prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 2. till Miljövårdsforskning för budgelårel1986/87 anvisa ett reser vationsanslag av . H 7.Övervakning av miljöförändringar, m. m. Prop. 11 1984/85 Utgift '24890564 Reservation '6169528 1985/86 Anslag 27000000 1986/87 Förslag 30300000 ' Anslagen Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet,m. m. och Program för övervakning av miljökvalitet. Anslaget används för atl bekostautredningar och undersökningar inom miljövårdsområdet, i första hand rörandemiljöskydd inom industrin och inom kommunerna saml naturvårdsutredningar. Frånanslaget bestrids också kostnader för programmet för övervakning avmiljökvalitet (PMK). Inom ramen för programmet skall regelbundna provtagningaroch undersökningar genomföras vid mätstationer och inom observationsområdenöver hela landet. Undersökningarna skall belysa hur föroreningar påverkarmiljön och hur de transporteras i luft, mark och vatten. Långsiktiga ochallmänna miljöförändringar skall kunna spåras och följas. Decentraliseringen av tillsynen till nivå medförett stort behov av allmänna råd för besiktningar och tillsyn inom olikabranscher. Anvisningar för provtagning och analys behöver ocksä tas fram. Bilavgasproblemen har under senareär uppmärksammals alllmer. Ulöver åtgärder mot emissioner krävs insatser föratl minska trafikens miljöolägenheter genom bättre planering.Underlagsmaterial och handledningar om bl.a. miljökonsekvensbeskrivning avvägar och Irafik-saneringsplaner bör utarbetas. Speciella insatser behövs föratt bemästra bullerstörningar från såväl motorfordon som andra Irafikslag. Eulrofieringen vid kusterna harökat . Både och västkustområdel har givit exempel päallvarliga förändringar och störningar orsakade av ökad näringstillförsel.Utredningsmedel bör avsättas under budgelårel för delta problemområde. grus- och vålmarksinvenle-ringar, projekt rörande faunavård och floravårdsamt planering av områden för rekreaUon och friluftsliv. Vidare bör enriksomfattande naiurinventering avseende utsatta ängs- och hagmarkergenomföras. Programmet för övervakning avmiljökvalitet skall utvärderas under /86. Oaktat detta behövervissa kompletteringar av det pågående programmel genomföras. Del marinaprogrammel måste förstärkas. Särskill angeläget är intensivstationer påvästkusten med mätningar i det fria vattnet. För landprogrammet har fulletablering ännu inle kunnat ske. Brister finns i etableringar avreferensområden särskill i och södra . föreslår alt förnäsla budgelår anvisas 16,8 milj. kr. för utredningar och undersökningar och15,2 milj. kr. för uppbyggnad av programmet. Detär angeläget atl arbetet med övervakning av miljöförändringar m. m. bedrivs påett sä effekfivt sått som möjligt. I enlighet med vad naturvårdsverketredovisal bör en utvärdering av programmel för övervakning av miljökvalitet nuske som underlag för fortsatia bedömningar när det gäller verksamhetens inriktning.För särskilda utredningsinsatser under /87 harjag beräknal etlbelopp av 2,5 milj. kr. a. utredningar om kemiska ämnens spridning iden yttre miljön, l.ex. utsläppet av freoner i atmosfären. Sammanlaget bör för övervaknings-, utrednings- ochundersökningsverksamhet inom miljövårdsområdet under förevarande anslaganvisas 30,3 milj. kr. för nästa budgetär. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Övervakning av miljöförändringar, m.m. /87 anvisa ett reservationsanslag av 30300000kr. 1984/85Ulgift 77799779 Reservation 49685315 1985/86Anslag 135000000 1986/87Förslag 163000000 Frän anslaget bestrids kostnader för åtgärder motförsurningen såsom statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag,uppföljning m.m. av kalkningsverksamhelen, försöksverksamhel med kalkning avmark och grundvatten samt informationsinsatser. Vidare utgår medel för åtgärderi grundvattentäkter, mark- och skogsinventeringar, försök med ökadmark-kartering inom jordbruket, övervakning av luftvårds- och försurningsproblem,forskning om skogsskador och grundvattenförsurning saml behandling avgruvavfall. Naturvårdsverkelsförslag för /87 följer i huvudsak den aktionsplan motluftföroreningar och försurning som utarbetades av isamarbete med en rad andra myndigheter och som låg lill grund förregeringens förslag i prop. 1984/85:127 om program mot luftföroreningar ochförsurning. uppskattar mot denna bakgrundanslagsbehovet för ålgärder mot försurningen för /87 till 163milj. Detär nödvändigl atl arbetet fortsätler med atl genomföra det handlings program mot luftföroreningar och försurning som regeringen vären 1985 presenterade för . Detla innebär bl. a. att insatserna för kalkning 106 av försurade vattenområdenm.m. bör intensifieras ytteriigare. Del är Prop. 1985/86: 100 också angelägetatl forsknings- och invenleringsverksamheten när det Bil. 11 gällerskogsskador kan fullföljas. Anslaget bör därför i enlighet med naturvårdsverketsförslag och enligt akfionsplanen ökas med 28 milj. kr. kr.Uppräkningen bör avräknas mot tillgängliga miljöavgifter på bekämpningsmedeloch handelsgödsel. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Åtgärder mot försurningen för budgetåret1986/87 anvisa elt reservationsanslag av . 1984/85Utgift 17905 750 1985/86Anslag 16660000 1986/87Förslag 16660000 FörentaNationernas miljöfond inrättades genom beslul av generalförsamling föratt inom ramen för FN:s miljöprogram helt eller delvis finansiera kostnadernaför nya miljövårdsinifiativ inom FN: s olika organ. Fondens användning slårunder överinseende av . Det nuvarande siödet till FN: smiljöfond bör fortsätta. Jag hemställer all regeringen föreslär att till Bidrag tUl miljöfondför /87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Frånanslaget bestrids kostnaderna för restaurering av . Förhandlingarnai beräknas kunna återupptas efter revidering av bl. a.ersätlningsförslag samt eventuell omarbetning lill följd av vissaundersökningar av alternativa förslag utan invallningar. Utgifterna beräknas för budgetåret lill 6,6milj.kr. Med hänsyn till ingående reservation föreslås ett anslag av l,6milj. Medhänsyn lill naturvärdsverkets beräkningar av medelsbehov och beräknadreservation bör anslaget för nästa budgetär föras upp med 1,6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Restaurering av för /87 107 anvisaetl reservalionsanslag av I . H 11.Statens strålskyddsinstitut: Uppdragsverksamhet 1985/86Anslag 1986/87 Förslag 1985/86: 100 Bil. Under anslaget tas upp ett formellt belopp av 1000kr. till uppdragsverksamheten vid statens strålskyddsinslitut. är slrålskyddsmyndighetenligt strålskyddslagen (1958:110) och har däijämte bl.a. till uppgift attvara samordnande organ för olika strålskyddsinlressen i landet. Institutet harvidare ell centralt samordnande ansvar för den målinriktadestrålskyddsforskningen och skall även självt bedriva målinriktat forsknings-och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdel. Institutet leds av en styrelse. Chef för institutetär en generaldirektör. Inom institutet finns fyra huvudenheter, nämligenadministrativa enheten, enheten för tillsyn på kärnenergiområdet, enheten förallmän fillsyn samt forsknings- och utvecklingsenheten. Vid institutet finns enrådgivande forskningsnämnd och en beredskapsnåmnd mot alomolyckor. Kostnadernaför tillsynsverksamheten på kärnenergiområdel, beredskapen motkärnkraftsolyckor samt för den strälskyddsforskning som har anknytning tillkärnkraflsproduktionen finansieras genom avgifter som inbetalas avkärnkraftsföretagen enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter tillstatens strålskyddsinstilul. Även viss övrig tillsyns- och uppdragsverksamhetpå strålskyddsområdel finansieras med avgifter. gifter m. m. Avgift för koncession för Avgift för beredskap mot 1985/86: 100 Huvudförslagetinnebär alt bidraget lill myndighetsuppgifter räknas upp med . För att bibehålla institutets utlagda forskning vidoförändrad ambitionsnivå och för alt möjliggöra ökade forskningsinsatser inomområdena grundläggande strälskyddsforskning, radiofrekvenl strålning och radoni bostäder föreslås all anslaget för strälskyddsforskning ulökas med . På grundval av statsmakternas beslut är institutetnu i färd med att planera för genomförandel av den ökade beredskapen molkärnkraftsolyckor. I slort sett följs uppgjorda planer. Full ulbyggnad vänlasuppnådd under /86. Belydande delar av verksamheten överförs denIjuli 1986 till . Imina beräkningar harjag utgått från etl huvudförslag med en real minskning avutgifterna om med fördelningen 2, 2 och I % för resp. budgetår.Vidare har jag beräknat ytterligare medel för forskning rörande bl. a.slrälskyddsfrågor med anknytning till bildskärmsarbete och mammografiverksamhet. Jag har även beaktat atl belydande delar av verksamheten avseendeberedskapsplaneringen mol kärnkraflsolyckor fr.o.m. den Ijuli 1986 överförstill . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lill Statens strålskyddsinstitut:Uppdragsverksamhet för /87 anvisa etl förslagsanslag av 1000kr. 1985/86Anslag 19986000 1986/87Förslag 21062000 Underanslaget anvisas medel för inslitutels myndighetsuppgifter och för vissforskningsverksamhet. Med hänvisning lill vad jag har anfört under punkten H 11beräknar jag anslaget lill . Jag hemsläller att regeringen föreslärriksdagen alt lill Bidrag till statens strålskyddsinstitutför budgelårel 1986/87 anvisa ell reservalionsanslag av . H 13.Kemikalieinspektionen Prop. 1985/86Anslag 1000 1986/87Förslag 1000 fattade under vären 1985 beslul rörandeden framlida kemikaliekontrollen. beslut innebar bl. a. all en nymyndighet, kemikalieinspektionen, skulle inrättas den Ijanuari 1986.Myndigheten skulle tillföras resurser motsvarande huvuddelen av resurserna delsvid produktkontrollbyrån vid statens naturvärds verk, dels vid enheten förtoxikologisk informationsservice vid . Vidare skulle enresursförstärkning motsvarande 15 årsarbetskrafter ske. Inspektionen skulle organiseras med en styrelse, engeneraldirektör saml för arbetsuppgifterna erforderliga enheler. Riksdagenbeslöt ocksä atl inspektionens verksamhet skulle avgiftsfinansieras. En särskild organisationskommitté har förberettmyndighetens inrättande. Kemikalieinspektionen inrättas den Ijanuari 1986samtidigt som produktkontrollnämnden upphör. Vid beräkningen av medel för inspektionens förstahela budgelår har utgångspunkten varil dels resurserna vid de delar avnaturvårdsverket och som skall ingå i inspektionen, delsresurser molsvarande 15 årsarbetskrafter. Särskild hänsyn vid beräkningen harlagils lill inspektionens behov av medel för resor, utbildning och information.För utredningsverksamhet på kemikalieområdet har jag beräknal medel molsvarandede utredningsmedel som stod till produktkonlrollnämndens förfogande. Jag haräven beräknat medel för kostnader för sekretariat m. m. för toxikologiskarådet, vilket är administrativt knutet till inspektionen. Sammantaget beräknarjag koslnaderna för inspektionens verksamhet /87 till ca 22,5milj. Jaghemställer atl regeringen föreslär alt till Kemikalieinspektionen för budgetåret1986/87 anvisa ell förslagsanslag av 1000kr. Särskilda projekt på miljövårdens område Nyttanslag (förslag) 14000000 Med hänvisning till vad jag anförde i prop.1985/86:74 om jordbruksforskning, m.m. bör etl nyll anslag med namnetSärskilda projekt på miljövårdens område anvisas för /87.Anvisade medel avräknas mot ullgängliga miljöavgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Under anslaget bör sammanlagt 14milj. anvisasför följande ändamål. För att förbättra situationen för böranvisas medel till länssty relsen i lån för olika åtgärder i anslutning till sjösystemet. Medelbör anvisas för olika försöksverksamheter av betydelse för strä- Prop.1985/86: 100 vandena all reducera kemikalieanvändningen. a. bör bidraglämnas lill Bil. 11 etl s. k. ekologiprojekl i kommun. Vidare bör medel avsällas för försök med rening avhandelsgödsel frän kadmium i enlighet med förslag. har vidare föreslagit atlsärskilda medel skall avsättas lill naturvårdsätgärder i odlingslandskapet.Även till detta ändamål bör medel från förevarande anslag disponeras. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om dennärmare fördelningen av medlen. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår atl till Särskilda projekt på miljövårdens områdeför /87 anvisa ett reservationsanslag av . I.Idrott, rekreation och turism Prop- 1985/86: lOO 11 I 1. 1984/85Utgift 188615000 Reservafion 116944 1985/86Anslag 205 500000 1986/87Förslag 217500000 Anslaget används för bidrag lill verksamhet som bedrivs av förbundet och tillförbundet anslutna organisationer. Från anslaget utgår också bidrag tillvissa, utanför riksidrotlsförbundel stående organisationer och tillmotionsverksamhet för studerande vid kårorterna. För anslagets användninggäller de av riksdag beslutade riktlinjerna för organisaiionsslöd tillidrotten (prop. 1970:79, SU 122, rskr 291). Frän anslaget lämnas vidare bidragtill riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov samt bidrag tillmindre föreningsanläggningar för idrott och friluftsliv. Sådana bidrag lämnasenligt de riktlinjer som fastställts av (prop. 1970:79, JoU 33, rskr239 och prop. 1979/80: 100 bil. 13, KrU 30, rskr 377) samt vissa av regeringenangivna normer, vilka grundar sig på nämnda riktlinjer. () framhåller i sin anslagsframställning alt idrottsrörelsentar etl stort ansvar för att ge alll fler möjlighet till idrott i olika former. För att parollen Idrott ät alla skall kunnaförverkligas krävs alt RF, tillsammans med samhällsorgan på olika nivåer,skapar positiva förutsättningar för den lokala idrotlsverksamheten med barnenoch ungdomen i centrum. Totalt verkar ca 400000 ideellt arbetande ledareinom idrottsrörelsens 50000 organisationer. Huvuddelen av verksamheten ärinriktad pä ungdomen. Ungdomsidrotten har stadigt växt i omfattning under desenaste 30 åren. För atl idrottsrörelsen skall kunna påta sig detstora ansvar som den omfattande ungdomsverksamheten medför måsteledareutbildningen intensifieras och ges en inriklning som särskill beaktar dekrav verksamhet bland barn och ungdom ställer. I allt för stor utsträckning harungdomsidrotten blivit en kopia av de vuxnas idrottsvärld, dvs. hård ochensidig träning parad med intensivt tävlande. De unga har heller inte denpsykiska mognad som krävs för ett så avancerat idrottande. Leken har mängagånger trängts undan av allvaret. För alt idrottsrörelsen verkligen skall lyckas nåde högt uppsatta målen vill idrottsrörelsen få till stånd en ökad samverkan medskolan och fritidssektorn vad gäller idrotlsinnehäll och inriktning i olikasammanhang bl. a. i den grundläggande ulbildningen i ungdomsidrott för lärare,fritidsledare och ungdomsidrottsledare. Del krävs vidare ökade resurser förutbildning av ledare för barn- och ungdomsidrott, med inriktning på allsidigträning och anpassade tävlingsformer. En intensifierad forskning på barn- och ungdomsidrottens områdebehövs för att bättre kunna dokumentera effek- Prop. 1985/86: 100 lerna avbedriven verksamhel och analysera läget vad gäller framtida Bil. 11inriktning och insatser. Idrottsrörelsens verksamhet är slor ochmångskiftande. Det är svårt att på ell sammanfattande sätt ge en rättvisandebild av de olika förbundens alla önskemål och ambitioner. De sammantagna fastakostnadema uppgår till av de medel RF begär i sin anslagsframställning,vilket innebär atl utrymmet för nya satsningar är begränsat. RF framhåller atlidrottsrörelsen till skillnad från myndigheter och statliga verk inte erhållernägon kompensation för ökade lönekostnader under budgetåret. Med hänsyn tillomfatlningen av de fasta kostnaderna - som huvudsakligen utgörs avpersonalkostnader - framstår del enligt RF nödvändigt att erhålla sådankompensation i anslaget. Skattefrågor, arbetsgivaransvar, anlågg-ningsfrägor,idrottsskadeproblematiken och mängder av andra specialfrågor kräver ulbildningoch informalion. Inte minsl viktig är den regelkunskap och den domarutbildningsom är nödvändig för att tävlingsverksamhet skall kunna bedrivas. Iårets anslagsframställning framhåller RF i övrigt följande. - En fortsatt utveckling avföreningsverksamheten för all förbättra idrottsföreningarnas möjlighet attbedriva verksamheten utifrån egna beslut grundade på idrottens mål, inriktningoch regler. - En fortsatt och intensifieradanfidopingverksamhel under medverkan av förbund, föreningar, ledare och aktivai syfte att uppnå en dopingfri svensk idrott. - Uppföljning av idéprogrammetElitidrott i med inriklning på elilidrollsulövarnas och ledarnasyrkesutbildning, arbeie och sociala trygghet. - En strävan från Specialförbunden(SF) alt höja sin internationella standard, vilket kräver etl ökatinternationellt utbyte med bl.a. höga resekostnader. - Ett målmedvetet arbeie från SF:s och utanför slående organisationernas sida för att ytterligare förbättramänniskors möjlighet till motion, rekreation och friluftsliv samt frånkårortsnämndernas sida alt öka motionsidrotten vid högskolorna. - En fortsatt satsning påjämställd idrott, vilkel innebär en prioritering av kvinnor, handikappade ochinvandrare i syfte atl öka dessa gruppers dellagande i idrottsrörelsen bäde somaktiva och som ledare. - En metodisk satsning pårekrytering och utbildning av frivilliga ledare inom alla idrottsrörelsensorganisationer. Detta är en absolut nödvändighet för idrottens utveckling. - Uppbyggnad av () för en intensifiering av den lokalautbildningsverksamheten i studiecirkelform. - En ökad satsning påidrollsforskning, för alt ge forskare möjlighet att planera uppföljningsstudieroch för alt ta fram populårversioner av forskningsrapporter. RF:s anslagsframställning omfattar 239milj. kr.,vilkel innebär en höj ning av anslaget med 33,5milj. Av begärda medel avser 14,5milj. anläggningsstöd fördelat med 7,5 milj. kr. till riksanläggningarna i Våläda- 113 len, Bosön och Lillsved,med 5 milj. kr. till föreningsdrivna mindre anlägg- Prop. 1985/86: 100 ningar och 2milj. för utvecklingsarbete på anläggningssektorn. Återstående 224,5 milj. kr. avser till ca 178milj.kr. stöd till idrottens specialförbund, de s.k. främjandeorganisationerna ochmotionsverksamhet på högskoleorter. RF: s egen verksamhet liksom för idrottengemensamma insalser, t.ex. ekonomiförvaltning, forskning, utbildning, informalionsvarar för återstoden av berörda medel. Idrottsrörelsenär genom sina tvä miljoner medlemmar en av våra största folkrörelser. Flertaletav dem som aktiveras genom idrottsrörelsen är ungdomar. Motion och rekreafion är viktiga inslag ifriskvårdsarbetel. Idrottsrörelsen skapar genom sin verksamhet på olikaområden förutsättningar för alll fler alt motionera. För många är idrotten denfrämsta fritidssysselsättningen. Idrottsutövandet ger många delakfighet i enstörte gemenskap och spelar därmed en viktig social roll. Jag anser del av bl.a. dessa skäl angeläget attsamhället på olika sått stödjer idrottsrörelsens strävan att breddaverksamheten ytterligare. Vissa grupper är underrepresenterade i denverksamhet idrottsrörelsen bedriver. Del gäller främsl kvinnor, handikappadeoch invandrare. Det fmns därför skäl atl genomföra särskilda satsningar för attaktivera fler inom dessa grupper. Riksidrotlsförbundel har i sin anslagsframställningsärskilt understrukit behovet av insatser inom barn- och ungdomsidrotten. Jagdelar riksidrottsförbundets bedömning atl det är nödvändigt med särskildainsatser för all åstadkomma bästa möjliga verksamhetsformer för barn ochungdoms idrottsutövning. Idrottsrörelsen har här ett särskilt ansvar med hänsyntill det stora antal barn och ungdomar som är verksamma inom den. För attytterligare understryka den betydelse regeringen fäster vid verksamhet blandbarn och ungdom kan jag nämna atl del under utbildningsdepartementetshuvudtitel föreslås en förbättring av del lokala aklivitelsslödel. Bidraget peraktiviletslimme föresläs för näsla budgelår höjas med till 11 kronorper aktivitet. Av det belopp som satsas på lokalt aktivitets-stöd beräknasnärmare 80 milj. kr. för sådana aktiviteter som anordnas avidrottsorganisationer. Det sammanlagda statliga stödet till ungdomsidrottenkommer genom den föreslagna höjningen att uppgå till närmare 80 milj. kr. Jag är också angelägen att understrykamotionsidrottens betydelse. Det är viktigt inte minst frän folkhälsosynpunklatl olika insalser görs för all akfivera allt fler människor.Riksidrottsförbundet bör särskill beakta denna del av verksamheten. Elitidrotten tilldrar sig den största massmedialauppmärksamheten. 1 del totala idroltsutbudet är delta en liten del. Som riksidrottsförbundet fram håller i sin framställning har man utarbetat ett särskilt program med förslag lill ätgärder för att förbättra elitidrottens villkor. Jag vill för min delgärna understryka vikten av atl de som ägnar sig ål elitidrott ges goda förutsätt- 114 ningar för detta. Det åren fråga för riksidrotlsförbundel och dess special- Prop. 1985/86: 100 förbund att inom ramen för sina anslag sörja för att så sker. Innevarande budgetår uppgår anslaget för stöd tillidrotten under denna huvudtitel till 205,5milj. Jag föreslår att anslagetför nästa budgetår ökas till 217,5 milj. kr. eller med 12 milj. kr. Särskilda insalser för handikappidrottensutveckling har gjorts . Efter samråd med statsrådet jag att I milj. kr. tillförs förinsatser inom dess verksamhetsområde. Därigenom bör förutsättningar kunnaskapas bl. a. för den rehabilileringsverksamhet i form av idrotts- ochträningsläger för nyhandikappade personer som bedrivits framgångsrikt undersenare år. Denna särskilda satsning genomförs utöver de anslaghandikappidrollsförbundel i vanlig ordning erhåller. På handikappidrottensområde vill jag också omnämna att under utbildningsdepartementels huvudUlelredovisas alt platser i idrottsgymnasier ställs till förfogande förhandikappidrott. Jag har för särskilda insatser inom kvinnlig idrottberäknat I milj. kr. utöver de anslag som tidigare lämnals för dennaverksamhet. Jag utgår från alt riksidrotlsförbundel härigenom ytterligare kanintensifiera den påbörjade satsningen för att aktivera fler kvinnor inomidrottsrörelsen. Försärskilda projeki inom invandraridrollen beräknar jag 0,5 milj. kr. För etl nylt elevhem vid Lillsveds folkhögskolasaml för fortsalla insalser i beräknas 2,8 milj. kr. Det ankommer päriksidrottsförbundet att föreslå fördelning av dessa medel. har i sin framställningsärskill understrukit behovel av fortsaita kraftfulla insatser mol doping. Densärskilda satsning som påbörjades innevarande budgetär bör byggas ul ihuvudsaklig överensstämmelse med RF:s förslag. Jag beräknar ytterligare 0,5milj. för denna verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till idrotten för budgelårel 1986/87anvisa elt reservationsanslag av 217500000kr. Stöd till turism och rekreation 1984/85Utgift 75091203 Reservation 2302000 1985/86Anslag 75 300000 1986/87Förslag 78050000 turistråd är en stiftelse inrättad avstaten, och med uppgift alt somcentralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för turism i skall enligt sina stadgar dels utveckla svensk turism och genommarknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans och sysselsättning samlstödja regional utveckling, dels medverka fill all förbällra möjlighelerna förbreda folkgrupper till turism och rekreation. Från anslaget utgår medel till marknadsföring.Därutöver lämnas bidrag till uppförande av turist- och rekreationsanläggningar av riksintresse samt 115 till utvecklings- ochförsöksverksamhet inom turist- och rekreationssek- Prop. 1985/86: 100 tornefler prövning av en delegation som lyder under turistrådet. 11lämnas från anslaget bidrag till vissa ideella organisationer. turistråd har sitt huvudkontor i har dessutom kontor i , , , , , ,, och . Kontoren i och Ziirich drivs i samverkan medhandelssekreterama pä resp. ort, medan kontoret i drivs i visssamverkan med lurislrädels motsvarigheter i . är ocksårepresenterat i , , och . Sverigesturistråd framhåller att turismen är en av de snabbast växande näringsgrenarnainternationellt och i .