prop · G90380 · 1985-12-31 00:00:00 — 29 §Ett beslul får överklagas, om det innebär utövning av en myndighets befogenhet att för enskilda bestämma om förmåner, rättigheter, skyldighe ter, disciphnpåföljder, avskedanden eller jämförbara förhållanden. Andra beslut får inte överklagas. Etlbeslut får inte heller överklagas 1. omdet innebär en framställning till en annan myndighet och denna inte enligt lag eller förordning är skyldig att följa beslutet, 2. om det innebär att myndigheten som andra instans prövar frågan om ettöverklagande har kommit in i rätt tid, 3. om det innebär att ärendet återförvisas till en lägre myndighet ochinte innefattar ett avgörande av en fråga som inverkar på ärendets utgång. Regeringenfår föreskriva avvikelser från första stycket i fråga om beslut 95 som gäller lån och bidragav statliga medel. 30 § Ett beslutunder handläggningen av ett ärende får överklagas endast Prop. 1985/86:80 i samband med det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet. beslutunder handläggningen får dock överklagas särskilt när myndigheten har 1. avvisat ett ombud eller ett biträde, 2. beslutat tillfålligt i saken i avvaktan på alt ärendet avgörs, 3. förelagt någon att medverka på annat sätt än genom inställelse inför myndighetenoch underlåtenhet att följa föreläggandet kan medföra särskild påföljd förhonom, 4. beslutatom undersökning eller omhändertagande av person eller egendom eller om någon annan hknande åtgärd. 31 §Ett beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot. Ettbeslut av en statlig myndighei kan även överklagas av 1. en kommuns styrelse, om beslutet berör ett till kommunen knutet allmäntintresse, 2. en annan myndighet, om beslutet rör ett intresse som den kommunalamyndigheten enligt särskilda föreskrifter skall bevaka, 3. en central statlig myndighet, om beslutet rör etl intresse som myndighetenenligt särskilda föreskrifter skall bevaka och etl avgörande i högre instans ärav vikt för vägledning av rättstillämpningen. 32 §Överklaganden görs skriftligen. I skrivelsen skall klaganden ange vilket beslut det gäller och den ändring i beslutet som han begär. Skrivelsenges in lill den myndighet som har fattat beslutet. Skrivelsen skall ha kommitin till myndigheten från den dag då klaganden fick del avbeslutet. 33 §Den myndighet som har fattat det överklagade beslutet prövar om skrivelsen har kommit in i rätt tid. Har skrivelsen kommit in , skall myndigheten avvisa den, om något annat inte följer av andra stycket. Harklaganden följt en felaktig uppgift om tiden eller sättet att överklaga, skallskrivelsen inte avvisas. Detsamma gäller om någon sådan undertättelse inte harmeddelats när det hade bort ske enligt 26 §. 34 §Beslut som till följd av skrivfel, räknefel eller andra sådana förbi seenden innehåller uppenbara oriktigheter får rättas av den beslutande myndigheten. Innan rättelse sker skall parterna få tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. 35 §Den myndighet som har fattat ett beslut får ändra detta, om det kan ske utan nackdel för någon enskild part. Ettbeslut får också ändras 1.om en part har utverkat det genom ofullständiga eller vilseledande uppgifter, 2. omdet är ett tillfälligt beslut enligt 24 § eller av annan anledning Prop.1985/86:80 endast gäller tills vidare eller om det är försett med förbehåll om att det kan 3. om det är fråga om förbud, föreläggande eller liknande beslul, 4. om tvingande säkerhetsskäl kräver att beslutet ändras, 5. om beslutet strider mot lag eller förordning eller om det har fattalsav en myndighet i strid med en författning som har beslutats av kommunen, 6. om ärendet har handlagts felaktigt eller beslutet grundats påfelaktiga fömtsättningar i sak och detta måste antas ha inverkat på ärendetsutgång. Iandra fall får myndigheterna inte ändra sina beslul. 36 §Innan myndigheten ändrar ett beslut skall partema undertältas om vad som har framkommit och få tillfälle atl yttra sig över det. Underrättel se får dock underlåtas, om den är uppenbart obehövlig eller om ärendets avgörande inte kan uppskjutas. Ifall då 35 § andra stycket 5 eller 6 tillämpas skall beslutet upphävas och ärendetomprövas. 37 §Etl beslut varigenom ett ärende avgörs skall skyndsamt omprövas av den beslutande myndigheten, om det har överklagats i rätt lid och det därvid har åberopats nya omständigheter av betydelse rörande beslutets innehåll eller ärendets handläggning. Vidomprövningen tillämpas 35 och 36 §§. Leder prövningen till den ändring somklaganden begär eller till att beslutet upphävs, förfaller överklagandet. Iannat fall skall myndigheten överlämna handlingarna i ärendet tillsammans medeget yttrande till den myndighet som skall pröva överklagandet. Dennalag träder i kraft den Genom lagen upphävs förvahningslagen (1971:290). Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskriftsom har ersatts genom en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nyabestämmelsen. Om en bestämmelse som har beslutats av regeringen och som gäller vidlagens ikraftträdande avviker från denna lag, gäller bestämmelsen även eflerikraftträdandet. Bilaga 3 Prop.1985/86: 80 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig överförvaltningsrättsutredningens förslag Remissyttrandenhar avgells av justitiekanslern (), hovrätten över och ,kammarrätten i , kammarrätten i , länsrätten i Östergötlandslän, , riksåklagaren, , kommerskollegium,överbefälhavaren, försvarets civilförvaltning, värnplikts verket,, , generaltullstyrelsen, ,kronofogdemyndigheterna i och , skalteförenkhngskommittén (B1982:03), postverket, , trafiksäkerhetsverkel, ,universitets- och högskoleämbetet, centrala , lantbruksstyrelsen,, , statens invandrarverk, bostadsslyrelsen,statens lantmäteriverk, patent- och registreringsverket, kammarkollegiet, statskontoret,riksrevisionsverkel, , ,statens löne- och pensionsverk, ,länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsslyrelserna i , ,och , domkapitlen i och Karistad,stiftsnämnderna i och , ombudsmän (), Slockholms,, , , , och kommuner, Slockholmsläns landstingskommun. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, , , . Post- och krediibanken, PKbanken,Föreningen auktoriserade transla-torer, . Godkända tolkarsriksorganisation , teckenspråkstolkars förening, , kommunaljuridiska förening. förlänsstyrelsernas allmänna enheter. Föreningen cheferna för länsstyrelsernasjuridiska enheter. Föreningen auktoriserade revisorer uppgiftslämnardelegation. Yttranden har också inkommit frän ett15-tal större industri- och handelsföretag. Riksåklagarenhar bifogat yttranden av överåklagaren i ochcheferna för länsåklagarmyndigheierna i , och Gävleborgslän. Kommerskollegiumhar bifogat ett yttrande av handelskammare. Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden av juridiska fakultetsnämnderna viduniversiteten i och , av juridiska fakultetsnämnden ochstatsvetenskapliga institutionen vid i , av rektorsämbetet, rättsvelenskapligainstitutionen och statsvetenskapliga institutionen vid iGöteborg och av samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid iUmeå. har bifogat yttranden av studiemedels- nämnden i och av vuxenutbildningsnämnderna i , Östergöl- 98 lands och . Lantbmksstyrelsen harbifogat yttranden av lantbmksnämnderna i Prop. 1985/86:80 , Kalmaroch . Länsstyrelseni har bifogat yttranden av och Örnsköldsvikskommuner. JO:syttrande har avgells av JO Holslad efter samråd med de övriga ombudsmännen. Påett par punkter har JO Sverne en annan uppfattning som han har utvecklat i etlsärskilt yttrande och som JO har anslutit sig lill. JO hardessutom yttrat sig särskilt i en fråga. Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden av följande allmänna försäkringskassor, nämligenStockholms läns, läns, läns, Östergötiands läns,läns, , , , läns, ,läns, läns, läns, läns, Jämtlandsläns och läns allmänna försäkringskassor. LOhar bifogat ett yttrande av . CentralorganisationenSACO/SR har bifogat yttranden av medlemsförbunden DIK-förbundel, ,och socionomers, personal- . Bilaga 4 Prop.1985/86:80 Sammanställningav remissyttranden över promemorian (Ds H 1982:2) Att godkänna tolkar ochauktorisera översättare en utvärdering Ipromemorian (Ds H 1982:2) Att godkänna tolkar och auktorisera översättare - enutvärdering konstaterar utredaren bl. a. att myndighelema "bör" väljaden auktoriserade tolken/översättaren men är i sin fulla rätt alt välja den oauktoriseradesamt att hänsyn lill näringsfriheten ligger bakom denna ordning. Utredarenmenar dock all den som köper en tolk- eller översätlartjänsl som regel saknarvarje möjlighet att bedöma hur kompetent den aktuella tolken/översättaren ärsamtidigt som utrymmet för risktagningar i de här sammanhangen är eller börvara litet eller obefmtiigt. Utredaren föreslår därför att regeringenallvarligt överväger fömtsätlningarna för en anvisning till myndighelemautformad så alt oauktoriserade tolkar/översättare endasl får användas omauktoriserade sådana inte finns alt tillgå eller del av särskilda skäl ärmotiverat all använda en oauktoriserad. Över detta förslag harföljande remissinstanser yttrat sig: , ,, universitets- och högskoleämbetet, ,kommerskollegium, näringsfrihelsombuds-mannen, , statensinvandrarverk, länsstyrelserna i och ,förvaltningsrättsutredningen, invandrarpolitiska kommittén, Sverigesexportråd. Centralorganisationen /SR, Föreningen ,Godkända Tolkars och . delarutredarens uppfattning om värdet av en sådan anvisning. Verket menar att regelnmåsle utformas så, att myndighelema på ett flexibelt sätt kan skaffa tolk ochatt den inte får leda lill alt myndigheterna i onödan måste lägga ner resurserpå alt fä tillgång till en auktoriserad tolk. Inte heller rikspolisstyrelsenhar något att invända mol förslaget som man anser angeläget. Styrelsen hänvisari sammanhanget lill ett uttalande av JO att "det synes högsl naturligtoch lämpligt all myndighelema med beaktande av skälen för de rekommendationersom kommerskollegium och invandrarverket uttalat i förevarande sak tar lillprincip alt i första hand anhta av kommerskollegiel godkänd tolk". SACOISR anser detangeläget all stärka tolkkårens ställning och främja en ökad användning avkvalificerade tolkar. /SR menar atl det borde vara en självklarhet attoffentliga organ alltid anlitar tolkar, vilkas kompelens garanteras av ettstatligt prövningsinstitut. 1 dagens läge, menar /SR, finner många tolkardel meningslöst atl förkovra sig för atl klara proven, då en godkänd tolk intehar någon garanti för att erhålla uppdrag i konkurrens med övriga tolkar.Följaktligen är arbetsvillkoren mycket osäkra för de godkända tolkarna.Avsaknaden av ekonomisk och social trygghet medför bl. a. att lolkyrkel blirett genomgångsyrke. Liknande synpunkter förs fram av Godkända och Föreningen (). a. på bakgmn- dentill den statliga auktorisalionen av tolkar och översättare och de Prop.1985/86: 80 resurser som staten ställt till förfogande för utbildning av tolkarsamt de förslag som förts fram på detta område. FAT menar all del ligger i samhälletsintresse alt genom utbildning och auktorisation kunna få och även behålla enkvalitativt högtstående och kvantitativt tillräcklig kår av tolkar och translatorer.Enligt FAT står och faller dock värdet av den utbildning och denkompetensprövning som staten nu svarar för med alt de som fäll sådan utbildningoch fått sina kunskaper prövade också anlitas av statens egna organ. KommerskoUegiumanser det motiverat med en regel av innebörden atl godkända tolkar skall ha detav utredaren förordade företrädet vid kontakt-dier invandrartolkning. Kollegietmenar att en förutsättning för detta är alt för auktorisalionen lillämpas sådanordning alt de godkända upprätthåller åsyftad kompetens. Beträffandekonferenstolkning menar kollegiet dock att föreskrift enligt förslaget ej kankomma i fråga. Beträffandetranslatorer har kollegiet i princip samma uppfattning, men pekar på vissaomständigheter som talar för ytteriigare belysning och överväganden före ettställningstagande. Kollegiet pekar t. ex. på att auktorisation av översättareinnebär att de håller en hög allmän översättningskompetens. Vid kollegietsprov mäts dock inte specialkunskaper av t. ex. leknisk karaktär, som fordrasvid ett betydande antal översättningar. 1 en del fall måsle dessutomöversättare bosatta utomlands anlitas. Universitets-och högskoleämbetet, , statens invandrarverk, invandrarpolitiskakommittén samt invandrarbyråer är positivtinställda till förslagel. (FRU) ställer sig i och för sig bakom motiven till förslaget. Med tanke på bl.a. de ytterligt varierande situationer och ärendetyper i vilka ett mer ellermindre uttalat behov av tolk eller översättare finns är FRU emeUertid tveksamtill det lämpliga att införa en generell anvisning. Avde remissinstanser som avvisar förslaget anför några bl. a. samma synpunkt somFRU för sitt ställningstagande. Statskontoret menar atl översättningar av textpå specialområden kan förorsaka problem även för en erfaren auktoriserad translalor,varför en oaukloriserad specialist i vissa fall kan vara den bästeöversättaren. exportråd framför liknande synpunkter och riksrevisionsverkelmenar all del inte kan anses troligt att de översättningsarbeten ellertolkuppdrag som staten önskar få utförda i varje läge är av densvårighetsgraden att de motiverar användande av de högsl kvalificeradeuppdragstagarna. ,statskontoret och i anför alt varje myndighetsjälv har bästa fömtsältningen all avgöra när text skall översättas och vem somskall göra översättningen. menar att denna ordning ger snabbarehandläggningsförfarande och tillräckliga garantier för ett vederhäftigtöversättningsarbete. Dessutom -påpekar - kan det ibland ur sekrelessynpunklvara en fördel alt behålla handhngar inom myndigheten. () anför att förslagel främst synes vara föranlett av bl. a. sysselsättningssvårigheter, något som, enligt NO, 101 inte bör lösas genom strypningav de icke auktoriserade lolkarnas/översäl- Prop. 1985/86: 80 tamas möjligheteratt göra sig gällande på lika villkor. NO menar vidare alt en sådan regleringtorde medföra negativa effekter pä prisbildningen och effektiviteten påmarknaden för lolk/översätlartjänsler. Liknande synpunkter förs fram avSveriges exportråd, som anser förslagel oacceptabelt med hänsyn lillnäringsfriheten. Vidare skulle enligt , myndigheten uteslutas frånmöjligheten av använda utomlands stationerade översättare då förordningen(1975:590) om godkännande av tolkar och auktorisation av översättare kräverbosättning i riket. Länsstyrelseni Slockholms län anför atl knappa ekonomiska resurser gör all man i störstamöjliga utsträckning anlitar egen personal för de tolk-och översätlningsuppgiftersom kan bli aktuella vid myndigheten. () anför atl styrelsen föreskrivu all länsarbetsnämnderna i första handskall anlita lolkservice vid kommunernas invandrarbyråer. Länsarbetsnämndernautreder därvid inte om tolk är godkänd eller ej. Vidare finns bl. a. vid AMSflyktingförläggningar en speciell anställningsform, "assistent med lolkuppgifler",vilken skah vara väl insatt i samhälls- och arbetsmarknadsfrågor. Vidanställning av arbetsförmedlare räknas Ivåspråkighet som merit. AMS menar attdel - om förslaget genomförs är angeläget att de tolkar som inte ärauktoriserade får möjlighet att skaffa kompletterande utbildning för atterhålla erforderlig kompetens. Bilaga 5 Prop.1985/86:80 Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till Förvaltningslag Härigenom föreskrivs följande. 1 §Denna lag gäUer förvaltningsmyndigheternas handläggning av ären den och domstolarnas handläggning av förvaltningsärenden. Bestämmel serna i 4-6 §§ gäller också annan förvaltningsverksamhet hos dessa myn digheter. Omen annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker frändenna lag, gäller den bestämmelsen. Bestämmelsen i 30 § gäller dock alllid, omdel inte är uttryckligt föreskrivet att den inte skall tillämpas. 2 § Bestämmelserna i 13-30 §§ gäller inte sådana ärenden hos kommunala,landstingskommunala och kyrkokommunala myndigheter i vilka besluten kanöverklagas enligt 7 kap. kommunallagen (1977:179) eller 9 kap. lagen(1982:1052) om församhngar och kyrkliga samfälligheter. 3 § Beslämmelserna i 8-30 §§ gäller inte kronofogdemyndigheternas exekutivaverksamhet och inte heller polis-, åklagar- och tullmyndighetemas brottsbekämpandeverksamhet. Iärenden i första instans som avser hälso- och sjukvård gäller 14-30 §§ endastom myndighetens beslut kan överklagas på annat sätt än som anges i2§. 4 §Varje myndighei skall lämna upplysningar, vägledning, råd och an nan sådan hjälp lill enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhets område. Hjälpen skall lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Frågorfrån enskilda skall besvaras . Om någon enskild av misslagvänder sig lill fel myndighei, skall myndigheten om möjligt hjälpa honom lillrätta. 5 §Myndigheterna skall ta emot besök och telefonsamtal från enskilda. Om särskilda lider för detta är bestämda, skall allmänheten underrättas om dem på lämpligt sätt. 6 §Varje myndighet skall lämna andra myndigheter den hjälp som är möjlig inom ramen för den egna verksamheten. AUmännakrav på handläggningen av ärenden Prop. 1985/86: 80 7 § Varje ärende där någon enskild är part skallhandläggas sä enkelt, snabbt och ekonomiskt som möjligt utan atl säkerheten eftersatts. Vid handläggningen skall myndigheten beakta möjligheten alt själv inhämta upplysningar och yttranden från andra myndigheter, om sådana behövs. Myndigheten skall sträva efter atl uttrycka sig lättbegripligt. Den skall även på andra sätt underiätla för den enskilde att ha med den atl göra. 8 § När en myndighet har all göra med någon som intebehärskar svenska språket eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. 9 § Den som för talan i ett ärende får anlita ombud ellerbiträde. Den som har ombud skall dock medverka personligen, om myndigheten begär det. Visar ett ombud eller biträde oskicklighet eller oförståndeller är han olämplig på något annat sätt, får myndigheten avvisa honom somombud eller biträde i ärendet. En myndighels beslut atl avvisa etl ombud eller biträdefår överklagas i samma ordning som det beslut varigenom myndigheten avgörärendet. 10 § En handling anses komma in till en myndighetden dag då handling en eller en avi om en betald postförsändelse, som innehåller handUngen, anländer lill myndigheten eller kommer en behörig tjänsteman till hända. Undertältas en myndighei särskilt om att ett telegram till myndigheten finns hos , anses telegrammet komma in redan när underrättel sen når en behörig tjänsteman. Kan det antas alt handlingen eller en avi om denna en vissdag har lämnats i myndighetens lokal eller avskilts för myndigheten på enpostan-stall, anses den ha kommit in den dagen, om den kommer en behörigtjänsteman till hända närmast följande arbetsdag. Ett telegram eller annat meddelande som inte ärunderskrivet skaU bekräftas av avsändaren genom en egenhändigt undertecknadhandling, om myndigheten begär det. 11 § Den som skall handlägga ett ärende är jävig 1. om saken angårhonom själv eller hans make, förälder, bam eller syskon eller någon annannärstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta ellerskada för honom själv eller någon närstående, 2. om han ellernågon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någonsom kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, 3. om ärendet harväckts hos myndigheten genom överklagande eller underställningav en annan myndighels beslut eller på gmnd av tillsyn över en annanmyndighet och han tidigare hos den andra myndigheten har deltagit iden sluthga handläggningen av ett ärende som rör saken, 4. om han har fört talan som ombud eller motersättning biträtt någon i Prop. 1985/86: 80 saken, eller 5. om det i övrigt finns någon särskild omständighetsom är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet i ärendet. Frånjäv bortses när frågan om opartiskhet uppenbariigen saknar betydelse. 12 §Den som är jävig får inte handlägga ärendet. Han får dock vidla åtgärder som inte någon annan kan vidta utan alt det blir ett uppskov som är olägligt. Densom känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mot honom, skaUsjälvmant ge det till känna. Hardet uppkommit en fråga om jäv mot någon och har någon annan inte trätt i hansställe, skall myndigheten besluta i jävsfrågan. Den som jävel gällerfår delta i prövningen av jävsfrågan endast om myndigheten inte är beslulförutan honom och någon annan inte kan tillkallas ulan att det blir ett uppskovsom är olägligt. Ettbeslul i en jävsfråga får överklagas endast i samband med det beslut varigenommyndigheten avgör ärendet. 13 §Innan en myndighet inhämtar yttrande genom remiss skaU den noga pröva behovet av åtgärden. Behöver yttrande inhämtas från flera, skall det göras , om inte särskilda skäl föranleder något annat. Omdet inte är obehövligt, anges i remissen i vilka avseenden och inom vilken lidyttrande önskas. 14 §Vill en sökande, klagande eller annan part lämna uppgifter muntiigt i ett ärende som avser myndighetsutövning mol enskilda, skaU han få tillfäl le till det, om det kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. Iandra fall bestämmer myndigheten om handläggningen skall vara munl-Ug.Myndigheten skall särskilt beakta att muntlig handläggning kan underlätta förden enskilde alt ha med den alt göra. 15 §Uppgifter som en myndighet får på annat sätt än genom en handling och som kan ha betydelse för utgången i ärendet skall antecknas av myndigheten, om ärendet avser myndighetsutövning mot enskilda. Partersrätt att få del av uppgifter 16 § En sökande, klagande eller annan part har rättatt ta del av det som har tillförts ärendet, om detta avser myndighetsutövningmot enskilda. Rätten atl ta del av uppgifter gäller med de begränsningar somföljer av 14 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100). 17 § Ett ärende får inte avgöras ulan all den som ärsökande, klagande eller annan part har underrättats om det som har tillförtsärendet genom någon annan än honom själv och han har fått tillfälle atl yttrasig över det, om ärendet avser myndighetsutövning mot enskilda. dock avgöra ärendet utanatt så har skett 105 1. om avgörandetinte går parten emot eller om åtgärderna av någon Prop. 1985/86:80 annananledning är uppenbart obehövliga, 2. om ärendet rörtjänstetillsättning, antagning för frivillig utbildning, betygssättning,tilldelning av forskningsbidrag eller något jämförbart och det inte är fräga omprövning i högre instans efter överklagande, 3. om det kanbefaras att det annars skulle bli avsevärt svårare att genomföra beslutet,eller 4. om avgörandetinte kan uppskjutas. Myndigheten besiämmer om underrättelsen skall skemuntligt, genom vanligt brev, genom delgivning eller på något annat sätt. Underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar somföljer av 14 kap, 5 § sekretesslagen (1980:100), 18 § Skall etl beslut fattas av flera gemensamt ochkan de inte enas, lägger ordföranden fram de olika förslag lill beslut som har väckts. Varje förslag läggs fram så all det kan besvaras med antingen ja eller nej. Sedan de som deltar i avgörandet har fåll ta ställning till förslagen, anger ordfö randen vad som enligt hans uppfattning har beslutats. Detta blir beslutet, om inte omröstning begärs. Om omröstning begärs, skall den ske öppet. Är förslagenfler än två, skall det först avgöras vilket förslag som skall ställas mol detsom enligt ordförandens uppfattning blev beslutet så som har angetts.Utgången bestäms genom enkel majoritet. Vid lika röstetal har ordföranden ulslagsröst, I ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda ärvarje ledamot som deltar i den slutliga handläggningen skyldig att delta även iavgörandet. Ingen är dock skyldig att rösta för mer än ett förslag. Ordföranden är alltid skyldig all rösta när det behövs föratl ärendet skall kunna avgöras. 19 § När beslut fattas av flera gemensamt kan densom deltar i avgöran det reservera sig mot detta genom att låta anteckna avvikande mening. Den som inte gör det, skall anses ha biträtt beslutet.