prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I lands leder efler till lägre tillväxt och en sämreutveckling av realinkomsterna. En ökad skuldsättning utomlands för attfinansiera konsumtion innebär att det ekonomisk- politiska oberoendet minskas.Möjligheterna att föra en ambitiös fördelningspolitik begränsas därmed. Normenom att staten inte skall låna i utlandet ligger därför fast. En stram finanspolitik är av stor betydelse för attöka sparandet i ekonomin, vilket tar sig uttryck dels i ett minskatbudgetunderskott, dels i en förbättrad externbalans. En stram finanspolitik kanockså bidra till att dämpa inflationen. För att nedbringa inflationen ochförbättra sysselsättningen redan pä kortare sikt mäste dessutom etablerademönster för pris-och lönebildningen brytas. hade arbetsmarknadensparter vid de s.k. Rosenbadssamtalen med regeringen accepterat att de totalalöneökningarna skulle hällas inom en ram på . Löneökningarna 1985 beräknasdock preliminärt ha blivit i genomsnitt . Detta är visserligen lägre änunder tidigare är men innebär ändå all ramen överskreds. kan vi konstalera att de storaöverhängen, främst i den offentliga sektorn, jämte löneglidning, om dennaskulle ligga kvar på samma höga nivå som , skulle resulterai en genomsnittlig lönekostnadsökning om ca 5 1/och detta utan all någranya löneavtal har träffats. Även om en sädan löneökning skulle vara klart lägreän den varit på mycket läng tid i , skulle den likväl medföra enförsvagning av konkurrenskraften, eftersom de nominella löneökningarna i vårakonkurrentländer förväntas bli ännu lägre. De negativa effekterna av en sädankonkurrenskraftsförsvagning skulle dock huvudsakligen slå igenom först under1987 och kommande är. Detla understryker det stora ansvar som ligger påarbetsmarknadens parter för atl nedbringa pris- och kostnadsökningarna. Höga nominella löneökningar garanterar inte enpositiv reallöneutveckling. Tvärtom visar utvecklingen under perioden19761983 att reallönerna sjönk , trots att de nominella lönerna undersamma period steg med inte . Den bästa vägen att skapaförutsättningar för stigande reallöner är i dagens läge atl åstadkomma låganominella löneökningar, eftersom dessa bidrar lill atl stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft och därmed lägger grunden för en uthålligekonomisk expansion med stigande inkomster för löntagama. Detta bekräftas avutvecklingen i flera av våra konkurrentländer, där låga nominella löneökningarförenats med stigande reallöner. Det är nu nödvändigt att skapa förutsättningar föratt stabilisera pris- och kostnadsökningarna på en låg nivå . Del skulle därför vara önskvärt med löneavtal som sträcker sig . Trovärdigheten i antiinflationspolitiken skulle stärkas avsevärt, om avtal pä en låg nominell nivå kunde slutas för exempelvis en treårsperiod. Stabiliteten i den ekonomiska utvecklingen skulle befrämjas och möjlighe tema till långsiktig planering för hushåU, företag, kommuner m. fl. Flerärsavtal skulle också underiätta lösningen av de problem med 8 storakostnadsöverhäng som finns på vissa avtalsområden. Sådana flerårs- Prop.1985/86: 100 avtal bör inte innehålla klausuler som tenderar att driva uppinflationen. Förutsättningarna att sluta flerärsavtal harförbättrats genom att det stora flertalet avtal löper ut omkring årsskiftet1985/86. Även i andra avseenden är utgångsläget nu bättre . Deinternationella prisstegringarna är låga och sjunker alltjämt, vilket minskarriskerna för inflationsimpulser utifrån. Den strama budget som läggs framoch det faktum att taxe- och avgiftshöjningarna blir mycket måttliga bidrarocksä till en dämpad inflationstakt i . Ytteriigare en viktig faktor i detta sammanhang ärhur inkomstskatten kommer att utformas . Skatteskalorna för1986 har redan beslutats av . Regeringen kommer atlförelägga förslag om hur skatteskalorna börutformas. En central utgångspunkt är därvid att möjliggöra höjda reallönerförutsatt alt de nominella löneökningarna och prisökningarna blir låga. Om löneutvecklingen i kommuner, företag och påandra håll skulle avvika frän vad som är önskvärt, kommer regeringen inte alttveka att vidta korrigerande åtgärder. Självfallet kan inte ansvaret för att dämpakostnadsökningarna ensidigt läggas pä lönlagarna. Även om pris- ochkostnadsökningarna till väsentlig del bestäms av löneökningarna - vilket ärsjälvklart med hänsyn till att lönerna svarar för 3/4 av nationalinkomsten - säpåverkas de också av en rad andra omständigheter. Alla grupper måste därförmedverka i kampen mot inflationen. Människors levnadsstandard bestäms såväl avverksamheten inom den offentliga sektorn som av reaUönerna. Under en följd avär har den offentliga konsumtionen och inkomstöverföringarna ökat kraftigtmedan reaUönerna har urholkats. Det är därför nu nödvändigt all fömtsättningarskapas för höjda reallöner, genom all utgiftsökningen i stat och kommuner hållstillbaka. En stram finanspolitik skapar också fömtsättningar fören lägre ränta -och därmed för lägre kapitalkostnader. Några skattehöjningarföresläs inle i budgeten annat än en smärre höjning av arbetsmarknadsavgiftenfr. o. m. . Taxe- och avgiftshöjningar sker med storåterhållsamhet. Samma återhållsamhet bör även kommunerna iaktta. Jordbrukarna bör visa en motsvarande återhållsamhetnär del gäller prishöjningar på jordbruksvaror. Även förelagarna i övrigl bör istor utsträckning avstå frän prishöjningar på sina produkter, inte minst medtanke på att prishöjningar lätt leder till minskade marknadsandelar såväl iSverige som i omvärlden. Åtskilliga svenska företag möter nu utländska konkurrenter,som faktiskt sänker sina priser. Ökad sysselsättning och låg inflation ärgrundläggande inslag i en polifik som syftar till en jämnare fördelning avinkomster och förmögenheler. Härutöver behöver dock även andra åtgärder vidtasi fördelningspolitiskt syfte. Sålunda höjs bostadsbidragen i två etapper nästaår. Barnfamiljernas ekonomiska situation har under enlängre period varit besvärlig. Visserligen höjdes det familjeekonomiska stödet kraftigt , men det är enligt min mening motiverat att samhällets slöd 9 Det är angeläget att förbättringarna av stödet till barnfa- Prop.1985/86: 100 miljernakan ske med så bred anslutning som möjligt. hardärför för avsikt att föreslå regeringen att de övriga riksdagspartiema inbjudstill överiäggningar om åtgärder för att förbättra barnfamiljernas Mot bakgrund av det statsfinansiella läget måste utgångspunktenför dessa överiäggningar vara att åtgärderna finansieras i En annan faktor som har fördelningspoliliskbetydelse, men som ocksä kan bidra till att stärka det svenska näringslivetskonkurrenskraft, är förnyelsefonderna. Avsättningarna till dessa beräknas uppgåtill ca . Här finns således en stor potential som kan användasför utbildning och därmed kompetenshöjning av arbetskraften men också för forskningoch ulveckling. De fackliga organisationerna har fått ett betydande inflytandeöver användningen av dessa medel, i och med att deras godkännande krävs av deansökningar som företagen skall lämna in. Det är nu av största vikt att dessa medel kommertill god användning. De kan bli av stort värde för många individer ochsamtidigt förstärka de svenska företagens kompetens och utvecklingsförmåga. 2.1 Den internationella utvecklingen Industriländernasekonomier utvecklades svagare än förutsett . Den genomsnilfiigatillväxten i OECD-området beräknas inte ha uppgått till mer än 23/. I beräknas produktionsökningen hastannat vid . Trots en något större sysselsättningsökning än väntatfortsatte arbetslösheten att stiga. Inflationen har fortsatt att sjunka i näslan allaindustriländer. Konsumentpriserna ökar f.n. i en årlig takt av 4 1/igenomsnitt i . I och ärinfiationstakten nu . Trots att den ekonomiska tillväxten varmindre ojämnt fördelad än lidigare har betalningsobalanserna mellan Förentastaterna och omvärlden förstärkts ytterligare. Underskottet i den amerikanskabytesbalansen beräknas ha ökat frän 100 till inemot under1985. har och vissa västeuropeiska länder byggt upp stora, ochväxande, bytesbalansöverskott. En inle oväsentlig anpassning har dock skett avväxelkurserna mellan viktigare valutor under det senasle året. En viss omläggning i expansiv riktning av penningpolitiken i möjliggjorde en fortsatt sänkning av räntenivån i den amerikanska ekonomin. I förening med de omfattande samordnade interventioner pä valutamarknaden som företogs av de slörre industriländerna har detta banat väg för en nedgång av dollarns effektiva kurs med . . . 10 Den ekonomiska politiken i länder utanför Förentastaterna har däremot Prop. 1985/86:100 endast undergått små förändringar.Alltjämt inriktas politiken i och Bil. 1 flera större västeuropeiskaländer huvudsakligen pä inflationsbekämpning och StatsfinansieU konsolideringmed sikte på atl skapa gynnsamma betingelser för tillväxt av produktion ochsysselsättning på . I flertalet länder har såväl finans- sompenningpolitiken en restrikfiv inriktning. Den genomsnittliga tillväxten i industriländernatorde komma att uppgå lill 2 1/. I förutsesnu en lägre tillväxt av den inhemska efterfrågan med en långsammare ökning avden privata konsumtionen och stagnerande eller fallande investeringar.Bruttonationalprodukten väntas öka med 23/. 1 kan fömtsesen långsammare tillväxt - med omkring 3 1/- trots att vissaekonomisk-politiska åtgärder vidtagits i syfte atl sfimulera deninhemska efterfrågan. I , som i storutsträckning har byggt sin blygsamma tillväxt på bidrag från utrikesbalansen, väntastUlväxten i ökande grad genereras av inhemsk efterfrågan. Enfortsatt sjunkande inflation vänlas förstärka realinkomsterna och stimuleraden privata konsumfionen, medan investeringarna lorde håUas uppe av lägreräntor och etl höjt kapacitetsutnyttjande. Ändå bedöms fillväxten i stanna vid omkring 21/. För de nordiska länderna sammantaget bedömsprodukfionen öka med 1985 och 1986. TiUväxlens sammansättning ochinriklningen av den ekonomiska politiken uppvisar dock stora skUlnader mellande enskilda länderna. Med en tillväxt av denna omfaitning iindustriländerna lorde arbetslösheten för OECD-området i genomsnitt under 1986ligga kvar på nuvarande nivå om 8 1/, men i stiga något liU drygt11 %. Världshandeln beräknas öka med , dvs. ungefar lika snabbt somunder 1985. Inflafionen förutses fortsätta att sjunka i nästanalla . I de större industriländerna väntas inflationen understiga och i och stanna vid drygl I %. Ett allvarligt hot mot en stabil utveckling ivärldsekonomin utgörs av de stora interna och extema obalansersom utmärker den amerikanska ekonomin. Ökningen av det stora budgetunderskottetuppvägs inte av ett ökat inhemskt privat sparande utan måste fill stor deltäckas genom ett växande kortfristigt kapitalinfiöde från omvärlden. Detta hardrivit upp räntenivån, vilket i sin tur varit en vikfig orsak tiU den högadollarkursen. En fortsatt smidig anpassning nedåt av dollarns kurs ärnödvändig, om det nuvarande amerikanska bylesbalansunderskottet skall kunnaminskas. Detta torde också fömtsätta att budgetunderskottet reducerasväsentligt. Den amerikanska kongressen har antagit etl program för atleUminera underskottet till 1991. Ännu så länge är det emellertid bara etlprincipprogram. En redukfion av nuvarande betalningsobalanser ochen anpassning av växelkurserna skuUe också bidra fill atl avvärja del allvariiga hot mot väridshandeln som den ökande protekfionismen utgör. En starkt övervärderad dollar är den viktigaste orsaken till de starka protek- '' tionistiskastämningar som särskilt kommit fiU Prop. 1985/86:100 uttryck i . Tillväxten i industriländerna och graden avtillträde till deras marknader är också avgörande för skulddrabbade u-ländersmöjligheter att generera exportintäkter och fullgöra sina betalningsåligganden.Försämrade export-utsikter för dessa länder skulle tvinga dem till att antingengenomföra ytterligare nedskärningar av den egna importen eller inställa sinaskuld-tjänstbetalningar. En viktig uppgift för den ekonomiska politiken iländer utanför måste vara att säkra en högre tillväxt. Enstarkare expansion i är nödvändig för alt arbetslösheten skall kunnareduceras. Men den skulle också bidra till att minska nuvarandebetalningsobalanser och upprätthålla efterfrågan pä export, så atlen ytterligare skärpning av skuldproblemen kan undvikas. En mindre restriktivekonomisk politik vore därför önskvärd i de länder i första hand ochFörbundsrepubliken - som har en stark betalningsbalansställning ochsamtidigt fått inflation och statsfinanser under rimlig kontroll. De nordiska finansministrarna har under 1985presenterat en handlingsplan för gemensamma insatser för all stimulerasysselsättning och ekonomisk utveckling. Planen har antagits av ministerrådetoch har börjat genomföras. Vissa tecken finns pä en större beredvillighet frånde större industriländerna att i sin ekonomiska politik ta hänsyn tillekonomiernas ömsesidiga inverkan på varandra liksom till behovet av ökadtillväxt och en anpassning av växelkurser och bytesbalanser. Vid det möte somägde rum i mellan de fem största industriländerna kom manöverens om samordnade interventioner på valutamarknaden i syfte att åstadkommaen önskad växelkursanpassning. Det finns anledning att välkomna dennaöverenskommelse och i synnerhet den attitydförändring till internationelltekonomiskt samarbete som den tycks spegla. står det klart att enstörre omläggning av den ekonomiska politiken är ofrånkomlig, om en bättreanpassning av växelkurserna skall kunna åstadkommas till underliggande ekonomiskaförhållanden. Vid ett möte i beslutades attpåbörja förberedelserna för en ny multilateral handelsförhandling, som syftartill att förstärka och utvidga det internationella regelsystemet pä handelnsområde. har varit pådrivande i detta arbeie. Särskilda internationellt samordnade insatserbehöver också göras för alt angripa skuldproblemen. har dessa kunnat hanteras, men till priset av stora uppoffringar i många fattiga länder. Det är nu angeläget att finna mer samlade och långsiktigt verkande lösningar på skuldproblemen som komplement lill den strategi som tillämpats, där varje skuld lands fall behandlats för sig. Vissa förslag i denna riktning har lagts fram av den amerikanska regeringen i form av den s. k. Baker-planen. Denna innehåller intressanta element men torde behöva kompletteras, framför allt med fastare ekonomisk-politiska och handelspolitiska åtagan den från regeringarnas sida. Den avser att aktivt med- 12 verkalill att internafionellt samordnade åtgärder nu kommer till stånd för Prop.1985/86: 100 att möta de växande skuldproblemen. 2.2 Den svenska ekonomin med stark tillväxt i ekonomin, i genomsnitt mer än 2 1/,väntas BNP-fillväxten 1986 bU någol lägre, drygt 1 1/. Inflationen väntas gåned ytteriigare från 5 1/under loppet av 1985 tiU under 1986.Bytesbalansens underskott beräknas minska frän . 1985 till 5miljarder kr. 1986 och budgetunderskottet reduceras frän . Sysselsättningen väntas fortsätta att öka menlångsammare än . Arbetslösheten bedöms kunna häUas på en i slort settoförändrad nivä. Priser,löner och konkurrenskraft Pris-och löneökningarna har varit högre i än genomsnilfiigli våra konkurrentländer. Timlönerna i industrin har ökat med i genomsnitt drygt8 % 1982-1985 att jämföra med i OECD-området. Ocksäprisökningarna har varit högre i än i vär omvärid, även om de dämpatsunder senare lid. Denna utveckling har medfört atl en del av defördelar, som uppnåddes genom devalveringarna 1981 och 1982, har gåttförlorade. Det svenska pris- och kostnadsläget jämfört med omvärldens äremellertid alltjämt bättre än före de båda devalveringarna. Lönekostnaderna perproducerad enhet i industrin har sjunkit relativt konkurrentländerna ,de totala rörliga kostnaderna och de svenska exportpriserna med 9 %.Därtill kommer alt svensk industri har återfått en lönsamhet i nivå medden som rådde . En dämpning av prisökningarna har skett undersenare tid. Konsumentprisernas ökningstakt mellan och november1985 var , vilkel är den lägsta prisökningen sedanbörjan av . Särskilt underdel senaste halvåret har nedgången avinflationen varit påtaglig. väntas pris- ochlöneökningarna i våra viktigaste konkurrenfiänder fortsätta att dämpas. I t.ex. och förutses en inflation på endasl 1 11/1986. Till grund för prognoserna för den svenska ekonomin1986 harjag i avsaknad av nya löneavtal beräkningsmässigt utgått från denlöneökning som följer av redan slutna avtal och en viss lönegUdning. Däremotharjag inte räknat in eventuella effekter av nya löneavtal. Beräknade pä säsätt skulle lönerna stiga med i genomsnitt 5 1/1986. Det bör noteras all prognosen för den svenskaekonomins reala ulveck ling 1986 inle i nägon större utsträckning påverkas av en mindre ändring i löneantagandet. Däremot skulle högre löneökningar medföra en högre inflation . De negativa konsekvenserna på den reala ekonomin skulle emellertid bli påtagliga åren efter 1986. Det finns många faktorer som verkar för lågaprisstegringar 1986. 1985/86: 100 internationella prisstegringarna ärsom redan nämnts låga. Oljepriserna har Bil. Även övrigaråvarupriser har fallit betydligt under del gångna året. Dollarkursen har gåttned från toppnivån . ,vilket sänker priserna på importvaror noterade i dollar. Detta i kombinalionmed den antagna kostnadsutvecklingen talar för en fortsalt dämpning avinflationen lill under loppet av 1986. Reallönen för de flesta löntagareberäknas, med del anlagande om löneutvecklingen som jag gjort, komma atl ökanågot 1986. Denprivata konsumtionen ökade slarkl, uppskattningsvis med , under1985. Del var främst sällanköpsvaruhandeln som ökade sin försäljning. SärskiUstor försäljningsökning redovisades för bil-, radio/TV-, beklädnads- ochsporthandeln. Konsumtionsutvecklingen har till en del åstadkommits genom atthushållen dragit ned sitt sparande ytterligare. vänlas hushållens realtdisponibla inkomster fortsätta att öka, vilket beräknas ge underlag för enprivat konsumtionsökning med 11/. Import av varor och tjänster -1,0 -0,9 Statliga myndigheter och affärsverk -5,7 -4,1 -4,0 -0,5 -2,1 -7,5 0,7' 1,1' 0,4' Export av varor och tjänster 'Förändring i lagerinvestering i procent av föregående års BNP. Den kommunala konsumtionen ökade med drygt 2 1/2 %såväl 1983 som 1984. beräknas en något lägre ökningstakt. Kommunernasgoda ekonomi och deras fastställda budgeter tyder pä en konsumtionsökningmed drygl 1986. Den statliga konsumtionen beräknas däremot fortsätta attminska 1986. Den ekonomiska politiken har varit inriktad pä attöka investeringarna i näringslivet. Den snabba produktionsökningen i kombina tion med högt kapacitetsutnyttjande och god lönsamhet har också medfört en kraftig investeringsuppgång. förutses en fortsatt ökning, fast i 14 Industriinvesteringarna fortsätter alt öka 1986. 1985/86:100 stadsindustrins investeringar beräknas öka med . I massa- och pappersindustrin förutses emellertid minska från enmycket hög nivå 1985. 1 det övriga näringslivet väntas investeringarna liggakvar pä den höga nivå som uppnåddes 1985. Därutöver bör noteras att investeringari företagsanknuten utbildning beräknas öka väsentligt när förnyelsefondernabörjar tas i bruk. Statliga myndigheter och affärsverk beräknas öka sinainvesteringar Det är främst och som svarar för ökningen. Inom den kommunala sektorn följs den tidigare minskningen av en i stort sett oförändrad investeringsnivå 1986. Inom landstingen väntas t.o.m. en viss ökning av investeringsakfiviteten. Det finns tecken som tyder på att även bostadsbyggandet kan komma att öka . Antalet outhyrda lägenheter har minskat kraftigt och pä mänga orter råder nu bostadsbrist. För den statliga reparations- och bygg nadsverksamheten inom område avsätts ökade medel. Inom kommunerna borde det också finnas möjligheter att öka reparations- och ombyggnadsverksamheten. Sammantaget stiger den inhemska efterfrågan med ca2 % 1986 all jämföra med 1985. Det är främst den svagareinvesteringsökningen och det minskade bidraget från lagerinvesteringarna somsvarar för dämpningen av den inhemska efterfrågetillväxten. Produktionstillväxteni den svenska ekonomin beräknas bli något lägre BNP väntas öka med drygl I 1/jämfört med i genomsnitt drygt 21/per är . Den låga tillväxten beror på dels den svenska ekonomins struktur, dels kostnads- och efterfrågeutvecklingen. har liksom och vissa andraavancerade industriländer en stor tjänstesektor, där produktivitetsökningeninte är lika stora som i varuprodukfionen. Det gör att BNP-tUlväxten på längresikt knappast kan uppgå till mer än 2-2 1/, vilket också visats av1984 års långtidsutredning. Därtill kommer att kapacitetsutnyttjandet, ochspeciellt sysselsättningsgraden, redan är högre i än i många andraOECD-länder. kan därför inte annat än enstaka år förväntas ha enBNP-tillväxt, som är högre än omvärldens. För atl den polenfiella fillväxten pä 2-2 1/perår skall kunna realiseras krävs alt samtliga delar av efterfrågan ökar.Nettoexporten synes dock inte uppfylla detta krav 1986. Till stor del tordedetta få hänföras till att pris- och kostnadsutvecklingen ännu inte haranpassats ned till de nivåer som gäller i vår omvärid. De svenska företagen hari viss utsträckning föriorat andelar på både export- och hemmamarknaderna. Tillväxten 1986 hålls således i högre grad äntidigare år uppe av konsum-fionsökning inom landet. Det finns en påtaglig riskmed en konsumtions-ledd fillväxt, särskilt om konsumfionen skulle öka mer änvad som har förutsatts. Det skulle leda fill en försämring av bytesbalansen ochen minskad kapitalbildning. Därigenom skulle möjligheterna att nä full sysselsättningoch balans i den svenska ekonomin undergrävas. 1985/86: 100 Ibörjan av 1985 försvagades bytesbalansen kraftigt. Denna försämring var"" ' delvis en följdav en kraftig efterfrågeökning i , främst i form av ökade investeringar,lageruppbyggnad och ökad privat konsumtion. Delvis berodde den också pä atl desvenska företagen i viss mån har lappat marknadsandelar på både export- ochhemmamarknaderna. Den viktigaste enskilda förklaringen var emellertid attoljeimporten bl. a. lill följd av den ovanligt kalla vintern blev väsentligthögre än året innan. Miljarderkr., löpande priser Export av varor Import av varor -23,6 -27,1 -30,8 -28,4 -10,3 Även om en försämring av bytesbalansen 1985förutsägs bäde av och i nationalbudgeterna(januari resp. april) 1985, underskattades styrkan i försämringen förstahalvåret. förbättrades emellertid bytesbalansen markant.Underskottet för beräknas till ca . förutses bytesbalansunderskottet minskatill . Exporten av bearbetade varor beräknas öka någotlångsammare 1986 än 1985. Den totala exporten beräknas likväl öka med 41/2 %1986 att jämföra 1985. Till den högre ökningstakten 1986 bidrar enomsvängning i exporten av trävaror, pappersmassa, petroleumprodukter och fartygfrån en minskning 1985 tUl en ökning 1986. Importökningen beräknas stanna vid 1986 att jämföra 1985. Bakom svängningarna i bytesbalansen under perioden1984-1986 ligger såväl förändringar i väridshandeln som föriorademarknadsandelar samt etl antal tillfälliga faktorer. Nettoimporten av råoljaoch petroleumprodukter, ränteutgifterna samt fartygsexporten förklarar enförsämring av bytesbalansen med . 1985 och en förbättring med 11miljarder kr. Beräkningar av bytesbalansens utveckling är alltidbehäftade med en betydande osäkerhet, vilken bl. a. beror pä dollarkursens ocholjeprisernas utveckling. Dollarkursen har svängt kraftigt under det gångnaåret och oljemarknaden har varit påtagligt instabil under den senaste tiden.Som grund för beräkningarna har antagits att dollarkursen sänks frän genomsnittet8,. 1986 och att räoljepriset sänks frän perfat 1985 till per fat 1986. En nedgång av den genomsnittligadollarkursen 1986 med ytteriigare skulle förbättra bytesbalansen med ca1 miljard kr. och begränsa inflationen . sänkningav oljepriset med ytteriigare per fat skulle också förbättra Prop.1985/86: 100 bytesbalansen med ca . och minskakonsumentprisökningarna Bil. Lägetpå arbetsmarknaden började förbättras i mitten av 1983. började dentotala sysselsättningen öka påtagligt. Förbättringen har hålUt i sig ävenhösten 1985.