prop · G903130 · 1985-12-31 00:00:00 — 4) uppenbarfelaktighet i fråga om schablonavdrag för egenavgift och avstämning av sådantavdrag eller avdrag som annars medges skattskyldig utan särskild utredning, 5) uppenbarfelaktighet i fråga om avdrag, vars rätta belopp framgår av debitering elleravräkning enligt 46 § 4 mom. kommunalskattelagen av allmänt avdrag, 6) uppenbarfelaktighet i fråga om grundavdrag eller avräkning enligl 50 § 3 mom. andrastycket kommunalskattelagen av sådant avdrag, -' Senaste lydelse 1985:924. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 7) uppenbarfelaktighet i fråga om sådana förutsättningar för skattereduktion, som enligl68 S skall antecknas i skattelängd, 8) uppenbarfelaktighet i Jråga om förutsättningar för tillämpning av bestämmelserna i § 3 mom. lagen om statliginkomstskatt om uppdelning av A-inkomst och B-inkomst, 9) uppenbarfelaktighet i fråga om beräkning av makars och hemmavarande barns förmögenhetenligt 12 § lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. 10) uppenbarfelaktighet varigenom A-inkomst enligt 9 § 3 mom. lagen om statliginkomstskatt har betecknats som B-inkomst. 11) uppenbarligenför lågt avdrag enligl 50 § 2 mom. Qärde stycket kommunalskaltelagen ellermotsvarande avdrag enligt lagen om statlig inkomstskatt. eller den lokala skattemyndigheten fårockså, om inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgöra frågan,besluta om rättelse av taxeringen i de fall då denna uppenbarligen blivit förhög till följd av 1) att den skaltskyldigepå grund av ett felaktigt eller ofullständigt underiag, som lämnats av annan änhonom själv, har taxerats för en intäkt som han inte har haft, 2) alt denskattskyldige först efter taxeringsperiodens utgång har styrkt sin rätt tillett i självdeklarationen eller hos taxeringsnämnden yrkat avdrag, 3) alttaxeringsnämnden inte har prövat uppgifter som varit tillgängliga förskaltemyndigheterna, 4) att denskattskyldige först efter taxeringsperiodens utgång yrkat avdrag enligl 46 § 2mom. första stycket 3 kommunalskaltelagen. Föreligger felaktighet av angivna slag får myndighetenäven besluta om därav föranledd ändring av den skattskyldiges eller makenstaxering i ovan angivna hänseenden. Efter utgången av maj månad året efter taxeringsåret fårrättelse enligl denna paragraf beslutas endast om anmärkning i fråga omfelaktighet av den art som denna paragraf avser har gjorts hos densom har att besluta om rättelsen. Innan rättelse beslutas skall, om det behövs, yttrandeinhämtas från taxeringsnämndens ordförande. Innebär ifrågasatt åtgärd enliglandra eller Qärde stycket höjning av taxering, skall den skattskyldige beredas tillfälleyttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter. Beslutas rättelse eller vägras rättelse som denskattskyldige har yrkat, skall, om delta ej är uppenbart överflödigt, beslutetinom tillställas den skaltskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom.föreskrivs i fråga om underrättelse beträffande taxeringsnämnds beslut. Talanmot beslut i fråga om rättelse enligl denna paragraf förs genom besvär över dentaxering som avses med rättelsebeslulel. Denna lagträder i kraft den och tillämpas första gången vid 1988 årstaxering. 8 Förslagtill Prop. 1985/86: 130 Lag om ändring i uppbördslagen (1953: 272) Härigenom föreskrivs alt 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953;272)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 mom. Skattereduktion åtnjutes av ogift skattskyldig, som har hemmavarande barn under 18år, och av gift skattskyldig, vars make saknar laxerad inkomst enligl lagen(1947; 576) om statlig inkomstskatt, med I , av gift skaltskyldig, vars make har taxerad inkomst enligtnämnda lag som understiger , av det belopp som motsvararskillnaden .nellan och den taxerade inkomsten. Har gifta skattskyldiga var för sig Har gifta skattskyldiga var för sig till statlig inkomstskatt taxerad in- till statliginkomstskatt taxerad in komst, som understiger 6000 kro- komst, som understiger 6000 kro nor, åtnjutes skattereduktion en- nor, åtnjutes skattereduktion en dast av den som har den högsta tax- dast av den som har den högsta tax erade inkomsten. Är de taxerade erade inkomsten. Är de laxerade inkomsterna lika stora, tillkommer inkomsterna lika stora, tillkommer skattereduktion den äldre av de skattereduktion den äldre av de skattskyldiga. sina föräldrar, anses som hemmavarande endast hos den enaav dem. Skattereduktion enligt första stycket åtnjutes endast avskattskyldig, som varit bosatt här i riket under någon del av beskattningsåret.För gift skaltskyldig gäller dessutom följande. För alt skaltereduktion skallfå åtnjutas, skall maken ha varit bosatt här i riket under någon del av beskattningsåret.Avser makens bosättning här i riket större delen av beskattningsåret, skerskattereduktionen enligt första stycket. Avser makens bosättning här i riketendast en mindre del av beskattningsåret, åtnjuter den skattskyldige skaltereduktion,om maken saknar taxerad inkomst enligl lagen om statlig inkomstskatt, med 900kronor, och om maken har taxerad inkomst enligt nämnda lag som understiger 3000kronor, av det belopp som motsvarar skillnaden mellan 3000kronor och den taxerade inkomsten. Vid tillämpningen av bestämmelserna i första, andra ochtredje styckena skall som taxerad inkomst anses även under beskattningsåretuppburen beskattningsbar inkomst enligl lagen (1958:295) om sjömansskatt samtenligt I § 2 mom. nämnda lag skattepliktig dagpenning. Skattereduktion somtillkommer skattskyldig enligt nämnda bestämmelser skall minskas med entolftedel för varje period , för vilken den skallskyldigeuppburit inkomst som förut nämnts. Skaltereduktion sker endast i fråga om statliginkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift och skattetillägg enligttaxeringslagen (1956:623). ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 771. - Senaste lydelse 1979: 1159. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1985/86:130 Bestämmelsernaom skattereduktion iakttagas vid debitering av slutlig skatt, tillkommandeskatt och preliminär B-skatt samt vid fastställande av preliminär A-skatt.Öretal som uppkommer vid beräkning av skattereduktion bortfaller. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga ompreliminär skatt och slutlig skatt på grund av taxering. Prop- 1985/86:130 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars1986 Närvarande; statsrådet , ordförande, samtstatsråden , , R. , , , Den inkomstskatlereform som belöls (prop.1981/82; 197, SkU 60, rskr 391, SFS 1982:416-423) och genomfördes under åren1983-1985 innebar en väsentlig sänkning av marginalskatterna och en begränsningav underskottsavdragens skattemässiga värde. Inriktningen var att marginalskattenskulle uppgå till högst för av inkomsttagarna. Jag avser nu all - medutgångspunkt i denna inriktning - lägga fram förslag angående skatteskalor,grundavdrag m.m. . Jag avser vidare att ta upp frågan om ytterligareförenklingar i skattesystemet. Det gäller i första hand makebeskattningen mendärutöver också två frågor rörande beräkningen av underlag för tilläggsbelopp,nämligen räntetiilägg och kvittning mellan villaunderskolt och kapitalinkomst.Riksskatteverket () fick ett uppdrag att göra en översynav reglerna om räntetillägg med utgångspunkt i uttalanden från skatteutskottet.Sedan RSV i en delrapport lagt fram förslag till vissaomedelbara åtgärder ändrades reglerna genom lagstiftning (prop.1984/85:71, SkU 20, rskr 52, SFS 1984:916). RSV har i en slutrapport den 28 december1984 redovisat uppdraget. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 55/85). 2Skatteskala, grundavdrag m.m. 2.1 Huvuddragen i förslaget 1985/86: 130 Mitt förslag: Del kommunala grundavdraget bestäms till9000 kr. för (taxering) och . (1989års taxering). Ett statligt grundavdrag på samma belopp återinförs i ställetför nuvarande skattefria bottenskikt i skalleskalan för grundbeloppet. Ävenbasenheten, som ligger till grund för slatskalleskalorna, bestäms lill 9000 kr.för och fi.o.m. Gränsen för marginalskatt, den s.k.brytpunkten, höjs till . fr.o.m. år 1988.Antalet skikt i skatteskalorna minskas kraftigt så att marginalskatten ärkonstant i breda inkomslskikl. I grundbeloppet ingår ett fast belopp, ,för alla som har beskattningsbar inkomst. Högsta marginalskattesatsen blir (vid en skattesats på ). Skälen för mitt förslag: Som nämnts förutskickades i prop.1984/85; 180 om förenklad självdeklaration alt basenheten för åren efter 1986åter skulle kunna anpassas till pris- och löneutvecklingen så attmarginalskatterna kan hållas på en rimlig nivå. De förslag som jag nu lägger fram går emellertid utöver enren uppräkning av basenheten och har också fill viss del en annan inriktning.En sådan uppräkning påverkar nämligen endast i myckel begränsad omfattningskatten på lägre inkomster, eftersom den statliga inkomstskatten på dessauppgår till ett obetydligt belopp. Jagföreslår därför en höjning av det kommunala grundavdraget från nuvarande 7500kr. (taxering) och till IO . m. år1988 (taxering). Som jag strax skall återkomma till föreslår jag atl skattepliklsgränsenblir densamma vid den statliga beskattningen. Dessa åtgärder ger enskattesänkning ål skattskyldiga med de allra minsta inkomsterna. Därutöver harde administrativa fördelar, eftersom det är angeläget atl skattskyldiga medobetydliga inkomster inte behöver komma in i beskatlningsförfarandet. Förslaget innebär alt kostnaderna för åtgärderna till stordel kommer atl falla på kommunsektorn. Kommunerna kommer emellertid generelltsett att få ett betydande överskott även sedan hänsyn hartagils lill de åtgärder som har föreslagils i budgetpropositionen och det nuframlagda förslagel. Vid de fortsatta övervägandena rörande de kommunalekonomiskafrågorna inför kompletteringsproposilionen kommer givetvis del nu framlagdaförslaget atl beaktas. Jag vill redan nu nämna atl situationen för särskiltutsatta landsfingskommuner och kommuner bör underiättas genom generösa extra skatteuQämningsbidragoch förlida återbetalning av likvidiletsdeposilioner. Förändringarna i statsskatleskalan bygger på en basenhetsom uppgår till samma belopp som grundavdraget. Vidare har antalet skikt i skatteska- lorna kraftigt minskats såatt marginalskatten är i breda inkomst- Prop. 1985/86: 130 skikt.Gränsen för en marginalskatt på (här och i det följande utgår jag om inleannat sägs från en skattesals på ), den s. k. brytpunkten, höjsfrån . (laxeradinkomst). Ettmål för skattereformen 1982 var att andelen inkomsttagare med en marginalskattöver skulle begränsas till . Förslaget innebär att denna målsättningbör kunna uppnås. Vidare kan de breda skikten med fast marginalskatt underiättaför de skattskyldiga alt beräkna nettobehållningen av en inkomstökning,extrainkomst eller annan förändring i de ekonomiska förhållandena. Denföreslagna inkomstskattereformen innebär att parterna på arbetsmarknaden fårökad klarhet om lönepolitikens förutsättningar . Deninnebär framför allt att det blir möjligt att uppnå reallöneför-bätlringar vidlåga nominella löneökningar. Däremot skulle reallöneutvecklingen bli sämre vidhögre nominella löneökningar och motsvarande högre prisökningar. Vidare bör framhållasatt den reformerade skatteskalans profil är sådan att också viktigafördelningspolitiska ambitioner tillgodoses. Delär angelägel alt skattepliklsgränsen ligger på samma belopp vid statlig ochkommunal beskattning. Detta kommer atl bli fallet med mitt förslag angåendebasenhetens storiek, om ett skattefritt bottenskikt omfattande en basenhetbibehålls. Jag anser emellertid att del är önskvärt att skattepliktsgränseninte är kopplad till basenhetens storiek utan i stället har en närmare knytningtill det kommunala grundavdraget. Man får också en bättre överensstämmelsemellan statligt och kommunalt beskattningsbar inkomst. Enligt min meningligger det ett stort värde från förenklingssynpunkt i en nära överensstämmelsemellan den statliga och kommunala taxeringen. Förslagentill skatteskalor innebär att det för kommer att finnas endast tvåprocentsatser för grundbeloppet och två för tilläggsbeloppet. Högstamarginalskattesats sänks från till . Förändringarna har fördelats ihuvudsak lika . Fr. o. m. ingår igrundbeloppet ett fast belopp om . för alla som har någon beskattningsbarinkomst. Jag vill erinra om att det statliga grundavdraget innebär atl de iskatteskalorna angivna beloppen motsvarar en taxerad inkomst som är9000kr. (1987) resp. 10000kr. (1988) högre. Skatteskalornaför 1987 blir: Beskattningsbarinkomst Skatt vid skiktets Skattesats basenheter kronor nedregräns i skiktet 0-7 -63000 O 4, Prop.1985/86: 130 Underlag för tilläggsbelopp basenheter kronor 14-15 15-16 16-20 20-21 21-38 38- 126000-135000 135000-144000 144000-180000 180000-189000189000-342000 342000- Skatteskalorna blir; Grundbelopp: . Beskattningsbar inkomst basenheter kronor Skatt vid skiktets nedre gräns 0-7 -70000 7- 70000- Underlag för tilläggsbelopp basenheter kronor Skatt vid skiktets nedre gräns 14-19 140000-190000 19- 190000- Förändringarna av skatten och inkomst efter skall visas itabellerna I Skatteminskning 1986-1987, 1987-1988 och1986-1988 för skattskyldiga utan underskottsavdrag vid oförändrad inkomst Skatt och skatteminskning, kr. Förutsättningar.Inga andra inkomster än lön. Inga andra avdrag än schablonavdraget under tjänst(= max .) Skattereduktion för erlagdafackföreningsavgifter: O kr. för lön < , 0,av lönen för lön =40000-96 000 kr. för lön > . 4 1985/86. Real förändring av inkomst efter skatt från år1986 dels för skattskyldiga utan underskottsavdrag, dels förskattskyldiga med genomsnittliga underskottsavdrag. I alt. 1 har räknats meden årlig löneökning på samt prisstegring och ökning av underskottsavdrag på2,, i alt. 2 resp. . Real förändring av inkomst eftei -1988,%, avdrag , kr. -0,0 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 Förutsättningar: Inga andra inkomster än lön. Förutomeventuella underskottsavdrag inga andra avdrag än schablonavdraget undertjänst. Skattereduktion för erlagdafackföreningsavgifter = O kr. för lön < . , 0,av lönen år1986 på . för lön > . 2.2 Följdändringar m. m. Mitt förslag: Marginalskaltespärren slopas.Begränsningsregeln justeras lill överensstämmelse med marginalskallesatsen ihögsta skiktet. Pensionärernasextra avdrag anpassas till de nya grundavdragen. Avtrappningen av avdragen skerefter en enhetlig procentsats. Skälen förmitt förslag: Förslagen till skatteskala innebär att högsta marginalskattesatsblir vid en skattesats på . Vid den högsta skattesats somförekommer, , blir den alltså . Den nuvarande särskildamarginalskattespärren ligger vid . Det finns starka skäl mot att, som enföljd av marginalskaltesänkningarna, också sänka procentsatsen i marginalskaltespärrenlill . Det måste nämligen i princip anses rikligast alt höga kommunalaskattesatser får slå igenom fullt ut också på höga inkomster. Den nuvarandehögsta skaltesatsen ligger också betydligt under den som gällde vidspärregelns tillkomst, då marginalskatten kunde Prop. 1985/86: 130 uppgå fillöver . Ett annat viktigt skäl är atl en sänkning till skulle göraregeln tillämplig på ett betydande antal skattskyldiga med inkomster överstigande200000 kr. och en skattesals som - i många fall obetydligt - översteg30%. Regeln bör därför slopas. Däremotbör en följdändring till sänkningen av den högsta skaltesatsen göras ibegränsningsregeln som innebär att inkomst- och förmögenhetsskallen i vissafall kan nedsättas om den sammanlagda skatten överstiger viss andel avinkomsten. Denna andel har varit - i huvudsak -av inkomsten upptill 45 basenheter (. ) och av inkomsten däröver. Ifortsättningen bör andelen vara av hela inkomsten. Denna åtgärd innebär,liksom de förslag jag lägger fram i del följande, lättnader i beskaltningssituationenför innehavare av mindre och medelstora företag. Beskattningenav folkpensionärer är uppbyggd så att en pensionär med enbart minimiförmåner(ålderspension jämte pensionstillskott) inte betalar någon skatt. Dettaåstadkommes genom ett extra avdrag. Avdraget reduceras om den taxeradeinkomsten överstiger vad som motsvarar miniminivån. Även vissa ickeskattepliktiga inkomster och förmögenhet kan påverka det extra avdraget. Avtrappningenav del extra avdraget sker vid låga inkomster med 662/av den överskjutandeinkomsten, i ett därefter följande skikt och slutligen med 33 1/. Höjningenav det kommunala grundavdraget och återinförandet av del statliga grundavdragetinnebär att reglerna om det extra avdraget behöver justeras tekniskt.Skattefriheten för pensionärer med minimiförmåner kan bibehållas med ett lägreavdrag. I sammanhanget bör emellertid en ändring göras också i fråga om avtrappningenav det extra avdraget. På grund av pensionernas och därmed de extra avdragensökning och förändringar i skalleskalan, sedan de nuvarande reglerna tillkom,kan numera de sammanlagda marginaleffekterna av skatteskala, avtrappning avextra avdrag och inkomstprövning av kommunalt bostadstillägg (KBT) blioacceptabelt höga. Delta hänger samman med att extra avdrag medges ända upp idet inkomstläge där marginalskatten är . Att mer märkbart sänka procentsatsenför avtrappningen är inle någon lämplig lösning, eftersom redan nu extra avdragmedges en ensamstående pensionär upp lill . i inkomst och en giftpensionär upp till bortåt . 1 stället bör avtrapp-ningsprocenten 662/3%gälla inle bara för inkomster strax över miniminivån utan också för de någolhögre inkomstdelarna. Den snabbare avtrappningen inträder - räknat iinnevarande års pensionsnivå - vid inkomster på ca . (ensamstående)resp. ca 53000 (gift). Underde har ett målmedvetet arbete inletts för all åstadkommaväsentliga förenklingar i skattesystemet. Arbetet har stor betydelse för bådede skattskyldiga och skattemyndigheterna. fattade riksdagenbeslut om en förenklad deklaration som kan användas av ett stort antalskattskyldiga fr. o. m. taxering (prop. 1984/85:180, SkU 60, rskr 375,SFS 1985:405-413). Det fortsatta förenklingsarbetet syftar bl. a. lill alt alltfler inkomsttagare skall kunna använda sig av den förenklade deklarationen. Förenklingar innebär attde skattskyldigas arbete med all upprätta deklaration och beräkna sin skattunderlättas. Vidare förbättras deras möjligheter atl förutse de ekonomiskaeffekterna av olika förändringar i inkomstförhållandena. Förskallemyndigheterna innebär förenklingar inle minst att arbete som har måstläggas ner på alt rätta formella fel och misstag i deklarationerna eller påkomplicerade uträkningar i stället kan ägnas ål egentligt kontrollarbete i merkomplicerade fall. Kritikhar riktats mot förenklingsarbetet för att del leder lill en mer schablonmässigoch därför mindre rättvis beskattning. Del är naturligtvis obestridligt attvarje schablonisering innebär ett minskat hänsynstagande till de särskildaomständigheterna i varje enskilt fall. Men ett system, där kravet påmillimeterrättvisa drivits därhän att endast ett fåtal av de skattskyldigabehärskar reglerna och skallemyndigheternas resurser åtgår för att rätta deskattskyldigas misslag så att angelägna kontroller måste eftersättas, kanknappast anses mer rättvist. Prop.1985/86: 130 3.2 Beskattningen av makar Mitt förslag: Sambeskaltningenav makars B-inkomster slopas. upphävs rätten att utnyttja andramakens realisationsförlust, underskollsavdrag, övriga allmänna avdrag och föriustavdrag. Skälen för mitt förslag: Etlav de moment som i särskilt hög grad ger upphov lill svårigheter för deskattskyldiga att beräkna sin skatt är sambeskaltningen av makars B-inkomster.För skattemyndigheterna medför reglerna etl betydande merarbete. I synnerhetgäller detta i kombination med vissa andra komplicerande moment, t. ex. densärskilda skatteberäkningen för ackumulerad inkomst. RSV har i sinanslagsframställning för /87 framhållit behovet av förenklingarför att kunna åstadkomma rationaliseringar inom skattemyndigheternasverksamhetsområde och då pekat på makebeskattningen som ett komplicerandemoment. Sambeskaltningen av makarsB-inkomster innebär i princip all skatten för båda makarnas sammanlagda B-inkomsterberäknas på loppen av den högsta av makarnas A-inkomster. A-inkomst är inkomstav tjänst samt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse om den skallskyldigehar varit verksam i förvärvskällan imer än ringa omfaftning. Övriga inkomster är Prop. 1985/86: 130 B-inkomst. Isamband med skaUereformen som genomfördes begränsades emellertidsambeskattningen kraftigt. Detta skedde i förenklingssyfte, eftersom den tekniksom användes för all begränsa un-derskotlsavdragens skattemässiga värde i sigmedför en komplicering av reglerna. Inskränkningarna i sambeskattningen av B-inkomsterinnebär dels att . av vardera makens B-inkomst behandlas som A-inkomst, delsalt gemensam skafteberäkning sker endast vid beräkning av tilläggsbelopp (åren1983 och 1984 endast vid beräkning av grundbelopp). Detta innebär atl fr. o. m.1985 så sker sambeskattning endast om summan av den högsta A-inkomsten ochbådas B-inkomster överstiger brytpunkten (124800kr. Detär starkt omvittnat all många skattskyldiga har betydande svårigheter atträkna ut sin skatt, när gemensam skatteberäkning skall ske. Detta gäller naturiigtvisinte minst sådana makar som vanligen har obetydliga B-inkomster mentillfälligtvis får en något större B-inkomst, l.ex. i samband med försäljningav en villa eller en bostadsrätt. För skaltemyndigheterna har naturligtvisinskränkningarna i sambeskattningen inneburit en lättnad i arbetsbelastningen.En ytterligare inskränkning löser endast i begränsad omfattning problemet,eftersom de i många stycken komplicerade bestämmelserna, anvisningarna,dalasystemen och blanketterna måste finnas kvar och anpassas lill olikaförändringar i skallesyslemel så länge det över huvud tagel finns några fallkvar. Likaså måste personalens kunskaper och färdigheter bibehållas. Den endamöjligheten till att uppnå en väsentlig förenkling är således att helt avskaffasambeskaltningen av B-inkomster. Jagföreslår således atl sambeskattningen av makars inkomster slopas. Som en följdhärav bör givetvis också de på samma grund vilande reglerna om utnyttjande avvissa avdrag som den andra maken inte kunnat utnyttja slopas. Jag syftar pårätlen att utnyttja andra makens realisalionsföriust, underskollsavdrag, övrigaallmänna avdrag och förlustavdrag. Vidare bör hänsyn inte tas till andra makensinkomst vid tillämpning av begränsningsregeln, enligt vilken inkomst- ochförmögenhetsskatt i vissa fall kan nedsättas när för stor del av inkomsten tasi anspråk för skatt. Genomdessa åtgärder uppnås en betydande arbelsbesparing för de skattskyldiga ochskattemyndigheterna. Vidare är det en fördel atl ändringar i ena makenstaxering inle i samma omfattning kan - kanske och efter det altäktenskapet upphört - leda till höjning också av andra makens skatt.Skattemyndigheternas arbete underiättas också genom att behovet attsamgranskning av makarnas deklarationer minskar. Isammanhanget bör ett förtydligande göras såvitt avser skattereduktion förensamstående med hemmavarande barn. Vidare bör en följdändring lill tidigarelagstiftning göras i reglerna angående skalleberäkning för ackumuleradinkomst. 3.3Beräkning av underiag för tilläggsbelopp 3.3.1 Räntetillägg Prop.1985/86: 130 Mitt förslag:Räntetilläggen slopas såvitt avser bostad på jordbruksfastighet och bil e.d. inäringsverksamhet som används privat. I fråga om räntefria och lågförräntadelån från arbetsgivare åläggs denne all ange förmånens värde ikontrolluppgiften. RSV:sförslag: RSV föreslår i första hand att ränletilläggen helt slopas och i andrahand att en beloppsgräns på . införs för varje slag av räntetiilägg.För det fall att förslahandsförslagel inte genomförs förordas enuppgiftsskyldighet som överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har tillstyrkt att räntetilläggen slopas. Någraremissinstanser har begränsat sin tillstyrkan till ränletill-lägg rörandebostad i jordbruk och bil i näringsverksamhet samt förordar i övrigt andrahandsförslaget.Sistnämnda förslag tillstyrks i allmänhet i andra hand av de remissinstansersom tillstyrkt ett slopande.