prop · G90323 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 23 om ändring i m. m. (företagsbot); Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokollet den . Ipropositionen föreslås på grundval av ett betänkande från kommissionen motekonomisk brottslighet att de nuvarande sanktionerna i skallkompletteras med en ny ekonomisk sanktion, benämnd företagsbot. Sanktionen, somföresläs bli konstruerad som en särskild rättsverkan av brott, skall kunnaåläggas näringsidkare när brott har begåtts i deras verksamhet. För attföretagsbot skaU komma i fråga skall krävas dels att brottsligheten harinneburit elt grovt åsidosättande av särskilda skyldigheter som åvilarnäringsidkaren eller annars är av aUvarligt slag, dels att näringsidkaren intehar gjort vad som skäUgen kan krävas för att förebygga brottsligheten. Sanktionens.kall inte åläggas när det är fråga om brott som har varit riktade motnäringsidkaren eller om det skulle framstå som uppenbart obilligl. Bolenskall bestämmas direkt i pengar till och högst 3 milj. kr. Utrymmeges enligt förslaget för att jämka eller efterge boten. Lagstiftningenföreslås träda i kraft . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar; lagrädsremissen (s. 11), lagrådets yttrande (s, 77) ochföredragande statsrådets ställningstaganden tiU lagrådels synpunkter (s. 104). Densom vill ta del av samtliga skäl för tagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. I 1985/86. Prop.1985/86:23 1 Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att I kap. 8 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att nuvarande 36 kap. 3 a-5 §§ skall betecknas 36kap. 4-6 §§ och att nuvarande 36 kap. 6-12 §§ skall betecknas 36 kap. 11-17 §§, dels att nya 36 kap. 5, 14,15 och 17 §§ samt rubriken till36 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att det i balken skall införas fyra nya paragrafer,36 kap. 7-10 §§, samt närmast före 36 kap. 1 § och nya 36 kap. 7 och 11 §§ nyarubriker av nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer 36 kap. att ha nedanangivna lydelse från och med den dag då denna lag träder i kraft. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Förutom påföljd kan brott, enligt Förutom påföljd kan brott, enligt vad därom är stadgat, föranleda vad därom är stadgat, föranleda förverkande av egendom eller an- förverkande av egendom, företags- nan särskild rättsverkan, så ock bot eller annan särskild rättsver- medföra skyldighet att gälda skade- kan, så ock medföra skyldighet att 36 kap. Om förverkande av egendom och om Om förverkandeav egendom, fdre-annan särskild rättsverkan av brott tagsbot och annansärskild rättsverkan av brott l§' Utbyte av brott enligt denna balk som ej motsvaras avskada för enskild skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obUligt.Delsamma gäller förlag för brott eller dess värde, om föriaget mottagits ochmottagandel utgör brott enligt denna balk. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligldenna balk eller som frambragts genom sådant brott må förklaras förverkad, omdet är påkallat till förebyggande av brott eller eljest särskilda skäl.föreligga.Delsamma gäller egendom vars användande utgör brott enligt denna balk eUer medvilken eljest tagits befattning som utgör sådant brott. I stället för egendomen kan dess värde förklarasförverkat. 3§- Förverkande får även i annat fall än som avses i 2 §beslutas i fråga om 1. föremål, som pä grund av sin särskilda beskaffenhet ochomständigheterna i övrigt kan befaras komma till brottslig användning. ' Senaste lydelse 1968: 165. = Senaste lydelse 1968; 165. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1985/86: 23 2.andra föremål, som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv ellerhälsa och som har påträffats under omständigheter som gav anledning att befaraatt de skulle komma till sådan användning. Hardet tUl följd av ett brott som är begånget i utövningen av näringsverksamhetuppkommit ekonomiska fördelar för näringsidkaren, skall värdet därav förklarasförverkat även när det inte följer av I eller 2 § eller annars är särskiltföreskrivet. Vadsom har sagts i första stycket gäller ej, om förverkande är obilligt. Vidbedömningen av om så är förhäUandet skall bland andra omständigheter beaktasom det finns anledning att anta att annan betalningsskyldighet som svarar motde ekonomiska fördelarna av brottet kommer att åläggas näringsidkaren ellerannars fuUgöras av denne. Kanbevisning om vad som skall förklaras förverkat inte alls eller endast medsvårighet föras, får värdet uppskattas till ett belopp som är skäUgt med hänsyntiU omständigheterna. Förverkandetill följd av brott av Förverkande till följd av brott av egendomeller dess värde får, om ej egendom eller dess värde får, om ej annathar föreskrivits, ske hos annat har föreskrivits, ske hos a) gärningsmannen eller annan a)gärningsmannen eller annan som medverkat till brottet, sommedverkat tiU brottet, b) den i vars ställe gärningsman- b) den ivars stäUe gärningsmannen eller annan medverkande var, nen eUer annan medverkande var, c) den som genom brottet beretts c) densom genom brottet beretts eller näringsidkare som eller näringsidkare som avses ii a§, avsesi4 5, d) densom efter brottet förvar- d) den som efter brottet förvärvat val egendomen på grund av gifto- egendomen på grund av giftorätt, rätt, arv eller testamente eller ge- arv eller testamente eller genom nom gåva eller som efter brottet gåva eller som efter brottet förvar- förvärvat egendomen pä annat sätt val egendomen pä annat sätt och och därvid haft vetskap om eller därvid haft vetskap om eller skälig skälig anledning till antagande om anledning tiU antagande om egen- egendomens samband med brottet. domens samband med brottet. Tillhördeegendomen vid brottet ej någon av dem som anges i första stycket a)-c), får denej förklaras förverkad. Särskildrätt till egendom som förklaras förverkad består, om ej även den särskildarätlen förklaras förverkad. Sådanrätt som har vunnits genom utmätning eller betalningssäkring upphör, omegendomen förklaras förverkad, såvida ej av särskild anledning förordnas atträtten skall bestå. 6§I stället för förverkande äger rätten föreskriva åtgärd till förebyggande avmissbruk. *Senaste lydelse av förutvarande 3 a § 1982:335. ' Senaste lydelse avförutvarande 4 § 1982:335. 1985/86: 23 Nuvarande lydelse För brott som har begåtts i utövningen avnäringsverksamhet skatt, på yrkande av allmän åklagare, näringsidkaren åläggasföretags-bot, om 1. brottslighetenhar inneburit ett grovt åsidosättande av de särskUda skyldigheter som ärförenade med verksamheten eller annars är av allvarligt slag och 2. näringsidkareninte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottsligheten. Första stycket gäller inte, om brottsligheten varU riktadmot näringsidkaren eller om det annars skutte vara uppenbart obilligt altålägga företagsbot. Företagsbot skall fastställas tid lägst tio tusen kronoroch högst . När storleken av företagsbol bestäms, skall särskild hänsyntas till brottslighetens art, omfattning och förhållande till näringsverksamheten. Företagsbot får efterges eller sättas lägre än vad sombort ske med tillämpning av 9 §, 1. om påföljd för brottet ådöms näringsidkaren eller företrädare för denne, 2. ombrottet medför annan betalningsskyldighet etter särskild rättsverkan förnäringsidkaren eller 3. om detannars är påkallat av särskilda skäl. 11 §* Vad i lag eller författning är föreskrivet omsärskild rättsverkan av att någon dömes till straff skall gäUa även då annanpåföljd som omförmäles i 1 kap. 3 § ådömes. ' Senaste lydelse av förutvarande 6 § 1981:211. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Vidtillämpningen av första stycket skall villkorlig dom och skyddstillsyn samt,om ej i domen annorlunda förordnas, överlämnande till särskild vård anses likamed fängelse. Därvid skall, om så förordnas, skyddslillsyn och överlämnande lillsärskild vård anses motsvara fängelse , Förutsattesför förverkande av egendom eller annan särskild rättsverkan, som kan följa åbrott, alt någon dömts tiU påföljd, må rätten, om påföljd för brottet eftergives,i den mån omständigheterna föranleda därtill förordna, att sådan rättsverkanskall inträda. Harbrott begåtts av någon som ej fyUt eUer som handlat under inflytandeav sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan själslig abnormitet av så djupgåendenatur, att den måste anses jämställd med sinnessjukdom, må rätten förordna omförverkande av egendom eller om annan särskild rättsverkan, som kan följa åbrottet, aUenast om och i den mån det med hänsyn till hans sinnesart,gärningens beskaffenhet och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Kanpä grund av den brottsliges Kan på grund av den brottsliges död eller av annan orsak påföljd ej död eUer av annan orsak påföljd ej längre ådömas, må egendom förkla- längre ådömas, får egendom förkla ras förverkad på grund av brottet ras förverkad eller företagsbot eller åtgärd föreskrivas tiU förebyg- åläggas på grund av brottet eller gande av missbruk, endast om åtgärd föreskrivas till förebyggande stämning i mål därom delgivits av missbruk, endast om stämning i från det brottet be- mål därom delgivits gicks. Talan må i sådant fall väckas från det brottet begicks. Talan får i av åklagare endast om det finnes sådant fall väckas av åklagare en- påkallat ur allmän synpunkt. dast om det är påkallat ur allmän Ifall som sagts skaU vad i 35 kap. 3 § stadgas äga motsvarande tillämpning. Beslutom förverkande eller åt- Beslut om förverkande eUer om gärdtill förebyggande av missbruk åtgärd till förebyggande av miss förfaller, i den mån verkstäUighet ej bruk eller om företagsbol förfaller, skett från det beslutet i den mån verkställighet ej skett vann laga kraft. från det beslutet vann Äri lag eUer författning föreskrivet att förklaring skaU meddelas om förverkandeeller annan sådan särskild rättsverkan av brott, må detta likväl underlåtas, omdenna rättsverkan är uppenbart obillig, 'Senaste lydelse av förutvarande 9 § 1968: )65. ' Senastelydelse av förutvarande 10 § 1968:165. ' Senastelydelse av förutvarande 11 § 1968:165. Prop, 1985/86:23 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17§'« Förverkad egendom tiltfaller kro- Förverkad egendom och före- nan,om ej annat är föreskrivet, lagshol tillfaller 5/fl/e«, om ej annat Dennalag träder i kraft . Bestämmelserna i 7-10 §§ gäller inte ifråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1964: 163) om införande av Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1964; 163) om införande av skall hanedan angivna lydelse. Förbrott som begåtts före må, även om hinder ej niöter lillföljd av vad i 35 kap, sägs, påföljd ej ådömas, om straff skullevara att anse som förfallet vid bedömning efter lag som gällde då brottetbegicks. 36 kap. 10 § stadgas skatt äga motsvarande tUIämpningbeträffande beslut, som meddelats angående förverkande eller annan åtgärdenligt 2 kap, 16 eller 17 § strafflagen. Dennalag träder i kraft den . '"Senaste lydelse av förutvarande 12 § 1968:165. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att I kap. 3 §, 2 kap. 4 §, 26 kap. 1 5 § skall hanedan angivna lydelse. Entingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarnadomare får inte sitta i rätten. Ibrottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Imål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigare straffan fängelsei , skall rätten dock bestå av en lagfaren domare och fem nämndemän. Omdet behövs med hänsyn tUl målels omfattning eller någon annan särskUdomständighet, får ytteriigare en nämndeman utöver vad som följer av förstaeller andra meningen sitta i rätten. Kanhuvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva minst , får tvälagfarna domare sitta i rätlen förutom nämndemännen. Om det inträffarförfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är rätten domförmed en lagfaren domare och två nämndemän eller, i mål som avses i andrastycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyra nämndemän. Tingsrättär domför med en lagfaren domare närmål avgörs utan huvudförhandling, vidannan handläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vid sådan huvudförhandlingi tvistemål som hålls i förenklad form och vid annan huvudförhandling i tvistemål,när det är tUlräckligt med hänsyn tiU målets beskaffenhet att målet avgörs aven enda domare och partema samtycker till det, vidhuvudförhandling och syn pä stället i mål om brott för vilket inte är stadgatsvårare straff än böter eller fängelse , under förutsättningatt del inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter. Tingsrättär domför med en lagfaren domare närmål avgörs utan huvudför-handHng, vidannan handläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vid sådan huvudförhandlingi tvistemål som hålls i förenklad form och vid annan huvudförhandling i tvistemål,när det är tiUräckligt med hänsyn till målets beskaffenhet att målet avgörs aven enda domare och parterna samtycker till det, vid huvudförhandlingoch syn på stället i mål om brott för vilket inte är stadgat svårare straff änböter eller fängelse , under förutsättning att det inte finnsanledning att döma tiU annan påföljd än böter och det i målet inte är fråga om företagsbol. 1985/86:23 Nuvarande lydelse Hovrätt är domför med tre lagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt skall dock minst fyra lagfarna domare delta i hovrätten, om tingsrätten bestätt av tre eller flera lagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare får inte delta i hovrätten. Vid beslut om avskrivning av mål efter äterkallelse är hovrätten domför med en lagfaren domare. Regeringen bestämmer i vilken omfattning åtgärd, som avser endast beredandet av ett mål, far vidtas av en lagfaren domare i hovrätten eller av en annan tjänsteman vid denna. 1 brottmål gäller, istället för bestämmelserna i första stycket, att hovrätten är domför med trelagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och trenämndemän far inte delta. Förekommer ej anledning all döma liU svårarestraffan böter, är hovrätten dock domför även med den sammansättning som angesi första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som ej sker vid huvudförhandling. I brottmål gäller, i stäUetför bestämmelserna i första stycket, att hovrätten är domför med tre lagfarnadomare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän fårinte delta. Förekommer ej anledning att döma till svårare straff än böter ochär det i målet inte fråga om företagsbol, är hovrätten dock domför även med densammansättning som anges i första stycket. Detsamma gäller vid handläggning somej sker vid hu- 26 1 Är någon skäligenmisstänkt för brott och kan det skäligen befaras, att han genom att avvikaeller genom att undanskaffa egendom eller annorledes undandrager sig att betalaböter, värdet av förverkad egendom eller annan ersättning till det allmännaeller skadestånd eller annan ersättning till målsägande, som kan antagas kommaatt på grund av brottet ådömas honom, får förordnas om kvarstad på så mycket avhans egendom att fordringen kan antas bli täckt vid utmätning. Ärnågon skäligen misstänkt för brott och kan det skäligen befaras, att han genomatt avvika eller genom att undanskaffa egendom eller annorledes undandragersig att betala böter, värdet av förverkad egendom, företagsbot eller annanersättning till det allmänna eller skadestånd eller annan ersättning tillmålsägande, som kan antagas komma att på grund av brottet ådömas honom, fårförordnas om kvarstad på så mycket av hans egendom att fordringen kan antas blitäckt vid utmätning. -Senaste lydelse 1984; 131. ' Senaste lydelse 1981:828. Nuvarandelydelse Förestagen lydelse Prop. Strafföreläggandefår icke utfår- Strafföreläggande får inte utfär- das, das, om förutsättningar för allmänt om förutsättningar för allmänt åtalej föreligga, åtal inte föreligger, omi föreläggandet ej upplagas om i föreläggandet inte tas upp alla brott av den misstänkte, vilka alla brott av den misstänkte, vilka enligt åklagarens vetskap föreligga enligt åklagarens vetskap föreligger lill bedömning, lill bedömning, ommålsägande förklarat, att han om målsägande förklarat, att han ämnar föra talan om enskUt anspråk ämnar föra talan om enskilt anspråk i anledning av brottet, eller begärt, i anledning av brottet, eller begärt, att åtal skall väckas. att åtal skall väckas, om talan om förelagsbot skall föras i anledning av brottet. Ifräga om villkor för användning I fräga om villkor för att använda avstrafföreläggande i militärt brott- strafföreläggande i militärt brottmål målgälla särskilda bestämmelser. gäUer särskilda bestämmelser. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrivs att 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. Vidberäkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skaU alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehåUande avräknasfrän samtliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt) som harinflutit i förvärvskällan under beskattningsåret. Avdragfår inte göras för: denskatlskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter, såsom vadskattskyldig utgelt som gåva eller som periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk utbetalning till person i sitt hushåll; kostnaderi samband med plockning av vilt växande bär och svampar lill den delkostnaderna inle överstiger de intäkter som är skattefria enligt 19 §; värdetav arbete, som i den skatlskyldiges förvärvsverksamhet utförts av denskattskyldige själv eller andre maken eller av den skattskyldiges barn som ej fyllt16 år; ''Senaste lydelse 1975:670. Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1985/86; 9. 'Senaste lydelse 1985:638. 1985/86:23 Nuvarande lydelse Föreslageri lydelse räntapå den skatlskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans förvärvsverksamhet; avgiftenligt 8 kap. studiestödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972; 435) om överiastavgift; avgiftenligt lagen (1976; 666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgiftenligt 99 a § utiänningslagen (1980; 376); avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982; 673); skadestånd,som grundas på lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller annan lagsom gäller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndetavser annat än ekonomisk skada; förelagsbot enligt 36 kap. ; straffavgiftenligt 8 kap. 7 § tredje stycket ; belopp,för vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 § uppbördslagen (1953;272) eller för vUket betalningsskyldighet föreligger på grund av underlätenhetatt göra avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersältningar; avgiftenligt lagen (1976; 206) om felparkeringsavgifi; kontrollavgiftenligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); vattenföroreningsavgiftenligt lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgiftenligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in-eller utförsel av varor; lagringsavgiftenligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen(1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet; räntapå lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag som avsesi punkt 7 av anvisningarna till 24 §; m. i vidare mån än som får ske enligl 36 §. Dennalag träder i kraft den . Prop.1985/86: 23 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , R. , , , Lagrådsremissom ändring i m. ni. (företagsbot). Inovember tillkallades en kommission' med uppdrag alt lämna förslag omåtgärder mot ekonomisk brottslighet (se Dir 1982:101). Kommissionen antognamnet kommissionen (Ju 1982:05) mot ekonomisk brottslighet. Kommissionenavlämnade delbetänkandet (Ds Ju 1984:5) Företagsbot. Betänkandetinnehåller förslag om en ny typ av straffrättslig sanktion som skaU kunnaanvändas mot företag och företagare, när brott har begåtts i deras verksamhet.Reglerna om företagsbot föreslås bli intagna i (BrB). Kommissionenssammanfattning av innehållet i betänkandet bör fogas tiU protokollet i dettaärende som bilaga I. Kommissionens lagförslag bör fogas tUl protokollet sombilaga 2. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av justitiekanslern (),hovrätten över och , , riksåklagaren (),, , brottsförebyggande rådet (BRÅ),bankinspektionen, , (), /KO,arbetarskyddsstyrelsen, , ,statens planverk, domänverket, i , juridiskafakultetsnämnderna vid och , juridiskafakultetsstyrelsen vid , rättegångsutredningen (Ju 1977:06),fängelsestraffkommittén (Ju 1979:02), , (),i (LO), Svenska fö- 'landshövdingen , ordförande, regeringsrådet riksdagsledamoten . Prop.1985/86:23 retagares riksförbund, , , Föreningen . FöreningenSveriges polischefer, , och . , , ,hantverks- och industriorganisation (),Näringslivets Delegation för Marknadsrätt och haravgett ett gemensamt yttrande över betänkandet. Länsstyrelseni har överiämnat yttranden från utvecklingsfonden ochlänsarbetsnämnden i länet. Fränmedborgarrättsrörelsen har inkommit en skrivelse som berör bl. a. det aktuellabetänkandet. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats i ochfinns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 725-84). av det som brukar kallas ekonomisk brottslighet utgörs av sädana överträdelserav ekonomisk och näringsrättslig lagstiftning som äger rum inom ramen för företagsverksamhet. Frågan om möjligheterna att med effektiva sanktioneirjngripa motregelöverträdelser av detta slag har under en följd av år tilldragit sig ettstort intresse i den kriminalpolitiska debatten. År1973 tillkallades en särskild utredning med uppdrag att kartlägga om bötesstraffetoch ekonomiska sanktioner i övrigt behövde reformeras. I direktiven tillutredningen anfördes bl. a. att det för brott som riktas mot staten och allamedborgares intressen kunde finnas behov av en möjlighet att rikta ekonomiskasanktioner mot juridiska personer. Utredningenredovisade sitt uppdrag i betänkandet (Ds Ju 1978:5) Företagsböter. Det varett principbetänkande som innehöll en kartläggande undersökning av möjligheternaatt bestraffa juridiska personer med utredningens terminologi en fråga om koiporativtansvar. I betänkandet analyserades vissa problem som uppkommer om man vUlinföra en möjlighet att bestraffa juridiska personer. Bland de sanktionsformersom då skulle kunna tänkas komma i fråga undersökte utredningen framför alltett penningstraff. Som arbetsnamn för detta introducerade utredningen termenföretagsböter. I betänkandet redovisades olika synpunkter på möjligheten avatt införa ett system enligt vilket juridiska personer som sådana skulle kunnadömas till böter, om någon bland personalen en anställd eller enställföreträdare - gjort sig skyldig till brott mot företrädesvis specialstraffrättsligaförfattningar av näringsrättslig art. Föratt underlätta en remissbehandling i ärendet utarbetade en inom justitiedepartementettillkallad arbetsgrupp promemorian (Ds Ju 1979; 10) Företagsböter - förslagtill lagtexter. I denna redovisades på grundval av Prop. 1985/86: 23 belänkandetnågra tänkbara modeller för en eventuell lagstiftning om förelagsböter. Vidremissbehandlingen mötte det sålunda skisserade systemet med företagsböterskarp kritik i åtskilliga grundläggande delar. Kritiken sköt in sig på bl.a.frågan vilka rättssubjekt som skulle kunna åläggas företagsböter. Ett spörsmålsom därvid stod i förgrunden var om sanktionen bara skulle användas motjuridiska personer eller om man - för att undvika ett orättvist system - ävenskulle ha möjlighet att döma enskilda företagare till företagsböter. Fråganställdes också hur man i så fall skulle lösa del problem som kunde uppkomma, omen och samma näringsidkare för samma brott skulle ådömas såväl personligtstraff som företagsböter. Det remitterade förslagets tanke att företagsböterinte skulle tillämpas vid brottsbalksbrott mötte också åtskillig kritik.Detsamma gällde bl.a. reglerna om hur bötesbeloppet skulle bestämmas.