prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Inte heller i dessa fall fårområdesbestämmelserna läcka annat än begränsade områden. För atl del inie skallråda nägon tvekan om mina avsikter på den punkten anser jag att det avlagtexten tydligt bör framgå att områdesbestämmelser får antas för begränsadeområden av kommunen. Del finns för övrigi inie nägot praktiskt behov av attmed områdesbestämmelser skydda alla nationella intressen, eftersom skyddetföljer direkt av lagbestämmelser, I del nämndalagsiiftningsärendel om kungörandelagen behandlades inte beslut av denkaraktär som översiktsplanen har. Därför är det befogal alt jag närmaremotiverar min ståndpunkt beträffande översiktsplanen. Jag vill till att börja med erinraom atl del i PBL föreskrivs bl, a, all som en specialregleradmyndighet skall svara för hand- Prop.1985/86: 1 92 läggningen av bygglovsarcnden. 1 PBL föruisälls vidare attkommunerna i 4 Plansysiemets ell slörre sammanhang skall utreda vilka allmännaintressen som bör förenlighet med hävdas bl, a, vid prövningen avbygglovsärenden och inom vilka olika regeringsformens områden som del finnsskäl alt beakta dessa intressen. Den form som PBL tillhandahåller för delta äröversiktsplanen. Den skall utgöra ell instrumeni för kommunfullmäklige alt påelt samlat säll uttrycka kommunens principiella uppfailning om vilka av de ilag angivna allmänna intressena som inom olika områden framstår som aktuellaatt vägas mot de enskilda intressena vid bl, a, tillståndsprövning. Delta syftekunde lika väl uppnås genom alt fullmäktige i varje uppkommande ärenderedovisade sina överväganden i elt yttrande lill . En sädanordning torde vara helt invändningsfri från grundlagssynpunkl men ärnaturiigtvis av flera skal otänkbar. De praktiska olagenheterna skulle blimycket stora och dessutom skulle kommunerna knappast kunna tillfredsställakraven på enhetlighet, konsekvens och god framförhållning. Även lagrådet harsom en av de förtjänstfulla nyheterna i reformen nämnt atl varje kommun åläggsalt ha en i lag reglerad översiktsplan som skall omfatta hela kommunen ochhållas aktuell. Enligt den föreslagna laglexten haröversiktsplanen en enda funktion, nämligen att utgöra ett underlag för kommandebeslut, 1 beslämmelserna i 8 kap, om prövningsgrunder för bygglov har ienlighet härmed inte gjorts nägon anknytning till översiktsplanen. Denrättsliga grunden för prövningen är uteslutande beslämmelserna i 2 och 3 kap,PBL saml beslämmelserna i naturresurslagen. Översiktsplanens funktion vidbygglovsprövningen är atl för skilda områden i kommunen närmare belysa deallmänna intressena och atl ange vad som för resp, område bör beakias tillföljd av de krav som i lag har bestämts av . Rättsläget för denenskilde skulle alltså i själva verket kunna gestaltas pä precis samma sätt,även om inte översiktsplanen fanns med i beslutssystemet, Detla styrkerytterligare min uppfattning att översiktsplanen inie utgör en norm. Lagrådels slutsats att planen - ivissa delar - i realiteten blir bindande för de tillämpande myndigheterna synesUll en del grundas på ett exempel där utgångspunkten är att översiktsplaneninom etl visst område innefailar en avvägning av samtliga intressen, allmännaoch enskilda, och entydigt anger fullmäktiges mening hur marken skall användas.Enligt lagrådet är del i ett sådant fall knappast tänkbart atl kommunstyrelseneller detaljplanerar området i strid mot planen eller attbyggnadsnämnden beviljar etl bygglov som är oförenligt med planen. Det kan till all börja medifrågasaltas om del i prakUken kan vara sä atl samtliga enskilda intressen somkan uppkomma under planens gillighels-lid, är kända när planen upprällas. Dessaintressen växlar ofta "över liden", t. ex, pä grund av utvecklingen ikommunen eller helt enkelt pä grund av atl fastigheter byter ägare. När detgäller och kommunstyrelsens bundenhet av översiktsplanen, hördet lill bilden all Prop.1985/86:1 93 rätten att anta detaljplaner och omrädesbesiämmelsertillkommer fullmäk- 4 Plansysieineis lige, som har rätt all delegera vissabeslutsbefogenheter lill.kömmunstyrel- förenlighet med sen ellerbyggnadsnämnden. Frän konstitutionell synpunkt torde det inte finnas hinder föralt fullmäktige i sitt delegationsbeslut ger närmare föreskrifter tillkommunstyrelsen eller om hur och under vilka förutsättningarden delegerade beslutanderätten fär användas. Bestämmelserna i utgör dockinte något hinder mol atl t, ex, antar en delaljplan somstrider mot översiktsplanen, om nämnden finner all de allmänna lagreglerna omlämplig ulveckling i kommunen bör leda till detta. Det är tvärtom förutsatt altså kan ske (5 kap. 11 8 första stycket i del remitterade förslaget). En parallell översiktsplanensriktlinjer är enligt min mening de riktlinjer som utarbetarlill ledning för tillämpningen av konsumentkreditlagen. Vid sin granskning avförslaget lill konsumenikre-diilag framhöll lagrådel (prop. 1976/77:123 s,349fOatt vid bedömning av konsumeniverkels riktlinjer blir delavgörande inie om avvikelse skett från riktlinjerna utan om näringsidkarenshandlande strider mot lag, 1 sin ytlrande över PBL-förslagetanför lagrådel alt del ligger i sakens natur att en domstol vid en sädanbedömning står friare i förhållande till riktlinjerna än vad en nämndgör i förhällande till översiktsplanen. Enligt lagrådet blir planen till dendel den innehåller bestämda och preciserade direktiv i realiteten bindande förde tillämpande myndigheterna. Jag kan inte ställa mig bakom ettsädanl betraktdsesäli. Genom de älergivna beslämmelserna omöversiktsplanen och genom beslutssystemels uppbyggnad i övrigt har derättsliga relationerna mellan kommunfullmäktige och de tillämpandemyndigheterna bestämis på ett tydligt sätt. Lagrådet synes i sill resonemangutgå från att dessa myndigheter kan "uppfatta" relationerna tillfullmäktige pä etl annat sätt än del som laglexten ger uttryck för. Ett sådantantagande utgör enligt min mening knappast någon hållbar grund för slutsatsenatl översiktsplanen i vissa situationer skulle vara bindande. Givetvis kan maninte bortse frän att det kommer att träffas avgöranden enligt PBL som av eneller annan anledning är felaktiga. Sådana avgöranden - t. ex, ett beslutvarigenom utan atl beakta det enskilda intresset avslår enansökan om lov enbart med en hänvisning till översiktsplanens riktlinjer - kanemellertid rättas till av överinstanserna, Atl länsstyrelserna och regeringen -inte bara formellt utan även faktiskt - står fria gentemot kommunfullmäkligetorde vara obestridligt. Sammanfattningsvis anser jagsåledes i motsats till lagrådel att del nu föreslagna plansystemei i alla delarär förenligt med beslämmelserna om lagar och andra föreskrifter i 8 kap, RF, Prop.1985/86:1 94 5 Lagtekniska frågor och lagstiftningens räckviddSammanfattning o PBL föresläs iräda i kraft den (s, 94) o Regeringen, eller den myndighetsom regeringen bestämmer, bemyndigas alt meddela föreskrifter lillbyggbestämmelserna i (s. 98) c Planer enligt PBL skall i förstahand behandla bebyggelse och därmed sammanhängande anordningar samt redovisahushållningskraven inom mark- och vattenområden av riksintresse, 1 planerna kanemellertid även behandlas andra frågor om användning av mark och . Planernaskall påverka även lillätlighelsprövning enligt annan lagsliftning än PBL(s.101). 5 Laglekniska frågor och lagslifl-ningcns räckvidd5.1-5.2.1 5.1 PBL träder i kraft Mitt förslag: PBL föreslås träda i kraft den I januari1987, Jag nämnde inledningsvis attregeringen genom beslut remitterade til! lagrådet bl, a.etl förslag som innebär att PBL skall träda i kraft den I januari 1986.Beslutet grundades på att en riksdagsbehandling av PBL-förslaget skulle kunnaslutföras under innevarande vår. Del saknas numera förutsätlningar för detta.Jag föreslär därför all PBL skall träda i kraft . Det börinnebära att kommuner och statliga myndigheter, enskilda, sammanslutningar ochandra i samhället som berörs av reformen ges god tid atl sätta sig in i den nyalagstiftningen, innan den träder i kraft. 5.2 SystemaUken i PBL Del jag hillills har nämni omreformbehoven och lagens inriktning innebär i korthet atl i PBL huvudsakligenbör tas in regler i följande avseenden. 1 lagen bör anges vissa materiellabestämmelser om innehällel i fysiska planer, eller med andra ord beslämmdser omförändring och bevarande av den fysiska miljön. Sådana bestämmelser behandlaralliså vad som fär beslutas enligl lagen, Eft nödvändigt komplement till dennalyp av beslämmdser är en reglering av de inslrumenl med vilka man skallåstadkomma den önskade utvecklingen och en väl fungerande beslutsprocess. Jagtänker då på regler om de olika planlyperna, om avvägningen mellan olikaanspråk och iniressen vid markanvändningsbeslulen och pä regler om förfarandetnär sädana beslut skall fattas. Prop.1985/86:1 95 Av stor betydelse blir hur gränsendras i befogenhels- och ansvarsfrågor 5 Laglekniska mellan det allmännaoch de enskilda inlressenlerna. Sedan denna gräns har frågor ochlagstift-dragits upp, behöver man lägga fast hur elt rationellt beslutsfattandeskall 'J'>'_''"-' räckvidd komma till stånd frän samhällets sida,dvs. närmast hur befogenheterna skall fördelas mellan staten och kommunerna. Ilagen måste anges inte bara vem som i sista hand skall besluta utan även hurbesluten skall förberedas så atl planer verkligen kommer lill stånd när detbehövs och alt delta sker på ell sätl som ger alla intressenler ell rimligtinflytande. Den allmänna uppbyggnad avlagverket som utredningen har föreslagil anser jag vara i huvudsakändamålsenlig. Lagrådet har fört fram en del förslag lill ändringar idispositionen som jag ansluter mig till. Det innebär bl, a. att jag intevidhåller förslaget att föra samman lagens kapitel i avdelningar enligtmodellen i lagrådsremissen. Jag föreslår nu följande kapitelindelning i PBL, 2 kap. Allmännaintressen som skall beaktas vid planläggning och vid Krav päbyggnader m,m, 5 kap. Detaljplanoch områdesbestämmelser 8 kap. Bygglov,rivningslov och marklov 9 kap. Byggnadsarbeten, tillsyn och besiktning 10 kap. Påföljder och ingripanden vid överträdelser m, m, 12 kap. Statligkontroll beträffande områden av riksintresse m. m, 14 kap. Skyldighetan lösa mark och utge ersättning 15 kap.Domstolsprövning m,m, 16 kap. Bemyndiganden m, m, 17 kap.Övergångsbestämmelser Den mest framträdande skillnaden i förhällande tillutredningens lagförslag finns i de inledande kapitlen. 1 utredningsförslagetomfattar andra avdelningen fem kapitel, nämligen 2 kap, med allmänna riktlinjerför planläggning och tillståndsprövning, 3kap, om riksintressen, 4kap, med särskildabestämmelser om bebyggelsemiljöns utformning, 5 kap, med särskildabestämmelser om placeringen inom tomt och utformningen av byggnader m,m, saml6 kap, med särskilda krav beträffande vissa befintliga byggnader, underhåll m.m. Mänga remissinstanser har ställtsig frågande till det inbördes sambandet mellan dessa kapitel. Man har bl, a,hävdat att det förekommer mänga upprepningar och att en reglering med i stortsett samma innehåll borde kunna åstadkommas med hjälp av färre bestämmelser. Kritiken är enligt min mening befogad och har - somframgår av vad jag Prop.1985/86:1 % nyss anförde - gett mig anledning all föreslå en annankapilelindelning. 5 Laglekniska Jag vill i anslutning lill delta göra endel klarlägganden av bestämmelsernas frågor och lagsiifi-funkiion och om samspeletmellan kapitlen. Först vill jag erinra om atl debestämmelser som utredningen log in i 3 kap, om riksintressen i storutsträckning återfinns i det förslag lill NRL som regeringen remitterade tilllagrådet , Nägon motsvarighet till 3kap. iutredningsförslaget finns därför inte i del lagförslag som jag nu lägger fram, 5.2.2 Funktionen av 2 kap. i 2 kap, föreslår jag en radallmänna bestämmelser av övergripande natur. Syftet med dem är att gevägledning i fråga om mål och inrikining vid bäde planläggning och prövning avlov, Beslämmelserna bör ses som ell uttryck för de samlade krav somstatsmakterna riktar på kommunerna i samband med markanvändningsbeslulen.Beslämmelserna har sin motsvarighet i 9, 12 och 29 SS byggnadsstadgan. Tillämpningenav beslämmelserna bör i hög grad vara en angelägenhet. Avsikten äratl del här skall finnas ell brett spelrum för lokala bedömningar. Funktionen av bestämmelserna i 2kap. kan också beskrivas på följande sätl. Jag föreslår, som harframgått, en lagfäst princip om atl mark som skall användas för bebyggelseförst måste prövas vara lämplig från allmän synpunkl för detta ändamål. Denlämplighetsprövningen skall ske i förslå hand vid planläggning men kan ävengöras i samband med bygglovsprövningen. Meningen är all 2 kap, skall läggastill grund för lämplighelsprövningen. J 2 kap, räknas alltså upp en radallmänna intressen som skall beakias av kommunerna vid beslul om planläggningoch prövning av lov. Jag kommer senare atl föreslå all en hänvisning till NRLskall tas in i 2 kap, Pä grund härav kommer även den lagen all utgöra en grundför beslul enligl PBL om planer och lov. Planerna kan alltså sagas innebäraen tolkning och precisering för olika delområden i kommunen av bestämmelserna i2kap. och NRL, När det galler detaljplaner och områdesbestämmelser skall ävenen avvägning med eventuella motstående enskilda intressen göras.Översiktsplaner däremot beskriver enbari vilka allmänna intressen som finns iolika områden och ibland också hur starka dessa iniressen är. Någon avvägningmot enskilda intressen görs emellertid inte ( översiktsplanen. Det sker islällel i de enskilda bygglovsärendena, varvid den rättsliga grunden förprövningen titesluiarde är bestämmelserna i 2 och 3 kap. PBL samlbestämmelserna i , Eftersom 2 kap, inverkar påplanernas innehåll och planerna föreslås få viss betydelse för beslul ävenenligt annan markanvändningslagstifining, får 2 kap. - åtminstone debestämmelser som ger kommunerna ledning vid bestämmandel av den lämpligamarkanvändningen inom ett område - indirekt en viss effekt även utanför PBL:sram. 1985/86:1 97 Vissa grundläggande bestämmelser ombebyggelsemiljöns utformning 5 Laglekniska bör också tas in i 2 kap. Dessabestämmelser, som motsvarar 4 kap, i frågor ochlagsiifi-ulredningsförslagel, har samma allmänna karaktär som övriga nuföreslag- n"i.i,t'Ms nnkvuld na bestämmelser i 2 kap. Genom attsammanföra de allmänna bestämmelserna i ett kapitel undviks en deldubbleringar och systemet blir mera sammanhållet, 1 övrigt har 2 kap. den viktigafunktionen att del utgör en grund för synpunkter under samrådet.På det sattet blir bestämmelserna i 2 kap, etl betydelsefullt slöd för denallmänna debatten i planfrågor. De kan alltså bidra till att stärkamedborgarinflytandet. 5.2.3 Funktionen av 3 kap. 1 3kap,, som motsvarar 5 kap. ochdelar av 6kap, i utredningsförslaget, bör tas in de egenskapskrav som enligtstatsmakterna skall ställas pä enskilda byggnader och andra anläggningar samlpä lomler och allmänna plalser. Del är enligt min mening naturligt atlbestämmelser av detla slag samlas i ett enda kapitel. Det blir tillämpligt närkommunen med slöd av 2 kap. har gjort de planmässiga övervägandena och funnitatl etl visst markområde är lämpat t, ex, för bebyggelse. Med stöd av 3 kap,avgörs därefter var de enskilda byggnaderna skall placeras i detalj och hur deskall estetiskt utformas och tekniskt utföras, 5.3 Förordning och myndighetsföreskrifter till PBL 5.3.1 Bestämmelser i regeringsjbrmen Som jag har nämnt skallföreskrifter om förnällandet mellan enskilda och det allmänna, som gälleråligganden för enskilda eller i övrigi avser ingrepp i enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag (8 kap. 3 8 RF), Hit hör bl.a, betydande delar av den reglering som rör byggandet. Även föreskrifter omkommunernas befogenheter och om deras åligganden kräver lagform. Efter bemyndigande av kanemellertid regeringen genom förordning meddela föreskrifter som avser skyddför liv, personlig säkerhet eller hälsa. Regeringen kan också bemyndigas attmeddela föreskrifter i vissa angivna ämnen, bl, a, i fräga om utformning avbyggnader, anläggningar och bebyggelsemiljö (8 kap, 7 8 RF). Ett sädanlbemyndigande kan förenas med ett medgivande för regeringen att överlåta ätförvaltningsmyndighet eller kommun alt meddela bestämmelser i ämnei (8 kap. 115 RF). särskilt bemyndigande kanregeringen - med vissa begränsningar - i förordning besluta dels föreskrifterom verkställighet av lag, dels föreskrifter i sädana ämnen där regeringsformeninte primärt förbehåller beslutanderätten. Regeringen får vidare iförordning överlåta ål underordnad myndighet all meddela bestämmelser i ämnet(8kap, 13 5 RF). 4 1985/86. Med föreskrifter om verkställighet av lag förstås i förstahand tillämpningsföreskrifter av rent administrativ karaktär, 1 vissutsträckning torde regeringen emellertid, med stöd av sin behörighet attbesluta verkställig-heisföreskrifter, kunna i materiellt hänseende "fyllaul" en lag. En förutsättning för delta är dock alt den lagbestämmelse somskall kompletteras är så detaljerad atl regleringen inte tillförs någotväsentligt nytt genom den av regeringen beslutade föreskriften. 1verkställighetsföreskriftens form får således inte beslutas om nägot som kanuppfattas som etl nyil åliggande för enskilda eller om något som kan betraktassom elt tidigare ej föreliggande ingrepp i enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden. Del fär således inte komma i fräga att riksd.agenbeslutar mycket allmänt hållna lagregler och att dessa sedan fylls ul och fårsitt reella innehåll genom de verkställigheisföreskrifter som regeringen ellernågon underlydande myndighet beslutarlse prop, 1973:90, s,211). 5 Laglekniska frågor och lagslijt-ningens räckvidd5.3.1-5.3.2 Mitt förslag: Regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, bemyndigas alt meddela föreskrifter tillbyggbestämmelserna i , Helt naturligt finns del behov avföreskrifter i förordning eller myndig-hetsförfaltning som kompletterarbestämmelserna i , I allt väsentligt är emellertid behovet av föreskrifterkoncentrerat till byggsidan. Enligt min mening bör nämligen några föreskrifterinte utfärdas till 2 kap. med dess bestämmelser om allmänna intressen som skallbeaktas vid planläggning och vid lokalisering av bebyggelse. Även när detgäller övriga kapitel bedömer jag behovet av kompletterande föreskrifter sommycket begränsat. Frågan om sådana föreskrifter rör således i huvudsak enbart3 kap, om krav på byggnader m,m,, 8kap, om bygglov, rivningslov och marklov,såvitt avser förfarandereglerna och 9 kap. om byggnadsarbeten, tillsyn ochbesiktning. De krav som enligt dagens ordningskall ställas på byggnader m, m, finns som jag har nämnt iby.ggnadsstadgan. Flertalet av bestämmelserna härom är förhållandevisdetaljerade. Byggnadsstadgan kompletteras ändå av föreskrifter i Svenskbyggnorm som utfärdas av statens planverk. Enligt 76 8 I mom. byggnadsstadganfär planverket meddela föreskrifter om bl, a, konstruktion och utförande iövrigt av byggnader och andra anordningar, om vilka bestämmelser finns i stadgan.Föreskrifter, som är av icke oväsentlig betydelse, skall dock för att bligällande fastställas av regerinjen. Detsamma gäller i fråga om föreskrifter somav annan orsak är av större vikt. 1 76 § 2 mom. föreskrivs vidare atlplanverket i anslutning till föreskrifterna ger exempel på lösningar ochmetoder som uppfyller kraven 1985/86:1 99 i dessa och de allmänna råd i övrigi som behövs förtillämpningen av 5 Lagtekniska byggnadsstadgan, frågor och lagstift- Erfarenheterna visar enligt minmening all del särskill i fråga om byg- nmjens nicvu c gandel finns behov av endelaljbelonad reglering, Etl undanlagslösl krav på lagform framstår därför intesom ändamålsenligt. För den detaljbetonade regleringen av byggandet torde deti många fall inte heller föreligga något egentligt behov av alt krävariksdagens medverkan. Jag anser därför alt byggbeslämmelserna i PBL börutformas så an de anger vilka grundläggande krav som gäller. Bestämmelsernabör inte vara sä detaljerade all de hindrar en anpassning tillsamhällsutvecklingen och lill förändrade ekonomiska förutsättningar eller nyatekniska lösningar, PBL kommer därmed inte alltid alt ge uttömmande svar påvilka krav som samhället ställer på enskilda byggnader, andra anläggningareller tomter, Lagens bestämmelser kommer inte heller alt vara tillräckligtpreciserade för alt alltid kunna Ullgodose att samhällets intentioner uppfylls,I praktiken är del dessutom ofta först i samband med utarbetandet av de närmareföreskrifterna som de ekonomiska konsekvenserna av en lagregel blir lydliga.Det är nämligen i detta skede som en avvägning mellan kostnad och kvalitet kanutföras på ett tillföriitligt sätt. Därmed uppkommer frågan om enbartverkställighetsföreskrifter kan utgöra etl komplement till de allmänt hållnabestämmelserna i . Som jag nämnde fär i verkställighetsföreskrifternasform inte beslulas något som kan uppfattas som ett nytt åliggande för enskildaeller något som kan betraktas som elt Udigare ej föreliggande ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Beträffandebyggbestämmelserna ligger det i sakens natur att gränsen mänga gånger kan varaflytande mellan materiella bestämmelser och vad som är att anse somverkställigheisföreskrifter. Regeringen torde visserligen inte helt saknamöjlighet att i materiellt hänseende fylla ul bestämmelsema i PBL genomverksiällighetsföre-skrifter. Utgångspunkten är emellertid att delagbestämmelser som måste kompletteras med verksiällighetsföreskrifter inte färtillföras något väsentligt nytt genom en verksiällighetsföreskrift, Mol dennabakgrund anser jag det nödvändigt atl regeringen får möjlighet att meddela ävenföreskrifter som inte är av ren verkställighelskaraktär. Jag nämnde tidigare atl riksdagenkan bemyndiga regeringen atl meddela föreskrifter bl, a. om utformning avbyggnader, anläggningar och bebyggelsemiljö. 1 sill av godkändabetänkande (KU 1975/76:56 s,4l) underströk konstilutionsutskotiet attriksdagen, när den utnyttjar denna delegalionsmöjlighei, kan och bör närmareprecisera de befogenheter som regeringen skall erhålla. Utskottet framhöllvidare att det självfallet inte är meningen att delegeringen skall omfattaannat än befogenheter att meddela detaljbetonade föreskrifter. Jag villframhålla alt denna delegationsmöjlighet, som inte har utnytljats.infördes just med tanke pä arbetet med den nya byggnadslagstiftningen. 1985/86:1 100 Jag föreslär nu att regeringenbegär bemyndigande all få 5 Laglekniska meddela de föreskrifter omkrav på byggnader m, m. som utöver bestäm- .frågor och lagsiijt-melserna i 3kap, behövs för en iämplig utformning av byggnader och andra anläggningar elleranordningar saml tomter och allmänna platser. Regeringen bör även begära ettmotsvarande bemyndigande att meddela de föreskrifter som behövs till skydd förliv, personlig säkerhet eller hälsa. Bemyndigandena bör ge regeringen möjlighetall delegera befogenheten att meddela föreskrifter till underordnad myndighet.Jag återkommer till dessa frågor i specialmoUveringen (I6kap. I 8), Dessutom bör regeringen få rätt allmeddela föreskrifter i fräga om typgodkännande av byggprodukter m, m, och omavgifter för sådan verksamhet. Även dessa frågor tar jag närmare upp ispecialmotiveringen (l6kap,2och 3 58), Slutligen bör regeringen bemyndigasatt meddela föreskrifter om vissa avvikelser frän PBL i krig eller liknandesituationer. Jag återkommer även till den frågan i specialmotiveringen (16kap.48), I anslutning lill PBL bör en nySvensk byggnorm utarbetas. Regeringen har därför enligl beslul den 22 november1984 uppdragit åt statens planverk atl lägga fram förslag lill de föreskriftersom - oavsett om de skall meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,av planverket -kan behövas i anslutning till bestämmelserna i 3, 8 och 9 kap,samt 15 kap, 20 8 i del till lagrådet remitterade förslaget lill ny plan- ochbygglag. Uppdraget är i fråga om 8 och 9 kap, begränsat till atl avseverkställighets-föreskrifter om förfarandet m, m,