prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Motiven fördessa kan vara så självklara som att läkare eller tandläkare måsle ha vissutbildning för att få utöva sina yrken, men även andra inskränkningar tillskydd för konsument- och samhällsintressen förekommer. En absolutnäringsfrihet är således vare sig eftersträvansvärd eller ens möjlig. Storförsiktighet bör emellertid iakttas vid införandet av nya begränsningar inäringsfriheten. Kommissionenföreslår att det skall krävas särskill näringstillstånd för att någon skall fåbedriva näringsverksamhet inom fem utpekade s.k. kritiska branscher.Tillslåndsplikten föreslås inte bara gälla vid nyetablering utan även fördenetablerade näringsverksamheten. Genom alt sätta in generella ålgärder inom helabranscher stör man även de seriösa företagen i deras verksamhet med en samtidigrisk för en påtaglig byråkratisering. Dessa effekter strider mot andrasträvanden i samhället med vilka man vill förenkla administrativa rutiner ochstimulera företagsamhet och nyföretagande. Genom en sådan stimulans "attstarta eget" skapas bl.a. fler sysselsättningstillfällen. Från statsmakternassida har dessutom eftersträvats atl begränsa den offentiiga förvaltningen.Även här leder således kommissionens förslag i motsatt riktning. Somovan anförts föreslår kommissionen alt tillslåndsplikten skall omfatta säväl"nya" företagare inom de aktuella branscherna som etableradeföretagare. Dessutom förulsälls atl tillslåndsmyndigheten skall utöva lillsynoch kontroll. I Slockholms län, som är del i befolkningshänseende utanjämförelse största länet i landet, torde antalet tillständspliktiga rörelseröverstiga 10000. Nyetableringarna i länet är många vilket inte minslillustreras av den stora ärendetillströmningen med ty åtföljande långahandläggningslider vid handelsregister. De av kommissionenutpekade branscherna kännetecknas i hög grad av täta ägarbyten. Med fog lordevidare kunna hävdas, atl den ekonomiska brottsligheten är mest utbredd istorstadsområden - särskilt Slockholm - och att de kraftfullaste insatsernabör göras där. Detta sammantaget innebär alt den nya tillsländshanteringenkommer alt bli en synnerligen betungande arbetsbörda för länsslyrelsen. Riskenär uppenbar alt tillräckliga resurser inte kommer att kunna ställas tillförfogande, varav följer att intentionerna med lagsliflningen inte kanfullföljas. Särskilt kommer delta alt drabba tillsynssidan. Det kan härerinras om att redan nu har författningsenligatillsynsskyldigheter på elt flertal områden. På grund av minskade resurser harlänsstyrelsen tvingats inskränka på sin tillsyn för att befintliga resurserskall kunna koncentreras på den tillståndsgivning m. m. som den rätlssökandeallmänheten efterfrågar. Länsstyrelsentror därför inte att kommissionens förslag kommer att kunna få någon nämnvärdeffekt mot den ekonomiska brottsligheten, avstyrkerdet av kommissionen framlagda förslagel om Prop, 1985/86: 126näringstillstånd, Istället för de av kommissionen föreslagna generella åtgärderna riktade mot helabranscher förordar selektiva åtgärder mot oseriösa företagare.Dessa kan ha dokumenterat sin misskötsamhel genom alt missbrukakonkursinstitutet, begå broll eller underiåta att betala skatter och avgifter.Sådana företagare bör åläggas näringsförbud. Förslag i denna riktning kanväntas av näringsförbudskommittén. Reservationav tjänstgörande suppleanten Strömdahl (vpk) Ilikhet med kommissionen anser länsslyrelsen del vara av synnerlig vikt attkampen mot den ekonomiska brottsligheten intensifieras. Härvid är detsjälvklart att kampen bedrivs på bred front med utnyttjande av olika metoder.Samtidigt som således effektiva medel sätts in mot den ekonomiskabrottsligheten är del emellertid av utomordentiig betydelse att inte sådanavägar väljs alt andra mycket väsentliga samhällsvärden får vika för i och försig angelägna mål. Sådana hänsyn synes dock kommissionen lagil i tillräckligutsträckning, varför tUlstyrker del av kommissionen framlagdaförslagel om näringstillstånd. 1.21 i län: Bakgrundentill kommissionens förslag till lag om näringstillstånd utgörs avskadeverkningar av dels ekonomisk brottslighet och dels åsidosättande avförpliktelser mot staten. erfarenhet av sådana företeelsersomfattning och effekler härrör främsl från skatteavdelningens verksamhet.Dessa skatteadministrationens erfarenheter utvisar all missförhållandenföreligger och att det behövs lagstiftning eller andra ålgärder för alt kommatUl rätta med problemen. Länsslyrelsen, som i sin verksamhei söker stimulera sysselsättningeni länel, ser ogärna att alllför slora ingrepp görs i näringsfriheten. Motbakgrund av skatteavdelningens ovannämnda erfarenheter vill länsstyrelsenemellertid inte motsätta sig det ingrepp i näringsfriheten som det innebär allkräva tillslånd för atl få driva rörelse. Även vid tillämpningen av lagen omhandel med drycker har länsslyrelsen erfarit atl oseriös verksamhet förekommer,vilket i vissa fall snedvrider konkurrensförhållanden. Ibetänkandet föreslås all krav på näringstillstånd skall kunna införas även i defall då etl ganska litet antal myckel dominerande företag missbrukarnäringsfriheten. Länsslyrelsen anser att branschen i sådana situationer börkunna saneras på andra sätt än atl inskränka näringsfriheten för helabranschen. Ett eventuellt utvidgat näringsförbud lorde därvid vara eltanvändbart instrument. Valetav beteckning för det föreslagna tillståndet är olyckligt. ärnäringstillstånd en i lag definierad och vedertagen beteckning för tillståndför utländska medborgare att idka näring här i landet. Det finns risk för altmissförstånd kan uppkomma. Reservationav (m, fp, c) Attfölja lagar och förordningar tillhör de självklara skyldigheterna för svenskamedborgare, sålunda även för företagare och näringsidkare. Förslagelom näringstillstånd enligt betänkande in- Prop. 1985/86:126 nebär ett allvarligt intrång i näringsfriheten. nämns enstaka branscher:restaurang-, transport-, bil-, bygg- och städbranscherna. Dessa kan ses som enbörjan. Risk för ett vidgande är uppenbar. Vimotsätter oss förslaget om lämplighetsprövning och tillständskrav speciellt förbranscher och för redan existerande förelag. - leder till ökad byråkrati - diskriminerar de personer som bedrivereller vill bedriva företag i vissa branscher - motverkar enskilda initiativ - hindrar alt nya företag startar- företag skall uigöra det näringsliv vi skall leva på . Istället föreslår vi alt man främsl arbetar med - ell utvidgat och skärpt näringsförbudsom instrument och på så sätt motverkar alt man bryter mot nuvarandeförordningar - en bankgaranti på 50000 kronorsätts som krav - att stärka resurserna för demyndigheter som skall svara för atl förordningar följs. Länsstyrelsenanser i likhet med kommissionen att det är viktigt med ökade och tillräckligaresurser för fältkonlroUer och annan tillsynsverksamhet. En effektivaretillsyn torde nämligen vara det viktigaste vapnet i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Denna brottslighet består i allmänhet av ett i förväg överlagthandlande, som medvetet tar sikte på särskilda förhållanden inom vissabranscher. Bekämpningen bör koncentrera sig på en kontinuerlig uppföljning avdetla handlande. Däremottorde det inte vara lika effektivt alt införa en tillslåndsplikt med lättuppfyllda villkor. Det är ofta svårt att avgöra om en rörelseidkare är seriösgenom ett enkelt prövningsförfarande. Det krävs i regel betydligt djuparegående kontrollåtgärder, I prövning av ansökningar omserveringslillslånd ingår en ekonomisk utredning, som har visatsig vara ett effektivt medel att bl, a. hindra användning av svarta pengar vidnyetablering, och förvärv av restaurangrörelser. Det bör undersökas om inte ensädan ulredning skulle kunna utvidgas även till andra branschområden. Enligtförslagel skall lagen om näringstillstånd gälla om femår. Lagen skall därefter omprövas. Det är också meningen att en bransch skallkunna undantas från kontroll om den "varaktigt sanerats".Kommissionen har inte berört frågan om vad som skall ske om och när kravet pånäringstillstånd inte längre skall gälla. Del får inte bli så att denvandelsprövning, som sker i restaurang- och åkeriärenden, upphävs vidinförandet av näringslillslåndsreglerna och sedan inte återinförs när reglernainte längre är tillämpliga. Länsslyrelsenanser att del är angeläget med snabba beslut som syftar till att försvåraekonomisk brottslighet. finner dock atl kommissionens förslag haren sådan uiformning atl del inte utan ändringar bör ligga till grund förlagstiftning. Manbör ulreda frågorna ytterligare och därvid överväga en modifierad form av kommissionens förslag, där man bl.a. bygger på nuvarande till ståndsprövning och tillsyn enligt alkohol- och yrkestrafiklagstiftningarna. Frågan om tillräckligaresurser för tillsyn bör fortfarande få en framskjuten Prop. 1985/86: 126plals. Eventuellt bör även frågan om näringsförbud komma mer i förgrunden. 1.23 i : Majoriteten ISverige råder näringsfrihet. Värdet härav är ostridigt. Denna frihet utgör engrundförutsättning för fri konkurrens, och en sund utveckling av näringslivetliksom nyförelagandet. Omfattandeekonomisk brottslighet samt skatte- och avgiftsundandragande snedvriderkonkurrensförhållandena på arbetsmarknaden och skapar stora problem för denseriösa företagsamheten. Samhället går miste om enorma inkomster i form avskattebortfall. Ytterst kan därmed den uppnådda välfärden och ett fortsattsamhällsbyggande äventyras. Samhället mäste därför motverka dessa illojalabeteenden. Kommissionensförslag till lag om näringstillstånd innebär atl hela branscher skall bliföremål för etableringskonlroll. Ett sådant generelll system kommer allinnebära att ca 40000 företag, transportområdet oräknat, skall bli föremål förprövning. Handläggningen av näringstillstånd kommer att medföra en ökadbyråkratisering och koslnader för såväl branschutövarna som statsförvaltningen.Dessa kostnader kan dock komma att uppvägas av de såväl direkta som indirektapositiva ekonomiska effekter som kan förväntas vid elt införande av ell syslemmed näringstillstånd. Länsstyrelsenanser det vara viktigt atl det kommer till stånd en ulredning om möjligheternatill en utvidgning av nuvarande regler, t.ex. AUL (lagen om avdrags- ochuppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar). En effektivtillämpning av ett utvidgat näringsförbudssystem där även länsslyrelsen ellerkronofogdemyndigheten får möjlighet att föra talan i näringsförbudsprocesserkan sälunda vara en framkomlig väg. För restaurang- och transportbranschernainnebär kommissionens förslag i sak inget nytt i förhållande till befintligaregler bortsett från ställande av säkerhet. Ettinförande av näringstillstånd bör enligt mening inte ses endastsåsom tillståndsgivning, tillsyn m, m. Ett system med näringstillstånd böräven kunna utgöra ett näringspolitiskt instrument, som kan bidra till allfrämja näringslivsutvecklingen i länet. Under förutsättning att lagförslagetefter ytterligare utredning kompletteras i sådant hänseende anser länsslyrelsenatt ett syslem med näringstillstånd kan införas oberoende avnäringsförbudskommitténs förslag och en eventuell utvidgning av AUL. Reservation(m, c) Förslagetom näringstillstånd bör avvisas. Näringsfrihetenär av grundläggande betydelse för den fria marknadsekonomin och därmed för vårvälfärd, Fritt tillträde till marknaden utan några hinder för nyföretagande elierbefintliga verksamheter är av utomordentligt stor betydelse för det svenskanäringslivet. Genom etl fritt tillträde främjas även kundservice, kvalitet- ochpriskonkurrens m.m. till fromma för konsumenterna. utredningen framförda grundläggande tanken är alt genom närings tillstånd åstadkomma atl alla företag bli i alla avseenden skötsamma. Förslagelkommer med all sannolikhet inte alt ge de önskade effekterna Prop. ellerleda till de uppsatta målen utan det kommer snarare atl medföra en Del finns inga garantier för alt företag som erhållertillslånd verkligen blir skötsamma, Etableringskonlroll är ingen garantiför etl seriöst förelagande. Icke seriösa personer kommer utan störresvårigheter atl kunna kringgå reglerna, Kommissionenhävdar att en växande andel företagare ägnar sig ät ekonomisk brottslighet ochundandragande av skatt. delar uppfattningen att del finnsproblem i flera branscher. Det är dock oklart om det totalt sett är fråga om enökad ekonomisk brottslighet. En del av den ökning, som kan utläsas i olikastatistikuppgifter, kan vara en följd av den ökade kontroll som kommit lillstånd under de senasie åren. Det finns dessulom många osäkerhetsmoment istatistiken. Det framgår således inte hur många taxeringsår som en restföringomfattar. Det torde ofta vara fråga om ackumulerade belopp för flera år.Delsamma gäller taxeringsrevisionsverksamheten som åberopas i tabell 14.4. Detframgår inte om en taxeringsrevision omfattar etl eller flera beskattningsår.Om den omfattar blir givetvis genomsnittssiffran per revision högre änom den endast omfattar ett enstaka år. Kommissionensförslag hämmar initiativ och innovationsvilja och kan komma att få förödandekonsekvenser för nyföretagande, etableringsvilja och konkurrensfrihet. Istället för att bygga upp en tillståndsbyråkrati bör ålgärder vidtas för att påell bättre sätl utnyttja redan existerande möjligheter lill kontroll ochingripande från samhällets sida i fall av missbruk. Pådessa och av skatteavdelning i särskilt yttrande anförda skäl måste därförförslaget avvisas. Särskiltyttrande av länsråd och uppbördsdirektör . Skalleavdelningenser myckel allvarligt på det skatte- och avgiftsundandragande som förekommer.Under de senaste åren har en markant satsning skett för att uppdaga och beivraundandragandet. har således getts vissa utökade resurser,prioriteringar av denna verksamhet har skett och lagstiftning har tillkommitrespektive ändrats i syfte att begränsa skatte- och avgiftsundandragandet fråndet allmänna. Det finns dock inga klara belägg för att denna form av ekonomiskbrottslighet ökat. Det kan ifrågasättas om inte den ökade satsning som berörtsovan medfört att undandragandet i stället uppdagals i större omfattning. Mankan således konstatera all del finns betydligt bättre möjligheter altuppdaga och beivra skatte- och avgiftsundandragandet än för ett anlal år sedan.Man bör dessulom i detta sammanhang konstatera att det största flertalet skatt-och avgklsskyldiga sköter sina åligganden ulan anmärkning. Kommissionenhar i belänkandet bl.a. redovisat en del av den nya respektive förbättradelagstiftning som tillkommit . Enligt skatteavdelningens meningbör det i första hand utredas om denna befintliga lagstiftning ytterligare kanförbättras och göras effektivare innan ett syslem med näringstillstånd införs. Näringsförbudskommitténutreder om näringsförbuds- reglerna kan förbättras. Enligt skatteavdelningen kan det eventuellt vara möjligt all uppnå den eftersträvade effekten med ell något utvidgat nä ringsförbud jämfört med näringstillständsgivning. Näringsförbud har dess- 39 utom den fördelen alt delendast Iräffar den person som misskött sina Prop. 1985/86: 126 skatter ochavgifter medan sysiemel med näringstillstånd skulle drabba hela branscher,således även det stora flertalet skötsamma personer som finns i de olikabranscherna. Skatteavdelningenanser således atl möjligheterna lill förbättring av nuvarande regler börutredas innan etl syslem med näringstillstånd införs. I första hand bör därvidnäringsförbudskommitléns förslag avvaktas. Kommissionens förslag omnäringstillstånd avstyrks därför . Länsstyrelsenär tveksam till förslaget om näringslUlstånd. Det är knappast sannolikt attdet kommer atl få någon effekt av betydelse för bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten. Del synes inte heller lämpligl all sätta in generella åtgärdermot hela branscher. Risk finns enligt uppfattning förbyråkralisering och andra negativa konsekvenser, vilket skulle gå ul över deseriösa förelagen. Del får ändå antas all den övervägande delen avnäringsidkare är lojal och följer de regler och lagar som gäller. Omständligaregler och kontrollåtgärder kan även hämma nyetableringar och innovationer. Förnärvarande vidtas olika ålgärder för atl underlätta nystartande av företag.Genom att införa etl system med näringstillstånd för vissa branscher motverkasdirekt dessa strävanden. Om nyetableringar försvåras kan i sin tur konkurrensenhämmas med åtföljande högre konsumentpriser. Länsstyrelsenhar förståelse för atl kommissionen genom lagen vill ge regeringen möjlighelatt effektivt hindra ekonomisk brottslighet m. m. och från tid till annansnabbt ingripa på nya verksamhetsområden. Denna rullande tiUämpning för ettbegränsat antal branscher och omfattande samtliga förelag i dessa kommeremellertid alt medföra administrativt krångel för både företagare ochmyndigheter. Dessutom är det sannolikt alt den som brister i laglydnad ellerhar dålig skaltedisciplin inom en bransch kommer att söka sig till någon annanbransch, där näringstillstånd inte krävs. Ibelänkandet utgår kommissionen från atl lagen inte skall omfatta merän fem ä sex branscher. Om inte någon begränsning görs, kan lagen i och för sigge regeringen möjlighet att införa ett allmänt krav på näringstillstånd.Länsstyrelsen anser alt den begränsning som förutsätts även bör komma tilluttryck i lagen. Detbör även framhållas att införandel av elt system med näringstillstånd motverkarde strävanden som finns atl förenkla och avbyråkratiseraförvaltningsapparaten. Länsslyrelsen befarar alt elt system med näringstillståndkommer alt leda lill byråkrati av oanad omfattning. När det gäller aktiebolag,ekonomisk förening och stiftelse skall således vandelsprövning ske beträffandesamtliga ledamöter i styrelsen, verkställande och vice verkställandedirektören. Men sådan prövning skall också ske. om någon av dessa personerersätts av någon annan efter det att näringstillstånd meddelals. Enfråga som ofta uppkommer inom skattesystemet är om en skallskyl dig är arbetstagare eller driver självständig näringsverksamhet. Frågan har betydelse för registrering till mervärdeskatt, för valet av skatteform, A- eller B-skatt, och för påförandet av sociala avgifter. Om krav på närings tillstånd införs, måste ytteriigare en myndighet ta ställning till om det är fräga om näringsverksamhet eller inte. Den skatlskyldige kommer givelvis alt uppfatta elt näringstillstånd som ett klartecken på att han driver en självständig näringsverksamhet. Det förhåUandet att ytterligare en myn- 40 dighetblir inblandad i denna bedömning anser tala emot Prop.1985/86: 126 syslemet med särskilda näringstillstånd. Länsstyrelsenhar således kommit fram till alt förslagel till lag om näringstillstånd intebör genomföras. I stället förordar ett utvidgat näringsförbud.Denna fråga utreds av , Under allaförhållanden bör man avvakta resultatet av denna utredning, innan beslul fattasom alt införa bestämmelser om näringsliUslånd. Från allmän synpunkl finnerlänsstyrelsen del vara tveksamt, om det är motiverat att ha regler omnäringstillstånd i vissa branscher parallellt med generella regler omnäringsförbud. Länsstyrelsenanser också att de kontrollsystem som redan finns inom de lokalaskaltemyndigheterna, länsslyrelsens skatteavdelning och kronofogdemyndigheternabör användas, utvecklas och eventuellt förslärkas med ytterligare resurser föratl komma till rätta med ekonomisk brottslighet m.m. Reservation(s, vpk): Enligtvår mening borde ha tillstyrkt atl regeringen via en ramlag ienlighet med kommissionens förslag ges bemyndigande all för viss branschföreskriva lillslåndsplikl. Denekonomiska brottsligheten medför mycket omfattande skadeverkningar församhället. Som framhållits i utredningsdirektiven leder den bl. a. till ensnedvridning av marknadsekonomin, skattebortfall för samhället och atlfördelningspolitiken delvis sätts ur spel. Med hänsyn till den allvarliga artenav dessa problem är del enligt länsslyrelsens åsikt motiverat med icke förutprövade lösningar vid bekämpandet av ekonomisk brottslighet. De av kommissionenföreslagna reglerna om krav på näringstillstånd borde enligt länsstyrelsensbedömning kunna vara ell verkningsfullt sätl atl motverka de missförhållandensom råder inom vissa branscher. Förslaget ligger även väl i linje med de kravsom framförts från både företagarhåll och från fackförbund om åtgärder mot ickeseriösa företagare. Länsslyrelsen är således allmänt sett positiv tillkommissionens förslag. En viss försiktighet bör dock iakttas beträffandeinförandet av etableringskonlroll av aktuellt slag, I enUghet med vadkommissionen förordat torde del därför vara lämpligl all etableringskontrollenkommer i fråga endast i vissa branscher som är speciellt utsatta för ekonomiskbrottslighet. Innanlänsstyrelsen går in pä att kommentera vissa enskilda stadganden i lagförslagetvill länsslyrelsen avslutningsvis framhålla alt en förutsättning för alt deföreslagna reglerna skall kunna bli verkningsfulla är all kravel pånäringstillstånd i praktiken blir möjligt atl upprätthålla. Särskilt inom vissabranscher lorde del kunna bli svårt för myndigheterna atl spåra alla rörelseidkare.Det är därför nödvändigl atl tillräckliga resurser avsätts lUl alt bevaka altreglerna följs. Länsslyrelsen vill även understryka vikten av alt förslagelgenomförs på ett sådant säll att onödig byråkrati inte skapas eller altnegativa effekter för seriösa förelag pä annat sätt uppstår. Inte heller fär nyföretagsamhet i onödan försvåras. Reservation(m, c, landshövdingen): Prop. 1985/86: 126 Länsstyrelsendelar naturligtvis kommissionens uppfattning om alt det är angeläget atlbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Kommissionen har också anfört talandebelägg för atl denna typ av brottslighet är mer utbredd inom vissa delar avnäringslivet än inom andra. Detta gäller i varje fall om man till"brottslighet" hänför även åtgärder eller beteenden som inte ärkriminaliserade men som strider mot lag eller andra normer eller innebär inte fuUgör sina skyldigheler mot det allmänna. Kommissionens förslag ingerändå betänkligheter. En grundläggande fråga är av mer lagstiflningsteknisknatur. Kommissionen har lagt fram endast ett förslag till ramlag. Skälet äralt regeringen anses böra ha möjlighet att från lid till annan förordna omtillämpning av lagen på den ena eller andra kategorin av näringsidkare.Synsättet är i viss mån förståeligt men svårt atl godta. Andraomständigheter som ger anledning alt tveka är erfarenheterna avlagstiftning av närmast jämförbar beskaffenhel. Det måsle t.ex, mana tilleftertanke att två av de områden där förhållandena sägs vara mycketdåliga, dvs, där den ekonomiska brottsligheten - i mer eller mindre vid mening- är mest omfattande, redan är underkastade särskild lillständsplikt och kravsom ligger delvis myckel nära de som kommissionen föreslår skall gälla enligtramlagen. syftar här på restaurang- och åkeribranscherna. Detär givet att kraven kan skärpas och resultat därigenom bli bättre. Det är ocksåmöjligt att de två angivna branscherna är extrema. anser ändåatl iakttagelsen ger anledning alt hysa tvekan om effektiviteten i denföreslagna lagstiftningen. Detnyss anförda gäller framför allt det som i betänkandet kallats vandelsprövning,I viss mån gäller det emellertid även utbildningskravet. Enviktig fråga är naturiigtvis om lagstiftningen kan väntas bli effektiv i denmeningen atl kravet på näringstiUstånd kommer alt kunna i praktikenupprätthållas. Enligt mening finns det anledning alt varapessimist även i denna del. Vissa branscher är naturligtvis lätta att kontrollera,t.ex. Detsamma gäller schaktentreprenörer eller dylikt.Städföretag eller liknande förelag med "kontoret på fickan" kommeremellertid att bli nästan omöjliga att spåra. Förslaget innebär i själva verkelalt många företagare som arbetar "svart" fär ytterligareanledningar atl fortsätta på samma sätt. Och nya företag kan befaras komma attlockas in på samma väg, TUIdet nu anförda kan fogas det negativa i atl förslaget innebär en ytterligarereglering med därav åtföljande byråkrati och kontroll av medborgarna.Regleringen inriktas dessutom inte särskilt på dem som misssköter sig utandrabbar alla som verkar inom en viss bransch.