prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Även samarbele med andratjänsteexporterande myndigheter och med privata konsulter och förelag börutvecklas så långt möjligt där ett sådant samarbete kan ge ömsesidiga fördelar. Vid de överläggningar som förevarit mellanbostadsdepartementet och myndigheterna har framkommit en del önskemål omåtgärder från regeringens sida för att skapa erforderliga förutsättningar fören fortsalt positiv ulveckling av tjänsteexporten. Det har framför alll gälltbehovet av stöd för fortsalt marknadsföring och förpersonalutbildning. Del är en självklar förutsättning atltjänsteexporten bedrivs på affärsmässiga grunder och all den ger lönsamhet. Enfömtsättning för all lönsamhet skall uppnås år dock i många fall att ett stödkan utgå under ett inledande skede av verksamheten. Statsmakternas beslut år1981 innebar också bl.a. atl särskilda medel har avsatts under tredjehuvudtiteln för slöd lill marknadsföringsinsatser m.m. Vissa bidrag har utgåttlill de myndigheter som avses. Eftersom verksamheten vid dessa myndigheterfortfarande kan sägas befinna sig i ett uppbyggnadsskede och mot bakgrund avatl utvecklingsmöjligheterna måste bedömas som goda, anserjag atl ytteriigarebidrag i lämpliga former lill främsl ulbildning och marknadsföring bör kunnakomma i fråga. bör därför tillgängliga medelinom huvudtitel få disponeras för dessa ändamål. Jagbedömer alt en medelsram på 1,5 milj. kr. erfordrasför att möta de viktigaste behoven som myndigheterna har angett. Jag återkommertill medelsfrågan när jag behandlar anslaget B 18. Informalion, ulbildning m.m. Kravet på affärsmässighet gör del nödvändigl med enekonomisk särredovisning av tjänsteexportverksamheten. Lantmäteriet redovisarredan nu sin tjänsteexport i etl särskilt delprogram. Från och med näslabudgetår bör också planverket och CFD särredovisa sin molsvarande verksamhet.Jag avser all i annat sammanhang återkomma till regeringen med ett konkretförslag i frågan. När det gäller bosladsstyrelsen, statens råd förbyggnadsforskning och statens insfitut för byggnadsforskning är osäkerhetenstor om fömtsättningarna för ett mera aktivt engagemang på utlandsmarknaden.Jag föreslår därför inte nu några särskilda åtgärder som gäller dessamyndigheter Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anfört i fråga omtUlämpning av svensk standard. Byggnadsforskning '" Prop. 1984/85Utgift 135620396 Reservation 10848987 1985/86Anslag 162000 000 1986/87Förslag 162000000 Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- saml byggnads- ochanläggningsområdet. Medlen fördelas av statens råd för byggnadsforskning(BFR). beslutade om vissa riktlinjerför byggnadsforskningens organisation och arbetsformer (prop. 1982/83:151, CU30, rskr351). Beslutet innebär alt BFR skall ha ansvaret för den långsiktigaforskningsplaneringen och kunskapsuppbyggnaden inom bebyggelseområdet.Tyngdpunkten i det statliga forskningsstödet förskjuls successivt mol merlångsiktig kunskapsuppbyggnad. Branschens m.fl. intressenters insatser för FoUinom byggsektorn har bedömts vara för små. Riksdagsbeslutet innebär därför allBFR åläggs all bl.a. genom samverkan med byggsektorns intressenter öka derasengagemang i FoU-verksamheten. Enligt det forskningspolUiska beslulel (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397) skall FoU-verksamhelen inom byggsektorninordnas i den samlade forskningsplaneringen samt ingå i del forskningsprogramsom skall beslula om. I anslulning till sin anslagsframställning /85 bifogade rådet en treårig verksamhetsplan för budgetåren1984/85-1986/87. Rådels verksamheter finansieras under innevarandebudgelår över följande anslag på statsbudgeten. Under huvudtitel: B 13.Byggnadsforskning B 14. Lån till experimenlbyggande. Under industridepartementets huvudtitel: E 12.Energiforskning. 1 följande sammanställning redovisas med fördelning påprogram och Prop. 1985/86: 100 anslag del lotala beslutsutrymmel under /86 (milj.kr.). Beslutsramar anslagsvis I milj. kr.1985/86 Program B 13. !1,0 21.0 29,8 Summa' 155,0 30,8 185,8 35,8 ' Rådet disponerar dessutom av det under tolftehuvudtiteln uppförda anslaget E 12. - dels högst . för att slutföra projekt de områden som fördesöver från rådets till statens energiverks ansvarsområde - dels högst800000 kr. för att täcka vissa övergångskostnader vid rådets kansli. /87 utgör del tredje och avverksamhetsplanen för perioden /85-1986/87. Utgångspunkterna för denna planangavs forskningspolUiska proposifion (prop. 1983/84:107 bil. 8, BoU31, rskr409). Verksamhetsplanen byggde påförutsättningarna alt RQT-verksamheten får ökad betydelse, attenergihushållningen och ny energiteknik ger stora byggnadsuppgifter under1980-talet samt att planering, bostadsförsörjning och förvaltning fortsätteratl vara angelägna FoU-områden. I planen framhölls även alt byggsektorns rolloch belydelse i samhällsekonomin borde belysas bättre samt atl det bl. a. genomökade FoU-insalser finns förutsättningar atl behålla och eventuellt ökaexportöverskotlet från byggsektorn. I anslagsframställningen /86 angav rådet all verksamheten för budgetåret med vissaundantag i huvudsak följde intentionerna i verksamhetsplanen. Av denredogörelse för programområdena som lämnas i anslagsframställningen /87 framgår följande avvikelser m. m. i förhållande tilltidigare angivna planer. och statligresurshushållning omfattar de statliga och kommunala verksamheter som gerförutsättningar för samhällsbyggandet i form av regelsystem, finansiering,planer och program för byggande samt förvaltning och förnyelse av den byggdamiljön. Huvudvikten läggs, liksom lidigare, på FoU om hur stat och kommun medplaner och andra styrmedel påverkar samhälls- och bebyggelseutvecklingen.Därvid prioriteras insatser som kan medverka lill bättre kostnadsstyrning ocheffekfivare samordning av fysisk och ekonomisk planering i en situation med Programarbete pågår dels förnyorientering inom gamla 92 FoU-områden, t. ex. bebyggelse och irafik, dels inom nyaområden såsom översiktligplanering, medverkan i samhällsplaneringen, Prop. 1985/86:100 infrastruktur, naturresurshushållning och grönområden. Inom program 2. Bebyggelsens utformning, användningochförvallning behandlas frågor om människors krav på den byggda miljön,byggnaders ombyggbarhel, funktion och förvaltning samt standardfrågor ibebyggelsen. FoU-arbetet syftar till att finna metoder och lösningar somtillgodoser höga krav på användbarhet, tillgänglighet och god social miljö medrimlig resursåtgång. Kraftsamlingen kring bostadsfrågorna i vid mening underföregående och innevarande treårsperioder har resulterat i en kunskapsöversiktsom bl. a. utgjorde underlag för konferensverksamheten vid Bo 85. Den utgörockså enligt rådet en avstamp för fortsatt forskning. Byggnads- och anläggningsteknik,produktion och energihushållning omfattar FoU om material och konstruktioner,byggsystem och energihushållning, mark- och anläggningsteknik samtbyggprocessfrågor. Rådet lyfter i sin anslagsframställning fram FoU ombyggprocessen, bl.a. olika samverkansmodeller mellan olika aktörer ochaktiviteter. Det forcerade utvecklingsarbetet om hissar i åldre hus börjar nuge konkreta resultat i form av billigare hisslösningar med bibehållen kvalitet.Utvecklingsverksamheten belräffande byggskador fortsäiter med målet atl finnabilligare metoder för reparation av skadorna. Omorienteringen av FoU om energihushållningmol större inslag av bostadsförbättring fortsåtter. Rådet framhåller i sammanhanget värdet av SvenskaByggbranschens Utvecklingsfond (SBUF), som enligt rådets mening verksamt bidrartill ökade FoU-aktivileter inom företagen och till ett förbättrat samarbetemellan byggföretagen och BFR. Verksamheten inom program 4. Energianvändning förbebyggelse - nya energisystem, följer det ireårsprogram som statsmakterna harfastställt (prop. 1983/84:107 bil.9, NU45, rskr407). Insatserna inom programmetriktas in på frågor om bebyggelsens energianvändning, med särskild betoning påinsatser som anknyter till byggnads- och anläggningsteknik. Verksamhetensyftar bl.a. till att i enskilda byggnader och gruppcentraler utnyttjalågvärdiga naturliga energikällor saml öka effektiviteten i användningen avhögvärdiga energikällor såsom el och olja. Tyngdpunkten i verksamheten kommeratt ligga på värmepumpssyslem och naturvärme-leknik. Miljöfrågornauppmärksammas i ännu högre grad . De solvårmetekniker där Sverigeinternationellt sell är framstående utvecklas vidare, om ån i långsammare takt. Utöver de fyra forskningsprogrammen omfattarverksamheten tre stödprogram. Information, syftar till atl föra ulFoU-resultaten i praktisk tillämpning. Över program 6. Dokumentation m.m.,finansieras stöd till Inslilulel för byggdokumentation (Byggdok),Byggstandardiseringen och Svensk Byggtjänsl saml sädan verksamhet som avserklassificerings- och nomenklaturfrågor (TNC). KansU, är ett administrativthjälpprogram som svarar mol rådels förvaltningskostnader. Rådet redovisar de under /85utarbetade riktlinjerna för den internationella verksamheten som omfattar följande fyra huvud former, nämligen forskarutbyte, vetenskapliga seminarier och konferen ser, projektsamverkan samt exportfrämjande ålgärder. På det senare om- 93 rådet gäller BFR:s insatser enbart FoU, och näringslivetmåste delta i finansieringen av dessa insatser. Rådet redovisar atl samråd skettmed humanistisk-samhällsvelenskap-liga forskningsrådet angående fördelningen avde forskningsmedel som budgetproposition ställdes lill för humanistiskt och samhällsvetenskapligt FoU-arbele påbyggforskningens område. Rådet konstaterar alt dess synpunkter har beaktats idelta samråd, och alt alla de projekt som har beviljats medel har en anknytningtill BFR:s ansvarsområde. Sedan den finns envetenskaplig nämnd (BVN) vid rådet. Nämnden har redovisat fyrarapporter om internationella utvärderingar av BFR-stödda projekt. I utvärderingarna rekommenderas BFRbl.a. att uiforma ansökningshandlingarna så alt det klart framgår huruvida eltprojekt syftar fill forskning eller utredning och att i förekommande fallöverväga ett mera systematiskt sätt atl på grundval av velenskpliga kriterierbedöma inkommande projektansökningar. BFR föreslås vidare fortsätta alt stödjade utvärderade områdena med särskild satsning på den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. I enlighet med de särskildaanvisningar för budgetarbetet som utfärdades av regeringen den 13 juni 1985omfattar BFR:s anslagsframställning endast /87. Rådet har i sinanslagsframslällning för /87 redovisat såväl ett huvudalternativsom ett ökningsalternativ. Verksamhetens omfattning /87 enligt huvudalternafivet framgår av rådels förslag lillbeslulsramar (milj. Prop.1985/86: 100 BU. 158,0' 31,4' 4 milj. kr. - Inkl. I milj. kr. Inom huvudalternativet hemställer rådet atl beslut ombidrag till den allmänna byggforskningen för /87 skall fåmeddelas inom en ram av 158 milj. kr. Ökningsalternalivet innebär att ramenökas med 5milj.kr., vilka läggs påprogram 3. Byggnads- och anläggningsteknik. 1985/86:100 Rådethemställer vidare alt för budgetåren 1987/88-1988/89 få göra ålagan- Bil.13 den inom en ram av 95 resp. 52milj. I skrivelse lillbosiadsdepartementei har uttalat sittslöd för ökningsalternalivet. Rådet beräknar atl det behöver anvisas etl anslagom 162 milj. kr. för huvudalternafivet saml 167 milj. kr. förökningsalternalivet för /87. Isin anslagsframställning för /87 hemställer bostadsstyrelsenatt 2 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89 skall ställastill styrelsens förfogande för finansiering av FoU-verksamhet inom dessverksamhelsområde. BFR:sverksamhetsplan ligger väl i linje med vad jag angav i den forskningspolitiskapropositionen . Med hänsyn härtill och eftersom /87ulgör i rådets treärsplan finner jag inle skäl atl gå närmare in pårådets verksamhetsplan. Jag har redan nämnt den vikt som regeringen läggervid hälsoskyddsaspekten på byggnader. Jag har också framhållit den belydelsesom BFR:s verksamhel redan har haft på området. Del är min förhoppning attarbetet inom området hälsoskydd i byggnader åven fortsättningsvis skall bidratill atl minska riskerna och ge kunskap om de mest ändamålsenliga metoderna atlkomma lill rätta med de problem som kan komma atl uppstå. Jag noterar också med tillfredsställelse atl rådettUlsammans med bl. a. i har startat etl omfattanderamprogram om byggsektorns roll och långsiktiga belydelse i samhällsekonomin.Delta utgör ell av de problemområden som jag särskilt betonade i denforskningspoliliska propositionen. Jag har erfarit atl dessa frågoruppmärksammas även i andra länder och i det internationella samarbelel. Enligtmin uppfattning är delta problemområde av den karaktären att det är lämpligtatt genom ett flerårigt ramprogram bygga upp ell mer kontinuerligt samarbete meden vetenskaplig institution i syfte alt lägga gmnden för en institulionell kunskapsbas. Under årel har BFR:s kunskapsöversikter avseendeolika aspekter på bostadsfrågan publicerats. I fyra skrifter behandlas områdenavälfärd och boende, bostadspolitik och bostadsforskning, förvaltning ochförnyelse saml bostadens och närmiljöns utformning. har debyggnader i invigts som blev resultatet av på temat Dengoda bostaden i 80-lalets ekonomi. Kunskapsöversikterna och erfarenheterna fråntävlingen har gett värdefulla inlägg i den bostadsdebatt som har intensifieratsi och med Bo 85. De bör dessutom kunna nyttiggöras inför kommande beslut ibostadsfrågan. Rådetframhåller värdet av samarbetet med Svenska Byggbranschens 95 Utvecklingsfond(SBUF) och anser all organisationen har gynnat bygg- forskningen i landet ochäven bidragU till ett förbättrat samarbete mellan Prop. 1985/86: 100byggföretagen och BFR. Jag har tidigare framhållit vikten av kollektiv Bil. Det är min förhoppning att andra intressenter, branschorgan etc. påsamma sätt skall finna del värdefullt atl mer samlat satsa på branschspecifikFoU. kan dels ge en mer naturlig avgränsning mellan delutvecklingsarbete som branschen själv bör ta kollektivt ansvar för och denFoU-verksamhet som BFR bör stödja, dels ge en värdefull kunskapsbas för sådanakollektiva projekt som bedrivs i samarbele med BFR. Rådet har med projektanslag stött enprofessur i restaureringskonst vid . Chefen förutbildningsdepartementet har tidigare denna dag vid sin anmälan avbudgetförslaget för utbildningssektorn, efler samråd med mig, förordat attkostnaderna för denna professur fr. o. m. budgelårel 1986/87 skall belasta delunder åttonde huvudlileln uppförda anslaget D 12. Utbildning för kultur- ochinformationsyrken. Jag förordar en ram av 158 milj. kr. för beslut omstöd till den allmänna byggforskningen, exklusive experimentbyggnadsverksamheten,under /87. Ramen är beräknad med utgångspunkt i en real minskningav utgifterna om för /87. Beloppet inkluderar även den delav kanslikostnaden som finansieras över elfte huvudtiteln. Med hänvisning lill vad som anfördes i 1985 årsbudgetproposition om myndigheterna som forskningsbeställare förordar jag attliksom för innevarande budgelår 1,5milj. fördelas enligt beslut avbostadsstyrelsen. Av ramen disponeras därutöver 4 milj. kr. enligt beslut avhumanistisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådet (). skaU vidfördelningen av dessa medel samråda med BFR. Även för näsla budgetår beräknarjag medelsbehovel för den särskilda treåriga insatsen på träområdel till 7milj. För åtaganden som avser de två följande budgeiårenförordar jag en ram av 90 resp. 50 milj. kr. I dessa belopp inkluderas inlekanslikostnaderna hos BFR. Anslagsbehovetförbudgeiäret 1986/87 räknarjag lill 162milj. Jaghemsläller att regeringen föreslår att 1. medge alt beslut om stöd till byggnadsforskning,exkl. slöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram av . undel budgelårel 1986/87, 2. medge att beslul om slöd lillbyggnadsforskning, exkl. stöd till experimenlbyggande, under budgetåren 1987/88och 1988/89 preliminärt får meddelas inom en ram av . 3. lill Byggnadsforskning /87 anvisa elt reservafionsanslag av 162000000kr. Låntill experimentbyggande v- Prop.1985/86:100 1984/85Utgift 29339700 Reservation 24294098 1985/86Anslag 37000000 1986/87Förslag 37000000 Från anslaget betalas utgifter för lån till fördyradebyggnadskostnader i samband med forskningsinriklat experimenlbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lån till experimenlbyggande inombostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av hus och anläggningar. Lånenär avsedda all göra del möjligt all genomföra byggnadsiekniska experiment- ochutvecklingsprojekt som syftar till lösningar som har god möjlighet atl få enmer allmän tillämpning inom den närmasle tioårsperioden. Lån till experimentbyggande inom energiområdetanvänds f n. för all systemafiskt pröva ny byggnads- och inslaUationsleknik, nyenergihushållningsteknik samt nya energisystem i full skala. Jämfört medtidigare sker en viss förskjutning från projekt medenergihushållningsinriktning mol projekt avseende bostadsförbättring ochkvalitetssäkring. Experimentbyggande kommer således alt användas till altutveckla och demonstrera meloder för genomförande av energi- och ROT-projektmed såväl ny som känd och beprövad teknik. Experimentbyggnadsprojekten avsesdessutom kunna utnyttjas som demonsirationsanläggningar då ny teknik skallintroduceras för mer allmän fillämpning. Kostnader för uppföljning och utvärdering m. m. isamband med experi-mentbyggandel betalas från de bidragsanslag som finansierarde olika forskningsprogrammen. för byggnadsforskning (BFR) beslutar omlånen. På framställning av statens energiverk får rådet bevilja lån tillsådani experimenlbyggande som ingår som ell led i den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som den Ijuli 1984 fördes från rådels till statensenergiverks ansvarsområde. Motsvarande gäller i fråga om sådantexperimentbyggande som ingår som ett led i del humanistiskt ochsamhällsvetenskapligt inriktade FoU-arbele på byggforskningens område somhumanistisk-samhällsve-tenskapliga forskningsrådet beslutar om. Lånen kan vararänte- och amorteringsfria under en utvärderingstid . Lånenskall omprövas individuellt efler genomförd utvärdering. Därvid skall ocksåvillkoren för en eventuell återbetalning fastställas. Låntill experimenlbyggande kommer f. n. lill användning i forsknings- ochutvecklingsarbetet inom tre av rådels forskningsprogram, nämligen program 2Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning, program 3 Byggnads- ochanläggningsteknik, produklion och energihushållning samt program 4Energianvändning för bebyggelse - nya energisystem. I sin anslagsframställning har rådet beräknal altdel för beslul om lån fill experimentbyggande under budgelårel 1986/87 behövs elt beslutsulrymme 97 7 1985/86. om tolall 31.4 milj. kr.,varav 10.0 milj. kr. inom programmen 2 och 3 saml Prop. 1985/86: 100 21,4milj. inom program 4, utöver vad som då ännu inte har tagits i Bil. 13anspråk av tidigare års ramar. Rådet hemsläller om att få göra åtaganden förbudgetåren 1987/88 och 1988/89 intill belopp av 22 milj. kr. resp. 12 milj. kr. Experiment- och demonstrationsprojekten inomprogram 2 inriktas på atl finna lösningar som med rimlig resursåtgångtillgodoser höga krav på användbarhet, tillgänglighet och god social miljö ibebyggelsen. Resultaten från utvärderingen av energianvändningeni bebyggelse som rådet redovisade i rapporten 85 har avsevärt påverkalplaneringen av den fortsatta forskningen inom program 3 vad gällerenergihushållning. Energihushållningen som del av bostadsförbättringen kräverenligt rådet en fortsatt kraftfull FoU och experimentbyggnadsverksamhel. Därvidpekar rådet bl. a. på viklen av experimentbyggande med ulveckling ochdemonstration av nya helhetslösningar. Exempel på planerade experimentbyggnadsprojekl inomprogram 2 och 3 är hälsosäkra hus, experiment- och demonstrationsprojekt förhissar, och energihushållning, föränderliga bostäder, ombyggnad avdirekt-elvärmda hus med mål att uppnå s.k. ELAK-slandard, energisnåla ochkvalitetssäkra hus för äldreboende saml alternativ planering och projekleringav förbättring av vatten- och avloppsledningar. Verksamheten inom program 4 Energianvändning förbebyggelse - nya energisystem följer del treårsprogram som sialsmaklerna harfastställt inom ramen för energiforskningsprogrammel. Liksom i FoU-verksamhetenkommer experimentbyggandet atl inriktas främsl på avancerade värmepumpsystemoch på naturvärmeteknik. Exempel på experimentbyggnadsprojekt är dieseldrivenvärmepump saml värmepumpar med olika köldmedier. Naturvärmeprojekten avsesomfatta bl. a. utnyttjandet av värmen i sjövatten och grundvatten.Värmelagringslekniker avses prövas i bergrum, gropmagasin, lera, torv samtakvifärer för olika typer av värmekällor och system för värmeproduktionen.Utvecklingen av nya solvärmecentraler med årslager för gruppcentraler kommeratt fortsätta. Rådet föreslår atl experimentbyggnadsmedel skallkunna användas vid försök i några kommuner med exploateringssamverkan enligtden föreslagna lagen om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2). Lagen medförvissa nya förutsättningar för planering och plangenomförande vid splittradeägoförhällanden. Försöksverksamheten syfiar till all ge bättre planer ochrimligare ekonomisk fördelning. En sådan samverkan medför dock atl kommunernamåste bekosta planulredningar på ell tidigt stadium för att klariäggaförutsättningarna för genomförandet. Kostnaderna skall vid plangenomförandebelasta sakägarna och eventuellt kommunen. Rådet föreslår attexperimentbyggnadsmedel skall kunna användas för att i försöksprojekten täckade normala utredningskoslnaderna för kommunen när planutredningen inte ledertill genomförande. Föredragandensöverväganden ) Prop. Den inriklning av experimenlbyggandel sombyggforskningsrådet redovi- "" sar ligger väl i linje medtidigare uttalanden om denna verksamhel. I samarbele med lantmäteriverketplanerar rådet en försöksverksamhel i ell begränsat antal kommuner som rörtillämpningen av den föreslagna lagen om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2). Jag delar rådels uppfattning attdet är värdefullt all på olika sätt pröva hur exploateringssamverkan bäst kanske och förordaratt, under förutsättning att biträder lagförslaget,högst . får tas i anspråk av experimentbyggnadsmedel för ändamålet.Stödet bör ges formen av en riskgaranti för kommunen. Om planerna integenomförs på etl sådant sätt all kostnaderna kan återvinnas, bör ett beloppmotsvarande högst riskgarantin betalas ul till kommunen. Beloppet bör avräknasmot beslutsramen för experimenlbyggandel. Del bör ankomma på regeringen atlutfärda de närmare föreskrifterna för denna försöksverksamhel. Jag vill som information tillriksdagen nämna följande beträffande den hillills bedrivna långivningen. Rådet har haftmöjlighet att med lån stödja experimentbyggande. har länen främstbidragit till att finansiera experiment pä energiområdet. Totalt har rådetbeviljat lån lill ca 150 experimentanläggningar med ca 260 milj.kr. Regeringenhar på framställning av rådet omprövat lånevillkoren i elva ärenden, i vilkarådet har beviljat ränte- och amorteringsfria lån om sammanlagt 2470000 kr.Omprövningen har lett lill alt sammanlagt I . av lånebeloppen hareftergivits, medan . har omvandlats till lån som löper med ränta ochamorteras. I fråga om lån till elt sammanlagl belopp om . har - medhänsyn till osäkerhet i den fastighelsekonomiska bedömningen - ränte- ochamorteringsfriheten förlängts fill . Lånen i de aktuella ärendena haravsett främst solvärmeanläggningar och värmepumpar m. m. i bl. a. bostäder ochbadanläggningar. För beslut om lån tillexperimenlbyggande under /87 förordar jag en ram om sammanlagt31,4 milj.kr. Jag har därvid beräknat atl ca 10,0 milj. kr. skall avseexperiment inom bostadsförsörjningen inkl. energihushållningen, dvs. program 2och 3. I denna ram har jag också inräknat . för försöksverksamhetenmed exploateringssamverkan. Av ramen bör 1 milj. kr. disponeras efter beslutav humanistisk-sam-hällsvetenskapliga forskningsrådet. För rådets program 4 ochför sådant experimentbyggande som utförs i anslutning till den forskning somstatens energiverk stöder kan därmed disponeras en beslulsram om ca 20,4 milj.kr.