prop · G9034 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:4 om att överföra tillverkning och utgivning av mynt till riksbank; Prop. Regeringenföreslår att anta de förslag som lagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll . Ipropositionen föreslås att rätten all läla tillverka och ge ul mynt överförsfrån regeringen lill riksbank. Mynltillverkningen, som myntverket nusvarar för, föreslås ske i aktiebolagsform med som huvudman.Förslaget föranleder vissa ändringar i lagen (1970: 1028) om rikets mynt ochlagen (1934:437) för riksbank. Fråganom hur överförandel av myntverkets personal, anläggningar, lager m. m. skallregleras kommer alt las upp i annat sammanhang. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . I 1985/86. 1985/86:4 1 Förslag till Lagom ändring i lagen (1970:1028) om rikets mynt Härigenomföreskrivs alt i 1 och 4§§ lagen (1970: 1028) om rikets mynt ordel'"regeringen"" skall byias ul mol"""". Dennalag trader i kraft . Senaste lydelse av 1 § 1975:170 4§ 1975: 170. Lag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank Härigenom föreskrivs all I KAP, 2S och IV KAP. 25 § lagen (1934:437) förSveriges riksbank skall ha nedan angivna lydelse. ,som enligt 9 kap. 13 § regeringsformen ensam liar räll an utgiva sedlar, driverbankrörelse enligt denna lag. Därjämte må å sill sedeliiyckeri idka tiyckerirörelseoch vid sitt pappersbruk bedriva papperstillverkning. må ej deltaga i eller driva annan rörelse änden. som enligl denna lag är rikshanken uttryckligen medgiven. driver bankrörelse enligt denna lag. / 9 kap. 13§ regeringsformen finns besläminelser omrikshankens rätt att ge ut sedlar. Bestämmelser om rikshankens räll alt låtatillverka och ge ul inynl finns i lagen (1970:1028) om rikels mynt. får hedriva tryckerirörelse vid sillsedeltryckeri och papperstillverkning vid siu pappersbruk samt hedrivatillverkning av mynt, medaljer och därmed likartad verksamhet vid sittmyntverk. får inte delta i eller driva annan rörelse änsådan som är uttryckligen medgiven enligl denna lag. må förvärva fasligheter, som är som är avseddaför inrymmande av kontor saml för iiyckerirörelsen och pap-persiillverkningen. Därjämtemå till skyddande av fordran, å offentlig auktion eller fondbörseller vid exekutiv försäljning inköpa egendom, som är för fordringen utmätteller pantsatt, så ock såsom betalning får förvärva sådana fastigheter som är avseddaför kontor, sedeliiyckeri. pappersbruk och myntverk. För att skydda en fordran får I. på offentlig auktion eller fondbörseller vid exekutiv försäljning köpa egendom, som är utmätt eller utgör säkerhetför fordringen. Senaste lydelse 1974:569. Senaste lydelse 1974:569. Prop.1985/86:4 Nuvarande lydelse förfordran överlaga för fordringen pantsatt eller annan egendom, dock skall sådanegendom åter avyttras, när så prövas lämpligt och, i varje fall, när det kanske utan förlust. 2. sombetalning för fordran överta egendom som utgör säkerhet för fordringen ellerannan egendom. Den egendom som rikshanken har förvärvat enligt andra stycketskall avyttras så snart det lämpligen kan ske och senast när del kan ske utanföijusi. Denna lag träder i kraft den . , ordförande, och statsråden , , ,, , . , , , , . R. , , Propositionom att överföra tillverkning och utgivning av mynt till riksbank Enligl9 kap. 13 § regeringsformen (RF) har endasi rätt att ge ul sedlar.Bestämmelserom penning- och betalningsväsendet i övrigi meddelas genom lag.Bestämmelser om mynt finns i lagen (1970: 1028) om rikels mynt (mynllagen).Regeringen har enligt denna lag ensam rätt alt låta tillverka och ge ut mynt.Dessa skall vara lagligt betalningsmedel. Föreskrifter om mynts sammansättning,vikt och utförande meddelas av regeringen. Efter medgivande av regeringen uppdrog chefen för finansdepartementeti åt att göra en översyn avmyntverkets organisation m. m. Översynen syftade främst till att utröna omnågra fördelar kunde vinnas genom alt i en eller annan form samordna mynltillverkningenmed sedelframställningen. avgav auktoriserade revisorn en promemoria angående samordning av mynt- och sedelproduktionen m. m.Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga 2. Prop.1985/86: 4 2 Föredragandens överväganden Rätten all ge ul betalningsmedel i är delad genomatt regeringen med stöd av mynllagen ensam har räll atl ge ut mynt ochriksbanken enligl RF har utgivningsrätten för sedlar. All del förhåller sig såförklaras av historiska skäl. Sedan gammall har rätten all ge ul mynt tillhön kungen(regeringen). Mynten var tidigare värdemätare och skulle ha ett metallinnehållsom någorlunda svarade mol deras nominella värde. 1 regeringsformfanns en särskild bestämmelse'(79 § 2 mom.) angående mynt. Där föreskrevs att""Ej må nägon förändring i rikels mynt lill skrot eller korn, detvare sig till förhöjning eller avslag, äga rum ulan bifall; Konungensrättighet atl slå mynt dock oförkränki'". Denna beslämmelse har ocksåansetts innebära all Kungl. Maj:l/regeringen tidigare självständigt avgjordemyntens utseende och prägel. Detta sker numera, efler den nya grundlagen, iden formen atl regeringen med slöd av 4§ myntlagen utfärdar förordningar ommyntens sammansättning, vikt och utförande. De nu gällande bestämmelserna idetta avseende finns dels i förordningen (1971:105) om melallinnehäll och siorlekbeträffande rikets mynt (omtryckt 1984:333), dels i förordningen (1984:334) omprägel pä rikets mynt. Någon relation mellan myntens namnvärde och metallvärdeföreligger numera inte. Vid de tillfällen minnesmynt ges ul anges deras uiformningi den förordning vari regeringen föreskriver att ett visst minnesmynl skall gesul. Mynttillverkningen ombesörjs av myntverket, som är centralförvaltningsmyndighet för myntväsendet. I mån av resurser fär verket, enligt 2Sförordningen (1979:741) med instruktion för myntverket, ge ul medaljer och ävenutföra andra arbeten (uppdragsverksamhet). har under slutet av )970-talel och början av 1980-taleltillverkat 260285 miljoner bruksmynl . har produktionenminskal lill drygt 200 miljoner lill följd av en nedgång i behovet avmynt. Utöver bruksmynten tillverkas vissa år minnesmynl till ell anlal av någrahundra lusen och vidare tillkommer uppdragsverksamheten med en årligförsäljning på drygt 6 milj. kr. Kostnaderna för myntverkets verksamhei bestrids från treanslag, nämligen förslagsanslagen : Förvaltningskostnader ochMyntverket: Uppdragsverksamhet saml reservationsanslaget : Utrustning.För /86 har för förvaltningskostnader anvisats drygt 8,5 milj.kr. Uppdragsverksamheten skall inte belasta statsbudgeten. Etl formellt anslagpå I . rörligkredit i intill . Från ulrustningsanslagel Prop. bestrids utgifter för anskaffning och underhåll av merkostnadskrävande maskiner. För /86 har anvisats (prop.1984/85: 100 bil. 9, FiU 14, rskr 192). Mynten bokförs lill sitt nominella värde när defärdigställts och lagts i myntverkets lager. Mynten säljs sedan lill riksbankenför del nominella värdet. Genom atl delta värde avsevärt översiiger kostnadenför inköpt material uppkommer etl överskott som redovisas som""inlevererade överskott" i statsbudgeten. Dennapost har varierat mellan 85 och 230 milj. kr. per år.Riksbanken hämtar mynten hos myntverket och ombesörjer transporten ut till sinaregion- och kassakonior, varifrån hämiar mynten.Riksbanken redovisar sill inneliggande lager av mynt som en tillgång, medanfrån utväxlade mynt inte redovisas i bokföring. har ett femtiotal anställda, av vilka åtta ärsysselsatta i uppdragsverksamheten. Till följd av den minskade eflert"råganpå mynt har verkel planerat för en neddragning av antalet anställda. Efterförhandlingar med personalorganisationerna har övertalighelen fastställts lilltolv personer. Under /86 har beräknats en besparing pä lönekostnadsanslagetmotsvarande tre tjänster. Sedlarna var ursprungligen etl slags skuldbevis, inlösbaramot mynt, ulfäi(av och dess föregångare. Efler hand har dessaskuldbevis utvecklats lill gängse betalningsmedel. Genom regeringsformtillförsäkrades riksens ständer allena räll "alt genom banken utgifvasedlar, som för mynt i riket må erkännas"". ensamrätt allge ul sedlar framgår numera av 9 kap. 13 § RF. 1 6§ lagen (1934:437) förSveriges riksbank (riksbankslagen) anges all av utgivna sedlar skallutgöra lagligt betalningsmedel. Till skillnad mot mynten redovisas avriksbanken utgivna sedlar i bokföringen som en bankens skuld. Delta återspeglarsedlarnas tidigare funkiion som skuldbevis. De sedlar som ligger i riksbankenslager är med delta betraktelsesätt inte någon tillgäng och redovisas inteheller i balansräkningen. utgifter för tillverkning av nya sedlarbokförs som en löpande omkostnad. I 2S riksbankslagen anges all "mä å sillsedeltryckeri idka tryckerirörelse och vid sill pappersbruk bedrivapapperstillverkning'". har sedan 1750-talei drivit elt egetpappersbruk i , till en början endasi för tillverkning av sedelpapper förbankens sedeltryckeri. drevs direkl som en riksbankensrörelse med fullmäktige i som högsta styrelse. Ar (BaU 1963:15) på framställning från fullmäktige ,atl pappersbruket skulle organiseras som ett av ägt aktiebolag.Aktiebolagsformen förordades av fullmäklige eftersom bruket därigenom såväl med avseende på skattebelastning och annal som möjlighelertill smidig och affärsmässig förvaltning och drift, likställdes med andraindustriföretag. Driften överfördes emellertid inte tillaktiebolagsform ulan drevs inom fram till och med . Sedeltryckeriet var tidigare en särskild avdelning inomriksbanken. Under 1960-ialel aktualiserades behov av omlokalisering och kapaciletsui-byggnadför sedeltryckeriet. Den utredning som då gjordes genom riksbankensfullmäktiges försorg visade alt del mest fördelaktiga alternativet var enflyttning av tryckeriet lill , varvid samordning kunde ske medpappersbruket. Fullmäklige fann det ur och AB bruks synpunkl självfallelatt utgå frän atl iryckerirörelsen skulle bedrivas i bolagels regi. Riksdagenbeslutade i enlighel med framställning frän fullmäktige all riksbankenssedeltryckeri skulle föriäggas lill och all del skulle få ankomma på ABTumba bruk att vidta de åtgärder som föranleddes därav (BaU 1968:5, rskr 74).Beslutet innebar all tryckningen av sedlar överfördes från en myndighet,, lill etl bolag. Detla förhållande berördes inte närmare ipropositionen eller vid riksdagsbehandlingen. 1 enlighel med riksdagsbeslutet integrerades pappersbruketoch sedeltryckeriet i AB . Bruket har drygt 400anställda och en årsomsättning på omkring 200 milj. kr., som fördelar sig jämntmellan pappersbruk och värdelryckeri. Vid pappersbruket produceras, utöversedelpapper, säkerhelspapper och andra högvärdiga papperskvaliteter. Värdelryckerieitrycker, föruiom sedlar även checkar, ak-tiebrev, pass och penninglöner. Avbrukels toialomsätlning härrör en dryg tredjedel från export. köperhela sill sedelbehov frän . Prissättningen sker pä affärsmässigagrunder. Avtal träffas årsvis avseende hela behovel av sedlar under året.Riksbanken svarar för distributionen av sedlar ul till sina region- ochkassakontor och sänder därvid sedlar och mynt i gemensamma transporter. 2.2 Överföring av myntutgivningen till Mitt förslag: Rätten atl låta tillverka och ge ul myntöverförs från regeringen lill . Utredarens förslag: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker atlrätten till tillverkning och utgivning av mynt övert'örs till . Skälenför mitt förslag: Sedlar och mynt är lagliga betalningsmedel, vilket Prop.1985/86: 4 innebär all den som har betalning all fordra är skyldig atl ta emotbetalning i sedlar eller mynt. Båda typerna av betalningsmedel är symboliskavärdetecken och det finns egentligen ingen annan skillnad mellan dem än all delena är av papper och används för höga namnvärden och det andra är av metall ochanvänds för låga namnvärden. Skillnaderna belräffande t. ex. huvudmannaskapoch bokföring av mynt och sedlar förklaras av historiska skäl. vilka intelängre har nägon aktualitet och följaktligen inie kan utgöra motiv för altbibehålla den nuvarande ordningen. Det har heller inte tillkommit några nyaskäl för alt ha utgivningsrätten uppdelad mellan regeringen och . Detförhällandet all mynt och sedlar har samma funktion som betalningsmedel lalarför en gemensam huvudman för tillverkning och utgivning. Därigenom skulle ocksäåstadkommas en önskvärd direkl koppling mellan befogenheter och ansvar i frågaom mynten, liksom redan är fallet beträffande sedlarna. Riksbankentransporterar såväl mynt som sedlar till sina kontor i landet ochtillhandahåller där betalningsmedlen. framstår däri'ör och andra kunder som den ansvariga instansen förförsörjning av mynt och sedlar men saknar den formella befogenheten alt styra myntproduklionen.Vid mynlbrist riktas krilik försl mol , medan vid överskottssituationerfrämst myntverket drabbas genom ökad lagerhållning. Föruiom att ett gemensamt huvudmannaskapleder till en direkl koppling mellan befogenhei och ansvar, ger del anledningför huvudmannen att noga samordna produktion, lagerhållning och distribution.Ett ytlerligare skäl för etl gemensaml huvudmannaskap är alt det blir en ochsamma instans som under bereder frågor om huruvida en viss valörskall tillverkas i form av mynt eller sedel. Slulligen lorde vissa fördelar kunnavinnas genom ett samui-nyttjande mellan och myntverket, även omdessa är skilda juridiska personer, av brukets funktioner för marknadsföringoch ekonomiadministration. Attöverföra rätten att ge ul mynt till förutsätter vissa författningsändringar.Ett alternativ är att sammanföra bestämmelserna om mynt- och sedelutgivning iriksbankslagen och alt upphäva myntlagen. Härvid skulle ocksåövergångsbestämmelserna till myntlagen behöva revideras. Eftersom deförfattningar som reglerar verksamhet f. n. ses över av slatsskuldspolitiskakommittén (Fi 1983:07), anser jag emellertid alt ändringarna i riksbankslagennu bör begränsas lill de som är nödvändiga för all genomföra reformen. Jagförordar därför alt myntutgiv-ningsrälien överförs lill genom atlordet "regeringen" byts ut mot "" i I och 4§§myntlagen. Härigenom ges ensam rätt dels atl låta tillverka och geut mynt, dels att meddela föreskrifter om mynts sammansättning, vikt ochutförande. Vidare krävs en ändring i 2 § riksbankslagen av innebörd attriksbanken utöver den nu angivna verksamhetenockså får ge ut mynt samt tillverka medaljer och utföra andra arbeten, i likhelmed vad myntverket nu enligt sin instruktion kan göra. bör språket iparagrafen moderniseras. Delankommer pä slatsskuldspolitiska kommittén att överväga om bestämmelser omtillverkning och utgivning av mynt skall föras in i riksbankslagen. Vad somanförts i remissyttranden om demonelarisering av vissa mynt - dvs. atl mynteninte längre skall vara giltiga som betalningsmedel - och ytterligare ändring iriksbankslagen bör lämpligen las upp i sambnnd med den allmänna översyn avlagstiftningen om som kommer au ske med utgångspunkt i slatsskuldspolitiskakommitténs förslag. 2.3Juridisk form för mynttillverkiiingen Mitt förslag: Mynltillverkningen skall bedrivas iaktiebolagsform under . Utredarens förslag: Överensstämmer med mitl förslag.Remissinstanserna: Alla inslanser utom TCO lillsiyrker eller har ingel all erinramot aktiebolagsform. anför alt det är så väsentligt atl kunnabedriva produktionen i den smidiga aktiebolagsformen alt uppställerdetta som ell krav för atl över huvud laget överta ansvaret för myntväsendet. VCO anser atl bäde sedel- och mynttillveikningen är sådan allmännyttigverksamhei med monopolställning att staten har etl särskill behov av att kuiiiiastyra verksamheten. TCO förordar däiför all möjlighelerna utreds att hamyntverket som dottermyndighei lill eller avdelning inom . Skälen för mitt förslag: Av.izörande (ör milt förslag omaktiebolagsform är alt mynt- och sedelproduklioneii hör h.ii samma formellarelationer lill och all ertarenheterna av att diiva st-cleliillverkningeni bolag samstämmigt är myckel positiva. Del kan tiJirrör inlc komma i IVåga atlformen för sedeltillverkningen skall ändras. Vidare k:ni verksamheten vidmyntverket i stor uisträckning jämställas med ell indusiriföreiags verksamhet.Därför bör strävan ocksä vara all mäta resulialet pä elt likarlat sätl. Ocksåav delta skäl är del en fördel all mynttillverkningen bedrivs iaktiebolagsform. Till detla kommer atl bolagsformen ger slörre möjligheter tillförändringar av verksamheten och en aktivare marknadsföring. Samarbetet mellansedeltryckeri och myntverk underlättas. Slalen har självfallet etl behov av alt kunna styra sedel-och myntproduktionen. Den ändrade form för styrning av myntproduklionen sommitt förslag innebär har redan fungerat under 15 är då del gäller sedelproduk- tionen.Styrningen sker genom , som dels beslutar om erforderliga lagar, delsutser riksbanksfullmäktige, utom dess ordförande och suppleanten för denne somulses av regeringen, dels granskar verksamhet. AB är eltav helägt bolag vars styrelse utses av fullmäklige genom dess ombudpä bolagsstämman. De anspråk på möjligheler till statlig styrning som rimligenkan slällas är därigenom enligt min mening uppfyllda. Erfarenheterna är ocksäpositiva. Styrningen av mynltillverkningen avses alt ske pä i princip samma säll.Del bör emellertid överlåtas ål fullmäklige all närmare beslämma hur denna tillverkningskall inordnas under , dvs. om verksamheten skall drivas i ell särskillbolag, föras in i AB eller om nägon annan konstruktion skall väljas.Av den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandel av lagändringarna följer aumynttillverkningen bör bedrivas i aktiebolagsform från och med den 1 juli1986. 2.4 rätt att förvärva fastigheter Mitt förslag: ges rätt alt förvärva faslighetavsedd för mynl-och medaljlillverkning. Utredaren och remissinstanserna har inte berört dennafråga. Skälen för mitt förslag: Även om jag här har förutsatt allmynttillverkningen skall ske i aktiebolagsform kan ett resultat av delfortsatta arbelel alt förbereda överförandet av myntväsendet lill (se vidare avsnilt 2.5) bli atl del bedöms mesl ändamålsenligt atl riksbankenförvärvar den faslighel myntverket nu disponerar i . För allmöjliggöra delta krävs en ändring av 25 S första stycket riksbankslagen. Enligtdenna bestämmelse fär nu endast förvärva fasligheter för inrymmandeav sina kontor saml för iryckerirörelsen och papperstillverkningen. Förslagettill ändring framläggs nu så atl beslul i denna del kan fallas av riksdagenunder hösten dvs. innan regeringen föreslär hur myntväsendet i praktiken skall överiöraslill . Därigenom underlättas de fortsatta förberedelserna föröverförandet. Vad jag nu har föreslagil utesluter inte att eller delbolag som skall svara för mynltillverkningen i slällel hyr lokalerna om ensådan lösning skulle visa sig lämpligare, Möjlighelerna alt samordna de rent tekniska funklionerna isedelfram-slällning och mynltillverkning är uppenbarligen begränsade. Denfaslighet i vilken myntverket nu bedriver sin verksamhei, har särskilt ulformalsför verkels behov i samband med alt myndigheten omlokaliserades till Eskilstunaår 1974. För de lekniska funktionerna disponerar verket därför nu ändamålsenligalokaler och maskiner. a. dessa skäl förutsätter jag för min del atltillverkningen av mynt även fortsättningsvis skall vara kvar i . I samband med den nu föreslagna ändringen i första stycketbör språket i paragrafens andra stycke moderniseras. 1985/86:4 2.5Övriga frågor Denu redovisade förslagen till lagändringar skapar endast de legala förutsätlningarnaför att ge ut mynt. En rad frågor återstår att behandla dä det gälleröverförandet av myntverkels personal, utrustning m. m. Dessa frågor kommer atlberedas i första hand i samverkan mellan och myntverket. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagendels alt anla inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1970:1028) om rikets mynt, 2. lag om ändring i lagen(1934:437) för riksbank, dels atl 3. beslutaall tillverkningen av mynt m. m. skall bedrivas i aktiebolagsform enligt de av mig förordade riktlinjerna. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagl fram. REVISIONSBYRÅN * Auktoru«rid* riTliortr 'iir;,:"'" ,;;v-i"rtT 198i|-12-19 ANGÅENDE SAMORDNING MYNT- OCH SEDELPRODUKTION M.M. Prop.1985/86:4 översyn av mynttillverkningen Uppdraget och dess utförande 3.1 Regler for mynt- och sedelproduktion (här utesluten 3.4 Planering och distribution av mynt 4.1 Begränsad samordning mellan sedlar och mynt 4.2 Minskat behovav mynt 5.1 Gemensamhuvudman för mynt- och sedelproduktion 5.2 Anpassning avmyntverkets resurser Aamärlmlng: Vissa av bilagorna har här uteslutits. De som meö är 1-4 samt7:1 och 3, Sammanfattning Pl"Op. 1985/86:4 svarar för den övervägande delen av rutinerna för planering, lagerhållning och distribution av betalningsmedel. För produktionen av sedlar anlitas AB och för produktionen av mynt anlitas myntverket. Formellt är huvudman endast för sedlarna, eftersom myntverket är en myndighet. Utredningen har syftat till att undersöka fördelaroch nackdelar med en ökad samordning mellan betalningsmedlen sedlar och mynt. Därvid har beaktats förväntade förändringar i myntvalörer och myntefterfrågan. Utredningen har väsentligen genomförts . Omfattande biträde har erhållits från myntverket, AB och . Även myntverkets revisionskontor, och myntverkets fackliga organisationer, lokalt och centralt, har lämnat bidrag. Utredningens resultat är att en ökad samordning kanbetraktas som nödvändig. Samordningsfördelarna finns dock i en ökad samordning av betalningsmedlen via och inte genom direkt samordning mellan produktionsenheterna. Sålunda föreslås att myntverket underordnas som huvudman. Härigenom uppnås gemensamt beslutsfattande och verkställande i frågor om val mellan sedlar och mynt. Vidare uppnås en direkt koppling mellan befogenhet att vidtagaåtgärder och ansvar för dessa konsekvenser även för mynthanteringen - i likhet med vad som gäller beträffande sedelhanteringen. En inordning under kräver att myntverket övergår till aktiebolagsformen. Några nackdelar medövergången, som gör inordningen under olämplig, föreliggerej. Tvärtom kan med myntverkets verksamhet och inriktning, bl a används av resurserna för uppdragsverksamheten, aktiebolagsformen innebära fördelar. PrOD 1985/86'4 Ekonomiska beräkningar med hänsynstagandetill övergången till aktiebolag, vikande efterfrågan m m visar att myntverket i aktiebolagsformen kan erhålla en ekonomiskt sund uppbyggnad. Medkapitaltillskott i storleksordningen erhåller myntverket - om föreslagenprissättning är acceptabel - en ekonomi som möjliggör självfinansierade investeringar och utrymme för utveckling av uppdragsverksamheten. Beräkningarna visar att införande av 10-kronan och/eller expansion avuppdragsverksamheten till stor del kan kompensera minskningen i personalbehovsom den vikande efterfrågar pä bruksmynt medför. överförandet till innebär att statsverkets "inkomst från myntningen" upphör fr o m budgetåret19-85/86. Den beräknade inkomsten frän budgetåret1984/85 minskas dessutom med ca p g a övergången (väsentligen nedskrivning av myntlager). Detta inkomstbortfallkompenseras av de ökade intäkterna hos , där mynten föreslås hanteras påsamma sätt som sedlar. Utredningens förslagmedför behov av utredning om utgivningsrätt m m i lagstiftningen om mynt. Promemoria angående översyn av mynttillverkningen Sedlar och mynt svarar endast för av den värdemässiga betalningsförmedlingen,medan elektronikens andel anses överstiga80%. Mätt i antal betalningstransaktionerär dock förhållandet nästan det omvända.Sedlar och mynt svarar säledes för merparten av den rutinmässiga hanteringskostnaden för betalningsförmedlingen,eftersom det är transaktionernas antal som i första hand påverkarkostnaden - inte transaktionsbeloppens storlek. Myntströmmarna kan -principiellt och schematiskt -åskådliggöras med följande bild. AUTOMATFÖRETAG (Tele, parkering m m) 1985/86.