prop · G90386 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna möjlighet torde i första hand kunna utnyttjasi mer omfattande mål, dvs. när huvudförhandlingen kan beräknas pågå minst fyraveckor; jfr 1 kap. 3 § och 3 § lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål. Del bör understrykas att, om domstolen skall förslärkas utöver minimisammansätlningen,man bör eftersträva alt lika många lagfarna och tekniska ledamöler från börjaningår i rätten. Domförhetsregeln i andra styckel har jämkats rentredaktionellt. Hovrätten är i mål, i vars avgörande i tingsrättentekniskt sakkunnig ledamot deltagit, domför med tre lagfarna och två teknisktsakkunniga ledamöter. Har tre lagfarna ledamöter deltagit i tingsrättensavgörande, skall dock minst fyra lagfarna ledamöler delta i hovrättensavgörande. Fler än fem lagfama och tre tekniskt sakkunniga ledamöler/år intesitta i rätten. Om hovrätten finner alt medverkan av tekniskt sakkunnigaledamöter uppenbariigen inte behövs, är hovrätten domför utan sådana ledamöter. Paragrafen innehåller domförhetsregler för hovrätten. hargenomförts har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3). Prop.1985/86:86 Enligt dessa ändringar skall hovrätten i fortsättningen vara domförmed tre lagfarna ledamöter medan antalet tekniskt sakkunniga ledamöter i likhetmed vad som gäller nu skall vara två. När tre lagfarna ledamöter har deltagit i tingsrättenskall dock minst fyra lagfarna ledamöter delta i hovrättens avgörande.Möjligheten för hovrätten att vid huvudförhandling bestå av fem lagfarna ochtre tekniskt sakkunniga ledamöler har bibehållits. De möjligheterna börutnyttjas särskill när huvudförhandlingen kan väntas bli långvarig ihovrätten. Hovrätten är enligt del nya andra stycket domför utantekniskt sakkunniga ledamöter, om det är uppenbart att medverkan av sådana ledamölerinte är behövlig. Motsvarande bestämmelse finns för hovrätts sammansättning ivissa fall enligt lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål (13 §).Avsikten är att hovrätten l.ex. skall kunna avskriva ett mål efter återkallelseav talan utan atl behöva anlita de tekniskt sakkunniga ledamöterna. Vidavskrivning av mål begränsas prövningen vanligtvis lill enbart rätte-gängskostnadsfrågor.I den mån beslul i dessa frågor kräver de särskilda insikter som de tekniskaledamöterna har - så kan t.ex, vara fallet om kostnaderna för olika delar avmålet behöver särskiljas - bör dessa ledamöler naturligtvis medverka. Andra slutliga beslut av patenimyndigheten än som avses i24 § saml beslut enligt 42, 72 eller 73 S/ar överklagas till patentbesvärsrättengenom besvär från beslutets dag. Den som vill överklaga ett sådanlbeslul skall belala föreskriven besvärsavgift. Annars prövasinte besvären. En slulligi beslut av patentbesvärsrätten får överklagastill regeringsrällen genom besvär från beslutets dag. Därvidtillämpas bestämmelserna i 3537 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besväröver kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgiftom atl det krävs särskilt tillstånd för prövning av besvär till regeringsrättenoch om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. Genom en ändring i 25 § andra styckel krävs ifortsättningen prövningstillstånd vid överklagande av patentbesvärsrättensbeslut i de frågor som omfattas av den bestämmelsen (se avsnitt 2,4,1 i denallmänna motiveringen). Motsvarande ändring har införts i förevarandeparagraf, I övrigt har paragrafen jämkats rent redaktioneUt, 1, Denna lag träder i kraft , 2, I fråga omtingsrättens domförhet skall äldre föreskrifter fortfarande lillämpas vidhuvudförhandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet samt vidöverläggningar och omröstningar i anslutning till sådana huvudförhandlingar, 3, I fråga omhovrättens domförhet skall äldre föreskrifter fortfarande 48 tillämpasi mål där den slutliga handläggningen har påbörjats före ikraftlrä- Prop,1985/86:86 dandet, 4,I fräga om överklagande av beslut som patentbesvärsrätten har meddelat föreikraftträdandet skall äldre föreskrifter fortfarande tillämpas. Avallmänna principer följer att de nya bestämmelsema om skadeståndets beräkninginte bör tillämpas på patentintrång som hänför sig liU tiden före lagensikraftträdande, Vilesförbud bör dock kunna meddelas med anledning av sådanainträng som påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelsernai andra och tredje punkterna har utformats efter mönster av de ändringar om domförhetsom senast har gjorts i (se prop, 1983/84:78), Meduttrycket "slutlig handläggning" i hovrätten avses i delta sammanhanghandläggning som direkt syftar till målets avgörande, däremot inte t,ex.prövning av en fräga om inhibition eller beslul att kommunicera en besvärsinlaga. 4.2 Förslagen till lagar om ändring i varumärkeslagen (1960:644),mönsterskyddslagen (1970:485) och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelser på tryckfrihetsförordningensområde. Påsamma sätt som i 25 § andra stycket och 75 § patentlagen har i förevarandelagar föreskrivits att det krävs prövningstillstånd vid överklagande av patentbesvärsrättensslutiiga beslul tiU regeringsrätten. Skälen för denna ändring har redovisats iavsnitt 2.4,1 i den allmänna motiveringen. Bestämmelserna har utformats eflermönster av namnlagen (1982:670). Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen lill 1, lag om ändring i patentlagen(1967:837), 2, lag om ändring ivarumärkeslagen (1960:644), 3, lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485), 4, lag om ändring i lagen(1977:1016) med vissa bestämmelser på tryckfrihetsförordningens område, Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemstäUan, 1985/86:86 Utdrag justitierådet , regeringsrådet , justitierådel , Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1, lagom ändring i patentlagen (1967:837), 2, lag om ändring i vammärkeslagen(1960:644), 3, lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485), 4, lag om ändring i lagen(1977:1016) med vissa bestämmelser på tryckfrihetsförordningens område. Förslagenhar inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn , Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligt43 § namnlagen (1982:670) krävs prövningstillstånd för atl regeringsrättenskall pröva besvär över ell slutligl beslut av patentbesvärsrällen enligtdenna lag. I lagrådsremissen föresläs alt ell krav på prövningstillstånd skallinföras också när det gäller överklagande av andra slulliga beslut av palenlbesvärsrällen.Genom de i remissen framlagda förslagen till ändring av 25 och 75 §§patentlagen (1967:837), 47 § varumärkeslagen (1960:644), 22 och 47 §§ mönsterskyddslagen(1970:485) samt 8 § lagen (1977:1016) med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område uppställts ett sådanl krav i fråga omöverklagande av slulliga beslut enligt dessa lagar. I17 § lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten finns bestämmelser om överklagandeav ett icke-slulligt beslul av patentbesvärsrällen enligt de ovan nämndalagarna. Enligt andra stycket i paragrafen är huvudregeln alt sådant beslut fåröverklagas endast i samband med överklagande av beslutet i själva målet. Ivissa i styckel under 15 angivna fall får dock ett icke-slulligt beslutöverklagas särskilt. 1 paragrafens tredje stycke finns bestämmelser somreglerar sådant särskilt överklagande. Överklagande får göras av den sombeslutet angår, om det har gått honom emot. Talan förs genom besvär hosregeringsrätten. Genom en hänvisning till 7 § förvak-ningsprocesslagen(1971:291) gäller en besvärstid , räknat från delfåendel avbeslutet. mening bör etl krav på prövningstillstånd inte begränsas till de i remissen avsedda besluten ulan omfatta överklagande av alla beslut av patentbesvärsrätten, I fråga om beslut som får överklagas endast i samband med slutiigl beslut i målet gäller bestämmelserna om överkla gande av sådanl beslul. Dessa icke-slutliga beslul omfattas därmed, utan all någon ytterligare lagreglering behövs, av det för slutliga beslul uppställ da kravet på prövningstillstånd. När det gäller sädana icke-slutliga beslut 5q somfär överklagas särskill regleras som nämnts överklagandefrägorna av Prop,1985/86:86 beslämmelserna i 17 § tredje styckel lagen om patentbesvärsrätten.För atl överklagande av dessa beslut skall omfattas av ett krav pä prövningstillståndbehövs en uttrycklig föreskrift därom. En sådan kan lämpligen införas iparagrafens tredje stycke, I samband därmed bör paragrafens lydelse anpassas lillde i remissen föreslagna beslämmelserna om besvär över slulliga beslul av patentbesvärsrätten.Vidare bör hänvisningen till namnlagen i paragrafens första stycke avse den nugällande lagen. Med hänsyn lill det anförda föreslår lagrådet alt 17 § lagen ompatentbesvärsrätten får följande lydelse: Ifråga om överklagande av ett slutligt beslut av palenlbesvärsrällen finns bestämmelseri patenfiagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen(1960:644), namnlagen (1982:670) och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelserpå tryckfrihetsförordningens område. Ettbeslul av patentbesvärsrätten, som inte är slutligt, fär överklagas endasl isamband med överklagande av beslul i själva målet, beslul får docköverklagas särskilt när rätlen har 1, ogillat invändning om jäv motledamot av rätten eller invändning om atl hinder föreligger för talansprövning, 2, avvisat ombud eller bkräde, 3, utdömt vite eller straff förunderlåtenhet alt iakttaga föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig atlersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 4, förordnal angående ersättningför någons medverkan i målet, 5, utlåtit sig i annat fall än somavses i 4 i fråga som gäller allmän rättshjälp. Sådantsärskill överklagande som avses i andra stycket får göras av den som beslutetangår, om det har gäll honom emot. Beslutet överklagas lill regeringsrättengenom besvär. Därvid tillämpas bestämmelsema i 7 § förvaltningsprocesslagen(1971:291) och i 35-37 §§ samma lag om besvär över kammarrättens beslut, Patentbesvärsrättensbeslut skall innehålla uppgift om all del krävs särskilt tillstånd för prövningav besvär till regeringsrätten och om de gmnder på vilka sådanl tillståndmeddelas," 1övergångsbestämmelse bör föreskrivas all äldre föreskrifter fortfarande skall lillämpasi fråga om överklagande av beslul som patentbesvärsrätten har meddelat föreikraftträdandet, 1övrigt lämnar lagrådet de remitterade förslagen utan erinran. Prop, 1985/86:86 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 9januari 1986 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1, Carisson, , ,, , , , , , , ,R, Carisson, , , , , , Propositionom ändring i patentlagen (1967:837) m.m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslul om lagrädsremiss fattal vidregeringssammanträde 198.5-11-28) över förslag tiU 1, lag om ändring i patentlagen(1967:837), 2, lag om ändring ivarumärkeslagen (1960:644), 3, lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485), 4, lag om ändring i lagen(1977:1016) med vissa bestämmelser pä tryckfrihetsförordningens område. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför, I lagrådsremissen har jagföreslagit all det krav på prövningstillstånd vid överklagande till regeringsrättensom gäller i fråga om patentbesvärsrättens slulliga beslut i mål enligtnamnlagen (1982:670) skall utvidgas till atl omfatta slulliga beslut i övrigamål som förekommer vid patentbesvärsrätten. En följd av delta förslag är attprövningstillstånd skall krävas även vid sådana icke-slutliga beslut som fåröverklagas endasl i samband med talan mot beslut i själva målet. Lagrådethar emellertid som sin mening anfört atl krav på prövningstillstånd inte börbegränsas till de i remissen avsedda besluten utan omfatta överklagande av allabeslul av palenlbesvärsrällen, dvs, även beslut under rättegången mot vilka lalanfår föras särskilt. Förslaget i lagrädsremissenavsåg att åstadkomma en anpassning till den ordning i fråga om rätten attöverklaga patentbesvärsrättens avgöranden som infördes genom namnlag.Något praktiskt behov att ytterhgare utvidga kravet på prövningstillstånd hadejag inte funnit vara för handen, vare sig beträffande mål enligt namnlageneller övriga mål vid patentbesvärsrätten. Jag ser dock inte något hinder motatt genomföra vad lagrådet har förordat. Lagrådets förslag innebär att man nutar steget fullt ut när det gäller atl låta förvaltningsreform och deändringar som genomfördes i fräga om krav på prövningstUlstånd vid överkla- gande av kammartättensavgöranden (se prop, 1979/80:105) slå igenom Prop, 1985/86:86 även för patentbesvärsrättensdel, Molbakgrund av vad jag nu har anfört är jag beredd alt godta lagrådets förslagtill ändring i 17 § lagen (1977:729) om patentbesvärsrällen. Jag har i dennadel samrått med chefen för industridepartementet. Slutligenförordar jag att några ändringar av redaktionell art görs i de remitteradelagförslagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta delsde av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, dels det inom justitiedeparlemenlelupprättade förslagel liU lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilagal Prop, 1985/86:86 Sammanfattning av utredningens betänkande Patenlprocessulredningenhar hafl i uppdrag alt föreslå en effektivare och bättre fungerande palentprocessän den nuvarande och atl se över sanktionssystemel vid patentintrång, Ipalentprocessen handläggs företrädesvis mål om intrång i patent och omogiltigförklaring av patent samt mål om fastställelse av patents skyddsomfång.Målen handläggs av allmän domstol i huvudsak enligt regler.Vissa särskilda bestämmelser gäller emeUertid för dessa mål. Sålunda kan talanväckas endasl vid . Tingsrättens sammansättning avvikerfrån den i tvistemål vanhga i del alt rätten vid huvudförhandling beslår av,förutom de tre lagfama ledamöterna, tre tekniskt sakkunniga ledamöter. Dehämtas för varje särskUt mål ur en krets av tekniker som regeringen förordnar.Frän samma krets hämtas tekniskt sakkunniga ledamöler även till hovrätten viddess behandling av patentmål. Sanktionernavid uppsåtligt patentintrång är straff och skadestånd.Skadestånd kan förekomma även vid patentintrång som skett av oaktsamhet och kanmed viss begränsning komma i fråga även om oaktsamhet inte förelegal. Delhar riktats kritik mol palentprocessen och sanktionssystemel vidpatentintrång. Särskilt har det gjorts gällande att processen är tidsödande ochkostnadskrävande och att sanktionerna brister i effektivitet. Straffförekommer praktiskt taget inte och man har pekat på de svårigheter som möteralt bevisa skadeverkningarna av patentintrång. har i fiera sammanhangpåtalat bristerna och särskill framhållit all patenlhavare med begränsadeekonomiska resurser har svårt alt hävda den ensamrätt tiU en uppfinning sompatentet medför. Utredningenhar undersökt handläggningstiderna i patentmål som inkom till Stockholmstingsrätt , Undersökningen bekräftar att kritiken mol dennuvarande processen är berättigad. Processen ger i sin nuvarande utformninginte den hjälp ål parterna som de kan behöva. Utredningen diskuterar två vägarför atl åstadkomma en snabbare och mindre kostsam process. Den ena avserförfarandet eller möjligheterna all genom en stramare processledning och påannat sätt påskynda behandlingen av målen. Vissa förslag härom läggs fram mende bedöms få en endast margineU betydelse. Den andra vägen innebär ändringar avorganisatoriskt slag och utredningen anser att del är sådana ändringar sommåste genomföras om man vill nå en väsentligt snabbare och mindre dyrbarprocess. Enbrist i nuvarande organisation är atl domstolens ledamöter, det gäller både tingsrättens och hovrättens, inte ges tillfälle att i erforderlig omfatt ning ägna sig åt patentmålen. De lagfarna ledamöterna tas i anspråk även för andra mål och de tekniska ledamöterna med sin vanliga verksamhet förlagd utanför domstolarna är inte alllid tillgängliga. Vissa av dem tjänst gör sporadiskt och hinner inte få önskvärd erfarenhet av dömande verk samhet. För en effektiv process krävs del atl domstolens ledamöter är fast 54 knutnatill domstolen och har arbetet med patenträltsliga frågor som sin Prop,1985/86:86 huvudsakliga syssla, I en sådan domstol kati samarbetet mellan delagfarna domarna och de tekniskt utbildade underlättas och en effektiv processledningetableras. Antalet patentmål är emellertid inte tillräckligt för altsysselsätta en domstol med lill denna fast knutna ledamöler, både jurister ochtekniker, vilka har dömandet i patentmål som huvudsaklig arbetsuppgift. Etttillräckligt arbelsunderlag skapas dock om domstolen tillförs de uppgifter ifråga om patent som ankommer på patentbesvärsrätten, Ipatentbesvärsrätten handläggs bl,a, besvär över patenlverkets beslul i anledningav ansökan om patent. Ledamöterna i domstolen, patenträttsrå-den, är antingenlagfarna eller tekniskt utbildade och är fast knutna liU domstolen, Patentbesvärsrällenrepresenterar etl betydande mått av patenlrättsligt kunnande. Ensammanslagning av och palenlbesvärsrällenler sig ur den synpunkten naturlig alt sakfrågorna i palentansökningsärendenoch i patentmål ofta är desamma nämligen huruvida patentlagens bestämmelserom palenterbarhels-villkorenär uppfyllda. Genom en integrering av de båda domstolama skulle en patenldomstolav hög patenträltslig kompetens bildas. Delmöter svårigheter av organisatoriskt slag all infoga en sådan domstol i eninstansordning. Av olika skäl kan behovet att kunna överklaga domstolensavgörande också sättas i fråga, I vart fall får värdet ur rättssäkerhetssynpunktav en fullföljdsrätt vägas mot de olägenheter i form av tidsutdräkl och ökadekostnader som fullföljdsrätten medför. Ett avskärande av klagorällen kommeralt avsevärt förkorta processen och reducera kostnaderna, Patenlprocessulredningenföreslår att en särskild domstol - patentdomslolen inrättas för prövning avsåväl besvär över palenl- och registreringsverkets beslut i palenlärenden sompatentmål, dvs, mål för vilka nu är rätt domstol.Utredningen föreslår också alt domstolens beslut inte skall få överklagas. Detinnebär bl, a, alt regeringsrättens befattning med palentansökningsärendenupphör, Patentdomslolenbör stå under ledning av en kvalificerad jurist med erfarenhet som domare.Övriga ledamöter bör vara lagfarna eller tekniskt utbildade, I fråga om domförhetinnebär förslagel att rätten i patenlbesvärsmål är domför med tre eller fyraledamöter av vilka minst en skall vara lagfaren och minst tvä vara teknisktsakkunniga, I jämförelse med gällande rätl innebär delta den ändringen att enlagfaren ledamot alltid skall ingå i rätten. För patentmålens del föreslås attden nuvarande regeln om tre jurister och tre tekniker ändras lUI i normalfallettvå jurister och två tekniker, 1 såväl besvärsmål som patentmål skaU en av detekniska ledamöterna kunna ersättas av en särskild leknisk ledamot som hämtasutanför domstolen. Avsikten härmed är all tillförsäkra domstolen teknisk sakkunskappå områden utanför de ordinarie teknikernas särskilda kunskapsområden. Enspeciell jävsregel föreslås av innebörd att ledamot av patentdomslolen ärjävig alt handlägga etl patentmål, om han i ett patenlbesvärsmål avseendepatentet har fatlat beslul i fråga som skall prövas i patentmålet, Patentdomstolenkommer atl la upp besvärsmålen såsom förvaltnings- Prop, 1985/86:86 domstol ochrättegången i dessa mål kommer liksom alt bygga pä förvaltningsprocesslagensom den centrala lagen inom förvali-ningsrältskipningen. Utredningen föreslåremellertid alt besvärsmälen i patentdomstolen skall behandlas med ett någotmindre inslag av officialprövning än som sker i patentbesvärsrätten.Sålunda bör domstolen vara bunden av parternas yrkanden och inte ha möjlighet atl som patentbesvärsrätten kan göra i visst fall - pröva besvär trots att deåterkallats. Patentmålenkommer att i patentdomslolen handläggas enligt bestämmelserom rättegången i underrätt i disposkiva tvistemål. 1 förhällande till gällanderätt föreslås den ändringen atl fråga om inlrång i ett patent och fråga om ogiltighelav delta patent regelmässigt skall prövas i samma mål. harsvaranden i inlrångsmålet, om han väcker lalan om ogiliighet, en ovillkorlig rätlalt få inlrångsmålet förklarat vilande i väntan på att ogikighetsmålei avgörs,en rätl som oftast utnyttjas. Utredningen föreslår alt denna rätl avskaffas.Vidare föreslår utredningen att s. k. mellandom skall kunna ges i fråganhuruvida intrång föreligger. De nu berörda ändringarna är avsedda att påskyndaprocessen. Förslagelom patenldomstol medför konsekvensändringar inom andra områden än patenträtten.Patentbesvärsrätten handlägger besvär över patenlverkets beslut i ärenden omregistrering av varumärke, mönster, namn och ulgivningsbevis för periodiskskrift. Utredningen föreslår alt dessa besvärsmäl förs över till kammartätt ochatl prövningstillstånd införs för rätt atl få målen prövade av regeringsrätten.Sådant tiUstånd krävs nu endast i namnmål. Omen patentsökande på sätt utredningen föreslagit får tillgång lill endast enbesvärsinstans, patentdomslolen, motiverar detta en översyn av rutinerna förhandläggning av pateniansökan i palenlverket. Utredningen föreslär all dennuvarande s.k. kompakta handläggningen överges och att palenlverket återgår liUde mera ingående handläggningsrutiner som tidigare tillämpades. Nedgången iantalet patentansökningar ger fömtsättningar för en sådan reform. Beträffandesanktionssystemel vid patentintrång anser utredningen att systemet uppvisar brister i fråga om sanktionernas preventiva funktion, dvs. att sanktionerna inte är tillräckligt effektiva för att förhindra patentin trång. Utredningen föreslår en ny sanktion i form av förbud vid vite för en intrångsgörare atl fortsätta med etl påbörjat inlrång, 1 jämförelse med straff och skadestånd har vitesförbudet den fördelen att patenthavaren inte behöver styrka vare sig uppsåt eller oaktsamhet hos intrångsgöraren och inte heller behöver han föra bevisning om intrångels skadeverkningar. Han kan inrikta sitt agerande direkt på frågan om det föreligger ett patentin trång i objektiv mening. Benägenheten att investera i etl olovligt utnyttjan de av etl palenl torde minska om patenthavaren kan utverka etl förbud mot ulnyltjandel ulan all behöva styrka annat än att patentintrång föreligger. Någon gräns för vilesbeloppets storlek föreslås inte. Talan om vilesförbud skall kunna föras antingen för sig eller i förening med lalan om skadestånd. Vitesförbud skall under vissa förutsättningar kunna meddelas interimis- 56 Då ett förelagtvite skall dömas ut föreslås att delta skall ske i Prop, 1985/86:86 patentdomslolen, ' ' Utredningenföreslår att straff utmönstras som sanktion mot patenlintrång. Ett av skälenär alt patenldomstolens avgöranden inte får överklagas. Enligt vedertagnagrundsatser, söm för övrigt kommit lill uttryck i den av biträddaFN-konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, är den som dömtsför brott tillförsäkrad rätten alt överklaga domen till högre domstol.Utredningen anser atl en avkriminalisering av patentintrång inte medför att sanktionssystemelblir ineffektivt. Det är sällsynt all patentintrång beivras straffrättsligt.Som sanktion mot patentintrång torde straffet knappast spela någon roll. Delföreslagna vitesförbudel kan väntas medföra alt straffet förlorar ytterligare ibetydelse, Idirektiven för utredningen berörs frågah öm återinförande av en presumtionsregelvid förfarandepatent, en regel som upphävdes 1967, Regeln skulle komma lillanvändning vid tvist om inlrång i förfarandepatent som avser framställning avvisst nytt ämne. Innebörden av regeln skulle vara att ämnet skall ansesframställt genom det patentskyddade förfarandet, om annat inte visas.Utredningen har övervägt frågan men funnk att det saknas tillräckliga skäl atlåteruppliva presumtionsregeln. Utredningen hänvisar bl, a, tillrättssäkerhetsskäl och tUl att inget av de övriga nordiska länderna har ensådan regel i sin patentlagstifining.