prop · G903152 · 1985-12-31 00:00:00 — Flertaletav remissinstanserna är positiva till de beskrivningar som utredningen gör ikapitlet. beklagar att beskrivningarna ibland är alltföröversiktliga. Kap.2 Krav och förutsättningar för en bra skolbarnsomsorg Kapitletkommenteras endast av ett fåtal remissinstanser. Dessa är huvudsakligenpositiva. kommun kritiserar emellertid utredningen för att den beskriverlokallösningar och samarbetsformer utifrån idealförhållanden i stället för attkomma med försUig till hur den befintliga bamomsorgen skall utvecklas. Kap.3 Förslag till mål, innehåll och inriktning av skolbarnsomsorgen Ikapitlet presenterar utredningen förslag till mål, innehåll och metodisk inriktningför skolbarnsomsorgen. De flesta remissinstanserna är positiva till utrednignensförslag. anser att utredningens tankar i princip överensstämmermed de tankar som finns i förslaget till pedagogiskt program för fritidshem.Socialstyrelsen vill framhålla att fritidshemmen skall bedriva en pedagogiskverksamhet och anser också att bör få tillfälle att ta ställning tillhuvuddragen i det pedagogiska programmet. påpekar vikten avatt det formuleras gemensamma mål för förskola -skola och fritidshem.Barnmiljörådet anser att utredningens målformuleringar är av övergripandekaraktär och att de skulle vinna på att relateras till verksamheten på ettkonkret sätt. och Skola anser att fritidsverksamheten ianslutning till skoldagen bör komplettera skolarbetet och att det därför ärviktigt att de pedagogiska målen för skolbarnsomsorgen samspelar med skolansmål och likthnjer. anser att utredningens mål förfritidshemmen bygger vidare på de intentioner som styr förskolans verksamhetoch att de delvis också sammanfaller med de övergripande målen för skolan. .Stockholmskommun och kommun stöder kommitténs förslag om attskolbarnsomsorgen skall utformas utifrån lokala förutsättningar och behov.Luleå kommun påpekar att det krävs välubildad och medveten personal för attuppnå de mål som utredningen ställer upp. Kap.5 Beslut på statlig och nivå påverkar skolbarnsomsorgens Prop.1985/86:152 utformning Kapitlethar inte närmare berörts av remissinstanserna. Kap.6 Kommunen och har ansvaret för skolbarnsomsorgen Utredningenpåpekar att lokala samordningslösningar ibland kan medföra att en annan nämndän socialnämnden ansvarar för driften av skolbarnsomsorgen. ,eller motsvarande lokala organ, har dock ett yttersta ansvar för exempelvisfördelning av platser oavsett om annan nämnd driver verksamheten. Deflesta remissinstanserna delar utredningens uppfattning att det i vissa fallkan vara möjligt för socialnämnden att överlåta driften av skolbarnsomsorgenpå annan nämnd. anser dock att kommitténs resonemang äroklart. anför vidare att skolbarnsomsorgen utgör en del avkommunens socialtjänst. Som sådan bör den även fortsättningsvis såväl ansvars-som verksamhetsmässigt tillhöra socialnämnden. villunderstryka vikten av att varje kommun själv utifrån lokala faktorer beslutarom vem som skall ha ansvar för verksamhetens praktiska genomförande.Stockholms kommun framhåller att huvudmannaskapsfrågan vid ett mera utvecklatsamarbete mellan de olika förvaltningarna kräver ytterligare överväganden.Svenska kommunförbundet anser inte att det finns något hinder i lagstiftningenför att annat organ än socialnämnden anlitas för själva genomförandet av skolbamsomsorgen.TCO och biträder inte uppfattningen att olikakombinationer vad gäller ansvaret för det praktiska genomförandet skulle varamöjliga. TCO:s uppfattning är att en och samma nämnd bör ha ansvaret för detpraktiska geomfö-randet av såväl fritidshemsverksamheten som förskolan. Kap.7 är en länk mellan politiska beslut och den service somskolbarnsomsorgen erbjuder Flertaletav remissinstansema stöder utredningens tankegångar. villsärskilt framhålla vikten av att ledningspersonalen bör ha erfarenhet avskolbarnsomsorg. kommun påpekar att det krävs ett ubild-ningsprogram förbefintlig personal i ledningsorganisationen. Svenska kommunförbundetframhåller att det naturligtvis krävs en ledningsorganisation som förmedlaremellan verksamheten och den ansvariga nämnden. Sättet på vilket detta löses -genom en central eller decentraliserad funktion - är en organisationsfråga förde enskilda kommunerna att ta ställning till. /Västeråshar uppattningen att införandet av kom-mundelsnämnder innebär attansvarsfrågorna inom barnomsorgen får en annan struktur. Högskolan menar därför bör rikta särskild uppmärksamhet mot ledningsorganisationen under denärmaste åren. Kap.8 Skolbarnsomsorgens tiltynansvar för det enskilda barnet beror på Prop.1985/86:152 barnets ålder, utveckling och mognad Fritidshemskommitténföreslår att tillsynsansvaret tydligt avgränsas mellan skolan ochskolbarnsomsorgen samt att tillsynsansvaret för det enskilda barnet bedöms medhänsyn till barnets ålder och mognad. anför att barns behov av att pröva sin självständighet stigeri takt med deras ökade utvecklingsgrad och att detta kan komma i konflikt medpersonalens ansvar för att utöva en fullgod tillsyn. anser, ilikhet med utredningen, att ett sätt att tydUgare markera gränser förpersonalens tillsynsansvar kan göras genom att man i de kommunala riktlinjernafastställer vilka regler som skall gälla t.ex. transport av barnen ipersonalens bilar, vid lägervistelse, utflykter, förvaring av verktyg m.m.Liknande åsikter framförs av kommun, kommun och kommun.Eskilstuna kommun och kommun delar utredningens uppfattning attskolan har ett tillsynsansvar för barnen under skoldagen. Fritidshemspersonalenbehöver därmed inte finnas tillhands - beredskap - iden händelse barn blir sjuka eller av andra skäl inte kan delta i reguljär skolverksamhet. TCO har en annan uppfattning och framhåller att skolan inte klarar ett fullständigt tillsynsansvar. TCO anser att skolbamsomsor gen även fortsättningsvis måste klara omsorgsbehovet för vissa barn vid sjukdom m.m. Liknande åsikter framförs av kommun, kom mun och kommun. kommun och kommun delar utredningens uppfattning att skolan har ett tillsynsansvar för barnen under skoldagen. Fritidshemspersonalenbehöv{;r därmed inte finnas tillhands - beredskap - iden händelse barn blir sjuka eller av andra skäl inte kan delta i reguljär skolverksamhet. TCO har en annan uppfattning och framhåller att skolan inte klarar ett fullständigt tillsynsansvar. TCO anser att skolbarnsomsor gen även fortsättningsvis måste klara omsorgsbehovet för vissa barn vid sjukdom m.m. Liknande åsikter anförs av . och Skola anser att avgränsningen av tillsynsansvaret mellan skolbarnsomsorgen och skolan skall diskuteras med bamens föräldrar. Kap.9 Tillgång, behov och fördelning av platser inom skolbarnsomsorgen Utredningenkonstaterar att behovet av nya platser inom skolbarnsomsorgen kommer att varastort även imder den kommande femårsperioden. Utredningen föreslår att man påsikt skall kunna ge plats i någon form av skolbarnsomsorg för alla barn iåldern som har behov av detta. För att nå det målet krävs en särskildsatsning på mellanstadiebarnen. Deflesta remissinstansema delar kommitténs uppfattning att det krävs en fortsatt utbyggnad av skolbarnsomsorgen. anser att målet måste var att de som vill ha eller hiehöver skolbamsomsorg också skall få det. Styrelsen anser att utredningen borde ha varit mera offensiv och presenterat förslag till hur utbyggnaden skall stimuleras. har uppfattningen att alla barn skall ha rätt till barnomsorg 22 oavsett omvårdnads- ellertillsynsbehov. LO anser att skolbarnsomsorgen Prop. 1985/86:152 behöver byggasut och förbättras i synnerhet och för barn vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar. barnomsorgschefer framhålleratt eftersläpningen i utbyggnaden av fritidshemsplatser måste rättas till ochatt alternativa verksamhetsformer för mellanstadiebarnen måste utvecklas.Skövde kommun och kommun pekar båda på att det finns ett sambandmellan behovet av plats i förskola och behovet av plats i fritidshem. Beslutetom förskoelutbyggnad som en följd av prop. 1984/85:209 "Förskola för allabarn" kommer därför att påverka också efterfrågan på platser i fritidshem.En liknande uppfattning har även kommun som dessutom anser att behovet avplats i fritishem bör bedömas med utgångspunkt bl.a. i den kvinnligaförvärvsfrekvensen. anser att den brist på platseri skolbamsomsorgen som kommittén redovisat borde leda till att regeringenföreslår åtgärder som leder till en full behovstäckning i åldersgmppen . Kap.10 Hur länge är barnen i skola och skolbarnsomsorg? Detär enligt utredningens uppfattning möjligt att fördela arbetet jämt över veckansdagar och att ha relativt fasta tider för den enskilde elevens skoldag oavsettom samlad skoldag genomförts eller inte. LO framhåller att organisationenlänge har drivit kravet om en samlad skoldag. Den nuvarande situationen medsplittrade dagar innebär ofta svårigheter att hålla samman verksamheten ifritidshem och familjedaghem. Splittrade skoltider kan också skapa problem förföräldrar anser LO. kommun, kommun, Jäfälla kommun ochOxelösunds kommun delar utredningens uppfattning. TCO har en annan uppfattningoch anser att utredningens beskrivning av skolan schemaläggning är bristfällig. "De pedagogiska övervägandena dominerar visserligen i detta arbete menlokaltillgång, skolskjutsorganisationen och lärarnas tjänstgöring vägs ocksåin". Detta måste man, enligt TCO:s uppfattning ta hänsyn till i kommunemanär man skall bedöma hur resurserna skall fördelas. Kap.11 Förslag till olika former av skolbarnsomsorg för stöd och tillsyn av barn iålder 7-12 år Utredningenföreslår att skolbamsomsorgen såväl pedagogiskt som organisatoriskt skallanpassas till lokala fömtsättningar och behov. Utredningen redovisar fleratänkbara lösningar och menar att valet av modell/modeller måste avgöras lokalt.De flesta remissinstanseraa delar utredningens grundläggande uppfattning omvärdet av lokal anpassning av skolbarnsomsorgen. Några remissinstanser ärtveksamma till inrättandet av särskilda fritidshem för mellanstadiebarn.Svenska kommunförbundet understryker vikten av att man ger kommunerna möjlighetatt använda sig av flexibla lösningar efter lokala fömtsättningar och behov.Förbundet vill därför inte förorda någon särskild organisationsmodell eftersomett varierat utbud bäst kan tillgodose olika barns och föräldrars behov. LOaccepterar utredningens förslag till olika omsorgsformer och vill samtidigtmarkera vikten av att omsorgen hålls öppen helgdagar vid bådelängre och kortare skollov. 1985/86:152 att denviktigaste principen för organisation av skolbarnsomsorgen måste vara bametsbehov av kontinuerliga vuxenkontakter och de behov som familjen har.Principerna om hänsyn till lokala förutsättningar och lokala behov måsteunderordnas principen om kontinuitet i vuxenkontakterna vid val av formerna förskolbarnsomsor;en. Remissinstansernasuppfattning varierar då det gäller inrättandet av särskilda fritidshem förmellanstadiebarnen. , kommun, ,och Skolan samt barnomsorgschefer delar ihuvudsak utredningens uppfattning. kommun har genom det utveckhngsarbetesom bedrivits i kommunen dragit slutsatsen att det ". . . generellt settinte finns något behov av en särskild fritidshemsverksamhet förmellanstadiebarnen. Om man bortser från de barn som går i fjärde klass så ärdet en liten andel av mellanstadiebarnen som efterfrågar plats på fritidshem.Att ordna särskild verksamhet för dessa barn ställer sig för deldyrare än att låta dem vara kvar i den reguljära fritidshemsverksamheten".Ovanåkers kommun anför att man har funnit ett värde i sammanhållna åldersgrapperoch att den samlade gruppen 7-12-åringar utgör en fin grupp för den pedagogiskaverksamheten. anser att det heldagsöppnafritidshemmet är det bästa alternativet för att kunna be;driva en brapedagogisk verksamhet. avvisar tanken på eftermiddagsöppnafritidshem men framhåller att om kommunerna ändå väljer en sådan lösning är detväsenthgt att formen endast riktar sig till mellanstadiebarnen. Utredningenföreslår att öppna fritidshem inrättas som komplement till den verksamhet sombedrivs i familjedaghemmen. De flesta remissinstanserna stöder utredningensförslag. TCO har dock en avwikande uppfattning och anför att öppet fritidshem,är ett begrepp som inte behövs och som kan bidra till att skapa oklarhet.Järfälla kommun tillstyrker utredningens förslag men framhåller att kommunenserfarenheter är att denna form av verksamhet passar bäst som del av denallmänna fritidsverksamheten. Kommunen är därför tveksam till begreppet öppetfritidshem. Kap.12 En del barn behöver särskilt stöd för sin utveckling Utredningenkonstaterar att skolbarnsomsorgen har ett särskilt ansvar för de bara som harett särskilt behov av stöd för sin utveckling. Deflesta remissinstansema delar utredningens uppfattningar. Några anser dock attutredningen behandlat problemområdet alltför ytUgt. anser attområdet generellt sett är knapphändigt belyst. Styrelsen anser också att detär möjUgt att särskilda utredningsinsatser kan vara befogade. iGävleborgs län anför att utredningen inte lyckats med denna del av uppdraget.De beskrivningar som ges är alltför ytliga och resonemanget alltför allmänthållet. TCO anser att utredningen alltför lite övervägt situationen för barnmed psykosociala problem. Liknande synpunkter framförs också och . kommun anser det varaotillfredsställande att utredningen inte ansett sig kunna ta upp frågan omtillsynsbehovet för handikappade barn mer utförligt.Liknande åsikter har också och Prop. 1985/86:152 HCK.Statens invandrarverk anser att frågan om invandrarbarnens situation iskolbarnsomsorgen kunde ha belysts mera iiigående. Kap.13 Sommarverksamheten är en del av skolbarnsomsorgen Utredningenföreslår att skolbarnsomsorgen skall bedrivas även under sommarperioden.Remissinstanserna delar utredningens uppfattning. Kap.14 Samordning och samverkan är en arbetsmetod för aUfå ett bra resursutnyttjandeoch en bättre verksameht Utredningenföreslår en bättre samordning och samverkan i syfte att höja kvalitén i verksamhetensamt att uppnå ett bättre utnyttjande av befintliga resurser. Deflesta remissinstanserna stöder utredningens tankegångar. Stockholmskommun anser att såväl resurs- som verksamhetsmässiga skäl talar för en bättreplanering och samordning av , fritidens och skolans insatser förbamen. Likande uppfattningar har också kommun, kommun.Lomma kommun, kommun. TCO anser att kommitténinte lämnar några mer konkreta förslag till hur en bättre samordning mellanskola och fritidshem skall ske. TCO finner detta mycket otillfredsställande. Kap.16 Statens, kommunernas och föräldrarnas kostnader för skolbarnsomsorgen Fritishemskommitténföreslår en förändring i statsbidragssystemet för fritidshem och familjedaghemså att bidraget differentieras för de yngre och de äldre skolbarnen.Utgångspunkten för kommitténs resonemang har varit att barn i de lägreårskurserna har ett tidsmässigt större tillsynsbehov och behöver en merpersonalkrävande verksamhet. En differentiering av bidraget på det sätt somkommittén föreslår innebär också att statsbidraget bättre anpassas tillkommunernas verkliga kostnader för de olika verksamehtsformer-na. Kommitténföreslår också att kommunernas personalkostnader för sommargårdsverksamhet,veckokolonier och dagläger skall få räknas in i underlaget för personalbidragtill barnomsorgen. På samma sätt föreslås bidrag utgå till verksamhet i öppetfritidshem. Flertaletav remissinstanserna stöder kommitténs förslag om differentiering avstatsbidraget med hänsyn till barnens ålder. Många remissinstanser framhållerdock behovet av att låta statsbidrag med det högre beloppet utgå under helaårskurs 3. anser att de ändringar av statsbidragen till fritidshemoch familjedaghem som utredningen föreslår förefaller rimliga i den meningenatt de är lätta att administrera och kontrollera och att de är någorlundaneutrala i förhållande till verksamhetsformer. anföratt de kommuner som bereder äldre skolbarn plats inomramen för heltidsomsorgen kommer att åsamkas ekonomiska förluster Prop.1985/86:152 jämfört med och att detta är olyckligt. Denna effekt bör dock vägas mot behovet av en bättre resursanvändning menar förbundet. Mot denna bakgrund, och då kommittén också anvisar olika alternativ som gör det möj ligt att bibehålla finansieringsgraden, finner kommunförbundet förslaget rimligt. kommun anser det vara rimligt att åldersbasera statsbidraget men menar att det högre stats;bidraget borde utgå för bam också under vår terminen i årskurs 3. Liknande synpunkter framförs också av kom mun, kommun, och barnom sorgschefer. kommun anser att det högre statsbidraget bör utgå till inskrivna bam i årskurs 1-4. ' Göteborgskommun förordar ett statsbidrag som differentieras med hänsyn tillverksamhetsform. kommun avstyrker utredningens förslag och förordarett s.k. proi:entbidrag. TCO anser att statsbidrag i första hand skall knytastill kommunemas lönekostnader. I andra hand förordar TCO att statsbidragenknyts till barnens vistelse tider. anser att det finns skälatt öveirväga att ersätta nuvarande statsbidragssystem med ett mer schabloniseratbidrag per helårsinskrivet barn oavsett verksamhetsform i syfte att uppnå bättrekostnadsneutralitet och lämna stort utrymme för flexibilitet. Kap.17 Behov av forsknings- och utvecklingsarbete omkring skobarnsom-sorgen Utredningenframhåller värdet av att forsknings- och utvecklingsarbete omkring barnsutveckling och livsvillkor i de yngre skolåldrarna stimuleras. Deflesta remissinstanserna delar utredningens syn på behovet av forsknings- och utveckhngsarbete.Svenska kommunförbundet \ill framhålla betydelsen av ytterligare forskningomkring skolbamsomsorgen och att de centrala myndigheterna avsätter resurserför att göra det möjligt att dokumentera och återföra de erfarenheter somframkommer genom forskning och utvecklingsarbete. kommun finner det viktigtatt stödet till forskning om skolbamsomsorg ut<3kas och att det etablerasforskarkompetens inom området. vill betona vikten av attde nu anslagna medlen för försöks- och utvecklingsarbete inom skolan ochbarnomsorgen utökas. /och liknande synpunkter.