prop · G903159 · 1985-12-31 00:00:00 — Av storbetydelse för prövning blir resultatet av den pågående vålmarksinvenleringen.Genom del bedömningsunderlag som inventeringen ger skapas förutsättningar föralt länsstyrelserna snabbt skall kunna avgöra inkommande ansökningar. Somjag sagt bör en tillståndsprövning av här förordat slag inte bli mera resurskrävandeän länsstyrelsernas nuvarande hantering av våtmarksfrågorna. Jag vill dockunderstryka betydelsen av alt alla möjligheter till ett enkelt och smidigtförfarande tas tillvara. Därvid bör också eftersträvas atlskogsvårdsstyrelserna och lantbruksnämnderna inlemmas aktivt iprövningsförfarandet. Redan enligt gällande regler skall all skogsdikninganmälas lill , som har atl med eget yttrande rörandeföretagels skogliga lämplighet överlämna anmälan lill för samrådenligl 20 § NVL. Med hänsyn lill de kunskaper och den erfarenhet som finns inomskogsvårdsstyrelserna, torde dessa ha goda förutsättningar atl även medverkavid bedömningen av dikningens inverkan på naturmiljön. Etl samarbete liknandedel som jag vet redan förekommer i några län mellan ochskogsvårdsstyrelsen bör därför kunna utvecklas också i övriga län. Någonmotsvarighet till det formaliserade samrådet enligl 23 § nalur-vårdsförordningenfinns inte vid markavvattning för jordbruksändamål. Lantbruksnämnderna tordedock ändå ofta underrätta länsstyrelserna när det föreligger risk för alt etl markavvattningsföretagkan stå i strid med naturvårdsintressen. Genom de ändringar som gjortsi skölsellagen har lantbruksnämnderna fått ett ökat ansvar för frågor omnaturvårdshänsyn inom jordbruket. Vad som sagts om skogsvårdsslyrelsernasroll i ifrågavarande prövningsförfarande bör därför på motsvarande sätt kunna gällalantbruksnämnderna. Delfår ankomma på alt efter samråd med lantbruks-styrelsen och skogsvårdsslyrelsenbedöma huruvida allmänna råd för samarbetet mellan de regionala myndigheternabehöver meddelas. Denföreslagna tillståndspliktsregeln enligt NVL innebär att det i vissa fall kan bli fråga om en prövning både enligt NVL och vattenlagen av markavvattningsföretag. Med ledning av de uppgifter som lämnats av några länsstyrelser finns del dock skäl alt anta att detta kommer att bli sällsynt åtminstone vad gäller skogsdikningsföretag. När ett företag kan behöva prövas enligl både NVL och vattenlagen bör, som jag närmare redovisar i det följande, den egentliga naturvårdsbedömningen ske vid tillståndsprövningen enligt NVL. Denna bör då också regelmässigt ske först. En sådan prövningsordning är att föredra, eftersom förfarandet hos blir väsentligt enklare och billigare för sökanden än en för rättning enligl vallenlagen. Vidden tillståndsprövning enligl NVL som skall göra kommeruttömmande att behandlas företagels verkningar på naturmiljön. Häri ligger ävenen bedömning av om förelaget strider mot antagna planer eller förordnanden sommeddelats enligl NVL. Avde motstående intressen som brukar förekomma i samband med markavvattning är nalurvårdsinlressetdel vanligaste. Även fiskeintresset och andra allmänna intressen kan emellertidberöras. Om prövningen enligt NVL utmynnar i ett tillstånd torde markägaren pågrundval av materialet i del ärendet och lämpligen i samråd med länsstyrelsenofta kunna göra den bedömningen atl det är uppenbart all inle några andraallmänna intressen skadas. Beträffande fiskeintresset bör samråd lämpligen skemed fiskenämnden. Tillstånd enligt vallenlagen skulle då inte behöva sökasannat än om det behövs enligt lagens 4 kap. 2 § andra stycket, dvs. när särskildIvångsrätt behövs eller när två eller flera skall delta i företaget och någonöverenskommelse inle har träffals om delaktigheten eller om enskilda intressenpå annat sätt berörs. I de fall det sker en efterföljande prövning enligtvallenlagen kommer denna atl förenklas genom att naturvårdsfrågorna ipraktiken redan är avklarade. Omtillstånd enligl NVL vägras till etl företag, innebär detta all förelaget intefår genomföras. Det ligger därför i markägarens eget intresse all en förrättningsom har påbörjats enligt vattenlagen inställs så snart beslutet enligt NVLvunnit laga kraft. Delförslag lill Ullslåndsprövning enligt NVL av markavvallningsföretag som nuläggs fram har lill ändmål alt förbättra skyddet av landets våtmarker. Vidtillståndsprövningen av ett markavvallningsföretag skall länsstyrelsentillämpa den tillållighetsregel som finns i 3 § NVL. Enligt den blir deltilltänkta förelagels inverkan på naturmiljön av stor betydelse vid prövningen.Givetvis skall i bedömningen även ingå intresset av atl jordbruks- ochskogsmark skall kunna skötas rationellt och ge god avkastning. Ipropositionen (1985/86:90) om följdlagstiftning lill den nya plan- och bygglagenm.m. föreslås alt nalurresurslagen skall tillämpas vid prövning av bl. a.tillståndsfrågor enligt naturvårdslagen. Detta innebär således alt tillåtlighetenav ett markavvattningsföretag skall bedömas även mot bakgrund av hushållningsbeslämmdsernai naturresurslagen. Prop.1985/86: 159 2.2 Förslag till ändring i 5 § NVL Mitt förslag:Regeringen bemyndigas att överlämna till en myndighet att meddela föreskrifterom nationalparkers vård och förvaltning. Skälen för mitt förslag:Beslut om alt avsätta etl område iill nationalpark meddelas av regeringen eftermedgivande av . bestämmer ändamålet med . Enligl5 § första stycket NVL ankommer det därefter på regeringen att förordna omnationalparkens vård och förvaltning. Bestämmelser om de särskildanationalparkernas gränser samt om deras vård och förvaltning finns f.n. spriddai ett stort antal reglementen och andra författningar. Enligl 5 § andra stycket NVL får regeringen ellermyndighet som rege- Prop. 1985/86: 159 ringen bestämmer för varje särskildnationalpark meddela de föreskrifter beträffande rätten alt färdas övernationalparken och atl vistas där liksom angående ordningen i övrigt inomområdet som behövs för atl trygga ändamålet med . I nalurvårdsförordningenfinns närmare bestämmelser angående förvaltningen av nationalparkerna. har framfört önskemål om atl bestämmelsernaom nationalparkerna och parkernas vård och förvaltning samlas i en nationalparksförordning.I förordningen skulle därvid förtecknas alla landels nationalparker och desyften för vilka de bildals. Av karlbilagor till förordningen skulle vidare framgånationalparkernas gränser. Till förordningen skulle dessutom föras övernaturvårdsförordningens bestämmelser om nationalparker. Jag har för avsikt atlföreslå regeringen all besluta om en sådan nationalparksförordning. Som jag nämnde är del regeringen som enligl 5 §första stycket NVL skall förordna om en nationalparks vård och förvaltning. Jaganser all del, som ett led i del pågående delegeringsarbelet iregeringskansliet, vore lämpligt alt regeringen kunde delegera denna uppgift tillden myndighet som regeringen bestämmer. De föreskrifter som kan komma i frågakan i vissa fall medföra sådana inskränkningar i l.ex. allemansrätten att defaller under del primära lagområdet enligt 8 kap. 3 § regeringsformen utan altomfattas av det nuvarande bemyndigandet i 5 § andra stycket NVL. Riksdagensbemyndigande för regeringen all överlåta ål en myndighet all meddela vård- ochförvaltningsföreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § första stycket 4 och II § regeringsformen behövs därför.Jag föreslår alt 5 § första stycket NVL ändras i enlighet härmed. Med stöd avdetta bemyndigande avser jag all föreslå all i den omnämndanationalparksförordningen införs en bestämmelse om att statens naturvårdsverkefter samråd med får meddela närmare föreskrifter om vården ochförvaltningen av nationalparkerna. I enlighet med det anförda har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag lill 1. lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822), 2. lag om ändring i lagen (1986:000) om ändring inaturvårdslagen (1964:822). Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 3. 4.1 Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Angående nationalparkers vård och förvaltning förordnarregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer/d;- för varje Prop. 1985/86:159 särskild nationalpark meddela de föreskrifter beträffande rätten alt färdasöver eller annars vistas där och även angående ordningen iövrigt inom området, som behövs för att tillgodose ändamålet med . Ändringen t första stycket gör del möjligt för regeringenalt överlåta åt en myndighet att meddela närmare föreskrifter om ennationalparks vård och förvaltning. I andra stycket har gjorts några språkliga ändringar.Någon saklig ändring åsyftas inte med detta. Åtgärder som utförs för att avvattna mark, för att sänkaeller tappa ur en sjö eller för att skydda mot vatten, när syftet med åtgärdenär att varaktigt öka en fastighets lämplighet för något visst ändamål (markavvattning).får inte vidtas utan tillstånd. Tillstånd till detaljdräneringgenom täckdikning krävs dock endast om det föreligger sannolika skäl attföretaget medför menlig inverkan på naturmiljön. Tillstånd behövs inte för markavvattning som sker isamband med takt av torv vartill tillstånd har lämnats enligt lagen (1985:620)om vissa lorvfyndigheter m.m. Tillstånd behövs inte heller för att utförarensningar för att bibehålla vattnets djup eller läge. Om en markavvattning inte skulle medföra någon menliginverkan på naturmiljön inom ett område, får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, beträffande detta område föreskrivaundantag från skyldigheten att söka tillstånd enligt första stycket. Ett tillstånd till markavvattning skall förenas med devillkor som behövs för att begränsa eller motverka menlig inverkan pånaturmiljön av företaget. Paragrafen är ny. I första stycket stadgas en generell skyldighet att ansökaom tillstånd enligt NVL till markavvattning. Undantag från förprövningspliktenhar gjorts för detaljdränering genom täckdikning utom när del föreligger sannolikaskäl alt menlig inverkan uppstår på naturmiljön. Undantag har vidare gjorts iandra stycket för normalt underhåll i form av rensning av diken och vattendrag lilltidigare djup eller läge. I fråga om tolkningen av vad som skall förstås medsådana underhållsrensningar har gjort några vägledande uttalanden isamband med tillkomsten av den nya vattenlagen, se JoU 1982/83: 30 s. 27.Undantag från prövningspliklen har vidare gjorts för sådana markavvaltningsåtgärdersom sker i samband med läkt av torv. Undantaget gäller endast för takter somprövas enligt den nya torv-lagstiflningen. Som har anförts i den allmänna motiveringen omfattas s. k.skyddsdikning inte av markavvallningsdefinitionen i vare sig vattenlagen ellerförevarande paragraf. Skyddsdikning är således inte tillslåndspliktig. Ensådan åtgärd kan däremot vara omfattad av samrådsplikten enligl lagens 20 §. / tredje stycket har regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, ]5 länsstyrelsengivits möjlighet atl föreskriva undanlag från den i första stycket stadgade lillståndspliktenbeträffande ett visst område. 1985/86: 159 all föreskrivaundanlag för visst område kan finnas om det genom inventeringar eller på annatsätt framkommit att några särskilda krav för all tillgodose nalurvårdsinlressenasannolikt inte skulle behöva ställas i samband med markavvattning inomområdet. Eftersomprövningen enligt NVL kommer atl ske genom ett enklare förfarande än prövningenenligl vallenlagen kommer del sannolikt atl i de flesta fall visa siglämpligast atl prövningen enligl NVL sker före prövningen enligl vattenlagen.Några särskilda lagbestämmelser om prövningsordningen torde inle behövas.Prövningen enligt NVL bör kunna ske på etl relativt tidigt stadium iplaneringen och innan delaljutredningar om utformning och kostnader gjorts. Dekunskaper om värdefullare våtmarksområden, som länsstyrelserna efter handförvärvar genom vålmarksinvenleringen, torde avsevärt underlätta såvällänsstyrelsernas och andra myndigheters som berörda näringsutövares arbete isamband med bedömningen av tillåtligheten av våtmarksdikningsförelag. Etttillstånd enligt NVL skall enligl fjärde stycket kunna förenas med villkoreller föreskrifter för atl begränsa eller motverka etl företags menliga verkningarpå naturmiljön. Häri ligger även alt kan föreskrivabegränsningar i fråga om företagels omfattning. Ilikhet med vad som gäller l.ex. vid vägrat tillstånd ull markavvattning enligtvattenlagen och vägrat täkllillslånd enligt 18 § NVL medför inle ett vägrattillstånd enligl denna paragraf någon rätt lill ersättning för sökanden. Kanarbelsförelag, som ej omfattas av lillslåndstvång enligt 18, 18 c eller 19 §,komma all väsentligt ändra naturmiljön, skall, innan företaget ut-föres, samrådske med . Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kanföreskriva att inom landet eller del därav anmälan för samråd alltid skallgöras i fråga om särskilda slag av arbetsförelag. Beträffandearbelsförelag som sägs i första stycket får förelägga företagarenalt vidtaga de åtgärder som behövs för att begränsa eller motverka skada pånaturmiljön. Bestämmelsernai denna paragraf io// ej avse bebyggelse inom område, som ingår i fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan, och ej heller företag vartilltillstånd lämnats enligl vattenlagen (1983:291) eller miljöskyddslagen(1969:387). Fråndel i paragrafen föreskrivna samrådsförfarandel har undanlag även gjorts för markavvattningsföretageftersom dessa skall tillståndsprövas enligt den nya 18 c §. Samrådspliklenenligt första stycket kan däremot avse täckdikning, skyddsdikning och rensning,som inte omfattas av lillståndsplikten enligt nämnda §. Vidare kvarstår samrådsplikleni de fall då med utnyttjande av föreskriften i 18 c § tredjestycket undantagit visst område från tillståndsprövning. Vissa språkligaändringar har även gjorts. Detbör anmärkas att i den av regeringen beslutade propositionen om följdlagstiftninglill den nya m. m. har föreslå- gitsändringar i denna paragraf, som avses träda i kraft . Prop.1985/86: 159 Den nu föreslagna ändringen avses träda i kraft . Tillböter eller fängelse dömes den som uppsåtligen eller av oaklsamhet 1. bryter mot förbud ellerföreskrift som meddelats enligl 5, 8, 10, 11 eller 14 §, 16 § andra stycketeller 19 §, 2. bryter mot 16 § första stycketförsta punkten eller, om ej gärningen är ringa, mot 16 § första stycket andrapunkten, 3. bryter mot 17 § andra stycket,om ej gärningen är ringa, 4. utför läkt eller markavvattningsåtgärdutan att ha behövligt tillstånd enligt 18 eller 18 c § eller bryter mot villkoreller föreskrifter som har meddelats i samband med sådant tillstånd. 5. underiåler all fullgöraanmälningsskyldighet som föreskrivits med stöd av 18 a § eller 20 § förstastycket, 6. bryter mot 22 § första ellertredje stycket eller mot föreskrift som meddelats i samband med medgivandeenligt tredje stycket, 7. åsidosätter stadgandet i 23 §,om ej gärningen sker på plats, till vilken allmänheten icke äger tillträdeeller har insyn, eller gärningen är ringa, eller 8. uppför vilthägn i strid mot 24a § eller åsidosätter villkor som är förenat med tillstånd lill villhägn. Utbyteav brott som avses i första stycket 4 skall förklaras förverkat, om det ej äruppenbart oskäligt. Ändringen'i första stycket punkt 4 har gjorts för all ansvarsbestämmelsen skall blitillämplig också på underiåtenhel atl söka tillstånd enligt 18 c § eller brottmot villkor eller föreskrifter som meddelats enligt paragrafen. Iandra stycket har uttrycket "obilligt" bytts ut mot"oskäligt". Någon saklig ändring åsyftas inte med detta. Stadgandetkommer också all omfatta utbyte av en otillåten markavvatlningsålgärd. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986: 000) om ändringi naturvårdslagen (1986:000) Vidprövning av frågor som rör naturvård skall Ullbörlig hänsyn tas till övrigaallmänna och enskilda intressen. Härvid skall lagen (0000:000) om hushållningmed naturresurser m. m. tillämpas. Besluti frågor som avses i 7-11 §§, 13 §, 18 § första, andra och fjärde styckena, 18 c§, 19 § samt 20 § andra stycket får inle meddelas i strid mot en detaljplaneller områdesbestämmelser. Om syftet med planen eller bestämmelserna intemotverkas, får dock mindre avvikelser göras. 1den tidigare nämnda prop. 1985/86:90 har föreslagits bl. a. alt ett nyU andra stycke las in i 3 § naturvårdslagen. Del föreslagna stadgandet inne bär att beslut i frågor om naturreservat, naturminnen, takter och nalur vårdsområden saml föreskrifter för arbelsförelag inle får meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser enligl 17 2 1985/86. (PBL). Delsamma bör enliglmin mening gälla markavvattningsföretag som Prop. 1985/86: 159 omfattas avtillståndsplikten i 18 c §. Paragrafen föreslås ändrad i enlighet Ändringeni denna paragraf bör träda i kraft med PBL och följdändringarna iannan lagstiftning, dvs. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822), 2. lag om ändring i lagen(1986:000) om ändring i naturvårdslagen (1964:822). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Bilaga I Prop. FÖRPRÖVNING AV MARKAVVATTNINGSFÖRETAG ENLIGTNATURVÅRDSLAGEN 1. rerslag till Ig cm ändring i naturvårdslagen(1964:822) Härigenan föreskrivsi fråga an naturvårdslagen (1964:822) dels att20 och 37 §§ skall ha nedan angivna lydelse delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 18 c §, av nedan angivna lydelse. 1 Ontryckt 1974:1025. Åtgärder son utförsför att awattna nark, för att sänkaeller tappa ur en sjö eller för att skydda mot vatten, när syftet med åtgärden är att varaktigtoka en fastighets rånplig-het förnågot visst ändamål (narkawattning),får ej ske utan tillstånd. Tillstånd till detaljdränering genom täckdikningkrävs endast on det föreligger semnolika skäl att företaget leder till skador på naturmiljiåi. Nuvarandelydelse , RSreslagen lydelse Prop. 1985/86: 159 Tillstånd behövs inte förmarkavvattning scm sker i sanband med tSkt av torv vartill tillstånd har lämnatsenligt lagen (1965:000) an vissa torvfyndig-heter m.m. Tillstånd behövsinte heller för att utföra rensningar föratt bibehålla vattnets djup eller läge. Tillstånd till markavvattningskall förenas med de villkor som bäiSvs föratt begränsa eller motverka skador på naturmiljönav företaget. , sonej onfat- , scm ej cmfat- tas av tillstSndstvång enligt 18 tas av tillståndstvång enligt, eller 19 §, komna att väsentligt 18, 18 c eller 19 §, kcitra att förändra naturmiljön, skall, väsentligt förändra naturmiljön, innan företaget utföres, samråd skall, innan företaget utföres, ske med . Ftegeringen samråd ske med , eller nyndiet scm regeringen myndighet scm bestämmer kan föreskriva att inan regeringen bestänmer kan före landet eller del därav anmälan skrivaatt inan landet eller del för samråd alltid skall görasi därav annfilan för samråd alltid fråga an särskilda slag av ar- skall göras i fråga on särskilda betsföretag. slag av arbetsföretag. 2 benaste lydelse 1983:654. Nuvarandelydelse Ftjreslagen lydelse Prop. 1985/86: 159 son sägsi första stycket äger länsstyrelsenförelägga företagaren att vidtaga de åtgärder sonfinnas erforderliga för att begränsa eller motverka skada på naturmiljön. Bestämnelserna i denna paragraf skola ejavse bebyggelse inan område, son ingår i fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan, ocii ej heller företag vartill tillstånd lämnats enligt vattenlagen(1983:291) eller miljöskyddslagen (1969:387). Till böter eller fängelse dänes den san uppsåtligeneller av oaktsantiet 1.bryter mot förbud eller föreskriftsan meddelats enligt 5, 8, 10, 11 eller 14 §,16 § andra stycket eller 19 §, 2.bryter mot 16 § första stycketförsta punkten eller, an ej gär-niren ärringa, mot 16 § första stycket andra purikten, 3.bryter mot 17 § andra stycket, an ej mingen är ringa, 4.utför takt i strid not 18 § 4. utför takt eller inarkawatt-eller åsidosätter villkorson ningsåtgSrd utan att ha till-är förenat medtillstånd till stånd enligt 18 eller 18c § tSkt, ellerbryter mot villkor eller föreskrifterson har meddelats i samband med sådanttillstånd. 5. underlåter att fullgöraskyldiet son föreskrivits med stöd av 18 a §eller 20 § första stycket, 6. bryter mot 22 § första ellertredje stycket eller mot föreskrift san neddelats i santoandmed medgivcinde enligt tredje stycket, 3 Senaste lydelse 1982:1097. Nuvarandelydelse Hjreslagen lydelse Prop. 1985/86: 159 7. åsidosätterstadgandet i 23 §, cm ej gärningen sker på plats, till vilken allmänheten ickeäger tillträde eller har insyn, eller gärningen är ringa, eller 8. uppför vilthägni strid mot 24 a § eller åsidosätter villkor som är förenat med tillstånd tillvilthägn. Utbyte av brott san avses i Utbyte av brott son avses i första stycket 4 skall förklaras första stycket 4 skall förkleirais förverkat, cm det ej är uppenbart förverkat, cm det ej är uppen- Denna lag träderi kraft . Beträffande meirkavvattjiingsfäretag, för vilka ansökanan förordnande av förrättningsman att Yiaivilägga förrättning enligtvattenlagen (1983:291) eller motsvarande äldre bestäimelser har inkonmit tilllänsstyrelsen före ikraftträdandet av denna lag, gäller äldre be-stämnelser. 2. rörslag till rörorLr.ina cr\ änörino i naturvårdsförordninqen (1976:484) Härigenctn föreskrivs att 23 § naturvårdsforordningen (1976:484)skall ha nedan anaivna Ivdelse A.so'-an ontillstånd enligt naturvårdslagen (1964:822) till markavvattning för virkesproduktion skall inges till s:årdsstyrelsen. Ansökano-i tillstånd till markavvattning för jordbruksändamål skall inges till lantbruksnä-Tnden. tillstånd till markawattnir.g för annat ändamål skall inges till . Sogsvårds-styrelsenoch lantbruksnäjimden skall med eget yttrande överlä-n-na ansökan till . Prop.1985/86: 159 Den son ärinar företa våtnarks-dik.nir.g för virkesprod'jktion ellar markberedning genor. hyggesplöjning skall möjligt och senast i för'. 'äg anniöla detta tillskogs vårds styrelsen. Denna skall, med eget yttrande en företagets skogliga läriDlighet, överlä.-iina a.jrala.n till för sa.nråd enligt 20 § första stycket naturvårdslagen (1964:822). Den senämnar företa markberedning genom hyggesplöjning skall möjligt och senast två må-nader i förväg anmäla detta till . Dennaskall, med eget yttrande en företagets skogliga lämplighet, överlämna ajitiälantill för samråd enligt 20 § första stvcket nÄtarvård?laaen. Den senenligt gällande bestämelser har underrättat en avverkningson skall äga mm på hans mark skall anses ha gjort anirälan för samrådbeträffande avverkningen enligt 20 § naturvårdslagen. Denna förordning träder i kraft . 1985/86: 159 1. Inledning 2 "Convention en wetlands" 5 Överväganden och förslag 10 Specialmotivering 15 Bilaga Lagförslag 1985/86: 159 I saraband med behandlingen av prop. 1981/82:130 med förslag till ny vattenlag m.m. har hosregeringen hemställt cm utredning och förslag cm tillståndspliktför markavvattningsföretag i naturvärdslagen(JoU 1982/83:30, rskr 274). I anledning >firav har denna prcmaroria ujprättats inan . 1985/86: 159 Frågan en att förstärka skyddetför landets våtmarker har aktualiserats i olika saimanhang. Dentogs upp bl.a. i den socialdenokra-tiska notionen 1977/78:791 em miljövården m.m., ivilken föreslogs införande av en tillståndsplikt enligt naturvärdslagen för dikningsföretag. Med anledning av motionen uttalade jordbruksutskottetbl.a. följande (JoU 1978/79:8 s. 12): Utskottet vill försin del med skärpa understryka att man vid en samhällsutveckling san leder till ett ökat utnyttjande av våtmarker för bl.a. energiproduktion måste ägna särskild uppmärksamhetåt möjligheterna att hävda allnänna miljö-odi naturvårdsintressen. Med hänsyn härtillYiälsar utskottet med tillfredsställelse den i olika sanmahhang igångsatta inventerings- och utredningsverksamhet berörande våtmarksfrågor, vilken i korthet redovisats ovan. Bl.a. bör enligt utskottets mening naturvärdsverkets våtmarksinventeringoch i anslutning härtill påbörjadeinventeringar av olika energikällor medanknytning till våtmarker kunna ge ett värdefullt underlag för de av\rägningar av olika motstående intressen som kan bli nödvändiga att göra.