prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Olikheternamellan de båda lagstiftnings-områdena är sannolikt alllför slora för atltillåla en sådan slutsats, I vart fall bör dock förhandlingsverksamheten kunnakomma till användning i väsentlig utsträckning inom del nu aktuellaverksamhetsområdet. Likaså bör den i promemorian angivna informations- ochopinionsbildande verksamhelen kunna få positiva effekter. Den föreslagna regeln alt enarbetsgivare vid vite kan föreläggas att lämna upplysningar till eUer överläggamed ombudsmannen kommenteras av några remissinstanser, JK är kritisk: I paragrafen föreskrivs om allnämnden får förelägga vite och all nämndens beslul i ärende om vite inte fåröverklagas, Endasl frågan om uldömande av vilet - laglighelen av nämndensbeslut - skall prövas av länsrätt, Beslämmelsen kan enligt min meninginte accepteras ur rättssäkerhetssynpunkt. Del kan inte såsom del anges ipromemorian (s, 64) anses tillräckligt ur rätlsskyddssynpunkl all enarbetstagare kan endasl få laglighelen av ell krav på överläggningar ochlämnande av uppgifter i sista hand prövad av domstol. Även nämndens bedömning iell vilesärende måsle kunna överprövas. Jag anser inte atl nämnden enligtförslaget får sådan sammansättning, med bl, a, representanter för arbetsgivare,eller kan förväntas få den sakkunskap i bl, a, diskrimineringsfrågor som skullekunna motivera alt dess, främst på skälighetsbedömningar grundade vitesförelägganden,inte skall kunna överprövas, RRV anser all del är oklart påvilka grunder den föreslagna befogenheten all förelägga vke kan komma allutövas och påpekar alt molsvarande befogenhet för JämO bygger på förbudet motkönsdiskriminering i jämställdhelslagen. Frågan om uldömande av vite bör somföreslås prövas av länsrätt. I förslaget anges ej vilken länsrätt som bör upptaanmälan. Enligt kammarrällens mening bör framställning göras till länsrätten idet län där arbetsgivaren bedriver den verksamhei som är föremål förombudsmannens undersökning. Delta bör möjligen anges i lagtexten, KFO anser att vilesregeln inte bara bör gälla arbetsgivare. Reglerna i förslagels 7 och 8 §§behandlar endast arbetsgivares skyldig hel att delta i överläggningar med ombudsmannen och möjligheten lill vitessanktion mot tredskande arbetsgivare. Med hänsyn lill den föreslagna lagens inriktning alt motverka diskriminering inom hela samhällslivet skall 254 enligtKFO:s bestämda uppfattning även andra än arbetsgivare, såsom Prop. 1985/86:98näringsidkare, fackförbund, mediaförelag, näringslivsorganisationer, arbetsgivarorganisationer,bostadsföretag m,fl,, också omfattas av skyldigheterna i nämnda lagrum ochsålunda kunna bli föremål för ombudsmannens aktiva ålgärder. Dennesbefogenheter bör därför inte enbart gälla förhållandena på arbetsmarknaden, Sammauppfattning framförs av PO och ADC. JK anser sig inte kunna godta förslaget om all ävenandra än arbetsgivare bör delta i överläggningar och lämna upplysningar tillombudsmannen, anför: Andra som inte i egenskap av arbetsgivare harskyldighet men som väl enligt ombudsmannens skönsmässiga bedömande bör lämnauppgifter och bör inställa sig har inte ens möjligheter all få frågan prövad avnämnden trots all de synes kunna drabbas av sanktioner genom all utpekas somdiskriminerande, HärtUl kommer all beslämmelsen (se andra stycket) inte ärriktad enbart mot "parter och vittnen" i ett presumtivtdiskrimineringsärende utan mot alla som kan länkas ha upplysningar all lämna ifråga som kan beröra ombudsmannens tillsynsverksamhet på arbetslivets område, Iprincip kan således vem som helst kallas till överläggningar och bli krävd påupplysningar. Det kan inte vara rimligt med en sådan ordning utan enprecisering och begränsning måste enligt min mening göras. Särskilda regler omatt en uppgiftslämnare inte får betungas bör även införas. Lämnande av upplysningar och framföralltinställelse lill överiäggningar lorde ofta medföra kostnader och besvär för denenskilde. Några bestämmelser om ersällning finne inte i förslagel. Det kanpåpekas atl enligt jämsläUdhelslagen kan den som kallas lill inställesle lillförhandling tillerkännas ersättning, Förslagel bör enligt min meningkompletteras i delta hänseende om bestämmelserna i förevarande paragraf skaUbehåUas, I redovisningen för koslnadema för ombudsmannens verksamhei (se s, 67i promemorian) bör anges hur slora kostnaderna kan länkas bli, JämO anser atl ombudsmannen själv bör gesbefogenhet all förelägga vke, JämO utvecklar denna ståndpunkt i anslutning tillall hon kommenterar den föreslagna nämnden, se under nästa avsnitt, Samfundei har inte något att erinra mot atlmöjligheter ges lill vitesföreläggande gentemot arbetsgivare som inte rättarsig efter ombudsmannens uppmaningar, I förslaget läggs den funktionen pånämnden. Om nämnd inte inrättas bör frågan om vitesföreläggande ordnas på annatsätt. Hur ombudsmannen skall avsluta ett ärende som berörell enskilt faU diskuteras av JK och JO, JK, som utgår från all en tanke med förslagel varitatt ombudsmannen skall genom uttalanden utpeka någon som diskriminerande,finner det oacceptabelt att förslagel inte ger någon möjlighel att fåombudsmannens uttalanden överprövade, JK anför: Enligt min mening bör en sådan bedömning endasl fågöras av en domslol om straffsanktioner i egentlig mening inte är förknippade med 255 "brottet".Bedömning bör inte fä ankomma på en ombudsman, som inte Prop. ensbehöver ha juridisk skolning, i synnerhet om del saknas möjligheter för denenskilde att få saken överprövad. Del måsle anses oacceptabelt all förslagelinte ger någon möjlighel alt få lill stånd en materiell överprövning avombudsmannens uttalanden eftersom sådana uttalanden kan länkas få eknomiskaoch andrå följder för dem som blir föremål för uttalandena. Dettagäller särskilt om uttalandena kommer atl ges publicitet genom bl, a, massmedia(se s, 58 i promemorian), Att ombudsmannen skall kunna la upp enskUda falllill utredning framgår av förslagel. Hur ärenden av detta slag skall avslutasom anmälan lill polis eller åklagare inte görs klargörs däremol inte. Jag utgårfrån atl avsikten är all ombudsmannen inte skall kunna uttala kritik molenskilda i frågor som inte kan underkastas rättslig prövning. En annan ordningskulle inge vissa betänkligheter. Frågan bör ut under det fortsattaarbetet. Advokatsamfundetanför följande i fråga om ombudsmannens uppgifter. När del gäller ombudsmannens uppgifter i deindividuella fallen är samfundet av den uppfattningen att den viktigaste delenav verksamheten bör ligga i rådgivning lill enskilda, Invandrarorganisationernahar också särskill framhållit behovet av en rådgivande instans. På delgenerella planet intar informations- och opinionsbildning centrala uppgifter.Samfundet delar hell förslagels uppfattning all ombudsmannen bör visa sloröppenhet mol massmedia, organisationer och utbUdningsväsendel, Ombudsmannens uppgifter på arbetslivets områdemarkeras särskill i den föreslagna lagstiftningen, I promemorian framhålls allbehovel av en aktiv bevakning med särskild styrka gör sig gällande inom denprivata sektorn och då inte minsl utanför del kollektivavtalsregierade området.Samfundet delar denna uppfattning men vill även framhålla alt ombudsmannen börha utomordentligt stora möjligheter att påverka arbetsmarknadens parter iriktning mot en önskvärd avlalsreglering, Ianledning av förslagel till ändring av sekrelesslagen ullalar JK: Några regler om alt uppgifter som ombudsmanneneller nämnden begär från myndighei och som är sekretessbelagda där även skallvara sekretessbelagd hos ombudsmannen och nämnden finns inte. Frågan har intelagils upp i promemorian. Jag anser att sekretess bör gälla även för sådanauppgifter. Enligtförslaget skall ombudsmannens verksamhet stödjas av en särskilt inrättad nämnd.Nämndens huvudsakliga uppgifter avses bli alt ge ombudsmannen råd iprincipiellt vikliga frågor, alt hos regeringen föreslå författningsändringareller andra åtgärder för atl molverka diskriminering och alt pröva vissaärenden om vite. Någraremissinstanser tar upp den föreslagna nämnden, och är positiva lill förslagel i denna del, 256 Kammarrällen i framhåller all nämndenmåsle kunna agera Prop. 1985/86:98 självständigt och med auktoritet ochanför vidare: Del är därför viktigt atl ledamölerna inte harnågon anknytning varken lill invandrarorganisationerna eller tillorganisalionema på arbetsmarknaden. Ordföranden bör som föreslås - varalagkunnig och ha erfarenhet som domare, Ledamölerna bör som nämns i betänkandetgärna ha parlamentarisk bakgrund, I anslutning till ell resonemang om hurombudsmannens verksamhei bör organiseras (se härom under nästa avsnitt) uttalarstatskontoret följande: För atl minska organisationens sårbarhet bör ingakansliresurser öron-märkas för nämndens behov. Statskontoret anser all nämndensuppgifter bör kunna begränsas till all på ombudsmannens begäran förelägga viten(jfr. Uppgiften alt föreslå regeringen författningsändringarbör inte behöva dubbleras på det sätt som framgår av förslaget utan kantillkomma ombudsmannen. Råd i principiellt viktiga frågor bör ombudsmannenkunna inhämta från olika håll. Slutsatsen blir all för verksamhelenerforderliga handläggande kansliresurser helt bör kunna knytas tillombudsmannen. Administrativa resurser i övrigi, vari statskontoret inräknaräven skrivservice, bör värdmyndigheten tillhandahålla. Också KO anser atl nämndens uppgifter börinskränkas i förhållande tiU förslagel. Enligt förslagel skaU regeringen utse en nämnd moletnisk diskriminering. Bl, a, har nämnden att ge ombudsmannen råd iprincipiellt viktiga frågor och all hos regeringen föreslåförfattningsändringar eller andra ålgärder för all molverka etniskdiskriminering. Enligt KO: s uppfattning är det inte lämpligl alt nämnden fåröverordnade uppgifter av detta slag. För alt ombudsmannen mot etniskdiskriminering skall kunna agera mol diskriminering med krafl bör iställetombudsmannen ges en starkare självständig StäUning, Nämndens uppgift börenligt KO: s mening inskränkas tUl att pröva ärenden rörande föreläggande avvite. De resurser som frigörs genom atl nämndens uppgifter inskränks börtillföras ombudsmannen, NO år tveksam till alt nämnden skall ha i uppgiftatl föreslå regeringen författningsändringar. Mot bakgrund av all nämnden bl, a, avses all hosregeringen föreslå författningsändringar eller andra ålgärder för alt molverkaetnisk diskriminering vill NO framföra följande. Även näringsfrihetsrådet fickursprungligen i uppgift all genom framställningar lill regeringen föreslåålgärder, i dess fall sådana som kunde främja konkurrensen. skulle också, genomöverläggningar med näringslivsorganisalioner och företagare, söka främjakonkurtensen, I praktiken har sådana framställningar och förhandlingar kommitatl göras av NO. Även i övrigt kom den initiativtagande verksamhelen ikonkurrensfrågor all ligga hos NO, medan näringsfrihetsrådel och dessefterföljare marknadsrådet, sedermera , kom all utvecklastill atl fungera som en domslol. anses institutionen vara enspecialdomslol. 17 1985/86. RRV finner ansvarsfördelningen mellan ombudsmannenoch nämnden Prop. 1985/86:98 oklar i förslagel. Nämnden skall enligt förslagel vara etl organ somombudsmannen har tillgång till för formellt och informellt samråd när detgäller tolkningen av den tänkta lagstiftningen. skall nämnden ha egnamyndighetsfunktioner. Den skall ha rätt all hos regeringen väcka frågor omlagsliflningsändringar och andra ålgärder. Denna befogenhet skall också ombudsmannenha. Nämnden skall ha rätt alt begära yttranden från andra myndigheter i sinrådgivningsverksamhet. Den skall vidare på ombudsmannens begäran fatta beslulom vitesförelägganden, vilka beslut inte skall kunna överklagas, RRV föreslår all frågan om ansvarsfördelningenmellan de två organen klarläggs närmare under den fortsatta beredningen avärendet, är tveksam lill förslagel om nämnd ochutvecklar ett eget förslag om hur nämnden bör arbeta och vara organiserad, JämO ställer sig tveksam lill den föreslagnadiskrimineringsnämnden som slalusgivare åt DO, DO bör på annal säll kunnatillförsäkras erforderlig status och bör själv kunna förelägga en tredskandeperson all inställa sig lill överläggningar vid vite, Diskrimineringsulredningen föreslog i sill betänkandeatl arbetsgivare skulle vara skyldiga all verka aktivt för all del skulle rådagoda relationer mellan olika etniska grupper på arbetsplatsen. Utredningensförslag i denna del mottogs övervägande positivt av remissinstanserna, Kravelpå aktiva åtgärder återfinns i omarbetad form i del nu avgivna förslagel lilllag mol etnisk diskriminering, I detta fömtsälts atl DO skall la initiativ somkan förhindra etnisk diskriminering för framliden. Dessa skall enligt förslagelkunna innefatta dels generella åtgärder dels anmaningar till enskilda personeralt genomföra en ålgärd eller atl underlåta något. För att DO: s arbete i sist angiven del skall kunnabli effektivt erfordras enligt JämO: s uppfattning någon form avsanklionsmedel. För atl åstadkomma detta skulle JämO vilja förorda all denföreslagna diskrimineringsnämnden finge uppgifter som liknadejämslälldhelsnämndens. En person som ansåg alt DO: s anmaningar/krav voreaUlför långt gående skulle kunna vända sig till . Likasåskulle DO genom en ansökan till nämnden om vitesföreläggande kunna förmå entredskande all underlåta något respektive genomföra viss/vissa ålgärder.Nämnden skulle också kunna pröva vite som DO förelagt arbetsgivare i syfte allåstadkomma överläggning. När del gäller de generella, mera övergripandeåtgärderna som DO förutsätts vidla skulle nämnden ha en sammansättning somgaranterar kunskap i invandrar- och arbetsmarknadsfrågor liksom om utbildningoch opinionsbildning. Både kvinnor och män skall naturligtvis ingå i nämnden, DO bör själv kunna förelägga tredskandearbetsgivare och andra all infinna sig tiU överläggningar vid vite. En nämnd, sammansatt av personer med erfarenhetLex, av invandrarfrågor, förhåUandena på arbetsmarknaden, opinionsbildning ochutbildning skulle emellertid, som JämO ovan anfört kunna ha en uppgift sområdgivare ål DO vad gäller generella åtgärder och för all pröva respektivesjälv förelägga t, ex, enskUda arbetsgivare atl vidla eller underlåta någol isyfle atl förhindra etnisk diskriminering, Kammarrätteni anser alt det inte bör finnas någon rätl för Prop. 1985/86:98den enskilda att överklaga ett beslut av nämnden, JK ifrågasätter behovel av ensärskild nämnd. Enligt min mening bör en eventuell nämnd liksomombudsmannen vara knuten till invandrarverket och inte utgöra någon egenmyndighet, 1 och för sig anser jag alt del kan ifrågasättas om del finns någotbehov av en särskild nämnd. Redovisningen i förslagel på den punkt är alltförknapphändig. Nämndens betydelse med avseende på uppgifter kan inte jämförasmed jämslälldhetsnämnden. Nämndens uppgifter enligt förslaget synes varatämligen begränsade och närmast ta sikte på ärenden om vite, JK anser atl nämnden med föreslagen sammansättningoch utan över-prövningsmöjligheter inte kan anförtros viiesärenden, , som anser attombudsmannainslitutel bör prövas , ullalar följande ifråga om nämnden. Under den ovan föreslagna försöksperioden bör någonnämnd inte utses. Del är vidare tveksamt om en nämnd bör finnas ens omombudsmannainslitutel väljs som en permanent lösning. Ombudsmannen börnämligen enligt samfundels uppfattning ha sådana kvalifikationer för silluppdrag att behov av nämnd inte föreligger. Ipromemorian framhålls att det är av central betydelse all ombudsmannen ochnämnden får en självständig ställning. Med hänsyn lill alt den organisationsom behövs är liten, föreslås dock en administrativ anknytning lill , Ipromemorian uttalas också atl del inte bör vara uteslutet alt uppgiften somombudsman läggs samman med en befallning i : s verksledning. Många remissinstanser uttalar sig om förslagel allknyta ombudsmannen till , De flesta är tveksamma eller negativa, I remissyttrandet över diskrimineringsulredningensbelänkande I rätt riktning framhöll viklen av att etl organ förstöd och råd åt enskilda i diskrimineringsärenden för trovärdighetens skull ärsjälvständigt i förhållandet till myndigheter och andra, avstyrkte därförförslagel att skulle få en sådan roll, är tveksamt också lill den nu föreslagnakonstruktionen med en ombudsmannafunktion som är självständig men med en rentadministrativ koppling lill , Av psykologiska skäl och för att förhindramisstankar om att ombudsmannens verksamhet påverkas av : s myndighetsuppgifterbör varje koppling meUan ombudsmannen och undvikas, avstyrker bestämtförslagel om alt ombudsmannafunktionen skall kunna förenas med en befattning iSIV: s verksledning. 5/1är också tveksam och anför: Prop. SAMN anser i likhet med förslagel alt det är avslor vikt all slå fasl ombudsmannens och nämndens självständiga ställning, inteminst inför allmänheten, har enligt sin instruktion vissa uppgifter somsammanfaller eller i vart fall langerar ombudsmannens verksamhetsområde. och nämden blir administrativt sammankopplade med föreliggeren viss risk för all ombudsmannens självständighet kan komma all ifrågasättas.Även andra mindre önskvärda effekter som förväxlingar och kompetenskonfiiklermellan ombudsmannan/nämnden och kan uppslå. Mot den bakgrunden är SAMN tveksam till atlombudsmannen/nämnden får en organisatorisk koppling till , En anknytningtill en redan existerande myndighet kan dock ur administrativ och ekonomisksynpunkt vara lill fördel, RRVanser atl förslaget i denna del är oklart och fortsätter: Om avsikten är atl ombudsmannen skall ha en hellfrislående ställning bör detla komma lill klart uttryck i lagstiftningen ochdess förarbeten, RRV anser vidare atl en personalunion med invandrarverkelsverksledning inte är lämplig, eftersom del inte är omöjligt all invandrarverketblir part i ell ärende som anhängiggörs hos ombudsmannen, KO delar uppfattningen all ombudsmannen mol etniskdiskriminering i sakligt hänseende bör slå hell självständig i förhållande tillSIV, Det kan dock enligt KO:s mening ifrågasättas, om inte onödiga svårigheterkan uppslå på denna punkt. Inte minsl med tanke på förtroendet hos de grupper,vars iniressen den föreslagna ombudsmannen skall la tillvara, kan det uppfattassom olämpligt att uppgiften som ombudsman läggs samman med en befattning i justSIV: s verksledning, Sveahovrätt avstyrker förslaget om administrativ anknytning till , Lagstiftningen mot etnisk diskriminering är inteenbart avsedd all skyd da dem som är invandrare i den meningen termen används i vanligt tal, dvs, personer som relativt flyttat lill , Den skall även skydda sådana som är bosalla här eller som lUlhör familjer vilka sedan generationer har inlemmats i del svenska samhället och som inte har hafl eller kommer atl få anledning atl söka kontakt med , Hit skall även räknas grupper som exempelvis på grund av etniskt ursprung eller trosbekännelse finner en anknytning till hell främman de. Redan av detta skäl är del tveksamt om det är en lämplig lösning all ombudsmannen och nämnden i administrativt hänseende knyts lill invand rarverket (), Ett avgörande skäl emot lösningen år emellertid all en invandrare (i ordels egentliga bemärkelse) kan ha råkat i motsatsförhål lande till verkel på grund av all ell av verkel avgjort ärende har gått honom emot. En anknytning lill kan då verka avhållande när del gäller all söka ombudsmannens eller nämndens bistånd. Med hånsyn härtill och då del är av central betydelse att ombudsmannen och nämnden får en själv ständig ställning avstyrker hovrätten förslaget att dessa organ administra- 260 tivl anknyts lUI , Hovrätten förespråkar all ombudsmannen och nämndenför en själv- Prop. 1985/86:98 ständig administration. Om de anses böraknytas lill någon myndighei, föreslår hovrätten JämO, Förslaget all ombudsmannen knyts lill JämOframläggs även av , som anför: När det gäller frågan om utlokaliseringen avombudsmannen till och ser vi det som ell allvariigt hinder förombudsmannens arbete. Förtroende för ombudsmannen som en opartisk myndighei kommerall försvinna oberoende av hur myckel information som staten lämnar ut om attombudsmannen verkligen är självständig ifrån , Det är inte uteslutet all ien del fall blir en motpart. Vårt förslag år att ombudsmannen placerastillsammans med JämO, En fördel med en sådan placering är all det dessulom kanfinnas möjligheter till samverkan mellan båda ombudsmännen. Ca hälften avinvandrarna är ju kvinnor, och i vissa fall kan det vara svårt att avgöra omdiskrimineringen är på gmnd av etnisk ursprung eller på grund av all man ärkvinna eller kanske en kombination av båda orsakerna, JämO anser också atl del är nödvändigl allombudsmannen får en självständig ställning, JämO anför vidare: All myndigheien administrativt samordnas med enannan torde däremol vara nödvändigl, inte minsl av ekonomiska skäl. Genom allsom här föreslås i PM välja statens invandrarverk () vinner man , altverkels kunskaper, erfarenheter, litteratur m.m, i invandrarfrågor kanutnyttjas också av den nya myndigheien. Detta måste emellertid ställas emotrisken för att kompetenskonflikter kan uppstå eftersom har uppgifter somkommerati sammanfalla med den nyinrättade myndighetens och del av enskUda kanuppfattas som om : s uppgifter slår i motsats till den nya myndighetens,JämO föreslår därför alt en annan myndighei I, ex, KO väljs somadminsiralionsparlner. En sådan personalunion som den i förslagel skisserade att en person i : s verksledning skulle kunna fungera som chef för den nyamyndigheten - anser JämO vidare för sin del av samma orsak utesluten. Negativa eller tveksamma till förslagel omadministrativ anknytning lill är också LO, TCO, ,, Judiska församlingarnas centralråd - rådet föreslår all ombudsmannenknyts lill eller - i , Lettiska Hjälpkommitlén, SSKF - förbundel föresläranknytning lill någon av de existerande ombudsmannaexpeditionerna ochSveriges Frikyrkoråd. Samfundei anser vidare att del är uteslutet altombudsmannen skall kunna kombinera sitt arbete med en befallning i eller tillhöra dess styrelse eUer vara administrativt knuten till verkel. Delsamma gäller den föreslagna nämndens ledamöter, om en sådan nämnd införs. På intet sätt får ombudsmannen uppfattas som en invandrarverkets "förlängda arm". Del är nämligen samfundets erfarenhet atl depersoner som förslagel avser all skydda ofta har en djup misstro mol just invandrar- 261 verket.Skall lagstiftningen få den avsedda effekten bör därför ombuds- Prop.1985/86:98 mannens ställning vara oberoende och självständig i förhällande tillmyndigheter, RIButvecklar skälen för sin ståndpunkt på följande sätt. Det viktigaste skälet härtill är att denne måslekunna åtnjuta invandrarnas odelade förtroende om institutet ska ha någonmening. Invandrare känner oftast inte lill SIV:s alla funktioner och kan integöra någon åtskillnad mellan olika avdelningar och organ inom verket, SIVupplevs som motpart i väsentliga livsfrågor. Invandrarnas förtroende förSlalens framförallt når det gäller arbetet inomtillståndsprövningen är inte fullständigt och även omdiskrimineringsfrågorna inte har någol med denna verksamhei atl göra så kandiskussionen om verkels tillämpning av flyktingpolitiken ha en negaliv verkanäven i dessa frågor, Till-ståndsbyråns prövningar av bl, a, asylärenden ochfamiljeålerföreningsär-enden har fåll en sådan karaktär atl det finns människorsom upplever alt de mänskliga rättigheterna och den enskilda människans värdighetkränks i beslutsprocessen. Det är oerhört viktigt att detta ses medinvandrarnas ögon och inte enbart ur myndighetsperspektiv. Är man inte villigall ge ombudsmannen resurser för en frislående administration kan man ifrågasättavarför en sådan ijänst inrällas. Del är också viktigt för invandrare all de genomombudsmannen har möjlighel atl få råd och stöd om de känner sig diskrimineradeav verkel självt, vilket blir omöjligt om förtroendet för ombudsmannen mbbas pågmnd av en knytning till , även om den föreslås bli renl adminislraliv.