsmässigtjämnare rekrytering och alt främja en rekrytering av lärare med olikautbildningsbakgrund. SÖ:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med milt förslag. SÖ beskriver rekryteringsiitbildningenstänkta innehåll och arbetsformer, men menar att förslagen i denna del endaslkan vara vägledande för kommunerna efiersom de mäste anpassas till behoven ivarje kommun. Remissinstanserna:Förslaget om ett särskilt rekryteringsprogram under kommunernas ansvar och medstöd frän staten tillstyrks av remissinstanserna. Många remissinstanser menaratt rekryteringsprogrammet är synnerligen viktigt och alt del fått för litenuppmärksamhet i SÖ:s förslag. Rekryteringsulbildningens betydelse frånjämställdhetssynpunkt markeras kraftigt av flera remissinstanser, säväl länsskolnämndersom en del kommuner, landsting och fortbildningsavdelningar samt Landsorganisationeni (LO). Imånga yttranden betonas behovet av att länsskolnämndema samordnar rekryleringsprogramför flera, särskilt mindre, kommuner för atl åstadkomma en bredare bas förrekrytering av skolledare. Skälenför mitt förslag: Jag anser all SÖ:s förslag när del gäller rekryteringsutbildningensinnehåll och verksamhetsformer i huvudsak kan ligga fill grund för en lokallutarbetad rekryleringsutbildning. Jag vill, i likhet med ett flertalremissinstanser, kraftigt markera rekryteringsutbildningens betydelse när detgäller att få lämpliga skolledare. Det är inte fillfredsställande alttillsättningen av skolledare har sådana brister som SÖ beskrivit med ringaandel kvinnor, ojämn fördelning mellan olika lärarkategorier och tillsättningmed sökande från företrädesvis det egna rektorsområdet eller kommunen. Eltsyfte med rekryteringen mäste därför vara bl.a. alt stimulera kvinnor att bliskolledare liksom att åstadkomma en jämnare rekrytering mellan olikalärarkategorier. Jag utgår från att dessa frågor kommer att uppmärksammas iplaneringen av rekryteringsutbildningen. Rekryteringsutbildningenbör ge en klar bild av skolledaryrkels innehåll och de förväntningar som ställspå skolledaren. Inslag av praktikperioder bör anordnas. Dessa kan ge underlagför elt personligt ställningstagande till om en kursdeltagare passar somskolledare. Praklikperioderna bör, liksom den övriga delen av rekryleringsutbildningen,kontinuerligt utvärderas. Kommunernabör, i enlighet med SÖ:s förslag, ha huvudansvaret för rekryleringsutbildningen.För atl man skall få en fasthet i rekryteringsutbildningen är det önskvärt atlkommunerna inventerar sitt rekryteringsbehov pch upprättar en plan för utbildningen.SÖ bör ge vissa allmänna råd och utarbeta visst material för utbildningen somstöd till kommunerna. Länsskolnämndema bör bistå kommunerna vid utbildningensplanering, liksom också stimulera till samverkan när sådan framstårsom naturlig. Jag kommer senare attföreslå att statsbidragen till kommunerna för lokal skolutveckling skall utökasför all ge ökat utrymme för utbildningsinsatser för skolledare. Dessastatsbidrag bör ocksä kunna användas för att täcka vissa kostnader i sambandmed rekryleringsutbildningen. Mittförslag: En skolledare skall genomgå introduktionsutbildning under de närmasteåren efter tillträdet av tjänsten. Utbildningsinsatsen bör genomföras avkommunerna men den statliga skoladministrationen skall erbjuda kommunernahjälp vid såväl planering som genomförande av utbildningen. SÖ:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna instämmer i att kommunerna skall ha ansvar förintroduktionsutbildningen. Flera av länsskolnämndema anser att länsskolnämndemabör kunna vara samordnare för delar av utbildningen, vilket skulle innebärafördelar framför allt för mindre kommuner. i länanser exempelvis att länsskolnämndens egna tjänstemän eller till nämndenknutna experter bör vara handledare. Flera remissinstanser anser alt delstatliga stödet till kommunerna måste ökas om kommunerna skall ha ansvar förintroduktionsutbildningen. Skälenför mitt förslag: Introduktionsutbildning är av väsentlig betydelse för all dennya skolledaren skall kunna fungera inom hela sitt arbetsfält. Det är mot denbakgrunden enligt min mening nödvändigt atl introduktionsutbildningen ärobligatorisk för skolledaren och atl den startar underskolledarens tjänstgöringslid. Kommunerna bör därför upprätta en plan förintroduktionsutbildning som i tillämpliga delar avpassas till den nyaskolledarens individuella utbildningsbehov. Som elt viktigt inslag iutbildningen bör ingå alt den nya skolledaren får tillgång till handledning aven erfaren skolledare. Närdet gäller utbildningens innehåll är det naturligt att en tyngdpunkt ligger päde praktiska och administrativa färdigheter som en skolledare behöver för attkunna fungera som ledare av verksamheten i skolan. Det gäller t.ex. kunskaperom författningar inom skolväsendel och arbetsrättsliga reglers tillämpning.Jämfört med SÖ:s förslag menar jag dock all del är angeläget att markera attdet pedagogiska ledarskapet bör tas upp redan i introduktionsutbildningen.Eftersom konkreta, administrativa uppgifter är de som är lättast alt preciseraoch delegera, kan det falla sig naturligt att den nya skolledaren i första handägnar sig åt dessa. Häri ligger en risk atl dennya skolledaren i sin uppfattning av sin egen yrkesroll låser sig vid de administrativauppgifterna, som denna uppfattning förstärks av omgivningen. Skolledarenkan då senare ha svårt att hävda andra väsentliga uppgifter som l.ex. När det gäller ansvarelför genomförandet av utbildningen är del enligt min mening naturiigt att dettaligger hos kommunerna. Genom elt kommunalt huvudmannaskap ges bl.a.förutsättningar att på etl smidigt sätt anpassa utbildningen till skolledarensdagliga arbete. I likhet med vad jagföreslagit för rekryteringsutbildningen bör den statliga skoladministrationenge stöd till kommunerna. Statsbidragen fill kommunerna för lokal skolutvecklingbör likaså kunna användas för introduktionsutbildningen. Mittförslag: Staten skall ha ansvar för en fördjupningsutbildning för skolledare. Fördjupningsulbildningenskall mer metodiskt och fördjupat än tidigare utbildningsdelar innefatta momentsom speglar målen för skolledarutbildningen. Utbildningen bör således omfattaföljande områden: Oskolväsendets mål och vad som ligger bakom dessa O skolväsendel i ettsamhällsperspektiv, olika skolformers framväxt ochvillkor O styrinstrumenten för skolväsendet, såsom läroplaner och regelsystem Obarns och ungdomars utveckling, vuxenpedagogik O inlärnings- ochundervisningsprocessen, lokal skolutveckling och utvärderingO ledarskap i skolan och andra organisationer O skolledaren somarbetsgivarföreträdare skolan som en del av samhällets samlade verksamhet förbarn och Fördjupningsutbildningenskall omfatta ca och ingå iskolledarens tjänsl. SÖskall ha det övergripande ansvaret för fördjupningsutbildningens planering.Utrymme bör dock finnas för lokal anpassning i samråd med berörda kommuner och länsskolnämnder. Särskildaresurser skall finnas inom SÖ för planering och ledning avutbildningsprogrammet. Utbildningenskall bedrivas regionalt med stöd av särskilda samrådsgmpper. Enutbildningsledare bör finnas inom varje region med uppgift atl planera ochgenomföra fördjupningsutbildningen inom regionen samt bistå kommunerna vidderas planering och genomförande av andra delar av det samladeutbildningsprogrammet. Expertismedelbör finnas inom resp. region att användas lill utbil-darinsatser med tonvikt påfördjupningsprogrammet. SÖ:sförslag: Överensstämmer till slora delar med milt förslag. Mitt Prop.1985/86:173 förslag innebär dock en starkare betoning av skolväsendets roll isamhället, kunskaper om inlärningsprocessen och det pedagogiska utvecklingsarbetet. Beträffandedet övergripande planerings- och ledningsansvaret överensstämmer SÖ:s förslagmed mitt förslag. SÖföreslår 21 fasta utbildartjänsler att ingå i en regional utbildningsorganisationknuten till SÖ. Dämtöver föreslås rörliga resurser motsvarande 7 tjänster.Utbildarna föreslås ingå i elt regionalt ulbildarlag, där SÖ utser enutbildningsledare i vatje lag. Remissinstanserna:Förslagels grundtanke att staten skall ange mål och innehåll ifördjupningsutbildningen för alt en likvärdig standard skall garanteras,tillstyrks allmänt av remissinstanserna. Inslaget av siudier av ledarskap iandra organisationer uppmärksammas som positivt av bl.a. länsskolnämndema iKronobergs och samt LO. Kritik mot delar av fördjupningsulbildningenanförs från (), statens institut förpersonalutveckling (SIPU), länsskolnämnden i och Västervikskommun. Innehållet bör enligt dessa remissinstanser göras mer verksamhelsinriktat. Tidenför fördjupningsutbildningen anses överlag vara väl avvägd. Några instanser, bl.a.Stockholms kommun, anser att den sammanlagda tiden för introduktions- ochfördjupningsutbildning kan kortas ner. av utbildningen tillstyrks de två centralt placerade ledningstjänslernaallmänt. De flesta remissinstanserna är negativa till den uppbyggnad avutbildningsorganisation som SÖ föreslår. Tanken atl SÖ via en fasl utbildarstabskall ha ansvar för genomförandet av fördjupningsutbildningen avvisas av UHÄ,statskontoret, RRV och SIPU. Länsskolnämndema uppvisar i huvudsak sammareaktion. De anser överlag att andelen fasta tjänster på SÖ skall minskaskraftigt och motsvarande resurser i stället läggas på länsskolnämndema. UHÄ,flera länsskolnämnder m.fl. remissinstanser förordar samarbete med högskolan.Svenska kommunförbundel anser att mot ett system av fasta tjänster talar atten framlida utbildningsorganisation måste anpassas till de kvantitativa behovenliksom lill de ekonomiska realiteterna. Flera av kommunerna, t.ex. , ,och , tillstyrker SÖ:s förslag. Även och Skolledarförbundettillstyrker förslaget. Skälenför mitt förslag: Statenfastställer de övergripande målen för skolväsendets olika delar. Det är dånaturligt att staten också har ett ansvar för att skolledarna har de kunskaperoch den förmåga som erfordras för att lokalt bidra till förverkligandet avdessa mål. För att den likvärdighet över landet och den kvalitet, som jag menarär nödvändig för fördjupningsutbildningen av skolledare, skall garanteras, ärdet enligt min mening naluriigl att den statliga skoladministrationen fårhuvudansvaret för utbildningen. Självklart är del än- dock önskvärt att utrymmeges för regional och lokal anpassning av utbild- Prop. ningen enligt önskemålfrån dels kommuner och länsskolnämnder, dels Möjlighettill viss sådan anpassning bör finnas såväl när del gäller former för ochomfattning av utbildningen, som när det gäller Fördjupningsutbildningenskall ge förutsättningar för en utveckling av skolan i enlighet medläroplanernas mål. Skolledarna bör i ökad utsträckning bli professionella ibemärkelsen all deras ledning av verksamheten grundas pä kunskaper och insikterom såväl skolans mål och bakgrunden till dessa, som hur undervisningsprocessenfungerar från framför allt elevernas synpunkl. Skolledarna måste vidare fåkunskap om ledningsfunktionen som sådan och hur den ter sig från lärares,övriga anställdas, elevers och föräldrars synpunkl. Inom ramen för utbildningenbör skolledarna också få fördjupade insikter i hur skolan resp.vuxenutbildningen fungerar i ett bredare kommunalt och samhälleligt sammanhang. Detär enligt min mening önskvärt att utbildningen genomförs på ett sådant sätt attdeltagarna kommer i kontakt med personer med olika infallsvinklar i berördafrågor. Det kan gälla såväl mer erfarna skolledare som forskare, personer frånden statliga skoladministrationen och kommunala politiker och tjänstemän. Förvissa moment kan det ocksä vara lämpligl att anlita personer som arbetar med t,ex. ledningsfrågor utanför skolområdet. Det är enligt min meningnödvändigt alt utbildningens innehåll har en klar förankring i skolan somorganisation, detta för att deltagarna verkligen skall uppleva utbildningen sompraktiskt användbar och relevant. Fleraremissinstanser har uppmärksammat atl den nuvarande skolledarutbildningen har,enligt SÖ:s egna bedömningar, haft liten genomslagskraft i form av utvecklingav skolan. Inte minst för fördjupningsutbildningen, som är den mest omfattandedelen av den totala skolledarutbildningen, är det av största betydelse atl helatiden ha syftet all utveckla skolan i läroplanens anda i åtanke. Del är därförnödvändigt alt särskilt betona sådana moment under fördjupningsulbildningen somär av betydelse för skolledarnas förmåga att praktiskt använda kunskaperna frånutbildningen i det egna arbetet. Tidför genomförandet och arbetsmetoder Fördjupningsutbildningenav skolledare bör bedrivas med stark förankring i deltagarnas eget vardagsarbete. Det är redan av detta skäl önskvärt att utbildningen sträcker sig över en sådan lid alt kursdeltagarnas insatser i det pedagogiska utvecklingsarbetet på den egna skolan kan ge synliga resultat. Utbildningen får inte heller ta så slor del av skolledarens tid atl det kommer i konflikt med övrigi arbete pä skolan. Detta talar för att utbildningen bör sträcka sig av två till . När det gäller utbildningens omfattning är enligt min mening SÖ:s förslag väl avvägt.