prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — som inte hör tillskolans elevområde, skall kommunens skolstyrelse inhämta yttrande frånskolstyrelsen i den kommun till vars grundskolas elevområde barnet hör, om detinte med hänsyn till tidigare yttrande är onödigt. Omden första skolstyrelsen anser att barnet skall tas emot men den Prop.1985/86: 10 andra skolstyrelsen avstyrker, skall den första skolstyrelsen överlämna Hör kommunerna till olika Propositionens län, skall ärendetöverlämnas till för avgörande. 13 8 Beslut av skolstyrelsen ellerlänsskolnämnden i ärende om mottagande av barn i en kommuns grundskola, tillvars elevområde barnet inte hör, får överklagas av barnets vårdnadshavare hosskolöverstyrelsen genom besvär. Beslut av får inteöverklagas. 14 8 Den som enligt 10-13 88 hartagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar helaläsåret, även om de förhållanden som låg till grund för beslutet ändras underläsårets gång. 15 8 Utbildningen i grundskolanskall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgäng tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel sombehövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag somkan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. 16 8 Varje kommuns grundskolaskall så långt möjligt organiseras på ett sådant sätt, att ingen elev som hörtill skolans elevområde enligt 7 8 första eller andra stycket skall behöva boutanför det egna hemmet på grund av skolgången. I fall där detta ändå inträffarskall kommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställandeförhåUanden. 17 8 Inom ett elevområde enligt 75 första eller andra stycket skall kommunen för eleverna i sin grandskolakostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägenslängd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos elev eller någon annansärskild omständighet. 18 8Om en kommun i sin grundskola har tagit emot ett barn som har en annan hemkommun, skall hemkommunen betala ersättning till den andra kommunen (interkommunal ersättning) för dess kostnader för barnets skolgång, om inte annat följer av överenskommelse mellan kommunerna. Hemkommunenär dock inte skyldig att betala ersättning, om den andra kommunen inte hariakttagit vad som föreskrivs i 12 8 eller har tagit emot barnet i strid motlänsskolnämndens eller beslut. 19 8Om kommunerna inte kommer överens om annat, skall ersättnings belopp, uppdelade på höstterminen och vårterminen, bestämmas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering en bestämmer. Regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kommunernaskostnadsansvar i fall då barnet får ny hemkommun under pågående läsår ochkommunerna inte är ense om hur fördelningen skall göras. 20 8 Vid oenighet omrätten till ersättning eller om ersättningens storlek skall frågan avgöras avlänsskolnämnden. Hör kommunerna till olika län, skall frågan avgöras avskolöverstyrelsen. Prop.1985/86: 10 i ärenden om ersättning får överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. Beslut av får inte överklagas. 1 8 Gymnasieskolan omfattar olika studievägar, som byggerpå grund skolan eller, i vissa fall, på någon ytterligare utbildning. Gymnasieskolan skall vara grund för yrkesverksamhet eller fortsatt utbildning. Utöver studievägarna finns gymnasial lärlingsutbildning.Föreskriftema i 2-20 68 gäller inte sådan utbildning. Om denna finnsbestämmelser i 21 §. 2 8 Gymnasieskola får anordnas av kommuner ochlandstingskommuner efter medgivande av i varje särskilt fall. Vilka studievä gar som får anordnas i en viss huvudmans gymnasieskola fastställs enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering en bestämmer. Landstingskommuner får endast anordna studievägar inomområdena vård, konsumtion, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. 3 8 Varje del avlandet skall i fråga om varje studieväg ingå i elevområdet för någon kommunseller landstingskommuns gymnasieskola, om inte annat föreskrivs av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 4 8 Varje kommunsom anordnar gymnasieskola är elevområde för samtliga studievägar vid skolan. 1 elevområdet för en eller flera av skolans studievägarskall ingå även en eller flera andra kommuner eller delar därav (utökatelevområde), om det behövs med hänsyn till 3 8 eller av andra skäl. Utökatelevområde kan även bestämmas i fråga om en speciell verksamhet som inte utgörstudieväg. Motsvarande gäller för landstingskommuner som anordnargymnasieskola. 5 6 Regeringenbestämmer vilken eller vilka myndigheter som skall besluta om utökatelevområde. 6 8 Till ettelevområde hör den som är bosatt i riket och som 1. är kyrkobokfördinom elevområdet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevområdet. Allmännaförutsättningar för intagning i gymnasieskolan 7 8 Den som är bosatt i riket och uppfyller föreskrivnabehörighetsvillkor har rätt att i mån av plats få utbildning i gymnasieskolan,om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Föreskrifterombehörighetsvillkor och om urval bland inträdessökande meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 8 SAv behöriga sökande till en studieväg i en kommuns eller landstings kommuns gymnasieskola skall i första hand tas emot de som tillhör elev området för studievägen vid skolan. Med dessa skall likställas de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola. 1andra hand skall tas emot andra behöriga sökande, om de inte kan beredas platspå studievägen vid den skola vars elevområde de tillhör. Frågaom en sökande skal! tas emot trots att han inte tillhör elevområdet förstudievägen vid skolan prövas av styrelsen för skolan, om inte annat följer av9 §. 9 8Innan en kommun eller landstingskommun i sin gymnasieskola ett läsår eller en annan sådan studieperiod tar emot en sökande, som inte hör till skolans elevområde för studievägen, skall styrelsen för skolan inhämta yttrande från styrelsen för hemkommunens eller hemlandstingskommu nens skola, om den har samma studieväg. Detta gäller dock inte om det med hänsyn till tidigare yttrande är onödigt. Omden första styrelsen anser att sökanden skall tas emot men den andra styrelsenavstyrker, skall den första styrelsen överlämna ärendet till länsskolnämndenför avgörande. Om skolhuvudmännen är kommuner i olika län eller om någon av demär en landstingskommun, skall ärendet överlämnas till föravgörande. 10 8Beslut av en lokal styrelse eller länsskolnämnd i ärende om motta gande av en sökande i en kommuns eller landstingskommuns gymnasie skola, till vars elevområde för studievägen sökanden inte hör, får överkla gas av sökanden hos genom besvär. Beslut av skolöver styrelsen får inte överklagas. 118Den som enligt 8 10 §8 har tagits emot i en kommuns eller landstingskommunsgymnasieskola ett visst läsår eller annan sådan studieperiod har rätt att gåkvar hela studieperioden, även om de förhållanden som låg till grund förbeslutet ändras . 1985/86: 10 12 8Andra frågorom intagning till studievägar än som avses i 8 8 tredje stycket skall prövas av en intagningsnämnd, om inte annat följer av före skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Intagningsnämndenskall ha minst fem ledamöter. Bland dessa skall finnas företrädare förgymnasieskolan och samt för allmänna intressen. Ledamöterna skallutses av den eller de statliga eller kommunala myndigheter som regeringenbestämmer. Intagningsnämndensbeslut får inte överklagas. 13 8Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjlighet att inrätta intagningsnämnder som är gemensamma för gymnasieskolan och en eller flera andra utbildnings- 1985/86: 10 I sådanaföreskrifter får göras undantag från 12 8 andra stycket och från 4 kap. 6§första stycket vuxenutbildningslagen (1984:1118). 14§ Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningen skallvara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämföriiga hjälpmedel sombehövs för utbildningen. Huvudmannen får dock besluta att eleverna skall hållasig med vissa egna sådana hjälpmedel. 1 verksamheten får också förekommaenstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna i någotannat avseende. 15 8 I fall som avses i 16 och 17§8 skall ersättning (interkommunal ersättning) betalas, om inte annat följer av18 § eller av överenskommelse. 16 § Om en kommun på en studievägi sin gymnasieskola har tagit emot någon som har en annan hemkommun, skallhemkommunen betala ersättning lUl den mottagande kommunen för dess kostnaderför elevens skolgång. Närden mottagande kommunen inte hör någon landstingskommun, gäller dock 17 §andra stycket i fråga om studievägar inom områdena vård, jordbruk, skogsbrukoch trädgårdsnäring. 17 §Om en landsUngskommun på en studieväg i sin gymnasieskola har tagit emot någon som har en annan hemlandstingskommun eller en hem kommun som inte hör till någon landstingskommun, skall hemlandstings kommunen eller hemkommunen betala ersättning till den mottagande landstingskommunen för dess kostnader för elevens skolgång. Omen kommun, som inte hör till någon landstingskommun, i sin gymnasieskola pä enstudieväg inom något av områdena vård, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringhar tagit emot någon som har en annan hemkommun, skall ersättning betalas avhemlandstingskommunen. Hör inte heller hemkommunen till någon landstingskommun,skall ersättningen betalas av hemkommunen. 18 §Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala ersättning, om den som kräver ersättning inte har iakttagit vad som föreskrivs i 9 6 eller har tagit emot sökanden i strid mot länsskolnämndens eller beslut. 19 8Om parterna inte kommer överens om annat, skall ersättningens storlek bestämmas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omparternas kostnadsansvar i fall då eleven får ny hemkom-mut under pågåendestudieperiod och parterna inte är ense om hur fördelningen skall göras. 20 6Vid oenighet om rätten till ersättning eller om ersättningens storlek skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om parterna är kommuner som hör till olika län eller någon av parterna är en landstingskommun, skall frågan avgöras av . Länsskolnämndensbeslut i ärenden om ersättning får överklagas hos genombesvär. beslut får inte överklagas. Prop.1985/86: 10 21 8 Kommuner får anordna gymnasial läriingsutbildningenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Gymnasial lärlingsutbildning innebär att en elev igymnasieskolan är läriing hos ett företag eller motsvarande ochhuvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst yrke enligten plan som är fastställd eller godkänd av en statlig eller myndighet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om elevområden och interkommunal ersättning förgymnasial läriingsutbildning. 1 6 Varje landstingskommun skall anordna särskola förpsykiskt utveck lingsstörda barn och ungdomar som är bosatta inom landstingskommunen. Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i någonlandstingskommun. 2 § En landsUngskommun får UU en kommun som ingår ilandstingskom munen överlåta att anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen, om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt till stånd. 3 8 I omsorgslagen finns bestämmelser omomsorgsnämnd. skall vara lokal styrelse för landstingskommunens särskola, om inte annat följer av 4 6. Detsamma gäller ifråga om kommun som inte ingår i någon landstingskommun. Föreskrifterna i 2 kap. 6 6 gäller även beträffandeomsorgsnämnden och dess verksamhetsområde enligt denna lag. 4 8 EnlandsUngskommun får med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta ledningen aven enhet av särskolan till skolstyrelsen i den kommun där enheten är belägen,om kommunen medger detta. I ett sådant faU skaU skolstyrelsen vara lokalstyrelse enligt denna lag. 5 6 När en kommunanordnar särskola med stöd av 2 §, skall kommunens skolstyrelse vara lokalstyrelse för skolan. Omdet fmns omsorgsnämnd i kommunen, får kommunfullmäktige bestämma attomsorgsnämnden i stället för skolstyrelsen skall vara lokal styrelse försärskolan. 6 8 Särskolan omfattar grundsärskola och träningsskolasamt yrkessärskola. Prop.1985/86: 10 7 8 Grundsärskolan omfattar tio årskurser, som fördelas pålågstadium, mellanstadium och högstadium enligt föreskrifter som meddelas av rege ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller träningsskolan. Den är avsedd för eleversom inte kan gå i grundsärskolan. 8 §Yrkessärskolan bygger på grundsärskolan och träningsskolan. I yrkessärskolanskall eleverna fu yrkesutbildning, yrkesträning eller verk-samhelsträning. 9 S Eleverna isärskolan skall så långt det är möjligt fä en utbildning som motsvarar den somges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varjeelevs förutsättningar. 10 § Den lokala styrelsen avgör om en elev skall gå igrundsärskolan eller träningsskolan. Beslut i ett sådant ärende får överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. beslut får inte överklagas. 11 8 Särskolanskall så långt det är möjligt organiseras pä ett sådant sätt, att eleverna inteblir tvungna att bo utanför det egna hemmet pä grund av skolgången. 12 8 1omsorgslagen fmns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boende ifamiljehem eller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet. 13 8 Utbildningeni särskolan skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförligahjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekommaenstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Huvudmannen skall för eleverna kostnadsfritt anordnaskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskildomständighet. 1 § Specialskolan skall för utbildning på grundskolenivåha tio årskurser, som fördelas pä lågstadium, mellanstadium och högstadium enligt före skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I specialskolan kan också ingå utbildning som avses i 3kap. 2 8 De som går ispecialskolan i stället för i eller motsvarande del av särskolanskall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges igrundskolan. Utbildningen skall anpassas efter vaije elevs förutsättningar. 3 § Utbildningeni specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter. För varje enhetskall det finnas en lokal styrelse. Regeringen meddelar föreskrifter omenheterna och deras upptagningsområden. Utbildning i specialskolan kan också anordnas i särskildaklasser som är förlagda till men leds av en lokal styrelse förspecialskolan. 4 8 I förhållandetill eleverna i specialskolan skall staten svara för sådana kostnader somkommunerna skall svara för i . 5 8 Hemkommunenskall betala ersättning till staten för kostnader för den som är elev i någonav specialskolans årskurser I-10. Detta gäller dock inte om eleven går i ensådan särskild klass av specialskolan som är förlagd till hemkommunensgrundskola. Ersättning till staten skall lämnas med det belopp perelev och termin som med stöd av 4 kap. 19 8 föreskrivs i fråga om grundskolanselever i årskurs med samma nummer. För elever i årskurs 10 i specialskolanskall samma belopp gälla som för elever i årskurs 9 i . Prop.1985/86: 10 1 8 Utbildningeni sameskolan skall ha en samisk inriktning men i övrigt vara densamma somutbildningen i . 2 8 Samers barnfår fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i . Detsammagäller andra barn, om det finns särskilda skäl. 3 §Sameskolstyrelsen beslutar om intagning av elever i sameskolan. Styrelsensbeslut i sådana ärenden får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. 4 8 I förhållandeUll eleverna i sameskolan skall staten svara för sådana kostnader somkommunerna skall svara för i . 1 6 Vanlig skolplikt får fullgöras i en fristående skola,om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans utbildning gerkunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännande skall prövas av skolstyrelsen i denkommun där skolan skall bedriva sin verksamhet. 2 8 Den som har vanlig skolplikt men som är endast förkortare tid bosatt i riket eller som har andra särskilda skäl att få en utbildning med internatio nell inriktning får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola med sådan inriktning (internationell skola), om skolan av regeringen har godkänts för ändamålet. Förgodkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig medgrundskolans. Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättarfortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenskaförhållanden skall meddelas i den omfattning som de här bosattaeleverna behöver. 3 6 Särskild skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkändför ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolan ger eleverna enutbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan ellerspecialskolan. 1985/86: 10 Enytterligare förutsättning är alt eleverna i samband med utbildningen beredserforderliga omsorger. Ärenden om godkännandeskall prövas av den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. 48 Om ett barn har handikapp som enligl 3 kap. 3 8 kan vara grund för särskildskolplikt, lar barnet fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skolaendast om 1. skolan är godkänd förelever som har särskild skolplikt på grund av samma handikapp som barnet eller 2. barnetändå bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. Bedömningen enligt första stycket 2 ankommer på den lokala styrelsen lörsärskolan eller specialskolan. 5 § Frislående skolor som avses i13 §6 skall i fråga om sin utbildning för skolpliktiga elever stå underskolöverstyrelsens och länsskolnämndens tillsyn. 6 8 Skolstyrelsen skall ha denomedelbara tillsynen över utbildningen för skolpliktiga i sådan friståendeskola i kommunen som avses i I och 2 §8. Denomedelbara tillsynen över utbildningen för skolpliktiga i sådan friståendeskola som avses i 3 S skall handhas av den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan . 7 8Om en fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande vch bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall god kännandet återkallas. Återkallandebeslutas i fråga om internationella skolor av regeringen och i fråga om andraskolor av den lokala styrelse som beslutar om godkännande. 8 6 Ett delegationsuppdrag enligt3 kap. 12 8 andra stycket kommunallagen (1977: 179) får inte omfattabefogenhet att meddela eller återkalla godkännande för en fristående skolaenligt denna lag. 9 § I en fristående skola somavses i 1-3 8S får ett barn, som inte har uppnått skolpliktsåldern, tas in iutbildning för skolpliktiga endast om den lokala styrelsen med stöd av 3 kap. 86 har tillåtit att barnet börjar sin skolgång . 10 8När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till skolsty relsen i elevens hemkommun. 1 3 kap. 14 § finnsföreskrifter om uppgiftsskyldighet vid vissa fall av frånvaro. 11 § Beslut av lokalastyrelser i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för enfristående skola enligt 1, 3 eller 7 § eller i ärenden som avses i 4 § fåröverklagas hos genom besvär. beslut fåröverklagas hos regeringen genom besvär. 1 § En internatskola kan på framslällning från huvudmannenges ställ ning av riksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för riksintern;ilskolor. En riksinternatskola skall ha till uppgift att anordnautbildning, som motsvarar och gymnasieskolan eller ender;i av dessaskolformer, för i första hand barn och ungdomar som har utlandssvenskaföriildrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och intekan beredas tillfredsställande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar grundskolitnskall den i fråga om riitten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9kap. I 8 godkänd frislående skola. I fråga om riksinternatskolornasorganisation och tillsynen över dem meddelas föreskrifter av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. 2 S Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 8 lagen(1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall skolpliktiga barn. som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Sådan utbildning sk;ill anordnas genom huvudmannens försorg. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i . Inte längre skolpliktiga som vistas i hem som avses iförsta stycket skall genom huvudmannens försorg ges möjlighet att få sådanutbildning som de behöver och inte lämpligen kan få på annat sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om utbildningens närmare innehåll, dess organisation ochtillsynen över den. 3 8 För sådana elever i , särskolan,specialskolan och sa meskolan som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inle kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Särskild undervisning anordnas av skolhuvudmännen. Dennefår överlåta åt sjukvårdshuvudman eller någon annan att anordna sådan undervisningenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Särskild undervisning skall stå öppen även för dem somfullgör skolplikt utanför det offentliga skolväsendet. 4 8 Ett skolpliktigt barn skall medges att fullgöraskolplikten på annat sätt än som anges i denna lag. om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt lagens föreskrifter. Behov av insyn i verksamheten skall kunna tillgodoses. Medgivandekan lämnas för upp till i sänder. Under dess giltighetstid skall prövashur verksamheten utfaller. Medgivandet skall återkallas med omedelbar verkan,om nödvändig insyn i verksamheten inte ges eller om det av annat skäl inte kanantas att förutsättningar för godkännande fortfarande föreligger. 5 8 Frågor enligt 4 8 prövas av skolstyrelsen i barnetshemkommun. Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kan vara grund för särskild skolplikt, ankommer dock prövningen på , som skall höra innan ett medgivande lämnas eller återkallas. Beslut i sådana ärenden får överklagas hos kammarrättengenom besvär. Prop.1985/86: 10 1985/86: 10 1 8 Skolhälsovård skall anordnas för eleverna igrundskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. 1gymnasieskolan skall skolhälsovård anordnas för eleverna på studievägar, somär minst ett läsår långa, och för eleverna i gymnasial läriingsutbildning. För eleverpå kortare studievägar i gymnasieskolan bör skolhälsovård anordnas. 2 8 Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernasutveckling, beva ra och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovården skall främst vara förebyggande. Den skallomfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. För elever i särskolanoch specialskolan skall i skolhälsovården också ingå särskilda undersökningarsom föranleds av deras handikapp. För skolhälsovården skall finnas skolläkare ochskolsköterska. 3 8 Varje elev i eller sameskolan skallgenomgå allmän hälsokontroll en gång på varje stadium.