prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Resekostnader för inom utsedda svenska stipendiater................................................ . 139 Informalion om mellanfolkligt samarbele,nedruslningsslrävan den och andra utrikespolitiska frågor ............. . 140 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitul (SIPRl)....................................................... 143 Vissa åtgärder förmstningsbegränsning och kontroll 145 Prop. 1985/86: 100 Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet 147 Bil. Forskningssamarbetemed europeiska gemenskaperna 149 Bilaga5.1 Fakta om bistånd....................... . 153 Statligamyndigheter och organ för bistånd... . 156 Övriga organisationer .......................................... 180 Biståndettill enskilda programländer........................ 184 Andraanslagsposter ............. .......................... 254 Biståndetfördelat på enskilda länder.... ............... 277 Bilaga5.2 Förteckning över lönade uttandsmyndigtieter samt ackrediteringarför de stockholmsbaserade ambassadörerna per Register(Anslagsförteckning) ............................... 290 Tryckeri, 1985 295 Bilaga 6till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Försvarsdepartementethar ansvaret för totalförsvaret som består av en militär och en civil del. Denmilitära delen utgörs av det militära försvarel som bl.a. omfattarförsvarsmakten med dess olika försvarsgrenar m.m. Den civila delen utgörs avett stort antal samhällssektorer/funktioner. Försvarsdepartementet ansvararinom den civila delen för funktionerna civil ledning och samordning,civilförsvar, psykologiskt försvar, övrig varuförsörjning samt kyrkligverksamhet. Försvarsdepartementet har även ansvaret för samordningen inomregeringskansliet mellan totalförsvarets olika delar. Dessutom hardepartementet ansvaret för räddningstjänsten i fred. Försvarsmaktensresurser efter mobilisering framgår av följande sammanställning. Lätta attackflygdivisioner Bas- och strilbataljoner Torped-/robo(bätar Anm.En infanteribrigad 77 håller på att omorganiseras till en femte norrlandsbrigad. Totaltkan försvarsmakten mobilisera ca 850000 man (inkl. hemvärn). Riksdagen1985/86. Det militära försvaretsfortsatta utveckling Prop. Tiilgrund för årets proposition om det militära försvarets fortsatta utvecklingligger försvarsbeslut med den inriktning som gavs av riksdagsamt riksdagsbeslut vilket fattades på grundval av denfyrpartiuppgörelse som träffats avseende det militära försvaretsutveckling t. o. m. /87. Årets proposition präglas i hög grad av att detbudgetär som behandlas är det sista i en femårig försvarsbeslutsperiod. Ettnytt femårigt försvarsbeslut håller på att förberedas så att det skall kunnafattas av . Det görs därför i årets försvarsbilaga iprincip inga ställningstaganden till utvecklingen efter /87. Deförslag som lämnas avser sålunda främst genomförandet av verksamheten /87 i enlighet med den av statsmakterna ovan angivnainriktningen. Den programplan som överbefälhavaren redovisatbeträffande perioden /87-1990/91 har i huvudsak kunnat godtas i vad avserplaneringen för /87. Dock har de av myndigheterna begärdabeställningsbemyndigandena minskats något med anledning av regeringensbedömning att det i planen förelåg en alltför hög overplanering underinnevarande och nästa budgetår. Överbefälhavarens pian för ubåtsskyddets inriktninggodtas som grund för verksamheten under /87. Beträffande denverksamhet inom de stridskrafterna som är väsentlig förinvasionsförsvarets långsiktiga utveckling godtas tills vidareöverbefälhavarens planering som innebär att denna verksamhet återigen erhålleren normal omfattning . Den omfattning av repetitionsutbildningen somplaneras för /87 svarar i huvudsak mot de behov som föreligger ikrigsorganisationen enligt överbefälhavarens repetitionsuibildningsplan. Dettainnebär att drygt 100000 värnpliktiga kommer att inkallas tillrepetitionsövningar under detta budgetår. Därtill kommer närmare 50000värnpliktiga att genomgå sin grundutbildning. Regeringen föreslår förbättringar avvärnpliktsförmåner fr.o.m. den med sammanlagt ca 46 milj. kr.Dagersättningen höjs . och utryckningsbidragel till2 . Höjningen av utryckningsbidraget förslås gälla fr. o. m. den Ijanuari 1986. Maximibeloppet för familjepenning för maka höjs . för månad och maximibeloppet för familjepenning för barn från 855 tillI . En generösare tillämpning av bostadsbidraget och det därtillknutna tillägget medför en kostnadsökning av ca 2 milj. kr. Näringsbidragetsmaximibelopp höjs från 400 till I . Särskilda insatser planeras för att säkerställaförsvarsmaktens behov av flygförare. Verksamheten inom totalförsvarets militära delföreslås ske inom en ekonomisk ram för /87 om sammanlagt22411000 kr. beräknad i det pris-, löne- och växelkursläge som rådde ifebruari 1985. Totalförsvarets civila del Prop. 1985/86: 100 Till grund för arets proposition om den fortsattautvecklingen av totalförsvarets civila delar ligger försvarsbeslut(prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374). Årets proposition präglas i höggrad av att det budgetår som behandlas är det sista i en femårigförsvarsbeslutsperiod. De förslag som lämnas avser sålunda i huvudsakgenomförandet av verksamheten under /87 i enlighet med den avstatsmakterna angivna inriktningen försvarsbeslut. Elt nylt femårigtförsvarsbeslut - försvarsbeslut - förbereds. För de civila delarna avtotalförsvaret beräknas för /87 totalt 1732 milj. kr. Civil ledning och samordning Statsmakterna beslöt atl vissa åtgärder skallvidtas för att förbällra ledning och samordning inom den civila delen avtotalförsvaret (prop. 1984/85:160, FöU 11, rskr 388). Fr.o.m. den får såledesöverstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) vidgade uppgifter och byter namntill överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). ÖCB blir då ansvarig myndighetpå central nivå för funktionen Civil ledning och samordning. ÖCB:s uppgifterblir främst att på central nivå svara för beredskapsförberedelserna inomfunktionen. ÖCB får från samma tidpunkt även ansvaret för att samordna decivila beredskapsförberedelserna. ÖCB får slutligen uppgiften att på centralnivå leda och samordna studie- och planeringsverksamheten för totalförsvaretscivila delar. På högre regional nivå harcivilbefälhavarna ansvaret för civil ledning och samordning och på lägreregional nivå har länsstyrelserna motsvarande ansvar. Kommunstyrelsen är högsta civilatotalförsvarsmyndighet på lokal nivå och ansvarar på denna nivå för civilledning och samordning. För funktionen Civil ledning ochsamordning beräknas 151,6 milj. kr. för /87. En integration av civilförsvaret ochfredsräddningstjänsten genomförs på central och lokal nivå. På regional nivå ärverksamheterna redan integrerade. påbörjar den1 sin verksamhet som central myndighet för befolkningsskyddet ochräddningstjänsten i fred och krig och blir då ansvarig myndighet på centralnivå för funktionen Civilförsvar. 1 myndighetsuppgiften ingår ansvaret förberedskapen mot kärnkraftsolyckor och landtransporter av farligt gods.Räddningsverket skall planera och genomföra utbildning och övning inomverksamhetsområdet, bl.a. den nya räddningstjänstutbildningen. Inom kommunerna pågår nu planläggningen avcivilförsvarsverksamhe- Prop. 1985/86: 100 ten i krig och en översyn av denkommunala beredskapsplanläggningen. 6 Kommunerna övertar den 1 januari1987 ansvaret på lokal nivå för ledningen av civilförsvarsverksamheten i krig.Krigsorganisationen, inkl. ledningsgrupper och hemskyddsgrupper, kommer attomfatta ca 150000 personer. byggs uppunder planeringsperioden och införs i civilförsvarets krigsorganisation den Ijanuari 1987. Den skall när den är färdig bestå av 8000 hemskyddsgrupper omvardera tre personer, alla rekryterade och utbildade i fred, samt närmare100000 frivilliga hemskyddsombud under civilförsvarsberedskap. avpersonalen i hemskyddsgrupperna beräknas vara krigsplacerad . Verkskydd skall organiseras ochutrustas under hänsynstagande till förelagens och anläggningarnas planlagdaverksamhet i krig och lill omfatlningen och arten av de skador som kan uppslå.Verkskyddsorganisationen beräknas uppgå till ca 700 verkskydd och ca 40000personer. Kostnaderna betalas av företagen. Räddningshundgrupper om vardera trehundar och tre hundförare införs i organisationen den I januari 1987.Utbildningen av grupperna sker på frivillig väg. Uppbyggnaden till 475 grupperplaneras vara genomförd under /93. I avvaktan på att kommunerna harutarbetat lokala skyddsplaner föreslås för /87 altbeställningen av nya skyddsrum i småhusområden starkt begränsas. Skyddsmasker och molsvarande skyddför barn föreslås bli anskaffade enligt en plan som innebär att behovet förhela civilbefolkningen huvudsakligen täcks under /94. En grundsyn för inriktningen av detmarina oljeskadeskyddet för 90-talet läggs fast. Beredskapen för bekämpning avolje- och kemikalieutsläpp förstärks. För civilförsvar ochfredsräddningstjänst (utom skyddsrum) föreslås för /87 enutgiftsram om 493 milj. kr. (prisläge ). Vidare föreslås enbemyndiganderam på 579,7 milj. kr. (prisläge ) för skyddsrum /87. För beredskap för olje- och kemikaliebekämpning till sjössuppgår förslagen till totalt 12,6 milj. kr. för /87. Genom psykologiskt försvar skall vår försvarsvilja ochmotståndskraft mot främmande propaganda vid krigsfara och i krig byggas upp ochvidmakthållas. Den blir styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF) ansvarig myndighet på central nivå för funktionenPsykologiskt försvar. För psykologiskt försvar beräknas5,4 milj. kr. för /87 under anslaget I I. 1985/86: 100 Övrigvaruförsörjning omfattar åtgärder för att möjliggöra produktion ochdistribution av varor, främst beklädnadsvaror, kemiska produkter samt metalleroch verksladsprodukter som är nödvändiga för befolkningens försörjning ochsamhällets funktion under kriser och i krig. blir överstyrelsen för civilberedskap ansvarig myndighet på central nivå för funktionen Övrigvaruförsörjning. För Övrig varuförsörjning beräknas 389,8 milj. kr.för /87. Funktionenomfattar såväl som de fria trossamfundens verksamhet. blir överstyrelsen för civilberedskap ansvarig myndighet på cenlral nivå för funktionen Kyrklig verksamhet. FörKyrklig verksamhet beräknas . för /87. Förändringarnainom försvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande lill statsbudgetenför /86 framgår av följande sammanställning (milj. Operativ ledning m. m. F. Gemensamma myndigheter m. m. Anslaget F 19. prisstegringar för del militära Summa B-F (totalförsvarets exkl. anslaget F 19) Civil ledning och samordning H. Civilförsvar och fredsräddnings- Anslaget H 4. för civilförsvar m. m. Summa G-J (totalförsvarets 1985/86: lOO Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19december 1985. Anmälan till budgetpropositionen 1986 1 Huvudtitelnsutformning Innehållet i denna bilaga till årets budgetproposition hari viktiga avseenden disponerats om i förhållande till uppställningen iföregående års försvarsbilaga. Syftet har varil att i ökad grad spegla dengrundläggande tanken om totalförsvaret som en helhet. Därför har här införtsett särskilt avsnitt om totalförsvaret som bl.a. behandlar frågan omtotalförsvarets ledning. Dessutom har recit- och föredragandeavsnitten rörandetotalförsvarets alla delar sammanförts i en avdelning före behandlingen av deenskilda anslagen. Beträffande totalförsvaretsmilitära del har framställningen i hög grad koncentrerats lill avsnittet omdess fortsatta utveckling. Sålunda har värnplikts- och personalfrågorna liksomfrågan om det militära försvarets ekonomiska resurser inordnats i detlaavsnitt. Vissa industripolitiska frågor har däremot hänförts till ett egetkapitel. Enligt önskemål lämnas också en separat redovisning omJAS-projektet. efter avsnitten om det militära försvaret följer i årett särskilt kapitel om totalförsvarets civila del, vilket behandlar bl.a.olika samhällsfunktioner från totalförsvarssynpunkt. Sist i bilagan behandlasförsvarsdepartementets samtliga anslag för /87. 2Säkerhetspolitiska överväganden Prop. 1985/86: lOO Förhållandetmellan supermakterna, som utgör en central dimension i de internationellarelationerna, fortsätter att präglas av en kombinalion av rivalitet och strävantill begränsad samverkan. Efler de senaste årens mycket kyliga relationer harsupermakterna bl. a. återupptagit förhandlingar om strategiskakärnvapen som legal nere sedan slutet av . Dessulom har ledarna för USAoch hållit sitt försia toppmöte . Det är dock ovisst ommisstänksamheten och spänningen skall kunna vändas i enmer konstruktiv dialog och ett vidgat samarbete. Kapprustningen fortgår ioförminskad takt. Den snabba vapentekniska ulvecklingen innehåller i sigelement som undergräver förtroende och försvårar överenskommelser omnedrustning och rustningsbegränsning. Supermakterna framstår trots detta som oförändratbeslutna att söka undvika en direkt militär konfrontation, vilken ytterstskulle kunna resultera i ett kärnvapenkrig med förödande konsekvenser.Samtidigt leder supermakternas ömsesidiga, djupt förankrade misstro och ökademilitära förmåga lill all kampen om inflytande mellan blocken fortgår i globalskala med betydande återverkningar på hela del internationella klimatet. I flera delar av världen är supermakterna benägnaatt se regionala och även inomstatliga konflikter i elt maktpolitisktöst-väslperspektiv. Eftersom supermakterna uppfattar alt deras intressen ärdirekt berörda i många av dessa konflikter kan även geografiskt begränsadeoroligheter riskera atl fördjupas och spridas och få vittomfattandesäkerhetspolitiska konsekvenser. En viss tendens kan dock förmärkas till atlsupermakterna söker undvika atl regionala konflikter leder lill verkligtallvarliga motsättningar dem emellan. I , där båda supermakterna harstarka intressen, finns avsevärda hot mot en fortsalt fredlig utveckling mellanöst och väst. Den israelisk-palestinska frågan synes knappast ha kommit närmareen varaktig lösning och i det splittrade har konflikterna fortsatt.Kriget mellan och fortsätter på sjätte året utan att någon uppgörelsekan skönjas. Den sovjetiska interventionen i går in på sitt sjundeår och ungefär har krigstillstånd rått i . I Centralamerikainnebär fortsatt yttre inblandning i form av vapenleveranser och militärtbistånd ökade risker för öppet krig i regionen. I har regeringens fortsatiaapartheidpolilik skärpt konflikten mellan svarta ochvita. Den tragiska utvecklingen i detla område kan också få belydandekonsekvenser för västvärldens tillförsel av viktiga råvaror. I består den latenta spänningen mellan åena sidan sovjetiska säkerhelsintressen och å andra sidan nationellaaspirationer hos övriga paktmedlemmar. Del kan inle uteslutas att delta även ifortsättningen kan leda lill kriser och konflikter inom och mellan dessastater. En sådan utveckling riskerar också att få allvarliga effekter pårelationerna mellan öst och väst. Jagvill då det gäller bedömningen av den internationella utvecklingen ., ocksåhänvisa till vad som anförs i bilaga till bud- Prop.1985/86: 100 getpropositionen. Inom båda maktblocken fortsätterförsvarsstrategin att vara föremål för intensiva diskussioner. 1 Sovjetunionendiskuteras i ökad grad möjligheten av utdragna konventionella operationer isamband med ett krig i . har deklarerat att man inte kommeratt vara först att använda kärnvapen. Inom NATO förefaller det vara enalltmera utbredd åsikt att det upplevda beroendet av tidig kärnvapeninsats börminskas genom förstärkning av det konventionella försvaret. Emellertid finnsstarka ekonomiska hinder för en långtgående utveckling i denna riktning. Inomöverskådlig tid torde båda maktblocken ytterst bygga sina strategier påkärnva-penavskräckning. Båda upprätthåller mycket stora, insatsbereddakonventionella styrkor i som antalsmässigt varit tämligenkonstanta men vars kvalitet kontinuerligtförbättrats. Den kvalitativa kapprustningen harsåledes fortsatt i ett uppdrivet tempo, medan endast obetydliga framsteggjorts i rustningsbegränsnings- och nedrustningsfrågor.Huvudansvaret förde uteblivna resultaten i nedrustningsarbetet ligger på debåda supermakterna. Samtalen om begränsning av de strategiska kärnvapnen och deregionala kärnvapnen i , de s.k. START- resp. INF-förhandlingarna, harefter avbrottet återupptagits och inbegripernu även rymdvapenutvecklingen. Det är ett globalt intresse attkärnvapnens roll i stormakternas relationer reduceras. strävan attmotverka kärnvapenhotet riktar sig självfallet även i hög grad tillförhållandena i vårt närområde, det nordiska området liksom som helhet.Sverige verkar således bl.a. för att främja tillkomsten av en kärnvapenfri zoni . Syftet är att stärka och de övriga nordiska ländernassäkerhet. Arbetet för en korridor i fri från slagfältskärnvapenär också ett led i strävanden att allmänt minska spänningen mellanstormaktsblocken. syftar det till att minska risken för att en väpnadkonflikt snabbt trappas upp till ett för alla parter förödande kärnvapenkrig. Förhandlingar av betydelse förEuropas säkerhet präglas av låsningar och djupa motsättningar. Wiensamtalen ommilitära styrkereduktioner i (MBFR) avbröts i slutet av år 1983men återupptogs . Några resultat har emellertid inte nåtts sedandess. Inte heller vid nedrustningskonferensen (CD) i har man nåttöverenskommelser pä senare år. Dock har konferensen om förtroende-och säkerhetsskapande ätgärder och nedrustning i som inleddes iStockholm nu gått in i ett intensivare och mera konkretförhandlingsskede. Konferensen utgör ett viktigt forum för en fortsatt dialogmellan öst och väst i syfte alt minska misstron mellan maktblocken, minskarisken för en väpnad konflikt och bidra till en nedrustningsprocess. De nordiska länderna kan inte undgåatt beröras av de slormaktsmotsätt- ningar som gäller . Härtill kommer att det nordeuropeiska och nordatlantiska området successivt vuxit i strategisk betydelse. kenär utbyggnaden av de sovjetiska marinbaserna på , vilkas Prop.1985/86: 100 lokaliseringtill stor del är betingad av globalstrategiska och geografiska Bil. faktoreri förening med den vapentekniska utvecklingen. harföljts av norska beslut om bl.a. förhandslagring i mellersta av utrustningför amerikanska marinkårsförband. Den ökning av den militära aktiviteteni det nordiska området som ägt rum på båda sidor bör i första handses som led i supermakternas bevakande av sina globala intressen ochsom en del av den strategiska maktbalansen dem emellan. Det nordeuropeiska och nordatlantiska områdetsökade strategiska betydelse, motsättningarna mellan stormaktsblocken och denmilitärtekniska utvecklingen har sammantagna lett till att även lägeblir mera utsatt i händelse av kriser och väpnade konflikter i vår omvärid.Denna utveckling har också lett lill ökade påfrestningar i fred, främsl i formav kränkningar av vårt territorium. Dessa tendenser berördes i 1982 årsförsvarsbeslut men har genom senare lids ulveckling kommit till tydligareuttryck. har bl.a. - såsom framgår - utsatts för grova undervattenskränkningarvilkas särskilda säkerhetspolitiska belydelse understryks av atl de tillskillnad från andra kränkningar till sjöss och i luften lill övervägande delmåsle anses vara avsiktliga. En rad iakttagelser och indikationer som redovisatsav överbefälhavaren till regeringen har lett till slutsatsen att liknandeundervattensverksamhet förekommit även . Respekten för vår säkerhetspolitiska linje harkrävt att vi redan i fredstid ingripit med största fasthet mol kränkningar avvårt territorium. Vår förmåga att upptäcka och ingripa mot främmande ubåtarhar stärkts och fortsätter att stärkas efterhand. Det är även fortsättningsvisvår skyldighet och vår bestämda föresats alt med alla till buds stående medelhävda territoriella integritet. Regeringen har inte tvekat och kommerinte att tveka att ingripa mot den eller dem som kränker svenskt territorium.Målet är och förblir atl förmå främmande makter att avslå från kränkningar. Vårt beroende av ett handelsutbyte med omvärldenleder till att motsättningar och kriser i andra delar av världen kan fåkonsekvenser också i . Särskilda problem kan skapas av dethögteknologiembargo som västliga industriländer riktat motÖsteuropa. Det grundläggande säkerhetspolitiska mönstret iNorden består. Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på vår alliansfrihet ifred syftande till neutralitet i krig och stödd på ett för våra förhållandenstarkt försvar, ligger fast. Regeringen kommer alt fullfölja denna politik medkrafl, klarhet och konsekvens. Förtroendet för vår vilja och vår förmåga alt ikrig bevara neutraliteten måsle vidmakthållas. Det får varken skapas farhågoreller förväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulle övergesin neutralitetspolitik. Det råder bred uppslutning kring den svenska säkerhetspolitikensprinciper. Detta är en väsentlig nationell tillgäng. Regeringen kommer att fullfölja 1982 årsförsvarsbeslut, med den inrikt ning som angavs fyrpartiöverenskommelse och i den senaste budgetpropositionen. 1984 ärs försvarskommitté har enats om de grundlag- 9 gande förutsättningarnaför säkerhetspolitiken inför 1990-talet. Detta är ett Prop. 1985/86: 100uttryck för en uppslutning kring den traditionella svenska säkerhetspoliti- Bil. Det utgör också en fast grund för kommitténs fortsatta arbete medinriktning mot försvarsbeslut. Som del av säkerhetspolitiken fordras en fast ochkonsekvent försvarspolitik som inger respekt och förtroende såväl i omvärldensom hos svenska folket. Totalförsvaret skall i första hand vara fredsbevarandegenom att ha sådan styrka, sammansättning och beredskap att en angriparesförluster och andra uppoffringar i samband med försök att utnyttja vårt landinte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. Ett så utformattotalförsvar utgör ett väsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsadstormaktsnärvaro i det nordiska området i fred och i internationella kriser.Det är därtill en förutsättning för att svensk neutralitet skall blirespekterad vid krig i vårt närområde. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om säkerhets- ochförsvarspolitiken. 3Förberedelser totalförsvarsbeslut Prop. 1985/86: lOO 1 föregående budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 6)redovisade regeringen vilka beslul som ligger till grund för totalförsvaretslångsiktiga utveckling t.o.m. /87. Den redovisade inriktningenligger fast. Regeringen avser alt förelägga förslag lill säkerhetspolitikensinriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling efter /87.Arbetet med att ta fram underlag för detta förslag pågår. Regeringen har tillkallaten kommitté med uppdrag atl överväga och lämna förslag om säkerhetspolitikensinriklning och totalförsvarets fortsatta utveckling m. m. efter budgetåret1986/87. Denna kommitté, som har antagit namnet försvarskommitté, hari redovisal sina analyser och överväganden om svensk säkerhetspolitiki rapporten (SOU 1985:23) Svensk säkerhetspolitik inför 90-talet. Kommittén fortsätter arbetet med inriktning atthösten 1986 redovisa sina överväganden och förslag avseende totalförsvaretsfortsatta utveckling efler /87. Underiag för regeringens ochförsvarskommilténs arbete inför försvarsbeslutet tas fram bl. a. av 1983 årsvärnpliktsutbildningskommitté, av myndigheterna samt av Ingenjörsvetenskapsakademieni samarbele med Kungl. hari överlämnat betänkandet (SOU 1984:71) Värnplikten i framtidensamt betänkandet (SOU 1985:36) Värnplikten i samhället. Det senarebetänkandet remissbehandlas . Kommittén kommer att, med grund isina tilläggsdirektiv (Dir. 1984:15), avge betänkanden angåendevapenfriutbildningen samt frikallelse av värnpliktiga. överlämnat tre rapporter benämnda Värnpliktigatycker ..., Värnpliktiga länker ... samt Vapenfria tycker .... Kommitlénberäknar att slutföra sitt uppdrag under /86. Myndigheterna har under hösten 1985överiämnat den andra delen av rapporterna efter genomfört studie- ochplaneringsarbete avseende tidsperioden 19871997. Rapporter har insänts frånöverbefälhavaren, , ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, styrelsen för psykologiskt försvar,samt . Rapporterna har överlämnats till 1984 årsförsvarskommitté. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle