prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — behov av informationanfördes särskilt. Denna fråga berördes även under riksdagsbehandlingen (FiU1978/79:34). fann det därvid ändamålsenligt att en årlig redovisningöver ADB i statsförvaltningen bifogades budgetpropositionen med hänsyn till deviktiga principfrågor och de betydande effekter för medborgarna som införandetav ADB ofta medför. Regeringen har mot denna bakgmnd uppdragit åtstatskontoret att utarbeta en redovisning efter vissa riktlinjer överanvändningen av ADB i statsförvaltningen. föreliggande redovisning, som börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.2, bygger sålunda påuppgifter som statskontoret ställt samman. Redovisningen avser främstanvändning av ADB för administrativa ändamål. Den innehåller också informationom pågående och avslutat utredningsarbete på dataområdet. I fortsättningen är det enligt min mening meständamålsenligt att till budgetpropositionen foga en sammanfattning avstatskontorets årliga redovisning och att publicera redovisningen i sin helhetpå något annat sätt som gör den lätt tillgänglig för ledamöter,exempelvis i departementsserien (Ds). En sådan ordning ligger för övrigt ilinje med de principer som regeringen numera tillämpar, när det gäller att isamband med propositioner till redovisa t. ex. utredningar. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av redovisningen och av vad jag i övrigt har anfört. 10 Datakommunikationer med utlandet Desvenska datakommunikationerna med utlandet har inventerats av utredningen (B1982:07) om datakommunikationer med utlandet. Syftet med utredningenhar varit att snabbt få fram ett faktamaterial om de intemationella dataflödenaoch deras betydelse för individer, företag och samhälle. Inventeringen haromfattat såväl den offentliga förvaltningen som näringslivet. Särskilduppmärksamhet har ägnats utbyggnaden av telenätets kapacitet samt utvecklingenav tjänster avsedda för datakommunikation. Resultaten har redovisats irapporten (Ds C 1984:4A) "datakommunikationer medutlandet", med bilaga. Rapporten har remissbehandlats. Yttranden harsammanställts i (Ds C 1985:17) "Remissyttranden över Sverigesdatakommunikafioner med utlandet". En kompletterande promemoria (Dnr CE1825/85) har utarbetats. Inventeringen visar att användningen avdatakommunikation med uUan det för svensk del ännu är av relativt begränsad omfattning, men i inled ningen av en väntad, snabb expansion. Inom den offentliga sektorn är utlandskommunikationen begränsad till ett fåtal myndigheter som dock i 11 någrafall har en relativt omfattande trafik. Inom forsknings- och utbild- Prop.1985/86:100 ningssektorn har kommunikation etablerats för vissa ändamål och ettBil. 2 begränsat antal områden. I de stora företagen och koncernerna har teknikenanvänts , men i förhållandevis måtUig omfattning, och med storvariation mellan företag. Fullt introducerad är datakommunikationen medutlandet i vissa branscher som t.ex. flygtransportbranschen och bankväsendet. Den väntade expansionen är en direkt följd av attföretag, branscher eller internationella organisationer effektiviserar sinverksamhet genom att anlita eller själva bygga upp datasystem och integreradedatanät som också sträcker sig över nationsgränserna. Utredningen påpekar att den statistik som finnsöver datakommunikationerna med utlandet - en del av telestatistiken - Uksomöver handeln med datatjänster m. m. uppvisar brister, och diskuterar möjligaförbättringsåtgärder. I fråga om statistik över handeln med datatjänsterm. m. pågår ett arbete inom i kontakt med olikaintressenter för att förbättra statistiken på informationsteknologiområdet,och där de frågor utredningen berört kommer att behandlas. Enligt min mening bör de här berördastatistikfrågorna beredas i anslutning tUl att övrig produktion av staUigstatistik tas upp till behandling. De ökade datakommunikationerna med utlandetaktuaUserar också frågor om integritet och medinflytande i arbetslivet ochsysselsättning m. m. Utredningens material och synpunkter i dessa delar kommeratt behandlas i samband med att ADB-frågor med arbetsmarknadspoliUska konsekvensertas upp av regeringen. Jag har i denna fråga samrått med chefen för arbetsmarknadsdejjartementet. Den staUiga eller den med statliga medel stöddaproduktionen av informationssökningstjänster är uppdelad på en rad myndigheteroch enskilda organ. De svenska databaserna är många men mestadels små. Mot denbakgmnden och med hänsyn till utlandsberoendet, förordar utredningen åtgärderför att effektivisera och samordna databasproduktionen i . Detta förslaghar fått starkt stöd i remissyttrandena. Jag har, som aviserats i propositionenom statsförvaltningens användning av ADB m. m. 1984/85:225, FiU1985/86:5, rskr. 88) för avsikt att ge statskontoret i uppdrag att, i samarbetemed bl.a. delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning(DFI), undersöka möjligheterna att effektivisera i första hand den statliga databasverksamhetenoch inkomma med förslag tiU åtgärder. Jag avser att i anslutning till dettauppdrag uppmärksamma statskontoret på de frågor om databasproduktionen somutredningen aktuaUserat. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 11 Anskaffning av telefonväxlar Prop. 1985/86: lOO Arbetetmed att skapa goda kontakter mellan enskilda och myndigheter måste ges enframskjuten plats i förändringsarbetet inom den offenUiga sektorn. I dettasammanhang kommer bl. a. myndigheternas telefonservice in. Myndigheterna tar iallt högre utsträckning ADB till hjälp i verksamheten. Storainformationsmängder finns lagrade i ADB-baserade register eller databaser.Datakommunikation spelar en allt större roll i myndigheternas insamling ochspridning av information tiU extema intressenter. Detta är bakgmnden till att regeringen i januari1984 uppdrog åt statskontoret att utreda myndigheternas användning avutmstning för data- och telekommunikation. Arbetet avsåg såväl en granskning avmyndigheternas nuvarande investeringsplaner för telekommunikaUon inklusiveföljdinvesteringar som den långsiktiga användningen av utmstning för data- ochtelekommunikation. presenterade 1984 en avvecklingsplan förelektromekaniska telefonväxlar. Den skuUe innebära att ca 1250 telefonväxlar istatsförvaltningen behöver bytas ut senast /94 tiU ensammanlagd kostnad av drygt 800 milj. kr. inklusive följdinvesteringar.Statskontoret har mot denna bakgmnd kommit att ägna en betydande del avutredningsarbetet åt en inventering av befintliga växlar samt åt frågor kringutbytet. Statskontoret har avrapporterat tiU regeringen vidtvå tillfällen, och , samt kommer att avrapportera vidett tredje tillfälle . I en delrapport lade statskontoretsålunda fram förslag om anskaffning av en ny, gemensam telefonväxel för åttamyndigheter i SundsvaU. Växeln är i drift. Erfarenhetema hittUls visar attdet i SundsvaU är möjligt att göra besparingar och öka servicen tillallmänheten vid en övergång från myndighetsvisa, äldre elektromekaniskatelefonväxlar till en ny gemensam elektronisk växel. Frågan om utbyte av telefonväxlar inomstatsförvaltningen bereds f. n. i . Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. ""' Prop. 1 Redogörelse för regeringensarbete med regelförenkling och delegering 1 2 Den allmänna lönenivån förstatsanställda m. m...... 4 3 Riktlinjer för finansiering avvissa utredningsuppdrag i 7 4 Medbestämmandefrågor vidberedningen av regeringsärenden .. 7 5 Uppdrag om en översyn avkoUektivavtalsbestämmelser om tjänstledighet för uppdrag som ledamot avriksdagen ........................................ .... 8 6 Den nordiskautbytestjänstgöringen .................. .... 8 7 Verksamheten i OffenUigasektorns särskilda nämnd 9 8 Verksamheten i nämnden förvissa omplaceringsfrågor 10 9 Redovisning avstatsförvaltningens ADB-användning m.m 11 10 Datakommunikationer meduUandet ................... .. 11 11 Anskaffning av telefonväxlar ............................ 12 Redogörelse för regeringens delegeringsarbete Bilaga 2.1 Prop. 1985/86: 100 Bil. Såvittgäller område har i prop. 1984/85:215 föreslagits attregeringen befrias från sin nuvarande befattning med vissa besvärsärenden. Detgäller en del ärenden enligt lagstiftningen om bokföring, pass, vapen ochhittegods. Enligt förslaget avlastas också regeringen ett par ärendegrupper därden f.n. fattar beslut i första instans. Sålunda skaU enligt propositionenbl.a. frågor om tillsättning av revisions- och regeringsrättssekreterareankomma på de berörda domstolarna själva. Genom en ändring i lagstiftningen omrätt tUt fiske befrias regeringen från uppgiften att i vissa fall fatta beslutom forum i mål om brott mot denna lagstiftning. Propositionen har nyligenantagits av . Också vissa andra förslag går ut på att regeringenbefrias från besvärsärenden. I departementspromemorian (Ds Ju 1983:5)Myndigheternas bevakning av statens rätt föreslås nya regler som begränsarmöjligheten att överklaga s. k. partsbesked, dvs. beslut som myndighetermeddelar när de företräder det allmänna som part i civliiättsliga och liknandeförhåUanden. Promemorian har remissbehandlats och frågan övervägs nu iregeringskansliet. I den lagrådsremiss med förslag till ny förvaltningslag somregeringen har beslutat görs bl. a. vissa uttalanden om hurlagstiftaren bör se på frågor om överklagande av partsbesked.Uttalandena innebär att beslut av detta slag i princip inte bör få överklagas.I princip förordas också en begränsning när det gäller möjligheten attöverklaga/ö«/ag tdl tjänstetillsättningar. Vidare föreslås att förvaltningslagenskall kompletteras med en ny regel om / hur många instanser man får överklagabeslut om avvisning avför sent gjorda överklaganden. Defrågor som rör delegering från regeringen uppkommer inte i samma utsträckninginom som inom andra departement. Detta sammanhänger medatt inte i någon större utsträckning är överinstans iärenden där beslut fattas av underlydande förvaltningsmyndigheter. Degenomgångar som har gjorts i departementet visar att någon delegering inte kanske annat än i vissa mycket begränsade ärendegmpper. Frågorna övervägs f. n. idepartementet. Omen värnpliktig vägrar eller underiåter att fullgöra vad som åligger honom eUer olovligen avviker eller uteblir från tjänstgöringsstället och det kan antas att han inte kommer att fullgöra tjänstgöringen får enligt 46 § värnpliktslagen (1941:976) regeringen eUer myndighet som regeringen utser besluta att han t. v. eller inte skall åläggas tjänstgörings skyldighet enligt värnpliktslagen. Före beslutade regering- 17 eni dessa fall. Därefter har värnpliktsverket genom en ändring i 68 § Prop.1985/86:100 kungörelsen (1969:380) om vämpliktigas tjänstgöring m.m. fått rättatt Bil. 2 fatta beslut om att åter inkalla värnpliktiga som första gångenlagförts i anledning av vägran eller underlåtenhet att fullgöra tjänstgöringeneller på grund av olovlig utevaro från tjänstgöringsstället (se förordningen1984:74 om ändring i kungörelsen 1969: 380 om värnpliktigas tjänstgöring m.m.). Ärenden rörande andragångsvägran och fall som bedöms kunna föranledabeslut att t. v. inte inkalla vederbörande skall dock överiämnas till regeringenför beslut enligt 46 § värnpUktslagen. Regeringen har genom beslut den 17 januari 1985tillkallat en särskild utredare, som har fått i uppgift att göra enförfattningsteknisk översyn av civUförsvarslagen (1960:74) och lagen (1964:63)om beredskap samt de andra författningar som reglerar frågor sombehandlas i dessa lagar. I direktiven (dir. 1985: 1) sägs bl.a. följande:"Besvärsreglerna i civUförsvarslagen är svåröverskådliga. Det kan sättas ifråga om inte besvärsrätten kan begränsas (jfr prop. 1983/84:120 om regeringensbefattning med besvärsärenden). I varje fall bör en mera enhetligbesvärsordning kunna utformas. Utredaren bör närmare klarlägga detta". I beslut gav regeringentilläggsdirektiv till utredningen (Fö 1984:02) om den personal- ochekonomiadministrativa verksamheten inom försvaret m.m. Genom tilläggsdirektiven(dir. 1985:27) fick utredningen bl. a. i uppdrag att pröva vUka lösningar somfinns för att avgränsa eller avskära regeringens befattning med besvär överbeslut om tjänstetillsättningar. Enligt direktiven bör utredningen därvidbeakta de riktlinjer som har beslutat beträffande regeringensbefattning med besvärsärenden. Undersenare år har i skilda sammanhang ett flertal typer av besvärsärenden inomsocialdepartementets område delegerats från regeringen. Antalet kvarvarandeärendetyper beräknas nu till 15 och antalet besvärsärenden till omkring 100 perår. Den klart dominerande ärendetypen är personalärenden med inemot hälften avärendeantalet. Möjligheterna att begränsa regeringens besvärshandläggningytterligare kommer att prövas främst i anslutning till att vissa pågåendeutredningar närmast personalbesvärs-utredningen (C 1984:05),läkemedelsutredningen (S 1983:04) och alkohol-handelsutredningen (S 1984:02) -redovisar resultatet av sitt arbete. För en ärendetyp, som dock avser baranågot enstaka ärende , torde besvärsprövningen kunna flyttas frånregeringen till aUmän förvaltningsdomstol. SluUig StäUning härtiU kommer atttas i lämpligt sammanhang. Ett flertal förstainstansärenden isocialdepartementet har delegerats från regeringen. Förett begränsat antal ärendetyper, vilka svarar för ett fåtal ärenden ,prövas f.n. om även dessa kan delegeras. Sominledningsvis nämnts har i betänkandet (Ds SB 1984:3) Det fortsatta Bil. 2delegeringsarbetet i , Trafiktillståndoch lokala trafikföreskrifter, behandlats vissa grupper av besvärsärenden hosregeringen som berör . Främst rör det sig om ärendenom lokala trafiktiUstånd enligt vägtrafikkungörelsen (1972:603, omtryckt1985:380). Betänkandet behandlade även besvärsärenden enligt följandeförfattningar: - lagen (1979:561) om tiUståndtill biluthyrning, - kungörelsen (1974:681) ominternationella vägtransporter, - kungörelsen (1972:602) omarbetstid vid vägtransport m. m., - förordningen (1966:159) omtUlstånd att bmka svävare, - luftfartslagen (1957:297,omtryckt 1979:643), - körkortslagen (1977:477) ochkörkortsförordningen (1977:722) - förordningen (1981:96) omgodkännande av utländska körkort, - kungörelsen (1958:257) angåendemellanvägg av splitterfritt glas i vissa personbilar som används i yrkesmässigtrafik, - vägmärkesförordningen(1978:1001) har betänkandet remissbehandlats.SamUiga remissinstanser har i stort sett varit positiva tUl de förslagutredningsmannen lagt fram och som stämmer överens med de riktiinjer riksdagenhar antagit om regeringens befattning med besvärsärenden. Sedan remisstiden gick ut pågårinom kommunikaUons-departementet en systematisk översyn av besvärsärendenavarvid även andra ärendegrupper än de som utredningsmannen tagit upp behandlas.En särskUd svårighet - som utredningsmannen inte berört - är frågan i vilkenomfattning en ändrad besvärsordning i vissa fall kommer att kräva personellaoch organisatoriska förändringar hos berörda myndigheter. Översynsarbetet har gett vid handen att frågan omändrade besvärsregler för vissa ärendetyper lämpligen bör prövas i samband medannat utrednings- och översynsarbete som pågår eller planeras inom eller utomdepartementet. Beträffande en del andra ärendegmpper finns det dock redan nutillräckligt underlag för att utifrån de av antagna rikUin-jerna tastäUning tUl en ändrad besvärsordning eUer, när det gäller s. k.förstainstansärenden, avgöra om regeringen kan delegera sin beslutanderätt. För de olika ärendegmpperna inomkommunikaUonsdepartementet kan resultatet av det översyns- och planeringsarbetesom hittiUs bedrivits sammanfattningsvis redovisas enligt följande. Ärendenom trafiktillstånd m. m. Fråganom regeringen bör vara slutinstans i dessa ärendegmpper behand las f.n. av en arbetsgrupp inom departementet. Arbetsgmppen har tUl uppgift att göra en allmän översyn av yrkestrafiklagstiftningen. avser gruppen att redovisa sitt arbete i en departementsprome moria. Efter sedvanlig remiss kan härefter om så erfordras - en lagråds remiss utarbetas , varefter lagrådsgranskningen, utarbetande av 19 proposition och riksdagsbehandUng skuUe kunna ske underåterstoden av Prop. 1985/86:100 år 1987. En förändrad lagstiftning med nyabesvärsregler skulle därmed BiJ. 2 kunna träda i kraft . Ärenden om lokala trafikföreskrifter m.m. kommer regeringen att ta ställning till inomkommunikaUonsdepartementet utarbetade förslag tiU ändrade besvärsbestämmelserm. m. rörande dessa ärendegmpper. Förslagen, som har upprättats i enlighet medde av antagna riktlinjerna, går ut på att regeringens befattning medärendetyperna skall minska avsevärt. Tillstånd att bruka svävare Den aktuella förordningen håller f. n. på att arbetas om.I samband härmed kommer också reglerna om tUlståndsprövningen att ses över. Regeringen har i prop. 1984/85:212 lagt fram förslag Ulländringar i luftfartslagen. Propositionen är beroende av prövning.Bl.a. föreslås i propositionen ett bemyndigande för regeringen att delegera enstörre del av tillståndsgivningen. Frågan om delegering kommer att - efter riksdagensställningstagande till propositionen beredas i samband med att en nyluftfartsförordning utarbetas. Undantag från körkortslagen och körkortsförordningen samtgodkännande och utbyte av utländska körkort En ändring av 15 § andra stycket körkortslagen har trätt ikraft . Regeringen har därmed befriats från ärenden om förnyelseav körkort. I samband med en lagrådsremissunder om vissa ändringar i körkortslagen kommer bl. a.besvärsreglerna att ses över ytterligare i syfte att så långt som möjligtbegränsa regeringens befattning med denna gmpp av ärenden. Tillstånd enligt vägtagen (1971:948) I samband med följdändringar i väglagen föranledda avförslaget till plan-och bygglag (prop. 1985/86:1) kommer regeringen att föreslå att väglagensbesvärsordntng ändras i vissa avseenden. Ändringarna går ut på att vissatillståndsärenden som rör vägområdet skall få överklagas från väghållningsmyndighetentill men inte vidare till regeringen. Ändringen i väglagen avsesträda i kraft . Nedsättningeller eftergift av överlastavgift Prop. 1985/86: 100 Bil 2 En översyn inom departementet avbestämmelsema i lagen (1972:435) om överlastavgiftkommer att äga mm i samband med den systemaUskaöversynen av besvärsärendena. Undantagfrån bestämmelserna om arbetstid vid vägtransporter Inomkommunikationsdepartementet bereds frågan om förändringar i reglema ombilarbetstid. I detta sammanhang kommer också frågan om dispenser attbehandlas. () handlägger flertalet investeringsfondsärenden. Regeringenprövar emellertid ärenden som gäller investeringar utanför stödområdena ominvesteringen översUger ett visst belopp. höjdes beloppsgränsenfrån 15 milj. kr. tiU 30 milj. kr. Ansökningar kan alltså i större omfattningän tidigare göras till SIND. Vidare har regeringen delegerat tillståndsgivningenbeträffande förnyet-sefonderna UU SIND. Om någon särskild omständighetföreligger beträffande en ansökan att utnyttja förnyelsefond skall SINDöverlämna ansökningen tiU regeringen. En stor ärendegrupp i utgörframstäUningarna om befrielse från bevillningsavgift. I direktiven (dir.1985:23) tUl utredningen (Fi 1985:04) om beskattningen av utländska artisterm.fl. har angetts att kommittén bör beakta strävandena att minska ärendemängdeni . Ärenden rörande realisationsvinstbeskattning vidöverlåtelse av aktier avser lagmm som ses över inom ramen förkapitalvinstkommitténs (B 1979:05) uppdrag. Ett slutbetänkande väntas undervåren 1986. Ärenden rörande uppskov med beskattning av realisationsvinst vidöverlåtelse av fastigheter kommer att försvinna om kommitténs (B 1981:01) förreavinstuppskov betänkande leder tUl lagstiftning. Ärenden rörande eftergift och nedsättning av skattm.m. inom arvs- och gåvobeskattningens område avser lagmm som ses över inomramen för arvs- och gåvoskattekommitténs (Fi 1984:02) uppdrag. Vad gäller beslut om eftergift av statensfordringar innebär det tidigare nämnda förslaget i departementspromemorian DsJu 1983:5 att sådana beslut inte längre skall kunna överklagas. Förslagetbereds i justiUedepar-tementet. Frågan om hur ärendena om ändring av personnummerfortsättningsvis skall hanteras behandlas av kyrkokommitté (Kn 1982:05). Kom mittén kommer att pröva bl.a. om talan mot beslut i dessa ärenden i stället skaU föras hos kammarrätten. Ett slutbetänkande är att vänta i febmari 1986. Dispensärenden om ändradkyrkobokföring eller mantalsskrivning före- Prop. 1985/86: 100 kommerrelativt ofta. folkbokföringskommitté (Fi 1983:04), som Bil. 2 haratt se över folkbokföringsreglerna och utarbeta förslag tUl en helt ny lag omfolkbokföring, kommer att överväga om dispensrätten i 62 § folkbokföringsförordningenskall finnas kvar och om denna rätt i så fall kan delegeras. Fr. o. m. tillsättstjänster som kronofogde eller kronofogdesekreterare av riksskatteverket.Endast tjänster som kronodirektör eller chefskronofogde tillsäUs ifortsättningen av regeringen efter förslag av . Enligt de författningar som rörkredit- och värdepappersmarknaderna prövar regeringen besvär över beslut avbankinspektionen. Inspektionen är första instans i dessa ärenden. Eftersom detinte finns någon lämplig myndighet att delegera ärendeprövningen till ochbesvärsmöjligheten bör behållas, övervägs ingen förändring av det nuvarandetvåinstanssystemet. En författning på ovannämndaområde, mäklareordningen (1893:51 s. 1), enligt vilken ärendeprövningen skulleske i tre instanser, upphävdes vid utgången av . Flertalet centrala författningarrörande kreditmarknaden liksom valutalagstiftningen är föremål för översyninom eller i utredningar. Bl.a. görs en fullständig översynav banklagstiftningen med utgångspunkt i banklagsutredningens förslag (SOU1984:26-29). I samband med detta arbete kommer delegeringsaspekterna attuppmärksammas. Vad gäller övriga insUtut på kreditmarknaden arbetarkreditmark-nadskommittén med en översyn av strukturen. Förslag till nyvalutalagstiftning remissbehandlas f. n. Beträffande lagen om förenkladaktiehantering är avsikten att ta upp frågan om delegeringtill bankinspektionen i fråga om bl. a. auktorisation av förvaltare av akUer. Enligt 30 § förordningen (1981:402)om handel med skrot kunde tidigare vissa beslut överklagas hosregeringen. Genom en ändring i förordningen (SFS 1985:433) har paragrafenändrats så att fr.o.m. de aktuella besluten i ställetöverklagas till kommerskollegiet som sista instans. Av 3 § lagen (1975:985) omtillfällig handel framgår att sådan handel som regel endast får drivas eftersärskilt tiUstånd. är normalt i det län därförsäljningen skall äga rum. Ett Ull-ståndsbeslut får enligt 11 § överklagashos kommerskollegium genom besvär, om beslutet har fattats av ,och eljest hos regeringen. Att kommerskollegiets beslut får överklagas tillregeringen följer av allmänna regler. En särskild utredare har förordnatsmed uppgift att se över vissa former av tillfällighetshandel, däribland sådansom regleras av lagen om tillfällig handel. Enligt direktiven (dir. 1985:8)skall bl.a. frågan om en förändring av besvärsgången övervägas.Utredningsuppdraget bör vara slutredovisat . Bil 2 Bestämmelser om den nya arbets- ochtjänsteorganisationen för den statliga högskolan (prop. 1984/85:57, UbU 9,rskr. 115) träder i kraft . Detta sker genom förordningen(1985:702) om ändring i högskoleförordningen (1977:263). att samtUga lärartjänster utom ordinarie och extra ordinarie tjänst somprofessor kommer att tillsättas av lokal högskolemyndighet. Möjligheten att hosregeringen överklaga beslut av universitets- och högskoleämbetet som harmeddelats med anledning av besvär över ett sådant lokalt tillsättningsbeslutkommer inte längre att finnas. En ny förordning om doktorandtjänster (1985:310)har ersatt två äldre förordningar i samma ämne. Enligt den nya förordningen kanärenden rörande doktorandtjänster inte längre komma under regeringens prövning. Före vuxenutbildningslagens (1984:1118) tillkomstreglerades där angivna utbildningsformer uteslutande i förordningar.