prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad gäller åtaganden för budgetåren1987/88 och 1988/89 förordar jag preliminärt beräknade ramarom 22 milj. kr.resp. 12 milj. kr. Jag beräknar all anslaget behöverföras upp med ett belopp av 37 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt I. godkänna vad jag har förordal omfinansiering av försöksverksamhel med exploateringssamverkan i kommuner, 2. medge att beslut om lån tillexperimentbyggande får meddelas Prop. 1985/86: 100 infill ett belopp av 31400000kr. under /87 och atl Bil. 13 outnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under budgetåret 1987/88, 3. medge att beslul om lån lillexperimentbyggande under budgetår en 1987/88 och 1988/89 preliminärt fårmeddelas inlill ell belopp av 22000000kr. 4. till Lån tillexperimentbyggande för /87 anvisa ett reservalionsanslag av37000000 kr. 1985/86Anslag I 000 1986/87Förslag 1000 Under förevarande anslag skall redovisas samtligain- och utbetalningar för verksamheten vid statens institut förbyggnadsforskning (SIB). Anslaget tas upp med ett formellt belopp och skallnormalt inle få belastas. För alt täcka svängningar i likviditeten under verksamhetsåretdisponerar institutet härutöver en röriig kredit. SIB är ell seklorsforskningsinslilut inomsamhällsbyggnadsområdel. Institutet svarar för den långsikliga kunskaps- ochkompetensuppbyggnaden för sektorn inom etl antal olika områden. Institutets nuvarande forskningsorganisationinfördes . Forskningsenheten omfattar åtta forskningsavdelningaroch en avdelning för mät- och datateknisk service. Institutet har också ettkansli och en informationsavdelning. Till varje avdelning år knuten en rådgivandesakkunniggrupp, vars ledamöter år praktiskt verksamma inom sektorn ellerforskare från universitet och högskolor. I sakkunniggrupperna prövas löpandeavdelningarnas verksamhet och planer framför allt med avseende på relevansen. Verksamheten vid SIB finansieras fr.o.m. budgetåret1984/85 med basanslag under huvudtitel saml medprojektanslag och uppdragsmedel. Basanslaget skall användas för slöd lill sådanforskning som bidrar till en långsiktig kunskapsuppbyggnad för byggsektomsbehov samt för forskning inom områden som statsmakterna harangett som viktiga,men där särskilda uppdragsgivare saknas. Övrig verksamhel inom institutetfinansieras via uppdragsmedel eller projektanslag. Verksamhetens omfattning och utveckling framgår avföljande sammanslällning. Ekonomiskplan (kr.) Beräknadändring 1986/87 Prop.1985/86:100 Bil. + 256 ¥ 180 + 3 274' + 80 + 83 + 1287 Bidrag över stats budgeten Forskning och ut veckling pä uppdrag + 3 260' + 450 + 1000 + 450 'Inklusive anslag för utrustning på . Därutöver har SIB hemställt om ell investeringslånpå . för utrustning som skall betalas via uppdragsinläkier. - bosladsanvändning,bostadsplanering och bostadspolitik - offentlig planering ochstyrning av byggande och markanvändning - byggnaders ochbyggnadsmaterials tekniska egenskaper - klimat- och installalionsfrågorsaml energihushållning Forskningsområdena har valls på ell sådani sätt all deligger centralt inombostads- och byggnadssektorn, atl de förväntas ha en över fiden beståendeaktualitet och angelägenhet och alt de kan bli föremål för en sammanhållenbearbetning inom institutet. I enlighet med de särskilda anvisningar förbudgetarbetet som utfärdades av regeringen omfattar SlB:sanslagsframställning endasl /87. Förverksamheten under /87 hemsläller inslilulel alt statens bidragi form av basanslag uppgår till . SIB har därvid ulgåll från atlhuvudförslaget med krav på två procents besparing inle skall tillämpas på institutet.I detta anslag ingår en engångsanvisning för utrustning på 485000 kr.Uppdragsintäklerna beräknar inslilulel till . Därutöver hemställerSIB om elt investeringslån på . för inköp av utrustning som skallbetalas via uppdragsintäkter. Påsamma grund som jag har anfört i fråga om rådets verksamhetsplan finner jaginle heller vad gäUer SIB anledning all gå närmare in på verksamhetensinriklning. Inslitutels verksamhetsplan ligger väl i linje med deutgångspunkter för den stafligt finansierade byggforskningen som jag redovisadei forskningspolitiska proposition. Jag kan konstalera att BFR i sinanslagsframstäUning har gjorl samma bedömning. Institutethar fått uppdrag att ansvara för bilagan om bostads- och Prop. 1985/86: 100 byggsektorns utveckling! Institutet har även hemställt allhuvudallernalivel inte skall tillämpas för SIB. Det finns dock i dagensstatsfinansiella situation ingen möjlighet all behandla anslaget till SIB påannat sätt än anslag lill andra myndigheter. Det innebär atl SIB även /87 skall följa huvudalternativet. Mot denna bakgrund beräknar jag statens bidrag /87 till institutet till . Frågan om medel förutrustning för institutets egna behov behandlas i del följande under anslagetB 16. Statens instUut för byggnadsforskning: Utrustning. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85Utgift 34000000 Reservation O 1985/86Anslag 34550000 1986/87Förslag 35 550000 Med hänvisning lill vad jag har anfört underanslaget B 14. Statens institul för byggnadsforskning hemsläller jag altregeringen föreslår all lill Bidrag liU statens institut förbyggnadsforskning för /87 anvisa ett reservafionsanslag av35550000 kr. 1986/87Nytt anslag (Förslag) I OOOOOO Under detla anslag redovisas medel för utrustningtill . Vidomlokaliseringen av institutet gjordes betydande invesleringar ilaboratorieutrustning m.m. Fram till /83 ordes endast smååleranskaffningar. /83 beviljade BFR ett engångsanslag på200000 kr. Genom omdisponering av medel har vissainvesleringar kunnat göras under budgeiåren 1983/84 och 1984/85. För budgetåret1985/86 finns inga särskilda medel avsatta till utrustning. Med hänsyn till detta blir investeringsbehovetbetydande under de när maste åren om inte kapaciteten och kvaliteten på insliiulels verksamhet skall försämras. Insfitutets förutsättningar att erhålla uppdrag inom den 102 tekniskl-laborativaverksamheten är helt beroende av att mät- och labora- Prop. 1985/86: 100 lorieulruslning håller hög kvalitet. Institutet bedömer det lolala behovet av medel föranskaffning av utrustning under budgelårel 1986/87 lill . Avbeloppel avser enligt institutets bedömning . uppdragsverksamheten och485000 kr. institutets egen forskningsverksamhet. Efter samråd med RRV föreslår institutet att detskall erhålla etl lån på . att användas för investeringar i utrustningför uppdrag. Ränte-och amorteringskostnader för delta lån bör belastainstitutets uppdragsverksamhet. Resterande del av de föreslagnautrustningsmedlen bör enligt institutet ges som en engångsanvisning underanslaget Bidrag till . Denna del avinvesteringarna bör direktavskrivas. 1samband med atl statens insfitut 1976 flytlade tillGävle fick det en ansenlig laboratorieutrustning. lio år har gått sedandess, och jag har förståelse för atl en slor del av denna utmstning måslefömyas. Det är givelvis nödvändigt atl inslilulel även framgent får möjlighetalt skaffa en ändamålsenlig utrustning för att bedriva forskningsverksamhetenpå ett effektivt och konkurrenskraftigt sätt. Jag förordar mot denna bakgrund att särskildalånemedel ställs lill institutets förfogande för anskaffning av utrustning.Medlen bör föras.upp under ett nytt reservationsanslag, benämnt : Utrustning. Med lanke på atl det kan varasvårt att förränta en investering i utrustning i initialskedet förordar jag altde medel som las i anspråk skall vara ränte- och amorteringsfria under entreårsperiod. Därefter skall lånet amorteras och förräntas. För /87 harjag beräknatmedelsbehovet fill 1 OOOOOO kr. Räntor och amorteringar bör betalas främst medintäkter från uppdragsverksamheten och efter angiven ränte- och amorteringsfriperiod återföras till statsbudgetens inkomstsida. Jag vill i sammanhanget erinra om vad som anfördesi budgelproposifionen för /86 (prop. 1984/85:100 bil. 13, BoU16, rskr233) om alt insfitulet, i likhel med vad som gäller för högskolan, isin uppdragsverksamhet bör ta ut en ersällning som ger full kostnadstäckning. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Statens instUutför byggnadsforskning:Utrustning för /87 anvisa etl reservationsanslag av I OOOOOOkr. B 17.Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86: 100 Bil. Från anslaget betalas utgifter för statensekonomiska stöd till energibesparande ålgärder i bostadshus. Anslaget belaslas under innevarande liksom undernästa budgelår med utbetalningar som avser lidigare beslutade lån och bidraglill kommunala och landslingskommunala byggnader. Kostnader förenergibesparande åtgärder i slalliga byggnader, exkl. affärsverkens byggnaderbestrids fr. o. m. innevarande budgetår från anslag under sjunde huvudtiteln. Bestämmelserna om statligt ekonomiskt stöd tillenergibesparande ålgärder i bostadshus, s.k. energisparbidrag, finns iförordningen (1983: 1112, ändrad 1985: 164 och 265) om statligaenergisparbidrag för vissa ålgärder i bostadshus. Bestämmelserna innebär atlett riktat bidrag lämnas till vissa energisparålgärder. Bidrag lämnas inle lillanläggningar för tillförsel av energi. Bidraget skall under /86i medeltal svara mot av den normala kostnaden för åtgärderna. Lån för att finansiera åtgärderna tas upp pä denoprioriterade kreditmarknaden. Kommunen förutsätts lämna en kompletterandeborgen i form av fyllnadsborgen i de fall som säkerhet inte kan lämnas inom 85%av pantvärdel. Enligt bestämmelserna i förordningen (1983:974) omstatligt ränteslöd vid förbättring av bostadshus (ändrad 1985: 135) lämnasränteslöd till kapitalkostnaderna för åtgärderna. En redogörelse för dessabestämmelser har lämnats i det föregående under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Kommunerna, länsbostadsnämnderna ochbostadsslyrelsen handhar stödet till energibesparande åtgärder enligtbestämmelserna i ränlestöds-förordningen och energibidragsförordningen. a. följande. Omfattningenav beslut om bidrag och lån lill energibesparande ålgärder i bostäder under detre senaste budgetåren framgår av följande samman ställning. Del statliga siödet tillenergibesparande åtgärder i bostadshus ändrades på Prop. 1985/86: 100 flerasäll vid ingången av . Äldre bestämmelser gällde dock över- Bil. Sålunda kunde energilån lämnas i ärenden där ansökan om lån hadekommit in lill förmedlingsorganen i kommunerna före den . /85 beviljades sådana energilån inlill ett belopp av 162 milj.kr. Bidrag avseende värmeaniäggningar enligt förordningen (1983:1108) omstatligt bidrag till installationer för uppvärmning m. m. lämnades under kalenderåret1984. Sådant bidrag beviljades under /85 med 156 milj. kr. fördrygt 42400 lägenheter varav drygt 14400 småhus. Energisparbidrag enligt nu gällande regler harunder beviljats med 208 milj.kr. Enligt 8§ förordningen (1983:1112) om statligaenergisparbidrag för vissa åtgärder i bostadshus beslutar länsbostadsnämnden omutbetalning av bidrag. Detla gäller även i de fall förmedlingsorganel beslutarom bidrag. Bostadsslyrelsen föreslår av administrativa skäl all bestämmelsenändras så all den instans som beslutar om bidrag också skall besluta omutbetalning. Riksdagensbeslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr362) vären 1985 om riktlinjer förenergipolitiken innebär, såvitt gäller bostäder, att tidigare uppdragnariktlinjer för energianvändningen i allt väsenlligl ligger fast. Ett fortsattsparande saml effektivare energianvändning i byggnader skall främjas även iframtiden. I propositionen konstaleras atl möjligheterna atl spara energi ibebyggelsen ännu är belydande. Dessulom finns här goda möjligheter att ersätlaolja med andra energislag. Det noteras också alt den hittillsvarandeutvecklingen av energianvändningen tyder på att det sparmål som lades fast år1981 kommer all uppnås under 1980-lalet. Fömtsättningarna för atl minska energianvändningenvarierar mellan olika byggnader beroende på en rad faklorer såsom denbyggnadsiekniska utformningen, byggnadens kulturhistoriska värden,uppvärmningssätl etc. Som en självklar följd av detta måste avvägningen avvilka ålgärder som skall genomföras göras av fastighetsägarna och kommunernamed den nationella energipolitiken som riktmärke. Fr.o.m. skall med slöd i lagen(1977:439, ändrad 1985:47) om energiplanering i varje kommun finnas enplan för tillförsel, distribution och användning av energi i kommunen. Energislalislik och annal planeringsunderlagbehöver utvecklas för att underiätta fastighetsägarnas och kommunernas beslutsfattande liksom för all det skall bli möjligl all följa ulvecklingen av energianvändningen på olika nivåer. Regeringen gav därför statens energiverk i uppdrag att i samarbele med statens planverk, BFR m.fl. ange bl.a. specifika energianvändningslal för bostäder och lokaler. Avsiklen är att sådana s.k. nyckeltal skall kunna utnyttjas av kommuner och fastighets ägare m.fl. vid bedömningar av energianvändningsnivåer och energispar- polentialer i byggnadsbeståndet. Jagövergår nu till frågor beträffande del statliga energisparstödet. Prop.1985/86: 100 Som har framgått av det föregående uppgick deenergisparåtgärder som Bil. 13 genomfördes med hjälp av statligaenergisparbidrag till . under /85, mätt som avlänsbostadsnämnderna godkänd kostnad. Till delta belopp skall läggas deenergisparåtgärder som ingår i ombyggnader, finansierade med hjälp av statligabostadslån. Volymen för dessa kan uppskattas lill ca . Enligt beslut med anledning av prop.1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. har regeringenbemyndigande atl beslula om för vilka åtgärder och med vilka belopp somriktade energisparbidrag skall lämnas (bil. 9, BoU 11, rskr63). Beslutet innebärvidare bl. a. atl energisparbidrag normalt skall lämnas endasl för åtgärder ihyres- och bosladsrättshus. Bidragen får ulökas tillfälligt till att också avseegnahem motiverat av sysselsätlningsskäl. Sislnämnda möjlighet harännu inte använts. Sysselsättningen inom byggsektorn är f. n. god.Inom bygghantverksom-rådet finns tendenser lill överhettning - bl. a. inomområdena VVS och el. Den höga sysselsättningen inom dessa områden kan väntasbestå. Jag avser därför alt i annal sammanhang föreslå regeringen all bidraglill energisparålgärder med VVS-leknisk inriktning inte skall lämnas undernäsla budgelår. Jag avser att samlidigl föreslå regeringen alt del riktadeenergisparbidraget lill byggnadstekniskt inriktade åtgärder skall förbli oförändratunder /87. Som redovisades i budgetpropositionen förinnevarande budgetår skall del riktade energisparbidraget under budgetåret1985/86 i medeltal svara mot av den normala kostnaden för åtgärderna. Sammabidragsandel bör tillämpas under /87. Jag vill i sammanhanget framhålla atl en ändring ifråga om de åtgärder som berättigar till energisparbidrag inte medför någraförändringar beträffande till vilka ålgärder ränteslöd lämnas. Bestämmelsernai 5 § förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus är således också i fortsättningen tillämpliga även för VVS-tekniskaåtgärder. Ingen förändring sker heller i fråga om del villkor för räntebidragför underhålls- och reparalionsålgärder som innebår att åtgärderna skall varaförenade med de energisparålgärder som skäligen bör komma till stånd samiidigt. har med hänvisning tilladministrativa skäl föreslagit all den instans som beslutar om statligaenergisparbidrag för vissa ålgärder i bostadshus också skall besluta omutbetalning av bidragen. Kommunerna beslutar f n. om energisparbidrag i de falldå enbart energisparåtgärder vidtas. Länsbostadsnämnderna beslutar omutbetalning av bidragen och sköter utbetalningen. Jag delarbosladsstyrelsens uppfattning att kommunerna i de nu avsedda fallen - i likhetmed vad som gäller för bostadsanpassningsbidrag - också skall beslula om alldet statliga energisparbidraget skall utbetalas. Del ankommer på regeringenatt utfärda närmare föreskrifter om detta. Bosladsstyrelsen har bedömt behovet av medel förutbetalningar från anslaget under /86 till 415 milj. kr., varav 25 milj. kr. tidigarebeslutat stöd till kommunala och landstingskommunala byggnader. Prop.1985/86: 100 Utbetalningarna under budgelårel 1986/87 beräknar bosladsstyrelsentill Bil. 13 180 milj. kr. Beloppet inkluderar tidigare beslutade bidragoch lån till kommunala och landstingskommunala byggnader om 15 milj. kr. Jagdelar bosladsstyrelsens bedömning. Förändringen i fråga om energisparbidragenunder budgelårel 1986/87 påverkar inle behovel av medel för ulbetalning underdel nämnda budgetåret. Reservationen per den kan bedömas uppgåtill (390 + 282 - 415 = ) 257 milj. kr. Med hänsyn lill att utbetalningenbedöms till 180 milj. kr. bör anslaget för /87 föras upp medendast elt formellt belopp av . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. för /87 anvisa elt reservationsanslag avI . Information och utbildning m. m. 1984/85Ulgift 184062340 Reservation 45 164786 1985/86Anslag 116000000 1986/87Förslag 20500000 Från delta anslag betalas utgifter för informationoch ulbildning m. m. som rör bl. a. genomförandet avbostadsförbättringsprogrammel och energisparprogrammet inombostadsdepartemenlels ansvarsområde. Informations- och utbildningsverksamhelbedrivs bl. a. av bosladsstyrelsen och statens planverk. Vidare betalasutgifter för sådant utredningsarbete avseende bebyggelsefrågor som inle ärinordnat i verksamhel för vilken medel anvisas i annan ordning saml för vissaspeciella ulbildningsinsalser, bl. a. i samband med introduktionen av en nyplan- och bygglag m.fl. lagar. Fördelningen av lillgängliga medel anpassasfortlöpande till hur målgmppemas och verksamhetens innehåll förändras. Frånanslaget betalas under innevarande budgelår även bidrag lill kommunerna m.fl.för besiktning och rådgivning m. m. som avser energibesparande åtgärder ochannan bostadsförbältringsverksamhet. Stöd till kommunerna för sådan verksamhetlämnas inte för tiden . /85 disponerade 8,2 milj.kr. för informationoch utbildning. För /86 har anvisats 5 milj. kr. För näsla budgetår beräknar styrelsen medelsbehovet fill 7 milj. kr. disponerar under innevarandebudgelår 2,9 milj. kr. för energiutbildning av yrkesverksamma. beräknar behovel av me del till denna verksamhet under budgelårel 1986/87 lill 2 milj. kr. Verket framhåller också behovet av informations- och utbildningsinsatser avseen- 107 de förbättring avbostadsbeståndet och bedömer behovet av medel till Prop. 1985/86: 100 denna verksamhet till 2,5 milj. kr. under nästa budgelår. Jagberäknar atl under /87 sammanlagt 17,5 milj. kr. behöverdisponeras för sådana särskilda informations- och utredningsinsatser m.m. inombostadsdepartementets verksamhelsområde för vilka anslaget haranvänts. I likhet med vad som har skett bör medlenfördelas först sedan de aktiviteter som planeras på olika håll har samordnatsoch avvägts mot varandra. Jag avser därför all i annal sammanhang ålerkommafill regeringen med förslag om den närmare fördelningen av dessa medel. 1 samband med arbetet med en ny plan- och bygglagoch en lag om hushållning med naturresurser m.m. har påböriats ettprogramarbete belräffande ADB-stöd för fysisk planering och hushållning mednaturresurser. Jag anser atl arbetet har slor belydelse för en effeklivinformationsförsörjning på delta område. En utvecklings- och försöksverksamhetbör därför initieras. Medelsbehovet kan beräknas till 1,5 milj. kr. Som jag har nämnt i det föregående behövs också särskilda medel föratt på olika sätt stödja strävandena hos vissa av myndigheterna inombostadsdepartementets ansvarsområde atl utveckla fiänsteexporten. Särskildasatsningar i fråga om ulbildning m.m. förbereds f n. Kostnaderna kan för nästabudgetår beräknas till 1,5 milj. kr. Jag beräknar således att sammanlagt 3milj. behöver tillföras anslaget för /87 för dessa bådaändamål. Stalligl stöd till kommunerna m.fl. för besiktningoch rådgivning m.m. som avser energibesparande åtgärder och annan bostadsförbättringsverksamhelhar lämnals under en följd av år. Enligt beslut upphör det stafiigastödet fill kommunerna vid utgången av . har godkänt att stöddärefter i begränsad omfattning får lämnas lill de större bostadsförvallarna ochderas organisationer, främsl för rådgivning och ulvecklingsarbele i syfte atlpåskynda en nödvändig förbättring av bostadsbebyggelsen. Vad som budgetåret1986/87 återstår under anslaget av de medel som har anvisats lillbesiktning och rådgivning m. m. bör användas för stöd till sådan rådgivning ochutvecklingsverksamhet på bebyggelseområdet som bedrivs av andra än kommunerna.Det ankommer på regeringen att meddela bestämmelser om användningen avreserverade medel. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Information och utbildning m.m. /87 anvisa etl reservalionsanslag av . B 19.Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Prop.1985/86; 100 Nytt anslag (Förslag) 50000 000 beslutade atl en slalligfond för fukt- och mögelskadade småhus skaU inrättas (prop. 1985/86:48, BoU 6,rskr62). Fonden, som finansieras över statsbudgeten, inrättas den I januari1986. Del ankommer på regeringen all närmare reglera fondens verksamhet. Under innevarande budgetår har på tilläggsbudget 20milj. anvisats för ändamålet. Iproposifionen (prop. 1985/86:48) om medel till en fond för avhjälpande av fukt-och mögelskador i småhus, m.m. uppskattade jag behovet av medel för denstatliga fonden till sammanlagt 250 milj. kr. Del ligger i sakens natur att det är svårt att med någonexakthet beräkna i vUken omfattning som medel behöver tillföras fonden för vartoch etl av åren. Regeringen bör därför begära bemyndigande attunder kalenderåren 1986-1989 få ta i anspråk sammanlagt 250 milj. kr. förbidrag till fonden. Härav har för utgifter under första halvårel 1986 redan lidigareanvisats 20 milj. kr. Utbetalningarna över della anslag under budgetåret1986/87 beräknar jag lill 50 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen atl 1. bemyndiga regeringen att under fyraårsperioden1986-1989 la i anspråk . för bidrag lill en fond för fukt och mögels kador, 2. till Bidrag tiU fonden för fukt- och mögelskadorför /87 anvisa etl förslagsanslag av . c. PLANVÄSENDET Prop. 1985/86: 100 13 Lagstiftningsfrågor m. m. Regeringenhar lill överiämnal förslag till en ny plan- och bygglag (PBL)(prop. 1985/86:1), en lag om exploateringssamverkan (prop. 1985/86:2)samt en lag om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) (prop. 1985/86: 3). Ibostadsdepartementet pågår arbete med förslag lill de följdändringar i gällandelagstUtning som föranleds av den nya lagstiftningen. En proposifion beräknaskunna överlämnas till . I departementet pågår också, i samverkan medkommunikationsdepartementet, ett arbete med atl samordna bestämmelserna ilagen (1939:608) om enskilda vägar med bl.a. anläggningslagen (1973: 1149).Avsiklen är alt en promemoria med förslag i ämnet skall sändas på remiss iböoan av . Om antar förslagen till PBL, NRL och lagom exploateringsamverkan krävs informalion och utbildningsinsatser införlagarnas ikraftträdande. En särskild arbetsgrupp under ledning avbostadsdepartementet och med representanter för planverket, lantmäteriverketoch förbereder sådana insatser. Den fysiska riksplaneringen m. m. har regeringens uppdrag all lämna förslag till hurkun-skapsförsöriningen i fråga om naturresurser och markanvändning bör organiserascentralt och regionalt. En redovisning lill regeringen av uppdraget avses skenär har tagit ställning till förslagen till PBL och NRL. F. n. pågårhos planverket och andra berörda myndigheter förberedelsearbeten med anledningav lagförslagen. I anslulning till kunskapsförsöoningsprojektelbedrivs inom ansvarsområde elt ulvecklingsarbele omanvändning av ADB-stöd för fysisk planering och naturresurshushållning.Medelsbehovet har tagils upp under anslaget B 18. Informalion och ulbildning m.m. På uppdrag av regeringen har länsslyrelsen iJämtlands län studerat hur skogsbmket och andra intressen i fjällnäraskogsområden bör behandlas i den fysiska planeringen. En rapport överlämnadeslill . Rapporten har remissbehandlats ochbereds nu i .