prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — avser den åriigaavgiften till statskontoret avserunderhållskostnader och teknisk service d) lOOOOO kr. avser driftkostnaden (förbrukningsmaterial, dalaband m.m.) e) lOOOOO kr. avsermiljöanpassning (belysning etc). Utgifter och besparingar för de två följandebudgetåren kan enligt styrelsens mening inte preciseras förrän . Arbetarskyddsverkelhar varit relativt ekonomiskt gynnat trots det kärvastatsfinansiella läget. Genom omfördelningar inom arbetslivsområdet harresurser kunnat frigöras för att tillföra verket medel ulöverhuvudförslaget. När regeringen nu fortsätler sina strävanden att hålla tillbakaökningarna av de offenthga utgifterna måsle också högt prioriterade områdenvidkännas minskade anslag. Anslaget tUl arbetarskyddsverket utgör här ingetundantag. Regeringens mål är alt upprätthålla en högambhionsnivå i arbelsmiljöarbelet trots det kärva statsfinansiella läget. Detär emellertid inte längre möjligt alt i samma utsträckning som tidigaretillföra arbetarskyddsverket resurser genom omfördelningar inomarbetslivsområdet. Ett visst utrymme för insatser inom särskiU angelägnaverksamhetsområden har emellertid även kunnat skapas dels genom enbegränsad tillämpning av huvudförslaget, dels genom en i förhållande fiUarbetarskyddsstyrelsens förslag annorlunda fördelning av besparingen övertreårsperioden. Dessa insalser har finansierats genom neddragningar på andraanslag. Jag kommer som en följd härav senare att föreslå en real minskning avarbetarskyddsverkets anslag /87-1988/89 iförhållande lill nuvarande anslag. De minskade anslagen innebär atl arbetarskyddsverkelunder de när masle åren - om nuvarande ambkionsnivå i arbetet skall kunna upprätt hållas - kommer att ställas inför ökade krav på ett effekfivt och ändamåls enligt resursutnyttjande. Ulöver fortlöpande rationaliseringar torde även vissa direkta nedskärningar bli nödvändiga tUl följd av de minskade ansla gen. Givetvis bör resursema i första hand koncentreras till de områden som är mest angelägna. Därför är det angelägel att arbetarskyddsstyrelsen utarbetar en plan över vUka verksamheter som bör prioriteras resp. kom mer alt beröras av besparingar. Enligt min mening bör en strävan vara att så långt det är möjligt freda sakverksamheten från nedskärningar. nödvändiga besparingarnabör i stället i första hand drabba de adminislrali- Prop. 1985/86: 100 va funktionerna. Som jag tidigare nämnt har forskningen vidarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning utvärderats med avseende påkvalitet, produkfivitet och relevans. Den genomförda utvärderingen är enligtmin mening intressant och tankeväckande. Den har inte bara givit värdefullvetenskaplig kritik utan också bidragit med konstruktiva synpunkter och förslagtill förbättringar. Utvärderingen bör därför kunna utgöra en del av underlagetför StäUningstaganden till forskningsverksamhetens inriklning och utformningpå sikt. Styrelsen befinner sig i slutfasen av ettomfattande arbete med att omarbeta äldre anvisningar och meddelanden tillföreskrifter enligt arbetsmiljölagen. Omarbetningen skall enligt styrelsensbedömning slutföras . Som jag lidigare har framhållit är detangeläget att arbetet slutförs enligt planema. Därefter kan resurserna för dencentrala tillsynen sättas in på områden som har fått ståtillbaka. I detta sammanhang kan arbetet med att följa upp och utvärderaförfattningarnas betydelse för arbetsmiljön nämnas. Jag delar därför styrelsensuppfattning atl detta arbete bör få ökat utrymme fr. o. m. /87.Jag anser det också angeläget att arbetet med att utveckla och systematisera dekonsekvensbeskrivningar som utarbetas i anslutning tiU författningar drivsvidare. Sådana beskrivningar är inle bara väsentliga som beslutsunderlag isamband med ställningstagande till nya eller ändrade föreskrifter. De kan ocksåutgöra en viktig utgångspunkl vid uppföljning och ulvärdering av alt syftet meden författning har uppnåtts. Somjag har framhålUt måste nu också prioriterade områden få vidkännasminskade anslag. Arbetarskyddsverkeis anslag bör därför minskas realt under entreårsperiod. Genom atl fastställa en treårig ram för verksamheten underlättasstyrelsens möjligheter att långsiktigt planera rafionaliseringar,omprioriteringar och nödvändiga nedskärningar. Mot denna bakgmnd föreslår jag atlarbetarskyddsstyrelsens anslag minskas . Detta innebär att styrelsen senast vid utgången av budgelårel1988/89 skall ha genomfört en real minskning av utgifterna med 11,6 milj. kr.Del krav som ställs på styrelsen är således en procentenhet lägre änhuvudförslaget. Utrymme för detta har kunnat skapas genom omfördelningar inomarbetslivsområdet. För alt ytterligare reducera de negaliva konsekvenser för verksamhetensom en alltför snabb anslagsminskning skulle medföra, bör nedskärningenfördelas med 0,, 1,och 1,för första, andra resp. tredje året. Genommitt förslag blir arbetarskyddsverkets anslag för treårsperioden1986/87-1988/89 sammanlagt ca 9 milj. kr. högre än om styrelsens huvudförslaghade tillämpats fullt ul. Enligt styrelsens bedömning finns inga möjligheteratt vidmakthåUa nu varande ambitionsnivå i fråga om den regionala tillsynsverksamheten om yrkesinspektionen inte tillförs medel utöver huvudförslaget. åren 1986/87-1988/89begär styrelsen 2,3 milj. kr. åriigen för atl den Prop. 1985/86:100 regionala tillsynsverksamheten skall kunna hållas oförändrad. Den ökade medvetenheten om arbetsmiljöns betydelseför hälsa och välbefinnande har medfört all efterfrågan på yrkesinspekfionenstjänster ökar. Det är därför enligt min mening angeläget alt yrkesinspektionenkan upprätthålla en hög och jämn kvalitet i sin regionala tillsynsverksamhet.Därtill kommer vissa nya arbetsuppgifter med anledning av dels beslutet atlföra över tUlsynen av vissa mindre arbetsställen från kommunerna fillyrkesinspektionen fr. o. m. , dels den beslutade företagshälsovårdsreformen. har arbetarskyddsstyrelsen erhållitviss kompensation i förhållande till huvudförslaget vid beräkning av anslagetlill yrkesinspektionen. Personalramen för yrkesinspektionen har därför kunnathållas relativt oförändrad. Genom att huvudförslaget inle fillämpas fuUt utför arbetarskyddsverkel anser jag att ambifionsnivån i inspektionsverksamhetenäven bör kunna upprätthållas. Den avstyrelsen begärda kompensationen för den regionala tillsynsverksamheten, 2,3milj. kr., ryms inom de medel som verket kommer att tillföras utöverhuvudförslaget . Jag avser atl senare återkomma till fråganom ekonomisk kompensation till yrkesinspektionen för övertagandet av denkommunala tillsynens uppgifter. Styrelsen har begärt vissa budgetmedel för utökadeinsalser för utbildning av personal inom företagshälsovården. Det gäller tvåkurser för företagssköterskor och en kurs för företagssjukgymnaster årligenunder den kommande treårsperioden. Styrelsen avser att förlägga kurserna tilluniversitetet i genom uppdragsutbildning. Kostnaderna beräknas till ca 1milj. driver arbetarskyddsstyrelsen en kurs förföretagssköterskor och en kurs för företagssjukgymnasler som uppdragsutbildningvid . Kurserna finansieras med medel bl.a. frånarbetarskyddsfonden. Styrelsen anser det angelägel all utbildningen kansäkerställas genom en fast finansiering över statsbudgeten. I regeringens proposition (1984/85:89) omföretagshälsovård och arbetsanpassning har frågan om utbildning avföretagshälsovårdens personal behandlats ingående. Jag konstaterade där attbristen på utbUdningsplatser för företagssjukgymnaster kan innebära problem förföretagshälsovårdens fortsatta utbyggnad, såväl i kvantitativt som ikvalitativt avseende. Även efterfrågan på specialutbildning förföretagsskölerskor är mycket stor. Regeringenhar angett som målsättning att alla anslällda skall ha tillgång till företagshälsovård och att även ensamföretagare och deras medhjälpare skall kunna ansluta sig. I arbetet med att utveckla och bygga ut företags hälsovården är det av stor vikt att kvalitetsfrågorna får en framskjuten plats. Dessa är nära förknippade med personalens utbildning och kompe tens. Därför anserjag det angeläget att arbetarskyddsstyrelsen ökar insat serna för utbildning av företagssköterskor och företagssjukgymnaster i enlighet med de planer som styrelsen har redovisat. Enligt min mening bör styrelsen genom omfördelning av befintliga medel och genom medel via arbetarskyddsfonden kunna utöka utbildningen för personal inom företags hälsovården enligt de redovisade planerna. Regeringengodkände huvuddragen i arbetarskyddsstyrel- Prop. 1985/86: 100sens förslag om utformning och införande av en samordnad lösning för Bil. 12informationssystemet om arbetsskador () och ett samordnat arbetsställeregislerför arbetarskyddsverkel (). Syftet med /är dels att förbättrafömtsättningama för tillsynsarbetet såväl regionalt som centralt, dels att gebättre underlag för forskningen. Enligt arbetarskyddsstyrelsens beräkningar kommermerkostnaderna för /att kunna balanseras genom en beräknadrationaliseringsvinst motsvarande ca 35 årsarbetskrafter. I 1985 årsbudgetproposition anmälde jag för min avsikt att gearbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att redovisa hur beräknaderationaliseringsvinster till följd av etl införande av /SARA-systemet skaUkunna tiUgodogöras budgetmässigt. Regeringen har uppdragit åtarbetarskyddsstyrelsen att inkomma med en plan som visar hur beräknadebesparingar i form av årsarbetskrafter skall kunna realiseras i samband med attdet lotala / SARA-systemet tas i bmk. Styrelsen skall därvid ange var inombefintlig organisation besparingarna uppkommer samt när och hur de skaU genomföras.En fömtsättning skall vara att besparingarna budgetmässigt skall genomförasunder femårsperioden /881991/92. Uppdraget skall redovisas senast isamband med att arbetarskyddsstyrelsen överlämnar sin anslagsframställning /88. Vissa kostnader för /inträffar före denegentliga driftstarten. Främst gäller detta den årliga avgiften tUlstatskontoret för investeringen. Denna utgift uppkommer i takt medupphandlingen och erläggs under innevarande budgetår. Förändamålet har för /86 2 3 lOOOO kr. Dessa medel liggerinom ramen för huvudal-lemativet för /87. Jag har bedömt altarbetarskyddsstyrelsen dämtöver bör filldelas . för att bestridakostnader fill följd av /. Av de sammanlagda medlen avser 4 milj. kr.avgifter till statskontoret. Övriga medel avser atl täcka kostnadema för bl.a.datakommunikation, underhåll och teknisk service. har, som jag inledningsvis har anfört, idecember 1985 antagit regeringens proposition (1985/86:40) om samlad tillsyn avarbetsmiljön (SoU 1985/86:6). Det innebär att tUlsynen av arbetsmiljön vidvissa mindre arbetsställen förs över från kommunema tUlyrkesinspekfionen. Som en följd av den ändrade ansvarsfördelningen mellan statenoch kommunerna skaU, , ca 20 milj. kr. föras över frånkommunema till staten. För /87 bör arbetarskyddsverkeltillföras 10 milj. kr. som kompensafion för övertagandet av den kommunalatillsynens uppgifter. För budgetåren 1987/88 och 1988/89 harjag beräknat att20113000 kr. bör tillföras styrelsen. I nämnda proposition framhöll jag attyrkesinspektionen måste kompen seras ekonomiskt och personellt med hänsyn tiU de vidgade tiUsynsupp- gifter som uppstår när den kommunala tillsynen avskaffas. Detta är en fömtsättning för att yrkesinspektionen skall kunna förstärka tillsynen av små arbetsställen i samband med omorganisationen och på , med bibehållen ambitionsnivå, klara fillsynen av det ökade antalet arbets- 128 Jag vill därförstarkt betona vikten av alt de medel som tillförs Prop. 1985/86:100arbetarskyddsverket i sin helhet används för alt klara fillsynen av tillkom-Bil. 12 mande arbetsställen. Dämtöver kommer det enligt min mening att krävaselt målmedvetet prioriterings- och effekliviseringsarbele samt en anpassningav tiUsynsorganisation och arbetsformer lill de förändrade fömtsättningama föratt yrkesinspektionen skall kunna fullgöra sina vidgade fillsynsuppgifter. Med hänsyn lill atl chefen förkommunikationsdepartementet fidigare denna dag har föreslagit atl ansvaret förtillsynen enligt vägarbetstidslagstiftningen skall föras över frånyrkesinspektionen lill trafiksäkerhetsverket fr. o. m. budgelårel 1986/87 börarbetarskyddsverkets anslag reduceras med 3,5 milj. kr. Detla motsvarararbetarskyddsverkets kostnader för löner, resor och övriga omkostnader för de14 vägtrafikinspektörer som arbetar vid yrkesinspektionen. Databastjänsten blev aUmänt tillgänglig ibörjan av . är ett resultat av samordningssträvandena kringbibUoteks- och dokumentationstjänsterna vid arbetarskyddsstyrelsen,arbetsUvscentmm och (). Syftet med är alt geinformalion om arbetslivs- och miljöförhållanden i etl sammanhållet och lättfill-gängligt paket av databaser. 1 ingår fem olika dalabaser; ALC-DOKsom produceras vid arbetslivscentmm, AMILIT som produceras vidarbetarskyddsstyrelsen, CISILO som produceras vid internationella arbetsbyrånILO i , NIOSHTIC som produceras vid () i samt SERIX som produceras vid SNV. Idatabaserna registreras forskningsprojekt och forskningsresultat, utredningaroch rapporter, böcker och tidskriftsartiklar, lagar och avtal m.m. ARAMIS-samarbelet har medfört en omprövning avansvarsfördelningen mellan styrelsen och SNV vad gäller bevakning ochregistrering av referenser till svensk miljöforskning. Fr. o. m. innevarandebudgetår registreras därför inte längre forskningsrapporter påarbelsmiljöområdet i SNV:s dalabas . Materialet skall i fortsättningenregistreras i styrelsens egen databas . Till följd av den ändradeansvarsfördelningen föreslår jag all styrelsen filiförs medel motsvarande enhalv assislent-fiänst. Jag har beräknat denna kompensation till . Jaghar i denna fråga samrått med chefen för jordbmksdepartementet. Arbetarskyddsstyrelsen har redovisat förslag tUllokalbesparingar som kommer atl föranleda hyresreduceringar om ca 1250000 kr.under /87. Besparingarna har godkänts av byggnadsslyrelsen.Arbetarskyddsstyrelsen bör få tillgodoräkna sig denna besparing. Jag har tagUhänsyn fill detla vid min medelsberäkning. Anslagen till arbetarskyddsverkel den kommandetreårsperioden framgår av följande sammanslällning: 9 1985/86. Budgetår------------------------- Prop. 1985/86: 100 ---------------------------------- Bil. 1986/87 1987/88 1988/89 Anslag (1) 288 000 000 284 000 000 278 570 000 Medel för /(2) 4 190 000 Kompensation förövertagandet av den kommunala tillsynens uppgifter 10 000 000 20 113 000 21251 000(3) 1/2 assistenttjänst vid 65 000 65 000 65 000 Överföring av tillsynen enligt vägarbetstidslagen till trafiksäkerhetsverket - 3 500 000 - 3 500 000 - 3 500000 Summa: 298 755 000 300 678 000 296 386 000 (1) Samtliga anslagär beräknade i 1986/priser. Anslagen /88 och 1988/89 skall prisomräknas i vanlig ordning. (2) Kostnaderna för budgetåren1987/88 och 1988/89 kan inte beräknas förrän hösten 1986- (3) Den del avkompensationen som hänförs till /90 kommer att redovisas i1987 års budgetproposition. Beräkningen av det lotala medelsbehovet under dettaanslag framgår av programsammanställningen. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemsläller jag att regeringen föreslår att 1. godkänna den av mig föreslagnatreårsbudgeten för arbetarskyddsverket, 2. till Arbetsmiljö - Tillsyn ochforskning för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskapligapparatur 1985/86 Anslag 3 000 000 1986/87 Förslag 3 180 000 Frånanslaget bestrids arbetarskyddsstyrelsens utgifter för anskaffning avvetenskaplig apparatur, vilkas anskaffningsvärde överstiger . Annanutmstning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Styrelsenberäknar medelsbehovet för anskaffning av vetenskaplig apparatur tilloförändrat 3 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89. Ienlighet med regeringens förslag budgetproposition godkände att 3 milj. kr. skall föras över från fonden för arbetsmiljöförbättringar tiU statens inkomstbudget och därefter anvisas 130 styrelsen över dettaanslag. Det ankommer på regeringen att föranstalta Prop. 1985/86: 100 om dessa årliga överföringar. Vid beräkningen av dessa medel har emellertid ingenhänsyn tagits fill behovet av prisomräkning av anslaget under femårsperioden.Detta innebär att anslagets reella värde successivt kommer att urholkassärskilt som prisutvecklingen för vetenskaplig utmstning har varit ochsannolikt även i fortsättningen kommer att vara betydligt snabbare än denallmänna kostnadsutvecklingen. Tillgång till modem och väl fungerandeutrustning är en fömtsättning för alt forskningsverksamheten skall kunna hållahög kvalitet. Mot denna bakgmnd föreslår jag att ytteriigare I milj. kr. underen fyraårsperiod förs över från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatens inkomstbudgel. Medlen är avsedda all täcka prisomräkningar av anslagetunder de kommande fyra åren. För /87 bör anslaget räknas upp med180000 kr. Med hänvisning lUl vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen föreslår alt 1. godkänna den av mig föreslagna överföringenunder en fyraårs period om sammanlagt 1 OOOOOO kr. från fonden för arbetsmiljöför bättringar tUl statens inkomstbudget, 2. lill Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffningav vetenskaplig appa ratur för /87 anvisa etl reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 460798 000(1) Reservation 37 466 000 1985/86 Anslag 507399 000 1986/87 Förslag 530309 000 (1) Häri ingår medel för förvaltningskostnader somfr.o.m. /86 beräknas under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Från anslaget finansierasanordnande och drift av () samt metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. 1984/85 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Yrkesinriktad rehabilitering 452 675 000 507 399 000 + 30 509 000 -t- 22 910 000 Förvaltningskostnader(1) 8 123 000 - _ - 460 798 000 507 399 000 ¥ 30 ä09000 + 22 910 000 (1) Förvaltningskostnaderna behandlas fr.o.m. budgetåret1985/86 under anslaget förvaltningskostnader. Femårs erfarenheter av arbetsmarknadsinstitutens arbete visar en verk- 131 samheti ständig utveckling där arbetsformer och metoder fortlöpande omprövas och personalen äraktivt engagerad i utvecklingen. Ända sedan Prop. 1985/86: 100 starten harviklen av samverkan med arbetslivet betonats inom Ami-or- Bil. Detla har resulterat i atl de arbetsmetoder som utvecklats bl.a.innebär fortlöpande kontakter med förelag och arbetsgivare, vilkel i sin lurresulterat i etl ömsesidigt utbyle av erfarenheter mellan och olika företagsamt ökade kunskaper om varandras behov. En av effekterna av delta har blivit att alll flersökande även bland de svårt handikappade kan förlägga sin arbetsprövning inomförelagen. För all fullfölja den arbetsmetodik som fillämpasinom arbetsmarknads-insliluten krävs atl verksamheten får minst oförändraderesurser för budgelårel 1986/87. Antal inskrivna sökande beräknas lill 21000 och dengenomsnittliga inskrivningstiden . AMS avser att lämna etl förslag till omorganisalionav med särskUda resurser (Ami-S). Omorganisationen beräknas genomförasunder en period av tre lill . Organisationsförändringarna ställer storakrav på personalutbildning. För atl möta behovet av utbUdning beräknasytterligare medelsbehov av ca 3 milj. kr. Nya personalkonslellafioner i dennya organisalionen behöver pröva olika vägar för att nå fram till målen föryrkesinriktad rehabilitering. För den metodutvecklingen begärs ytterligare ca 2milj. Totahbegärs under anslaget 537,9 milj. kr. Sökandemed arbelshandikapp behöver ofta förberedande ålgärder innan en arbetsplaceringkan bli akluell. Den arbetsprövning, träning och vägledning som tillhandahållsgenom arbetsmarknadsinstituten är särskilt betydelsefull för dessa sökande.Vid instituten kan också handikappade ges träning i olika tekniker för atlkompensera ett handikapp - t. ex. träning i käppteknik för synskadade - hjälpmed utprovning av hjälpmedel och andra anpassningsålgärder, som kan minimerahandikappet. En angelägen uppgift för instUulen är atl medverka lill alt ungahandikappade kan komma ut på arbetsmarknaden i stället för atlförtidspensioneras. För budgelårel 1986/87 beräknar jag lönekostnadernaför lill . (-1- ). För lokaler ochvärme beräknas . (- I ). Medel fill administrations- ochdriftkoslnader inkl. städning beräknas till . (-)- . ).TUI metodutveckling beräknar jag . (-f .) (-(- . Jag har vid min medelsberäkning tagit hänsyn tUlatt . av för /86 anvisade medel utgjorde enengångsanvisning för att täcka kostnader för vissa lokalförändringar. För tillfälliga förstärkningar av arbetsmarknadsinstitutpå orter med större företagsnedläggelser eller personalinskränkningar bör 2,5milj. Jag har beräknal 10 milj. kr. fill försök meduppsökande verksamhet för unga förtidspensionerade. Jag återkommer till detta i del följande. AMS har föreslagit särskilda medel tillpersonalutbildning och metodut- Prop. 1985/86: 100 veckling med anledning avändrad organisation av arbetsmarknadsinstUut Bil. 12 med särskilda resurserför olika handikappgrupper. Förslag om ändrad organisaiion har ännu inleförelagts regeringen. Jag är därför inle beredd all nu ta ställning lillförslaget om särskilda medel till organisationsförändringar. Sammantaget beräknar jag för /87 tillanslaget Yrkesinriktad rehabilitering . Jag övergår nu till att behandla vissa förslag frånhandikappkommiilén med anknytning till den yrkesinriktade rehabiliteringen. 1dessa frågor har jag samrått med chefen för och statsrådetLindqvist. Kommitlén har betonat att det inte är meningsfulltatl dra bestämda gränser mellan social, medicinsk och yrkesinriktadrehabilitering. I stället är det viktigt att på lokal nivå fläta sammanrehabiliteringsinsatserna. Detta ställer stora krav på samarbele och samordningmyndigheterna emellan. Kommiltén har bl.a. föreslagit att försäkringskassornasrehabili-leringsgmpper skall utgöra grunden för samarbetet meUan myndigheternai komplicerade rehabiliteringsärenden. Jag delar kommitténs uppfattning i dessadelar. synpunkter på samordnings- och samarbetsfrågornastämmer väl överens med de direktiv (Dir. 1985:13) som regeringen har meddelatför rehabiliteringsberedningens (S 1985:02) arbete. Enligt direktiven skallberedningen bl.a. undersöka om del går att samordna rehabiliteringsinsatsernapå ett bättre sätt än samt klarlägga ansvarsfrågorna irehabiliteringsarbetet. Beredningen skall också ta ställning lill omförsäkringskassorna skall ges en mer aktiv och pådrivande roll. har föreslagil attförsäkringskassornas rehabilile-ringsgmpper skall ges medel för fri dispositionför alt finansiera insalser i de fall regelsystemet inom oUka myndighetersansvarsområden inte täcker behov som är klart dokumenterade, men ovanliga. Jagvill i detta sammanhang erinra om att 10 milj. kr. har avsatts för budgelårel1985/86 för projektverksamhet inom försäkringskassorna med förändrade förmånsregler,bl.a. för atl pröva möjligheter till förenklingar i försäkrings- ochbidragshandläggningen och förbättringar i servicen gentemot aUmänheten (prop.1984/85:100 bil. 7, SfU 19, rskr 215). Chefen för harlidigare denna dag behandlat frågan om medel till projektverksamhet /87. Genom beslul den 8 augusli 1985 har regeringenbeviljat AMS . lill försöksverksamhet med effektivare användning avrehabiliteringsresurser i . Försöksverksamheten, som bedrivs isamverkan mellan arbetsmarknadsverket, socialförvaltningen, ochförsäkringskassan i saml ingåri de försök som bedrivs av den nämnda rehabiliteringsberedningen. Frågor som gäller organisation avrehabUiteringsinsatser och resurser för sådana insatser kommer således att fåytterligare belysning genom rehabiliteringsberedningens arbete. Handikappkommitténhar också lagt fram förslag om ett ekonomiskt 133 stöd vid rehabilitering avhandikappade ungdomar. Enligt förslagen skall Prop. 1985/86:100åldersgränsen för vårdbidrag höjas från 16 till eller så länge gymna- Bil. 12 siestudier pågår. För ungdomar som fyllt eller avslutatgymnasiestudier skall elt beskattat ATP-grundande grundstöd lämnas i ställetför sjukbidrag eller förtidspension. Kommitténs förslag om rehabiliteringsstöd har fåttetl skiftande mottagande av remissinstanserna.