prop · G90347 · 1985-12-31 00:00:00 — En förteckning över remissinstanserna och ensammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bUaga 4. Jag avser nu att ta upp frågan om lagstiftning pä grund avmervärdeskatteutredningens betänkande (avsnitt 2-6) och RSVs rapport (avsnitt7-9). Hänvisningar till paragrafer avser lagen (1968:430) ommervärdeskatt (ML), om inte annat särskilt anges. 2 Beskattning av tjänster 2.1 Allmänna utgångspunkter Minaförslags inriktning: Det skattepliktiga området för tjänster bör utvidgas föratt undanröja kumulativa effekter och för att underiätta tillämpningen ochkontrollen av skatten. Jag föreslår därför i det följande att tekniska ochadministrativa tjänster i större utsträckning än nu blir skattepliktiga. Prop.1985/86: 47 Utredningens inriktning sammanfaller med min. Remissinstanserna har i allmänhet gett uttryck för sammagrundläggande inställning. och företrädare för bostadsupplåtarehar dock helt avvisat en utvidgad tjänstebeskattning och Datakonsultföreningenen utvidgad skatteplikt för ADB-tjänster. Företrädare för bank- ochförsäkringsområdena har pekat pä förslagels negativa effekter på deras internasamarbete. Ytterligare några remissinstanser har föreslagit speciellaavvikelser från utredningens förslag. Dessa redovisas i samband med detaljbehandlingenav förslagen. Skälen för denna inriktning: Förslagen till en utvidgadtjänstebeskattning har kritiserats frän tre utgångspunkter. Företrädare förbank- och försäkringsområdena har pekat på att del inom dessa områdenförekommer etl omfattande samarbete som av olika skäl bedrivs i friståendebolag. Dessa ägs oftast av dem som köper tjänster från förelagen. Enligtförslaget ökar antalet "interntjänster" som blir skattepliktiga ochman har hemställt om åtgärder för att dessa inte skall beskattas. Om debeskattas befarar man att etl i övrigt värdefullt samarbete kan äventyras. Fördet andra har kritikerna hävdat att vissa tjänster som köps av ickemervärdeskattskyldiga kan bli dyrare. Detta i sin tur kan öka önskemålen attutföra tjänsterna i egen regi. Den tredje utgångspunkten har varit att enutökad beskattning kan leda till orättvisor i konkurtenshänseende genom attutredningen inte föreslår någon beskattning av motsvarande tjänster somimporteras. Den tekniska utvecklingen innebär atl fler och fler tjänster blirlätt tillgängliga också importvägen. En utvidgad svensk Ijänstebeskattning kanäventyra svenska företags möjligheter till fortlevnad. För egen del får jag anföra följande. Den begränsadebeskattningen av tjänster innebär bl. a. att kumulativa skatteeffekteruppkommer, att praktiska tillämpningsproblem uppstår och att beskattningeninte blir neutral från konsumtionssynpunkt. En i princip oinskränkt beskattningav tjänster skulle i mycket stor utsträckning undanröja dessa negativa effekter. Ett skäl till kritik mot den föreslagna utvidgningen avbeskattningsområdet som har framförts vid remissbehandlingen är atl dennaskulle göra det lönsamt i många fall för företag som inte själva ärskattskyldiga att utföra skattepliktiga tjänster i egen regi, med egenpersonal. Mervärdeskatten träffar i så fall endast inköpta varor medan skattberäknas på hela vederlaget inkl. arbetskostnad om ett annat förelag anlitasför att utföra tjänsterna. Det kritiserade förhållandet råder redan nu menskulle i stort sett upphöra om Ijänslebeskattningen gjordes generell, eftersomfler företag än som är fallet skulle vara skattskyldiga. En så väsentlig utvidgning av det skattepliktigatjänsteområdet atl i stort sett alla tjänster som omsätts av näringslivets företag skulle bli skatteplik tiga bör enligt min mening inte göras . En mer begränsad tjänslebeskalt- ning bör därför gälla även i fortsättningen. Detta hindrar inte att sädana ändringar genomförs som leder till att kumulativa skatteeffekter och till- lämpningsproblem så långt möjligt elimineras samt alt beskattningen blir 20 mer konsumtions- och konkurtensneutral. Enutökad tjänstebeskatlning innebär en reell kostnadsminskning i den Prop. 1985/86:47mån de tjänster som blir skattepliktiga tillhandahålls ät skattskyldiga kunder.Skattskyldigheten för den som utför tjänsten medför nämligen rätt till avdragför ingående mervärdeskatt på investeringar. Kostnadsminskningen är alltså enföljd av att kumulativa skatteeffekter undanröjs. Tillhandahålls tjänsten äten ej skaltskyldig uppstår en kostnadsökning. Denna begränsas dock av attsäljaren av den skattepliktiga tjänsten fär rätt till avdrag för ingåendemervärdeskatt. Beträffandede tre utgångspunkter för kritik mot utredningens förslag som jag harnämnt vill jag anföra följande. Utredningensförslag får konsekvenser för framför allt banker, försäkringsbolag, fastighetsförvaltandeföretag och offentlig förvaltning. Att en utökad beskattning av tjänster leder tillnågot ökade kostnader för kunder som inte är skattskyldiga är enligt min meninginte något avgörande hinder mot en sådan åtgärd om de kumulativa skatteeffekteroch tillämpningsproblem som åtgärden kan undanröja är beaktansvärda. Inteheller det förhållandet alt åtgärden kan leda till en tendens atl utföratjänster i egen regi i något högre grad än som är fallet bör få hindra attden genomförs. Denkritik mol förslaget som kommit från bank- och försäkringshåll är inte särskiltriktad mol det förhällandet att skatteplikten utökas. Den riktas snarare moldet redan rådande förhållandet att banker och försäkringsbolag fär betalamervärdeskatt på hela vederiagel för tjänster som tillhandahälls av bolag somägs av dem själva. På bostadsområdet finns en likartad skuation. De enskildafastighetsägarna eller bostadsrättsföreningarna kan köpa ADB- ochbokföringstjänster frän en bostadskooperativ organisation eller liknande ivilken vederbörande är medlem. I vissa fall finns bestämmelser i t. ex.stadgar att dessa tjänster skall tillhandahållas av riksorganisation ellerregional sammanslutning, vars främsta uppgift är all bistå medlemmarna. Sedanbörjan av 1970-ialet har datatjänster som särskilda databolag tillhandahälleråt ägarna undantagils från skatteplikt genom särskilda regeringsbeslut ienskilda fall. I den mån samma bolag säljer tjänster ät utomstående beskattasdessa i vanlig ordning. Sädana medgivanden har lämnats fill bl. a. SPADAB,, och . De förslag utredningen nu lagtfram påverkar inte detta förhållande. Dessa gamla medgivanden bör t. v. gälla.Pä sikt bör de dock upphöra att gälla, eftersom också befogenheten förregeringen att medge sådana undantag bör utgå ur mervärdeskattelagstiftningen.Det får då avgöras i vilken utsträckning nuvarande förhållanden skalllagfästas. I den mån förhållandena är likartade bör undantag kunna medges ävenom t. ex. försäkringsbolag eller fastighetsförvaltande förelag bildar ett gemensamtägt särskilt bolag som utför datatjänster ät ägarna. Denna möjlighet bör ocksåkunna användas i de fall där en förening eller ett förbund tillhandahålleranslutna föreningar motsvarande tjänster. Däremot kommer utomstående som köpertjänster från dessa bolag eller föreningar att fä betala mervärdeskatt pätjänsten. Vidremissbehandlingen har några remissinstanser krävt atl tjänster som importeras av någon som inte är mervärdeskattskyldig bör beskattas vid 21 1985/86: 47 importen. Den tekniska utvecklingen harmöjliggjort att fler och fler tjänster kan pä ett enkelt sätt utföras iutlandet och importeras. Merkostnaden för förläggning till utlandet är också imånga fall obetydlig eller försumbar. Merparten av de tjänster som kan varaaktuella torde vara hänförliga till sädana datatjänster som tillhandahålls on lineoch där utredningen har föreslagit en skatteplikt för inhemsk upplåtelse avterminalåtkomst till databas. Utan att föregripa sakdiskussionen om dettaförslag vill jag redan nu betona del angelägna i att man skapar en möjlighetatt beskatta även importen av tjänster. I finns ett system därimportören, om han inte är mervärdeskattskyldig, har att anmäla en skattepliktigimport av tjänster och betala skatten till staten. För att ett sådant systemskall vara praktiskt tikämpbart krävs att antalet importörer som själva skallredovisa skatt på importerade tjänster är litet. Skatten måste alltså, i likhetmed vad som gäller i , vara i det närmaste generell också på tjänsteområdet.I annat fall blir systemet alltför omfattande och svårkontrollerbart. En skaltebeläggningav importen bör komma ifråga endasl i undantagsfall. Detta innebär att somutredningen också förordat ett fortsatt arbete bör drivas som syftar till attgeneralisera tjänstebeskattningen. Parallellt med detta arbete bör ocksåutredas frågan om införande av någon form av importbeskattning. Jag anserdärmed att frånvaron av en beskattning av importerade tjänster inte behövervara avgörande för behandlingen av nu aktuella utvidgningar avtjänstebeskattning. Däremot bör denna del hällas under uppsikt så att snabbamotåtgärder kan sättas in om de negativa effekterna blir stora. Sammanfattningsvis anser jag att övervägande skäl talarför att beskattningsområdet på tjänstesidan utvidgas. Härigenom undanröjs kumulativaeffekter i skattesystemet och vi fär en enklare och mer lätthanteriig mervärdeskattsom mer överensstämmer med vad som gäller i vara konkurrentländer medmervärdeskatt. Jag har emellertid viss förståelse också för den kritik somriktats mot en utvidgad tjänstebeskattning och som kommit från dem som är räddaför att förslaget kan innebära en övergång till en större egenregiverksamhet. Föratt komma tillrätta med detta bör fortsatta ansträngningar göras att utvidgabeskattningsområdet. När det gäller den stafiiga och kommunala upphandlingen avtjänster pågår ett arbete inom mervärdeskatteutredningen som syftar till attkartlägga de problem som finns inom området och att föreslå de åtgärder som kanbehövas. Utredningen är oförhindrad att också särskilt studera det system somtillämpas i och som i korthet innebär att statliga verksamheter budgettek-nisktrensas från all mervärdeskattebelaslning och atl kommunala verksamheteråtnjuter full avdragsrätt för all ingående mervärdeskatt mot atl det sker en schabloniseraduttaxering på kommunerna för det härigenom uppkommande skaltebortfallet. Jag övergår nu till att behandla utredningens olikaförslag. Mitt förslag: Skatteplikt införs för tjänst som avserskattepliktig vara och som innefattar projektering, ritning, konstruktion ochdärmed jämförlig tjänst samt produktutveckling. Kontroll och besiktning avbyggnads- och anläggningsarbeten liksom byggledning skall också omfattas avskatteplikt. Den 20-procentiga reduceringsregeln skall tikämpas pä dessa tjänster. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt bortsettfrän att utredningen har föreslagit en skatteplikt också för lantmäteritekniskatjänster. Remissinstansernahar i allt väsentligt lämnat utredningens förslag utan erinringar. Förslag harframförts om atl också all forskning skall omfattas av skatteplikten liksomalla konsulttjänster, såväl ekonomiska som tekniska, som utförs i samband medbyggnads- eller anläggningsarbeten. Förslaget om skatteplikt för kontroll ochbesiktning på fastighetsområdet avvisas dock av Svenska byggnadsenlreprenörföreningensom anser att effekterna av förslaget inte är tillräckligt utredda och atl deningående skallen pä dessa arbeten inte torde vara av någon störte omfattning.Förslaget om skatteplikt för lantmäteritekniska mätningstjänster avstyrks avlantmäteriverket, som framhåller atl problemen med blandad verksamhet kvarståroch att frågan om verket bedriver yrkesmässig verksamhet eller inte är oklar. Skälen förmitt förslag: Den ordning som gäller har inneburit att projektering,ritning, konstruktion eller därmed jämförlig tjänst är skattepliktig omtjänsten utförs på vad som enligt ML anses som fastighet. Sädana tjänster somutförs på vara är dock skattefria. Följden av detta har blivit att vissa delarav den uppdragsverksamhet som tekniska konsultföretag bedriver står utanförbeskattningen. Detsamma gäller den uppdragsforskning och produktutveckling sombedrivs av självständiga företag utan egen tillverkning. Dessa företag har interätt till avdrag för den mervärdeskatt som belastar deras inköp utan måste taut kostnadstäckning för mervärdeskatten i sin prissättning. Bedrivs däremotverksamheten integrerat i ett tillverkningsföretag anses full avdragsrättföreligga och inga kumulativa skatteeffekter uppstår. Utredningenhar betonat att uppdragen för stora konsultföretag kan omfatta bådeskattepliktiga och skattefria tjänster med åtföljande problem då det gällerrätten till avdrag för ingående skatt. Utredningen anser att nuvarande reglerskapar stora redovisningstekniska och kontrollmässiga problem och dessutom gerupphov till avsevärda kumulativa effekter i vissa fall. Jag delar dennauppfattning. Genom att inrymma samtliga nu aktuella tjänster underskatteplikten skapas neutralitet i beskattningen mellan förelag som utförtjänsterna i egen regi och företag som är tvingade att anlita självständigauppdragstagare. Denna del av förslaget har inte heller mött några invändningarvid remissbehandlingen. Förslaget bör genomföras. 1985/86: 47 Genomändringen kommer samtliga led i framställningen av en vara att Detta bör också gäka sådan forskning som är direkt hänförlig tillviss produkt. Denna forskning får anses innefattas i begreppetproduktutveckling. Jag är dock inte beredd att nu låta skatteplikten omfattaall grundforskning eller, vilket har föreslagits av en remissinstans, allakonsulttjänster av såväl teknisk som ekonomisk art som utförs i samband medplanerat eller pågående byggnads- eller anläggningsarbete. Forskning bedrivs påen mängd olika ställen och i olika former. Tjänster pä det ekonomiska områdetutförs av exempelvis banker, finansieringsinstitut och andra som inte ärskattskyldiga för sådana tjänster. Förslagetom skatteplikt för kontroll av byggnads- och anläggningsarbeten harkritiserats av . Jag anser det vara avstort värde att de tekniska konsulter som arbetar med stora projekt får enenhetlig skatleredovisning både vad gäller in- och utgående skatt. Denosäkerhet i förslaget som byggnadsentreprenörföreningen åberopar bör inteheller överdrivas. Mänga av de besiktningar och kontroller som återges iremissyttrandet torde vara ren myndighetsutövning och därmed falla utanförbeskattningen. För att ytterligare avgränsa det skattepliktiga området böremellertid såsom i föreslår uttryckligenanges att skatteplikten inte gäller kontroll och besiktning som utförs isamband med fastighetsskötares eller vaktförelags normala tillsyn. Kritikhar också riktats mot förslaget att inrymma lantmäteritekniska mätningsljänsterunder skatteplikten. Dessa tjänster är av mycket speciell karaktär och klart avskiljbara.Eftersom det alltjämt skulle föreligga vissa problem med en blandad verksamhetanser jag att skatteplikten nu inte bör utvidgas lill att omfatta dessatjänster. Dessutom tillkommer att det inte är klariagt vilken omfattning enutvidgad skatteplikt skulle fä med hänsyn lill verkets yrkesmässighel.Lantmäteriverket har hävdat att tjänster som tillhandahålls till kommuner intekan betraktas som yrkesmässiga lill-handahållanden i mervärdeskatlelagensbemärkelse. Den offentliga verksamhetens ställning i mervärdeskattehänseendebehandlas som jag tidigare framhållit av f. n. mervärdeskatteutredningen.Resultatet av detta arbete bör avvaktas innan ställning tas till denna del avförslaget. SomRSV har framhållit bör kontroll och besiktning vara skattepliktiga även när deavser mark. Utredningenhar också föreslagit att den 20-procentiga reduceringsre geln skall lillämpas på alla nu behandlade tjänster. I annat fall skulle de poshiva effekterna av den utvidgade skatteplikten, sett ur redovisnings- och kontrollsynpunkt, helt utebli. Utredningen anser också att samma regler bör gälla markundersökningar som utförs av konsulter i samband med ett planerat eller pågående byggnads- eller anläggningsarbete. Några remissinstanser anser alt den 20-procentiga reduceringsregeln skall vara tillämplig på byggledning även när denna sker i egen regi. Vid byggnads- och anläggningsenlreprenader ingår oftast byggledning i entreprenadäta- gandet, men byggledning är då inte någon särskild tjänsl. Detsamma gäller också byggande i egen regi. Det är inte fråga om några specifika klart 24 avskiljbara tjänster. Det finns enligt min meninginte anledning att låta den 20-procentigareduceringsregeln gälla generellt för byggledning. Beskattningsvärdet fårdärför avgöras av den entreprenad som byggledningen avser. Pä depunkter som jag inte särskilt har berört delar jag utredningens uppfattning. Nuaktuella förslag bör föranleda ändringar i 10 § 1 och 5 samt 14 § ochanvisningarna till 10 §. Mitt förslag: Rätt till patent och nyttjanderätt tikkonstruktion eller uppfinning likställs med skattepliktig vara. Härav följeralt uppfinnare blir skattskyldiga när verksamheten är atl anse som yrkesmässig. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat förslagetutan erinran. Några remissinstanser har pekat på de problem som kan uppstå vidbedömningen av om en verksamhet är yrkesmässig eller ej. Skälen för mitt förslag: Den i det föregående föreslagnautökade skatteplikten för projektering m. m. som avser skattepliktiga varor innebäratt alla fristående förelag som sysslar med utvecklings- och konslruktionsprojektpå uppdragsbasis inryms i mervärdeskattesystemet med rätt till avdrag föringående mervärdeskatt på förvärv för verksamheten. Delsamma lillämpas redan nuför likartade arbeten som utförs inom etl integrerat tillverknings-företag. Motbakgrund härav är det naturiigt att även fria uppfirinare får bli skattskyldigatill mervärdeskatt med åtföljande rätt till avdrag för ingående mervärdeskattpå investeringar i maskiner, apparater, förbrukningsvaror m.m. Härigenomundanröjs kumulativa effekter. Samtliga led i framställningen av en varakommer, oberoende av verksamhetsform alt omfattas av skatteplikten. Denutvidgade beskattningen kommer att träffa överlåtelser av nyttjanderätt ellermotsvarande rätt till uppfinningar eller konstruktioner. Lagmässigt kan dettaregleras på sä sätt att rätt till patent och nyttjanderätt tik konstruktioneller uppfinning likställs med skattepliktig vara. Vidremissbehandlingen har några länsstyrelser och RSV framhållit de svårighetersom kan föreligga i att avgöra när uppfinnarverksamheten blir yrkesmässig. Jaganser inte att dessa svårigheter bör överdrivas. Samma svårigheter bör fö.föreligga även i andra fall och jag är inte beredd att förorda några särreglerför uppfinnare. Det nu behandlade förslaget kräver en ändring av 7 §. Prop.1985/86:47 2.4 Skatteplikt för ADB-program m. m. Mitt förslag: Skatteplikten för automatisk databehandling(ADB) utvidgas till att omfatta skräddarsydda program, programmering,systemering och annan tjänst avseende ADB. Rätt till system eller programavseende ADB likställs med vara. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har biträtt utredningens förslag. Skälen för mitt förslag: gällande bestämmelser innebäratt skatteplikt föreligger för tjänst som avser automatisk dalabehandling.Vidare föreligger skatteplikt för datorer och s.k. kringulrusining.Standardprogram anses i skattehänseende som varor och beskattas därmed. Är detdäremot fråga om specialkonstruerade program, s. k. skräddarsydda program, betraktasdessa som tillhandahållanden av skattefria tjänster. Någon rätt till avdrag föringående skatt pä denna del av verksamheten hos exempelvis ett dataföretagföreligger således inte. Enligt utredningen har denna olikhet skapat betydandetillämpningsproblem. Svårigheterna består i att i varje särskilt fall avgöravad som är skattepliktigt och inte. Något bärande skäl till att behandlaprogramvaran olika beroende på om det är fråga om standard- ellerspecialprogram finns enligt utredningen inte heller. Skatteplikten bör därförvara generell. Det förekommer både att programvaran säljs och att rätten attutnyttja ett visst system eller program upplåts. Några skäl för att behandladessa förfaranden olika finns inte. Förutom datorer och programvaror tillhandahållerdataföretagen också tjänster med anknytning till ADB. Detta gäller förstudier,ändring av rutiner, utbildning av personal för aktuellt ADB-arbete, m. m. Dessatjänster ingår i vederlaget för datautrustningen och bör då ocksåingå i beskattningsvärdet för leveransen eller upplåtelsen oberoende av omtjänsten faktureras separat eller ej. Härigenom skapas en i princip generellskattskyldighet för företag som omsätter datavaror och sådana tjänster som ärdirekt hänförliga till ADB-tekniken såsom systemering, programmering m. m.Däremot bör även fortsättningsvis renodlad datautbildning som inte har någotsamband med försäljning av datavaror eller tjänster vara skattefri i likhet medannan utbildning. Bortsett från att vissa remissinstanser generelltavstyrker en utvidgad tjänstebeskattning har behandlade delar avutredningens förslag tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Jag delar utredningens uppfattning och förordar atl MLändras på det sätt utredningen har föreslagit. Ändringarna bör göras i 7 § och10 § första stycket 8. 2.5 Datorbaserade*informationstjänster,m. Mittförslag: För dalorbaserad information skall fortsättningsvis skattepliktföreligga endasl om detta följer av de allmänna bestämmelserna i . Enuttrycklig bestämmelse införs som frän skatteplikt undantar verksamhet somutövas vid offentliga bibliotek och vetenskapliga institutioner i den mänverksamheten inte bedrivs i konkurtcns med näringsverksamhet. Utredningensförslag: Utredningens förslag överensstämmer i stort med mitt men innebär enviss utökad beskattning av själva informationen genom alt vederlag för åtkomsttill dator alltid beskattas. Remissinstanserna:Den kritik som framkommit vid remissbehandlingen har framför allt gälltfarhågorna för atl en utvidgad beskattning kan skapa problem med en skattefri tjänsleimport.Förslag har förts fram om en generell frihet från mervärdeskatt på datorbaseradeinformationstjänster. Skälenför mitt förslag: Den i föregående avsnitt behandlade utvidgade beskattningenav ADB-tjänster innebär att sådana tjänster som tillhandahålls av de renodladedataserviceförelagen i princip i sin helhet kommer att omfattas avskattskyldigheten. Det gäller förelag som sysslar med renodlad databearbetningoch/eller sådana som sysslar med datautveckling. Utredningen har under ettsärskilt avsnitt behandlat den datoriserade informationsöverföring som snabbtutvecklats under senare är. Utgångspunkten för utredningens diskussion harvarit Datavisionen som drivs av . Datavisionen innebär attinformation frän datorbaserade informationscentraler kan göras tillgänglig förabonnenterna med hjälp av enkel utrustning som ansluts till det vanligatelenätet. Utredningen konstaterar att de tjänster som Datavisionentillhandahäller ät såväl informatörer som användare redan med gällandebestämmelser räknas som skattepliktiga ADB-tjänster. Vid beskattningen har dockundantagils de avgifter som uppbär för utnyttjande av telenätet(skattefri teletjänst). Vidare har frågan om eventuell beskattning avbildavgiften gjorts beroende av informatörens status. Utredningen har ansettatt detta bör gälla även fortsättningsvis. För alt skatteplikt uttryckligenalltid skall föreligga för upplåtelse av terminalåtkomst har utredningenföreslagit att detta anges i anvisningarna till 10 §. För att inte fördyrainformationsförsörjningen hos vetenskapliga institutioner m. fl. föreslärutredningen vidare all viss offentlig verksamhet skall räknas som yrkesmässigendast då den bedrivs i konkurtens med näringsverksamhet. Som skäl för ettsådant undantag anför utredningen också den möjlighet som finns att från utländskadatabaser skattefritt få tillgång lill samma information. Utredningen har häransett det omöjligt atl upprätthålla någon form av importbeskatlning. Föregen del fär jag anföra följande. När det gäller de datorbaserade informationstjänsternabör man, såsom delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) framhållit, skilja på de olika dator-användningsområdensom förekommer.