prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen har beslutat omändringar i bl,a, anställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1984:127, ändradsenast 1985:334) med innebörd bl, a, atl meritvärderingen tydligare kanbestämmas av de skicklighelskrav en statlig Ijänsl ställer på innehavaren. Ävenom språkunskaper redan tidigare kunnat beaktas vid bedömningen av skicklighetenuttalas i regeringens förordningsmoiiv (1985: 3) till anställningsförordningensärskill all t, ex, språkkunskaper skall vägas in vid bedömningen, i den mån deär relevanta för den sökta tjänsten. Frågan om värdering av utländsk högre utbildning iförhållande till UtbUdning inom det svenska högskolesystemet har behandlats av universi tets- och högskoleämbetet (UHÄ) i en rapport (1983:19), Under föregåen- 37 deoch innevarande budgetår har UHÄ bedrivit en försöksverksamhet i Prop. 1985/86:98enlighel med de förslag till ålgärder som ämbetet föreslog i rapporten, Etlstort anlal s, k, ekvivalensbedömningar har gjorts av enskilda individersutbildning i olika länders högskolesystem. Försöksverksamheten skall enligtplanerna utvärderas . Del är enligt min meningangelägel alt arbetet i göriigaste mån även ger vägledning om hur meragenerella ekvivalensregler kan upprättas när det gäller alt bedöma utländskaexaminas giltighet på den svenska arbetsmarknaden, I delta sammanhang vill jag också nämna alt UHÄ påregeringens uppdrag utreder hur tillgången på Ivåspråkig personal inom främstsocialtjänstens område saml inom sjuk- och hälsovården skulle kunna förbättrasgenom utbildningsinsatser inom högskolan. Uppdraget skall redovisas lillregeringen . En fyraårig försöksverksamhet inleddes höstterminen 1985med intagning av tvåspråkiga elever inom vårdutbildning i gymnasieskolan.Försöksverksamheten bör å ena sidan förbättra tvåsprå-kigas möjligheter tillvårdutbildning och å den andra tillgodose behovel av Ivåspråkig vårdpersonal. Del är enligt min mening nödvändigt all statligamyndigheter, kommuner och landsting ökar sina ansträngningar att la lill varadel yrkeskunnande, den utbildning och de språkkunskaper som invandrarna iSverige har. Den av IPOK föreslagna yrkesprovsinstitutionen skulle ha dettasyfle. Som bl, a, SÖ och AMS framhåller behöver emellertid en sådan institutioninte inrättas eftersom prövning av yrkeskunnande och andra erfarenheter redangörs eller kan göras inom ramen för AMU och arbetsmarknadsinstitutensverksamhet. Jag vill understryka alt en noggrann prövning av invandrarnasbefintliga utbildning och yrkeserfarenhet innebär alt utbildningsinsatserna ivissa faU bör kunna förkortas och därmed ge minskade kostnader för samhället.Erfarenheter bör också kunna hämtas från den verksamhet med utbildning ochprakliktiänstgöring som bedrivs på uppdrag av länsarbetsnämnden iSlockholms län. Verksamhetens syfle är att ge invandrare med akademisk ellerminst gymnasial utbildning i hemlandet och goda grundkunskaper i svenska visskompletterande utbildning med leknisk eUer ekonomisk inriktning och därigenomunderiätla för dem atl fä administrativt arbete inom den privata och denoffentliga sektorn. Det är enligt min mening ur både ekonomisk och mänskligsynvinkel nödvändigt att invandrarnas utbildningsbakgrund från hemlandetverkligen utnyttjas. Det är ytterst olillfredsslällande all kräva - som sketl ivissa fall - att hela utbildningar måste göras om för all bli giltiga iSverige, Nödvändiga kompletteringar, särskilt vad beträffar speciellt svenskaförhållanden, bör vara tillräckligt bl, a, för alt den investering i utbildninginvandrarna gjort i sina hemländer inte skulle gå förlorad för dem själva ochför , Jag vill här åter hänvisa lill UHÄ: s pågående arbete med s, k,ekvivalensbedömningar. beslut med anledning av propositionen(prop, 1983/84: 135, NU 42, rskr 379) om industriell tillväxt och förnyelse innebar atl slalens industriverk tillfördes vissa resurser för all främja ny företagandet, dels i samverkan med de regionala utvecklingsfonderna, dels genom egna pro jekt av rikskaraklär. Invandrare var en av de grupper som särskilt nämn- 38 des som potentiellanyföretagare lill vilka insatser borde riktas. beviljadearbetsmarknadsdepartementet medel till broschyrer på ell antal invandrarspråksom skulle användas i denna verksamhei. Jag förutsätter alt industriverket idel fortsatta arbetet med atl genomföra småföre-tagspoliliken beaktar desärskilda problem som kan finnas för invandrare atl starta och driva företag iSverige, Jag har i denna fråga samrått med chefen för industridepartementet. - För atl invandrare skall få enmed andra medborgare likvärdig service inom och vårdsektorn iövrigt är - förutom en väl fungerande lolkservice - tillgång till flerspråkigpersonal och personal som har insikter och kunskaper om andra kulturer ofta avstor betydelse. Det är också angelägel all del sker en metodutveckling inomsocialtjänsten för all möta invandrares särskilda behov, - I planeringen av barnomsorgenär del angelägel alt kommunerna tar hänsyn lill såväl invandrarbarnens behov avsärskiU stöd som det förhållandet att barntUlsyn ofta är en förutsättning föratt invandrarkvinnor skall kunna delta i svenskundervisning och annanutbildning, - Om etl barn i eninvandrarfamilj måste omhändertas är del viktigt att placering sker i en miljösom inte är socialt eller kulturellt främmande för barnet. Placering i en miljödär ingen talar barnels språk bör komma i fråga endast i undantagsfall. Om ensådan placering inte kan undvikas måsle barnet på annal sätt få möjligheterlill kommunikation med någon som talar barnets språk, - Inom äldreomsorgen börkommunerna alltmer uppmärksamma de särskilda behov som äldreinvandrare har med hänsyn till språk och kulturbakgrund, - Del är angelägel all de erfarenheter som har kunnatvinnas genom de bidrag som utgått från bl. a, allmänna arvsfonden ochsocialdepartementet lill verksamhei för all utveckla barnomsorg och ungdomsverksamhetutvärderas så all generella slutsatser kan dras. Utredningarna:IPOK understryker starkt behovet av flerspråkig och kuUurkompetenl personalinom och vårdsektorn i övrigi samt betonar alt detla bör beaktasi samband med rekrytering, utbildning och fortbildning. Ansvariga myndigheterbör inom sill förvaltnings- eller upptagningsområde göra en analys av behovelav ivåspråkig och kultur-kompetent personal och en kartläggning av redananställd personal med molsvarande kompelens som underiag för rekrytering, överväganden om invandrarkvinnornas situation anser IPOK all kommunernai planeringen av barnomsorgen bör la hänsyn lill behovet av Prop. 1985/86:98barnomsorg så all de invandrarkvinnor som har låg utbildning och dåligakunskaper i svenska skall kunna delta i svenskundervisning, grundvux och annanutbildning. Förtur till barnomsorg bör enligt kommitténs mening gällavid deltagande i sådan utbildning. Kommittén framhåller också alt det ärangelägel all kommunerna i sin planering av barnomsorgen lar hänsyn lillbehoven hos invandrarbarnen i kommunen av såväl plats i förskola somhemspråksträning i olika former. Kommunen bör göra en plan för hur olika formerav hemspråkslräning skall komma invandrarbarnen lill del, genom förskola,öppen förskola, lördagsverksamhel, före-ningsledd verksamhet osv. Kommittén berör frågan om omhändertagande av barnoch anser all det i första hand gäUer alt undvika all familjer splittras. Ombarn måste omhändertas bör placering inte ske i en miljö som är socialt ochkulturellt främmande för barnet. Placering i familjer där ingen talar barnelsspråk kan inte accepteras, framhåller IPOK, Inom åldreomsorgen behövs enligt IPOK en bättreplanering för atl kommunerna skall kunna tillgodose de särskilda behov somäldre invandrare med olika språklig och kulturell bakgrund har. Uppgifter ombåde ullandsfödda och utländska medborgare bör ligga lUl grund för dennaplanering. Samarbetet mellan kommun och landsting behöver utvecklas så alläldre invandrare kan få hjälp genom vårdlag, där någon av de medverkande kaninvandrarnas språk. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanserullalar sig om värdet och behovet av flerspråkig och kuUurkompetenl personal påvissa tjänster, I några remissvar framhålls all kravel på godakunskaper i svenska inte får åsidosättas och att del är orealistiskt atl länkasig samhällsservice på alla språk i kommuner med många språk representerade.Ett par remissinstanser påpekar att del måsle klarläggas vad som avses medIvåspråkighet och all del saknas inslmment för bedömning av språkkunskaper.Några remissinstanser saknar en definition av begreppei kullurkompelens och enremissinstans anser all begreppei bör ändras lill "insikter ochkunskaperom en kultur". Vikten av alt barntillsyn kan erbjudas för allinvandrarkvinnor skall kunna delta i svenskundervisning och annan utbildningbetonas av fiera remissinstanser. Del är emellertid endasl en mindre del avdessa som tillstyrker förslagel om förtur lill barnomsorg för barnlill invandrarkvinnor som deltar i utbildning. ochnågra kommuner anser all tillgången lill platser och andra faktorer också måslevägas in vid bedömningen av om förtur skall ges. Några remissinstanserframhåller atl alternativa former av barnpassning kan vara ett braalternativ för alt invandrarkvinnor skall kunna delta i utbildning, Förslagelatt kommunen bör göra en plan för olika former av hemspråksträning förinvandrarbarn kommenteras endasl av ett fåtal remissinstanser, vilka allatillstyrker. Majoriteten av de remissinstanser som harkommenterat : s över väganden rörande omhändertagande av barn instämmer i kommitténs syn punkler. Några remissinstanser, bl, a, , länsslyrelsen i 40 Stockholmslän och , anser dock att man inte alltid kan Prop. 1985/86:98följa principen om placering i hem inom den egna språkliga och etniska gruppen.Socialstyrelsen framhåller t, ex, all dessa principer i en akut silualion måslevika för atl barnets behov av skydd skall kunna tillgodoses. anseralt det endast i yttersta undantagsfall skall vara möjligt att placerainvandrarbarn i ett svenskt hem och föreslår vidare alt invandrarbarnets rätlall upprätthålla sin kulturella och språkliga tillhörighet även vid ettomhändertagande bör lagfästas, IPOK: s synpunkler vad gäller äldreomsorgen fårstöd av flertalet av de remissinstanser som yttrar sig i denna fråga. Någraremissinstanser påpekar särskilt viklen av samarbete över de kommunalagränserna för att tillgodose äldre invandrares behov och invandrarföreningarnasroll. Skälen för mina bedömningar: Jag har tidigare, bl,a, i mina bedömningar av arbetsmarknadsfrågorna, redovisat min allmänna syn påutvecklingen mot etl samhälle med ökat inslag av fierspråkig personal inomolika sam-häUssekiorer. Inte minst inom vårdsektorn kan det finnasbehov av personal med kunskaper i det aktuella språket för all en invandrareskall få en med övriga medborgare likvärdig service. Del gäller särskilt vidsådan rådgivning, vård eller behandling som förutsätter en god känslomässigoch intellektuell kontakt mellan personalen och invandraren. Inom såvälsocialtjänsten som hälso- och sjukvården är det också i vissa fall nödvändiglmed kunskap om invandrares kulturella bakgrund för all rätt kunna förslå ochbedöma deras hjälp- och vårdbehov. har dessa frågor alltmeruppmärksammals. Vad gäller statligt reglerade tiänster har regeringen genom detidigare redovisade ändringarna i anställningsförordningen föreskrivit atltjänstetillsättning främst skall ske på grundval av skicklighet. Även omspråkkunskaper redan tidigare kunnat beaktas vid bedömning av skickligheten,uttalas i regeringens motiv lill anställningsförordningen särskilt allspråkkunskaper skall vägas in i bedömningen i den mån de är relevanta för densökta tiänsten. En del kommuner och landstingskommuner anställer planenligtIvåspråkig personal eller försöker att i verksamheten ta till vara de språkkunskapersom redan anställda invandrare har, I allt fler kommuner och landstingskommunerhar utarbetats riktlinjer om all ivåspråkig personal bör rekryteras lill vissatjänster, har under etl par år - i nära samarbete med fackmyndigheter ochandra sakkunniga arbetat med frågor rörande flerspråkig offentlig serviceoch Ivåspråkig personal, har lagt fram en rapport om erfarenheternaav flerspråkig verksamhet i förskolan och en rapport om bedömning avspråkfärdigheter vid anställning av Ivåspråkig personal. En slutrapport medmer generella erfarenheter av Ivåspråkig personal har redovisats i november1985. Rapporterna är etl värdefullt underlag för planeringen och utvecklingenav den fortsalla verksamhelen i kommuner, landstingskommuner och berördastatliga organ. Som jag har nämnt har regeringen gett UHÄi uppdrag all utreda frågor om ökad tillgång inom vissa samhällsområden på ivåspråkig perso nal med högskoleutbildning. De ulbUdningar som i försia hand anges i uppdraget är sådana som förbereder för yrkesverksamhet inom sociahjäns- 41 len, mödra- ochbarnhälsovården saml den psykiatriska vården. Service direkt genom flerspråkig personal ger mångafördelar för alla Prop, 1985/86:98 inblandade. Del är dock bara för de störstainvandrargrupperna som det är möjligt atl i någon väsentlig omfattning ordnasådan service. Det gäller dessulom som regel endasl på större orter, eftersomdel förutsätter tillgång lill yrkeskunnig personal med kunskaper i relevantainvandrarspråk, I ell stort anlal fall - och för de i småspråkgrupperna nästan undantagslöst - kommer del även i framliden att varanödvändigl med tolk inom och hälso- och sjukvården för alt gegod vård, behandling och service till de invandrare som inte har tillräckligakunskaper i svenska. En ökad satsning på flerspråkig personal i kommuner ochlandsting får därför inte innebära all tolkservicen eftersatts. Jag vill idetta sammanhang hänvisa lill vad jag tidigare anfört angående inrättandet avett särskill tolk-och översättarinstilut. Vid sidan av en fungerande tolkservice och tillgånglill Ivåspråkig personal finns det, som jag har nämnt, inom hälso-och sjukvården och etl behov av kunskaper och insikter om dekulturer som invandrarna kommer från. Beslul med vittgående konsekvenser för deenskilda bör inte fallas ulan alt sådan kullurkompelens tillförts. Om sådankompelens inte finns inom den egna organisationen kan den förmedlas t, ex,genom kommunens invandrarbyrå. Jag vill i detta sammanhang också framhålla atlpersonalen inom och hälso- och sjukvårdssektorn ofta behövergrundläggande kunskaper om invandrarnas - inte minst invandrarkvinnornas -situation. Här har del skett en posiliv utveckling . Metodernaför all möta invandrares särskilda behov inom sociahjänsten kan i vissa avseendenbehöva utvecklas och genomgå en successiv anpassning med hänsyn till enförändrad etnisk sammansättning av den lokala befolkningen och de konsekvenserdelta får för socialt arbete. Det är för en viktig uppgift atlstimulera en sådan metodutveckling. Vad gäller hälso- och sjukvården har regeringennyligen i propositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården m,m, (SoU 1984/85:28, rskr 400) särskilt pekat på vikten avflerspråkig och kuUurkompetenl personal och understrukit behovel avkunskaper om invandrares hälsoproblem och silualion inom hälso- ochsjukvården. Ett omfattande sådanl kunskapsunderlag finns i en delrapport fråndet s,k, HS90-projeklet (SOU 1984:45), Där framgår bl, a, att invandrare - särskillkvinnor - oftare än andra drabbas av ohälsa, I nyssnämnda proposition uttaladeföredragande statsrådet atl en utveckling vad avser det förebyggande arbetet,utbyggnaden av primärvården och utvecklingen av den psykiatriska vården molöppnare former skulle komma alt förbättra invandrarnas situation ihälsohänseende, I propositionen uttalades vidare atl det bör ankomma påsocialstyrelsen all ha huvudansvaret för den centrala bevakningen avinvandrarnas hälsofrågor och därvid bl, a, ta fram kunskapsunderlag ochhandlingsprogram lill vägledning för landslingens insatser för invandrare. Det kan i sammanhanget nämnas all vissaundersökningar tyder på atl andelen förtidspensionärer är större bland invandrare än bland befolkning en i övrigt. Delegationen för invandrarforskning (DEIFO) har av arbets- 42 marknads-och socialdepartementen fåll medel för all statistiskt belysa Prop. 1985/86:98frågan, DEIFO: s undersökning visar att det finns mycket slora skillnader iandelen förtidspensionerade mellan olika invandrargrupper, I ett par grupperär andelen förtidspensionerade oroväckande hög och kan inte förklaras av deolikheter i yrkessammansätlningen som finns mellan grupperna, DEIFO har isamarbete med bl, a, delegationen för social forskning (DSF) ochriksförsäkringsverket arrangerat ett seminarium därförtidspensionering bland invandrare har diskuterats med avsikt all initieraytteriigare undersökningar. Jag övergår nu lill atl behandla några särskildafrågor rörande invandrarkvinnor och invandrarbarn samt äldre invandrare somtagits upp av IPOK, Många invandrarkvinnor är i behov avsvenskundervisning och kompletterande skol- och yrkesutbildning. Enförutsättning för all invandrarkvinnor skall kunna delta i svenskundervisningoch annan utbildning är i regel atl någon form av barntillsyn kan erbjudas. Delär, som IPOK framhåller, angeläget all kommunerna i sin planering avbarnomsorgen lar hänsyn lill delta behov, IPOK anser atl förtur lill kommunalbarnomsorg börgälla för barn lill invandrarkvinnor som deltar isvenskundervisning, grundvux eller annan utbildning. Det vore enligt min meningnaturligtvis önskvärt atl alla barn lill invandrarkvinnor som behöver delta iutbildning ulan dröjsmål kunde erbjudas plals i den kommunala barnomsorgen.Vissa kommuner har regler som innebär förtur för barn lill föräldrar som deltari grundvux. Med hänsyn lill alt kommunernas förutsättningar all erbjuda platsvarierar och på många häll i ett kortsiktigt perspektiv är begränsade är detemellertid inte realistiskt att införa någon generell rätt lill förturutöverde bestämmelser som redan finns i socialtjänstlagen. Dessa bestämmelserinnebär all bam som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskill stödi sin utveckling skall anvisas plats i förskola . Kommunernaskall också bedriva uppsökande verksamhet. Många invandrarbarn behöver avspråkliga skäl särskill stöd och får därför förtur lill kommunalbarnomsorg. Jag vill här också framhålla att behovel avomvårdnad och tillsyn av barn i anslutning lill svenskundervisning och annanutbildning som pågår ibland kan vara mindre omfattandeän vad som normalt erbjuds i förskolan. Del borde därför varamöjligt med flexibla lösningar beträffande sådan barnverksamhet inom den kommunalabarnomsorgens ram. Det system för statsbidrag till kommunernas barnomsorg somgäller fr, o, m. den skapar enligt min mening förutsättningarför flexibla lösningar. Jag vill här också hånvisa lill mina uttalanden ombarnomsorg i propositionen (1983/84:199) om svenskundervisning för vuxnainvandrare. vill jag framhålla all idecember 1985 fattade beslul (prop, 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr 27) om förskola för alla barn medför ell utvidgat ansvar för kommunerna i fråga om barnomsorgen även för invandrarbarn. beslut innebär all alla barn skall få rätt alt delta i barnomsorgsverksamhet från ett och ell halvt års ålder till dess de börjar skolan. Denna rätl skall avse plals i kommunalt daghem, 43 föräldrakooperativeller familjedaghem för de barn som har förvärvsarbe- Prop. 1985/86:98 landeeller studerande värdnadshavare. För barn som har plats i familjedaghem ellervars föräldrar är hemarbelande skall rätten gälla deltagande i öppen förskolaeller deltidsgrupp, Rällen lill plals inom barnomsorgen skall förverkligasgenom en successiv utbyggnad som innebär all barnomsorgen för alla barn ärfullt utbyggd , Allteftersom barnomsorgen byggs ut kan detdärför bedömas vara angeläget all olika åtgärder vidtas för allmöta t, ex, språkproblem hos invandrarbarn och för all främja invandrarbarnensspråkutveckling. För alt främja målel om en aktiv ivåspråkighet hosinvandrarbarnen är hemspråkslräningen i förskolan och hemspråksundervisningenoch undervisningen i svenska i skolan av största betydelse. Bådehemspråkslräningen och hemspråksundervisningen syftar till all stödja barnelsspråkutveckling med förankring i det egna språket. Från /86gäller enligt beslul (prop, 1984/85:100, bU, 7, SoU 17 rskr 236 ochprop, 1984/85: 100, bil, 10, UbU 12, rskr 149) som förutsättning för att fåhemspråkslräning resp, hemspråksundervisning att barnet har etl annal hemspråkän svenska som dagligt umgängesspråk i hemmet med minsl enförälder/vårdnadshavare, i förskolan bör även omfatta ell försiaspråkstöd i svenska, Detla är särskilt viktigt i bostadsområden där svenskainte ulgör del dominerande språket i den omgivande miljön, I fråga om möjligheterna all fä ett bättreplaneringsunderlag i kommunerna för hemspråksinsalserna vill jag hänvisa tilldel arbete som pågår inom för all genom enregistrering av hemspråket inom mödra- och barnhälsovården få en bättre bild avbarns språkmiljö. Del är, som IPOK har påpekat, även viktigt allinsatserna i förskolan och skolan blir bedömda i ell sammanhang. Deltaförutsätter att man på lokal nivå planerar hemspråksinsalserna utifrån ensamsyn mellan insatserna i förskolan och i skolan, Etl samarbete mellansocialnämnd och skolstyrelse i dessa frågor är därför nödvändigl. Inom barnomsorgen kan del liksom inom andra delarav i vissa fall vara angeläget att metodutveckling sker för altmöta invandrares särskilda behov, I statsbidraget till den kommunalabarnomsorgen har medel avsatts för lokall utvecklings- ochförnyelsearbete inom kommunernas barnomsorg. För budgetåren 1984/85 och 1985/86har sammanlagt 60 milj, kr, anslagits för detta ändamål. Dessa medel fördelasav regeringen efler beredning inom . och1985 har sammanlagt nära 3 milj, kr, fördelals som bidrag lill totalt 15utvecklingsprojekt som rör invandrarbarn. Projekten avser bl, a, dokumentationav arbete med olika språkligt sammansatta barngrupper, metodutveckling iflerkullurella förskolor och fritidshem samt metodutveckling försvenskspråksträning hos invandrarbarn, projekt som syftar till förbättringav barnomsorgens samverkan med invandrarföräldrar har också fåll stöd. Jagvill också erinra om de omfattande forskningsinsatser som gjorts, t, ex, viduniversitetet i , när del gäller invandrarbarnens språkutveckling, Omhändertaganden av barn med invandrarbakgrund ären fråga som Prop. 1985/86:98 har uppmärksammals alll mer . Delhar i debatten hävdats all en alll större del av de omhändertaganden som görsgäUer invandrarbarn och atl vissa nalionalitelsgrupper är särskill starktrejjresenterade. Vidare har svårigheterna all rekrytera familjehem inom denegna invandrargruppen och riskerna för alt ell invandrarbarn som omhändertasför vård mister sin språkliga och kulturella identitet stått i fokus. Någon aktuell statistik över i vilken utsträckningbarn från olika nationaliteter las om hand för vård finns inte. Inom statistiskacentralbyrån (SCB) pågår emellertid arbete inom detta område. Vidare arbetardelegationen för social forskning med atl uppmärksamma forskning om orsakerlill omhändertaganden av finska barn. Hithörande frågor har också uppmärksammatsi den svensk-finska arbetsgruppen rörande de finska invandrarnas situationinom den svenska hälso- och sjukvården samt sociahjänsten. När invandrarbarn måsle omhändertas är del myckelangelägel alt de får hålla kontakt med sin kultur och sitt språk. Placeringinom den egna invandrargruppen bör därför eftersträvas. Inom somligainvandrargrupper finns del emellertid mycket begränsade möjligheter atl finnalämpliga familjehem. Det gäller inte minst för barn med mera djupgåendeproblem, eftersom familjehemmen särskilt i sådana fall måste vara kvalificeradenog all möta en rad behov hos barnet utöver behovel av att få hålla kontakt medsin kultur och sitt språk. Det innebär att det inte aUlid är möjligt med enplacering inom den egna språkliga och kulturella miljön. Vilken placering sombör väljas måste avgöras efter en helhetsbedömning i varje enskilt fall, varvidemellertid barnels språk och kultur självklart måste tillmätas myckel slorbetydelse.