prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Önskvärt vore att denna angelägna lagändringfick till resultat en så tydligt och klart utformad lagtext som möjligt och atti det syftet ylterligare en översyn av föreliggande två förslag gjordes. Enligtförslagets 8 kap. 4 8 första stycket skall ett skolpliktigt barns vårdnadshavare som vill anordna privatutbildning i stäUet för att låta barnet delta i grandskolans utbildning "anmäla" detta till skolstyrelsen. Enligt samma paragrafs andra stycke skall skolstyrelsen godkänna privat- utbUdningen om barnet genom denna kan få kunskaper och grundläggande färdigheter som väsentligen motsvarar vad barnet kan få genom att delta i utbildning. 1985/86: 10 Länsskolnämndeni och har invänd- ningar mot ordet"anmäla". vill i stället ha ordet "an- Bilaga 5 hälla". Missförstånd har tidigare uppstått påmånga håll beroende på att 358 i den nuvarande skollagen är oklart utformad. Utredningens förslag om enenkel anmälan befäster risken för missförstånd. Meningen är ju att vårdnadshavarensönskemål skall behandlas som en anhåUan. i länanser att det av 8 kap. 4 8 inte klart framgår att skolstyrelsen skaU göra enprövning. Om skolstyrelsen verkligen skall pröva om privatutbildning skall fäanordnas måste vårdnadshavarens "anmälan" anses som en"framställning". Dessa ord är inte synonymer. Enligt länsskolnämndenbör det av lagtexten framgå att vårdnadshavaren lUl skolstyrelsen skall ge inen "framställning" (ej anmälan) att fä anordna privatutbildning.Ljusdals kommun anför att det torde vara omöjligt för en skolstyrelse attkategoriskt påstå att ett bara genom en planerad utbUdning kan få vissakunskaper och färdigheter. Därför bör skrivningen i 8 kap. 4 8 andra stycketändras till: "Skolstyrelsen skall bifalla denna anhållan om den bedömeratt barnet genom privatutbildningen kan få..." Länsskolnämndeni uppfattar skrivningen i 8 kap. 4 8 som en viss uppmjukning ijämförelse med formuleringen i 35 8 första stycket i den nuvarande skoUagen.Syftet synes inle vara en uppmjukning men del torde finnas risk för att man serden nya bestämmelsen som en utökad rättighet att välja privatutbildning. ställer sig tveksamt lill om vårdnadshavare i hemmet kananordna allsidig utbUdning i enlighet med den målsättning som anges i 1 kap. 38 förslaget UU ny skollag. Med denna grandläggande reservation tillstyrkerförbundet emellertid utredningens förslag att det i lagtexten skall framhållasall del åligger skolstyrelsen att särskUt pröva om förutsättningarna förprivatutbildning föreligger. Kammarrätteni anser att utformningen av 8 kap. 5 8 närmast leder UU uppfattningenatt "prövning" endast fär ske innan barnet börjar privatutbildningen.Kammarrätten föreslår därför följande formulering: "Ett barn som skaUdelta eller deltar i privatutbildning ..,". i Gävleborgslän anser att formuleringen "Ett barn som skall delta i privatutbUdning..." bör ändras UU "Ett barn som deltar i privatutbildning ...".Samma uppfattning har , som menar att man inte kallar ett barnsom skall delta i privatutbUdning utan ett barn som deltar i eller har deltagiti sådan utbildning. Enligt8 kap. 5 8 får skolstyrelsen kalla en elev i privalutbildning lill prövning"när det finns skäl tiU detta". i länanser att detta villkor, som saknar motsvarighet i den nuvarande skollagens 35 §,kan bädda för tolkningstvister mellan skolstyrelse och vårdnadshavare.Skolstyrelsens befogenhet att kalla tUl prövning bör vara o viUkorlig, kommun anser alt denprövning som sker av en elev i privatut bUdning inte enbart skall gälla kunskaper och färdigheter utan aUt det som i lagförslaget inryms i begreppet utbildning. Vid bedömningen huruvida privatutbildning är tillfredsställande bör barnets sociala och emotionella 110 utveckling också tas med. anseratt det i 8 kap. 5 8 andra stycket bör stå: "Om Prop. 1985/86: 10 skolstyrelsen finner alt sådan privalutbildning inte är tillfredsställan de ..." BUaga 5 Enligl8 kap. 5 8 skall ett formligt föreläggande att avhjälpa påtalade brister föregåen äterkallelse av godkännande av privalutbildning. iVästernorrlands län anser att ett sådant föreläggande är en onödig formaliseringav sådana ärendens handläggning. Nämnden hänvisar tiU sina synpunkterbeträffande motsvarande fråga för skola med enskild huvudman (se avsnkt 10.1). Seäven avsnitt 5 beträffande statlig myndighels Ullsyn. 10.3 Särskild inspektionsrätt m. m. mot vissa skolor förslag tiU 8 kap. 6 8 finns beslämmelser om rättför SÖ att om särskilda skäl föreligger inspektera sädan enskUd skola somannars inte står under statlig myndighets inseende och som tar emot eleverunder . Om aUvarliga missförhållanden råder inom skolan och inte avhjälps färSÖ vid vite förbjuda att skolan tar emol elever som inte har fyllt 20 år.Paragrafen motsvarar med vissa närmast redaktionella ändringar 51 8 i dennuvarande skollagen. lämnade sitt förslag ingick en översyn av 51 8skollagen i återstående uppdrag. Skolförfattningsutredningenifrågasätter om inte åldersgränsen 20 är borde sänkas tUl den nuvarandemyndighetsåldern . Utredningen hänvisar på den punkten tUl pågåendeutredning. SÖhänvisar i sitt yttrande till fortsatta arbete och vill därförinte gå in pä sakfrågor. RHSanser att myndighetsåldern är en lämpligare åldersgräns i 8 kap. 6 8. Hålleforskommun anser att åldersgränsen bör sammanfalla med myn-dighetsåldem. Kommunenanser att det inte finns skäl att fördröja ändringen genom att invänta förslagfrån . Isitt yttrande över skolförfattningsutredningens förslag upplyser ännu inte tagit ställning till om åldersgränsen skall kvarståeller sänkas myndighetsåldern 18 är. Kommittén återkommer därtiU i sittslutbetänkande och tillstyrker i övrigt skolförfattningsutredningens förslag. i Blekingelän anser att inspeklionsrälten enligt 8 kap. 6 5 bör ankomma på vederbörande länsskolnämnd. Det bör också ankom ma pä vederbörande länsskolnämnd att meddela vitesförbud enligt para grafen. i finner det naturligt att lägga inspeklionsrälten på länsskolnämnderna. Nämnden erinrar i sammanhang et om länsskolnämndernas tUlsynsansvar enligt förslagets 3 kap. 2 8. Läns skolnämnderna i och pekar på att länsskol nämnderna enligt 3 kap. 2 8 har tiUsynsansvar för de skolor där skolplik tiga barn, dvs. barn i åldrarna , utbildas. Eftersom länsskolnämn derna är den statliga skoladministraUonens fältorgan finner de båda läns skolnämnderna det naturligt och rationellt alt låta den tillsyn och de beslut 111 1985/86:10 somföreskrivs i 8 kap. 6 8 beträffande elever ankomma på BUaga 5 Allmänna synpunkter pä termerna"inseende" och "tillsyn" refereras i Kammarrätteni delar utredningens uppfattning alt ett förbud vid vite skall avseendast rätlen att ta emot elever under viss angiven ålder. SEH-kommittén:Enligt kommitténs mening bör det vara allmän domstol som på talan av aUmänåklagare prövar om vitet skall dömas ut. För att detta skall gälla behövs i ochför sig inte någon särskUd föreskrift. Kommittén anser emellertid att det ären fördel om paragrafen anger vad som gäller. 5 kap. 10 S andra stycket,låt vara att föreskriften vitets utdömande är nödvändig med hänsyn tUlatt den innebär avvikelse frän vad som annars gäUer. Länsskolnämndeni pekar på de överväganden som utredningen har redovisatbeträffande utdömande av vite enligt 5 kap. 10 8. Nämnden anser därför att 8kap. 6 8 bör kompletteras med en bestämmelse som innebär att länsrätt, om förbudetinte efterkoms, på talan av SÖ får döma ut vitet. Länsskolnämndeni anser att det bör ankomma på vederbörande länsskolnämnd intebara att meddela vitesförbud utan också all döma ut vite enligt 8 kap. 6 8. SEH-kommitténhar avlämnat slutbetänkandel (SOU 1983:1) Fristående skolor förinte längre skolpliktiga elever. I betänkandet föreslår kommittén en sänkning tiU18 är av åldersgränsen i 51 S skollagen. 11 9 kap. Skolhälsovård Skolförfattningsutredningenhar i 9 kap. sammanfört bestämmelser om skolhälsovård inom ,specialskolan, gymnasieskolan, sameskolan och enskilda statsunderstödda skolorför skolpliktiga elever. Sedanförslaget lades fram har den nuvarande skollagen fält nya beslämmelser såvittgäller enskilda eller, som de nu kallas, frislående skolor för skolpHktigaelever. I den nuvarande skollagens 34 b 8 föreskrivs att en frislående skolaomfattar skolhälsovård för skolpliktiga elever, om huvudmannen såsom vUlkorför statsbidrag har skyldighet att svara för sådan skolhälsovård. En hälso-och sjukvårdslag (1982:763) har ersatt den tidigare sjukvårdslagen (se prop.1981/82:97, SoU 51, rskr 381). Den nya lagen innebär ingen ändring i fråga omhuvudmannaskapet för skolhälsovården. Denna behandlas i prop. 1981/82:97 på s.41 f, 111 och 115. Socialstyrelsentillstyrker förslaget lill enhetliga regler för skolhälsovår den. vUl emellerUd erinra om att styrelsen tidigare, bl. a. i 112 yttranden över skolhälsovårdsutredningensbetänkande (SOU 1976:46) och hälso- ochsjukvårdsutredningens betänkande (SOU 1979:78), har förordatatt skolhälsovården skall ges ett landstingskommunalt huvudman- Prop.1985/86: 10 naskap. Göteborgsstadskansli: I 9 kap. lagförslaget intas bestämmelser om Bilaga 5 skolhälsovård.Dessa innebär bl. a. all elev är skyldig att låta sig undersökas av läkare.Denna skyldighet föreligger när skolläkaren anser det vara nödvändigt medhänsyn till elevens bästa eller när personal vid skolan eller elevens vårdnadshavarebegär det. Dessa tvångsvisa läkarundersökningar är enligt stadskansliets meningatt betrakta som ett allvarligt ingrepp i den grundlagsskyddade personligaintegriteten. Även om regeringsformen medger att ingrepp i den personligaintegriteten sker med stöd av lag, menar stadskansliet att förutsättningarnaför tvångsåtgärder av detta slag måste vara noga reglerade. Stadskansliet villdärför förorda att bestämmelserna om tvångsvis läkarandersökning av elev byggsut så att beslut om läkarandersökning skaU fattas av exempelvis rektor när eleveller vårdnadshavare motsätter sig undersökningen. I vart fall menarstadskansliet att del är otillfredsställande att vilken anställd vid skolan somhelst skaU kunna utlösa en tvångsvis läkarandersökning av en elev. Det är ocksåenligl stadskansliets uppfattning tveksamt om de mer mogna eleverna skaU varaskyldiga att på begäran av vårdnadshavare låta sig undersökas. Bestämmelsernabör sålunda ändras därhän alt elevens rättssäkerhet förstärks och att denunges rådighet över sin person bringas i överensstämmelse med vad som gällerutanför skolan. RRVuttalar att den nuvarande skollagen liksom skolförordningen innehåller vissaonödiga detaljbestämmelser inom skolhälsovårdsområdet, där RRV håller på altgranska regelsystemet. RRVhar sedermera - - avgett en rapport (dnr 1979:1325) över engranskning av SÖ:s anvisningar m, m. inom skolhälsovårdsområdet. ' I rapportenhar RRV anfört bl. a. alt även bestämmelserna i skollagen och skolförordningenbör kunna förenklas och därvid Ullagt (s. 62): Föreskrifterna omhuvudmannaskapet för och målsättningen med skolhälsovården är viktiga beslämmelsersom bör vara kvar och ev. ytterligare förtydligas. De övriga föreskrifternabör däremot kunna utformas mindre detaljerat, I skolförfattningsutredningensförslag (Ds U 1981:4) tUl ny skollag har det införts ett särskilt kapitel om skolhälsovård.RRV avser att föreslå regeringen att vid beredningen av utredningens förslagöverväga alt förenkla bestämmelserna om skolhälsovården. kommun:Som påpekats av utredaren har nuvarande föreskrifter sin grund i bestämmelserfrån 1940-talels första hälft. Vad gäller skolhälsovårdens inriktning i stortoch rollfördelningen mellan skolläkare och skolsköterska konserverar förslagetnu rådande - eller i flera fall snarare äldre - förhållanden på ett förelevvården olyckligt sätt. KriUken har ingenting att göra med diskussionen om huvudmannaskapetför skolhälsovården. Det kan inte vara obekant för utredaren att det förts enoffentlig debatt om skolhälsovårdens anpassning tiU den nutida skolanselevvårdsbehov rent allmänt och lill samhällets möjligheter att gehälsovårds- och sjukvårdsservice. Klassundersökningarnas betydelse föruppspårande av folksjukdomar och andra aUvarliga defekter hos eleverna ' Se bilaga 10. 8 1985/86. saknas.Myckel av skolhälsovårdens traditionella undersökningsformer har också i övrigtstarkt ifrågasatts. Att därför i ett nytt lagförslag slå fast vid vilkatidpunkter och i vilken omfattning läkarundersökningar skaU förekomma och att iövrigt inte låla en successivt ändrad rollfördelning mellan skolläkare ochskolsköterska komma UU uttryck, måste betecknas som ett rent missgrepp,konstaterar att den utveckling av skolhälsovården somsker på flera håll och under aktiv medverkan av bl. a. skolöverläkarehindras genom lagförslaget. Det nionde kapitlet måste därför enliglskolstyrelsen bli föremål för en genomgripande omarbetning. SÖviU pä detta område föreslå en del sakliga ändringar av förslaget, de flesta i modemiserandesyfte. Ändringsönskemälen redovisas i det följande. Länsskolnämndeni finner det principiellt riktigt attskolförfattningsbestämmelserna om skolhälsovård samlas i ett kapitel iskollagen. Länsskolnämndeni anser att föreskriften om kostnadsfri skolhälsovård i 1 kap. 8S bör flyttas 9 kap. 11.2 Skolformer m. m. med skolhälsovård Länsskolnämndeni anser att bestämmelsema om skolhälsovård inomgymnasieskolan inte bör begränsas till enbart utbildningar som omfattar minstett läsår. Visserligen kan 9 kap. 6 8 kanske inte alltid tiUämpas på elever ikorta specialkurser, AUa elever bör emeUertid ha rätt att anlita skolhälsovården.Vidare föreslår nämnden att 9 kap, 1 S kompletteras med att skolhälsovård ävenskall finnas inom "verksamhet som skolstyrelsen anordnar i enUghet meduppföljningsansvaret för ungdomar som inte fyllt ". Länsstyrelseni anser alt rätten till skolhälsovård bör gälla alla ungdomarsom omfattas av kommunens uppföljningsansvar, oberoende av utbildningstidenslängd. erinrarom kommunernas uppföljningsansvar och pekar på att bl. a. s. k. kortkurser ochall yrkesinlroduklion faller utanför skolhälsovårdsansvaret enligt lagförslaget.Lagtexten bör därför omarbetas. Inom de grupper av ungdomar som medutredningens formulering faller utanför finns individer med särskUdahälsovårdsbehov. 11.3 Målsättningen för skolhälsovården SÖvill behålla den formulering som finns i 25 a 8 andra stycket i den nuvarandeskollagen. Beskrivningen i 25 a 8 andra stycket av skolhälsovårdensmålsättning är klar och konkret och anger skolhälsovårdens bredd. Det finnsrisk för att lagförslagets 9 kap, 2 S kommer att medföra en inskränkning av skolhälsovårdensverksamhet. iVästernorrlands lån uttalar i anslutning till 9 kap. 2 8: anseratt målsättningen för skolhälsovården är av så stor betydelse för elevernas ochfolkets hälsotillstånd att den bör klart anges i skollagen. I annatfaU kan skolhälsovården ges olika innehåU i olika Prop. 1985/86: 10kommuner, anser därför att en målsättningsparagraf för skolhälsovårdeninte kan utmönstras ur skollagen. Som andrahandsyr- Bilaga 5 kände får länsskolnämndenframföra, att en sådan mälsättningsparagraf bör intagas i skolförordningen. Enlikvärdig utbildningsstandard är intimt förbunden med en likvärdig standard förskolhälsovården i hela landet. Kammarrätteni delar utredningens uppfattning att föreskrift om målsättningen för skolhälsovårdenbör utformas likartal för och specialskolan. Avseende andrameningen i 9 kap. 2 8 vUl kammarrätten framhålla att den närmast leder tankentill att allt vad som kan uträttas i sjukvårdsväg inom skolan omfattas av skolhälsovården.Detta skulle innebära att sådan behandling också vore avgiftsfri enligt 1 kap.8 8, vilket emellertid inle synes vara avsikten (se s. 174). Det föreliggerdärför, enligt kammartättens uppfattning, behov av en modifiering avföreskriften på denna punkt. 11.4 Undersökningar och undersökningstillfällen SÖ:Som bestämmelserna i förslaget och i gällande skoUag nu är skrivna föratsättsatt alla hälsoundersökningar av eleverna görs av läkare, I realitetenförhåller det sig inte så. En del undersökningar utförs av skolsköterskorna.Detta är också ändamålsenligt. Resurserna inom skolhälsovården är knappa ochmåste utnyttjas rationellt och effektivt. Detta skulle underlättas ommöjligheter framgick redan genom formuleringarna i skollagen att lokalt avgöraen lämplig arbetsfördelning mellan skolläkare och skolsköterska. SÖföreslår alt ordet "läkarundersökning" (motsvarande) i 9 kap. 3, 4och 6 8§ förslaget ersätts med "läkarundersökning, eller undersökningunder överinseende av läkare". Vidare föreslår SÖ att 9 kap. 4 8 utformasså, att man utesluter sådana låsningar av undersökningsUllfällena som förslagetinnebär dels tUl början av ett läsår, dels i fråga oni högstadiet lUl årskurs 7. Seäven kommuns yttrande i avsnitt 11.1. EnligtVara kommun bör 9 kap. 4 8 utformas så, att antalet allmänna undersökningar kanminskas UU förmån för andra insatser inom skolhälsovården. Den obligatoriskaundersökningen av alla elever i grandskolan i årskurs 4 kan myckel väl utgå ochmotsvarande resurs i stället utnyttjas för elever med särskilda behov. Länsskolnämndeni anser att formuleringen i 9 kap. 7 S kan uppfattas som enuppmjukning i jämförelse med nuvarande bestämmelse. Enligt länsskolnämnden börskoUäkaren alltid fä fälla avgörandet om undersökning är nödvändig. Antaletundersökningar kan annars bli orimligt stort. Undersökningpä elevens egen begäran regleras i 9 kap. 3 8, medan undersökning pä begäran avelevens vårdnadshavare regleras i 9 kap. 7 8. i lånanser att myndig elev bör nämnas i 9 kap. 7 8. Prop.1985/86:10 11.5 Elever i specialskolan och andra handikappade , 5Ö: Formuleringarna i 9 kap. 5 8 förslaget om att elev i specialskolan Bilaga 5 o o bör läkarandersökas tvagånger om aret speglar ett gammalt synsätt pa I verkligheten har detta förfaringssätt kommit att ersättas av enpraxis som innebär att eleverna undersöks i samma utsträckning som igrundskolan. Frånsett sitt handikapp - som enligt 5 8 första stycket skallundersökas av specialist - är eleverna i specialskolan i allmänhet inte i behovav aUmän läkarundersökning tvä gånger . Mot denna bakgrund bör sammaregler om undersökning av elev som gäller för grandskolan gälla även förspecialskolan. Detta bör aUtså föras in 14 8, Som en följd av vad som här sagtsom undersökning av eleverna i specialskolan bör 5 8 fä följande lydelse. "specialskolan skaU utöver vad som sägs i 4 § undersökas av specialist om denskada som föranlett intagningen till specialskolan ej undersökts i näraanslutning till inskrivningen. Varjeelev i specialskolan skall undersökas av specialist, när så behövs." Styrelsenför Östervångsskolan ifrågasätter om kapitlets detaljreglering numera ärnödvändig. Om sä är fallet bör bestämmelserna i stor utsträckning kunnaöverföras frän skollagen till skolförordningen och specialskolförordningen.Styrelsen anser för sin del att lagen inte skall behöva omfatta annat änprincipiella bestämmelser om elevernas rätt tUl skolhälsovård och dennasinriktning (i stort sett motsvarande innehållet i SS 1-2) samt, vad gällerspecialskolan, rätt till erforderlig specialistvård. I sammanhangetifrågasätter styrelsen, i likhet med utredningen (s. 175 sista stycket) omsärregler behövs i fråga om läkarandersökningar av elever i specialskolan. Vadgäller allmän läkarandersökning skall enligt förslaget grandskolans eleverundersökas medan specialskolans elever skall undersökas tvågånger . Om man i delta sammanhang bortser från det handikapp somföranlett placering vid specialskola, torde dennas elever vad gäller detallmänna hälsotillståndet som regel inte skUja sig från . Vadbeträffar skolhälsovården i specialskolan förordar SACOISR att eleverna i dennaskolform, liksom , har en vidsträcktare rätt till sjukvård änelever i det allmänna skolväsendet. Det är väsenUigt att denna mer omfattandesjukvård även kommer de handikappade elever del som integreras i denallmänna grund- och gymnasieskolan. Detta förhällande bör dä också framgå avgällande bestämmelser. Länsskolnämndeni anser att lydelsen av 9 kap. 5 S bör vara "Varje elev ...Det handikapp som har föranlett ...". Västmanlandsläns landstingskommun påpekar i anslutning till 9 kap. 3 8 att bestämmelsen inte fär innebära en reell utökning av kostnadsansva ret för utbildningshuvudmannen. Kammarrätten i tar upp effek- 116 ten för kostnadsansvaret av 9 kap. 2 8 (se avsnitt11.3). Beträffande kostnadsansvarför skolhälsovården, se i övrigt avsnitt Prop. 1985/86: 10 3.3.6. SÖvUl påpeka att man bör anpassa bestämmelserna om skolhälsovården Bilaga 5 vidsärskola skoUagens bestämmelser. är bestämmelserna om skolhälsovårdvid grund-, gymnasie- och specialskola fastlagda i lag medan särskolans skolhälsovårdregleras i stadga. Hela lagstiftningsfrågan för särskolan har dock kommit iett nytt läge genom omsorgskommitténs avgivna betänkanden SOU 1981:26och 27, något som också skolförfaltningsutredningen förutskickade (s. 71). 12 10 kap. Övriga föreskrifter Skolförfattningsutredningenhar i 10 kap. sammanfört bestämmelser om dels överklagande av beslut (15 85),dels bemyndiganden m.m. (6 och 7 SS). Sedanförslaget lades fram har den nuvarande skollagens bestämmelser om överklagandeav beslut ändrats i enlighet med de principer som uttalade sig för isamband med beslutet om den statliga skoladministrationen. Se 53-54 b SS i dennuvarande skollagen. 12.1 Överklagande av beslut Medhänvisning att skolförfattningsutredningen föreslår att bestämmelser omintagningsnämnd skak tas in i skoUagen anser SÖ alt besvärs-förbudetbeträffande sådana nämnders beslut i 19 kap. skolförordningen (1971:235) börflyttas över UU skoUagen. Länsskolnämndeni framhåller att det även för en senare besvärsprövning ärviktigt att upprätthålla en klar skiljelinje mellan beslut av skolstyrelse(utbildningsnämnd) och intagningsnämnd (se avsnitt 9.2). Kammarrätteni ifrågasätter om ej beslut enligt 5 kap. 10 5 förslaget till skollagbör omnämnas i ett nytt, inskjutet andra stycke av 10 kap. 1 8 av förslagsvisföljande innehåll: "Skolstyrelsens beslut enligt 5 kap. 10 8 förstastycket får överklagas hos länsrätten genom besvär." Kammarrättenföreslär följande lydelse av 10 kap. 3 5: "Beslut som en lokal styrelseför specialskolan har meddelat enligt 6 kap. 13 § första stycket får överklagashos länsrätten genom besvär. Beslut som sådan styrelse har meddelat enligtdenna lag i övrigt får överklagas hos länsskolnämnden genom besvär." (Jfrovan beträffande 10 kap. 1 8). Kammarrättenhar inga erinringar mot förslaget alt beslut enligt den nyaföreskriften i 6 kap. 8 8 får överklagas tUl kammarrätt. förlärarhögskolan och i anför att det förefaller tveksamt alt åtgärd enligl 5 kap. 13 8 bara skall få överklagas genom kommunalbesvär. Föräldrars och bams rätt till special undervisning inom grandskolan, i förslaget betecknad som "särskiltstöd", är så väsentlig att rätlen överklagande av ett kommunalt beslut bör utformas med större allmängilUghel. Prop.1985/86: 10 RSV vUl påpeka att den föreslagna besvärsregeln i 10 kap. 18 inte synes omfatta skolstyrelses ställningstagande angående huravidabosättning i Bilaga 5 riketföreligger eller ej (jfr 5 kap. 1 5 och 7 kap. 1 S), Se närmare RSV:s i avsnitt2.9 återgivna yttrande. Vissa synpunkter beträffande besvärsrätt refereras i avsnkt6,4.3. stadskansli: I 10 kap. 1 8 anges de fall då skolstyrelsensbeslut kan överklagas hos länsskolnämnden genom förvaltningsbesvär. I andrastycket i samma paragraf sägs att andra beslut som skolstyrelsen har meddelatenligt den föreslagna skollagen endast får överklagas genom kommunalbesvärenligt föreskrifter i kommunallagen. Andra stycket uttrycker en allmän principsom anses gälla även om någon uttrycklig föreskrift därom inte finns. Enligtallmänt kommunalrättsliga grunder är nämHgen kommunalbesvär alltidsupplementära till förvallningsbesvär. Andra stycket innehåller sålunda intenågon oriktighet men den valda tekniken att uttryckligen i enspecialförfattning skriva in en föreskrift om kommunalbesvärens supplementäranatur avviker från gängse lagstiftningsteknik på detta område.