prop · G903116 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:116 om meritvärdering i statlig tjänst m. m. Regeringenföreslår alt anta del förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Idenna proposition föreslås atl prioriteringen av skickligheten framför andrasakliga grunder vid tillsättning av statliga tjänster m. fl. skall ges stöd ilagen (1976:600) om offentlig anställning. Lagändringenföreslås träda i kraft den . Iärendet har lagrådels yttrande inhämtats. 1 1985/86. Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs atl 4 kap. 3 § lagen (1976:600) om offenfiiganställning' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3§ Om saklig grund för tillsättning av statligtjänst gäller vad som är föreskrivet i regeringsformen eller annanförfattning. Åven vid tillsättning av icke stat- Även vid tillsättning av icke stat- lig tjänst skall avseende fästas en- lig tjänsl skallavseende fästas en- dast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. dast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet. Närmare föreskrifter om detla meddelas i författning. Bland de grunder som sålunda skall beaktas vidtillsättning av statliga och andra tjänster skall skickligheten sättas främst,om del inte finns särskilda skäl för någol annat. Närmare föreskrifter om vad som sägs i andra och tredjestyckena meddelas av regeringen. Prop.1985/86: 116 Denna lag träder i kraft . I fråga om lärartjänster inom skolväsendet tillämpas denya föreskrifterna dock först från och med den dag som regeringen bestämmer. Lagen omtryckt 1982: 100. 1985/86: ii6 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. , ,, , , , Lagrådsremiss om meritvärdering i statlig tjänst m.m. Regeringenhar beslutat om nya principer för meritvärderingen vid tillsättningav slatiigt reglerade tjänster. Enligt dessa principer läggs bl. a. ökad viktvid skickligheten. De nya reglerna, som trätt i krafl , framgårav 7 a och 7 b §§ anställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1984:127;paragraferna införda 1985: 334). De belyses i Regeringens förordningsmotiv1985: 3. Ienlighet med ell uttalande i förordningsmoliven (s. 6) har regeringen i sinproposition 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken berett riksdagentillfälle atl la del av reglerna och motiven för dem. (AU 1985/86:6, rskr.48) förklarade därvid att den delade den uppfattning om en prioritering avskickligheten som lagts fasl genom de nya föreskrifterna, all dennaprioritering borde komma till uttryck i lagen (1976:600) om offentlig anställning(, omtryckt 1982: 100, ändrad senast 1985:417') och att regeringen bordeåterkomma med förslag till ändringar i enligt de rikllinjer som angett. Jagtar därför i detta ärende upp meritvärderingsfrågorna på nytt. Prövningeni de rent statliga tillsättningsärendena sker med direkt tillämpning avregeringsformen (RF). Det gäller vid alla statsmyndigheter, inte baramyndigheter under regeringen ulan också och dess myndigheter. Ochdel gäller alla slags tjänstetillsättningar, både externrekryteringar och internrekryteringar. Enligt11 kap. 9 § RF skall vid tillsättningar av statliga tjänster "avseendefästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet". Ifråga om andra statligt reglerade anställningar än statliga lillämpas en likalydandeföreskrift i 4 kap. 3 § . ' Efter lagrådsremissen ändrad även 1986:50. Med statligt regleradeanställningar menas enligt 2 kap. 1 § anställ- Prop. 1985/86: 116 ningar,där enligt lag eller särskilt beslut av avlöningsförmånerna fastställsunder medverkan av regeringen eller den myndighei som regeringen bestämmer, iregel . Sädana anställningar innehas - förutom avarbetstagarna vid de statsmyndigheter som lyder under regeringen av t. ex. dekommunanslällda lärarna och skolledarna i och gymnasieskolan samtförsäkringskassetjänstemännen. Antalet arbetstagare med statligt regleradeanställningar uppgår till cirka 575000. Kollektivavtalen på deticke statliga området träffas med stöd av lagen (1965:576) om ställföreträdareför kommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m. (ändrad : 101). Atlstaten sålunda medverkar i löneförhandlingarna också utanför det rent statligaområdel får ses i ljuset av de omfattande statsbidragen till lönekostnaderna påifrågavarande områden (det s. k. dubbla huvudmannaskapet). Bakomlagreglerna i RF och i om sakliga grunder ligger statsnyttan, närmarebestämt det allmänna intresset av att offenlliga funktioner utövas av depersoner som är bäst skickade för uppgifterna (jfr exempelvis prop. Åndamålet med reglerna är sälunda inte enbart eller ens primärt alt skyddaarbelstagarintressena utan främsl att tillgodose samhällets och de enskildamedborgarnas inlresse av all statliga tjänster tillsätts efter objektivagrunder (prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 206). Närdet gäller lagens kriterium skicklighet förstås därmed enligt praxislämpligheten för en befattning visad främst genom teoretisk och praktisk utbildningsamt erfarenhet från tidigare verksamhei. Det framgår av grundlagensförarbeten (prop. 1973:90 s. 405). Yrkesskicklighet och personliga egenskapersom prestationsförmåga m. m. blir här mätare på de individuellaförutsättningarna att fylla de krav som den aktuella befattningen ställer påsin utövare. Sedanlänge har i allmänhet lagts större vikt vid skicklighetskriterierna ju högretjänst del gäller och ju mer självständigt arbete som ingår i tjänsten.Synsättet har sålunda varit att skickligheten bör ha den avgörande betydelseni tillsättningsärenden främsl när det gäller chefstjänster, arbetsledartjänsler.högre handläggartjänsier och vissa andra tjänster med självständigt arbetsinnehåll.Men praxis har redan före utvecklats åt det hållet atlskickligheten tillmäts allt högre värde också när det gäller tillsättningen avlägre tjänster. Somframgått, är det frågan om nyssnämnda praxis som är föremål för denna lagrädsremiss. Medkriteriet förtjänst avser lagstiftaren närmast den vana som har förvärvatsgenom föregående tjänstgöring (jfr nyssnämnda prop. 1973:90 s. 405). Ipraktiken har förtjänsten oftast ansetts vara liklydig med antalet statligatjänsteår. Men också arbete i l.ex. annan offentlig - främst - Ijänsthar ibland beaktats. MenRF och ger som framgår av lagtexten utrymme för atl beakta också andrasakliga grunder än skicklighet och förtjänst. I grundlagsmotiven (anförda prop.1973:90 s. 406) sägs därom att bl. a. arbetsmarknadspo-liuska hänsyn kan göradet nödvändigt att vid vissa tjänstetillsättningar väga in även andra faktorerän sådana som brukar hänföras till skicklighet och förtjänst. Någranärmare exempel på sådana "andra sakliga grunder" ges inte i lag Prop.1985/86: 116 eller lagmotiv. Men som ett sådant exempel, godtaget i senarelagstiftning och praxis, kan nämnas företrädesräll lill åleransläUning enligtlagen (1982:80) om anställningsskydd (ändrad : 1008; jfr 9 kap. 1 §LOA. 1974: 174 s. 63). Etl annat exempel kan vara omplacering enligtanställningsskyddslagen (7 § andra stycket) eller enligt det statligatrygghetsavtalet (TrA-S). Ett tredje exempel ur praxis är intresset att beredaarbetshandikappade sysselsättning - jfr förordningen (1979:518) omarbetshandikappade i statligt reglerad anställning m. m. (ändrad senast1982:1268). Som etl fjärde fall kan anges atl strävan att främja ökadjämställdhet mellan kvinnor och män har kommit att godtas som en saklig grundenligt RF - jfr numera även lagen (1979: 1118) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet (omlrycki 1980:412, ändrad senast 1985:216). Detlabehandlas utförligt i rapporten (informerar 1984 nr 1)Tjänstetillsättningar och jämställdhet. har jämställdhetsinlressetsålunda i regeringens praxis i både förslainslans-och besvärsärendenaccepterats som en saklig grund vid tillsättning av statligt regleradetjänster. Delta har också kommit till ullryck i andra myndigheters lillsättningspraxis.Jämställdhetsinlresset anses därvid kunna väga över den gradskillnad i frågaom förtjänst och skicklighet eller bådadera som föreligger mellan sökande avolika kön, när deras kvalifikationer är i stort sett om också inte hell lika.Den tillämpade principen har också uttryckts sä, att jämställdheten skallbetraktas som en av flera sakliga grunder som kan fälla avgörandet, närsökandena bedöms vara jämbördiga eller i det närmaste jämbördiga (jfr senast KU1984/85:35 s. 21). all gå närmare in på förfarandet vidtjänstetillsättning vill jag peka pä att det numera slälls stora krav påurvalsprocessen vid rekrytering (jfr senasi prop. 1984/85:219 s. 23). Å andrasidan har regeringen för olika fall begränsat den principiella skyldighetenenligt 4 kap. 4 § all ledigkun-göra tjänster (jfr 9 §anställningsförordningen, 8 och 18 §§ omplaceringsförordningen 1984: 110). Detkan också nämnas alt informations- och förhandlingsskyldighet fullgörs enligtkollektivavtal (jfr SAV-cirkulär 1985 A 3). tillkallades en särskild ulredare för allse över vissa frågor om meritvärderingen vid tillsättningen av statliga tjänsterm. (Dir 1983:9). Utredaren (f.d. statssekreteraren i budgetdepartementetStig ), som arbetade under namnet meritulredningen (C 1983:01), avlämnadei augusti silt betänkande (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vidstatliga tjänstetillsättningar m. m. Betänkandets sammanfattning bör i valdadelar fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Som framgår, innefattar utredningens förslag en regel iLOA om prioritering av skickligheten framför de andra sakliga grunderna. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstan serna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. En sammanställning avremissyttrandena m. m. har gjorts inom civilde- Prop. 1985/86: 116 partemenletoch lagts fram i en särskild promemoria (Ds C 1985: 7). yttrandefinns inte med i sammanställningen, efiersom det har kommit in lillcivildepartementet efter remisstidens utgång. 2.3 reform m. m. Pågrundval av belänkandet och remissyttrandena har regeringen utfärdat deinledningsvis nämnda bestämmelserna i 7 a och 7 b §§ anställningsförordningen.De innebär att praxis i vissa delar har ändrats . Denya föreskrifterna gäller för statligt reglerade tjänster. Dit räknas som framgåttinte tjänster vid eller dess myndigheter. Slalligt regleradelärartjänster har i bl.a. 17 kap. 1 § tredje siycket skolförordningen (1971:235)i dess lydelse (1985: 1103) fr.o.m. den Ijuli 1986 - liksomför närvarande - undantagitsfrån tillämpningen av bl. 7 a § anställningsförordningen. Enligt7 a § skall Ijänstelillsättning ske på grundval främst av skickligheten förarbetsuppgifterna i tjänsten, om det inte finns särskilda skäl för någol annat (försiastycket). Enligt andra styckel skall hänsyn också las till den förtjänst somhar förvärvals genom lidigare tjänstgöring i offentlig eller privat anställningeller genom egen verksamhet. Även sådana andra sakligagrunder som stämmer överensmed allmänna arbetsmarknads-, sysselsättnings- och socialpolitiska mål skallbeaktas, sägs del i paragrafens tredje stycke. 17b § finns föreskrifterna bl. a. om hur ledighet från en anställning och deltidstjänstgöringsamt fullgjord forskarutbildning får räknas till godo som förtjänst. AvRegeringens förordningsmotiv (s. 8) framgår att reglerna i 7 a och 7 b §§ harföljande tre syften: - att effeklivera den offenlliga verksamhelengenom alt tydligare låta meritvärderingen bestämmas av de krav som tjänstenställer på innehavaren, - alt underlättapersonalrörligheten - såväl inom statsförvaltningen som mellan olika arbelsmarknadsseklorer- genom alt jämställa och privat anställning samt egen verksamhet medstatlig, när det gäller att beräkna en sökandes förtjänst, - alt rationaliserahandläggningen av tillsättningsärendena genom atl förenkla och förtydligareglerna om förtjänstberäkningen. Imotiven redovisas också de närmare övervägandena bakom_ reglerna enligtföljande. 2.3.1Avvägningen mellan förtjänst och skicklighet: I anslutning till 7 a § första slyckelanställningsförordningen anförde jag i förordningsmotiven (s. 9). Somnågra av remissinstanserna också har framhållit, är staten med Prop. 1985/86:116 hänsyn främst till statsnyttan naturligtvis mest betjänt av att den skickligasteoch mest lämpade rekryteras till en ledig ijänst. Statsmakterna har ocksåunder senare är i olika sammanhang gett uttryck för åsikten atleffektivitetskrav skall beaktas så långt som möjligt. Den pågående förnyelsenav den offenlliga sekiorn (jfr skr. 1984/ 85:202, FiU 35, rskr. 407) ställerkrav på engagemang och olika slags kunskaper och erfarenheter hos anslällda påolika nivåer. Inom mänga områden ökar specialiseringen och behovet av fördjupatyrkeskunnande. Inte minst bidrar datoriseringen och den ökade användningen avny leknik lill detta. Myndigheternas ökade serviceansvar och kontakter medallmänheten och andra intressenter medför krav på att de anställdaskall kunna utöva många olika funktioner på bästa möjliga sätt. Meritulredningenoch flera av remissinstanserna har också framhållit detta som skäl för attskickligheten skall få ökad betydelse. Åven kraven på rättssäkerhet har ökat.Myndigheternas behov av framförhållning och flexibilitet måste också ges ökadprioritet. Den pågående förnyelsen av samhällssektorn medför vidare ökat behovav engagemang, olika slags kunskaper och erfarenheter hos de anslällda på allanivåer. Allltalar för atl skickligheten bör betonas starkare än förtjänsten.Enligt min mening ligger del i såväl det allmännas som den enskildearbetstagarens intresse atl skickligheten tillmäts särskild betydelse vid allmeritvärdering. Bara vid lika eller vid i slort sett lika skicklighet börförtjänsten bli utslagsgivande. Denna princip bör gälla oavsett tjänstensnivå. 2.3.2Skickligheten: I fråga om skickligheten anförde jag i förordningsmoliven (s.9) vidare. Tillskickligheten bör som jag ser det hänföras de faktorer som är av betydelse föratt bedöma den sökandes lämplighet för den aktuella tjänsten. Som meritulredningenoch flera remissinstanser framhåller, bör all relevant erfarenhet värderasinom ramen för skickligheten. Det skall vara en kvalitativ helhetsbedömning. Hitbör således räknas bl. a. teoretisk och praktisk utbildning, personligaegenskaper (som prestafionsförmåga, yrkesskicklighet, ledaregenskaper, samarbelsförmågam. saml kunskaper och erfarenheter som har förvärvats i andra offenlligaeller privata anställningar eller i egen verksamhet. Men erfarenheter frånområden som vård av barn, studier, utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbetem. m. bör också vägas in vid bedömningen av skickligheten, i den mån de ärrelevanta för den sökta tjänsten. Avgrundläggande betydelse för meritvärderingen är alhså alt det ärde krav som är förknippade med tjänsten som besiämmer vilka skicklighetsfaktorersom skall beaktas och hur tungt dessa skall Detkan tilläggas att prioriteringen av skickligheten naturiigtvis ytteriigare skärperde ökade krav på förberedelsearbete m. m. vid rekrytering som 7 också från andrautgångspunkter har ställts i syfte att åstadkomma säkra Prop. 1985/86: 116urval Ofr prop. 1984/85:219 s. 23 f). 2.3.3 Förtjänsten: Åven i fråga om förtjänslberäkningenutvecklades synpunkter i förordningsmoliven (s. 10). Del saknas emellertidanledning att återge dem i detta sammanhang, eftersom de i huvudsak hänfördesig till 7 a § andra stycket och 7 b § anställningsförordningen. 2.3.4 Andra sakliga grunder: Underdenna rubrik anförde jag i förordningsmoliven (s. 13) i anslutning till 7 a §tredje stycket anställningsförordningen bl. Somframgått ger RF tillsättningsmyndigheterna utrymme att fästa avseende även vidandra sakliga grunder än förtjänst och skicklighet. Det gäller bl. a. arbelsmarknadspolitiskaoch lokaliseringspolitiska hänsyn. Detär sålunda angeläget atl staten som arbetsgivare även i fortsättningen strävarefter all vara en föregångare, t. ex. när del gäller att bereda de människorsysselsättning som på grund av arbetshan-dikapp har svårt alt få eller behållaett meningsfullt arbete eller när del gäller åtgärder som främjar jämställdhetenmellan kvinnor och män i arbetslivet. Enligtmin mening bör således liksom myndigheterna beakta sådana tillsältningsgrundersom stämmer överens med den allmänna samhällsutvecklingen på detpersonalpolitiska områdel. Allmänna arbetsmarknads-, sysselsättnings- ochsocialpolitiska mål bör därför få betydelse. Som flera remissinstanserframhåller bör därvid generellt ingen bestämd rangordning mellan dessa andrasakliga grunder tillämpas. Det är nämligen enligt min uppfattning viktigt attindividuella hänsyn och hänsyn till omständigheterna kan tas i varje enskilt fall. 2.3.5 Särskildameritvärderingssystem m.m.: I fråga om särskilda merit värderingssystem m. m. sas det i förordningsmotiven (s. 13). Inomflera myndigheter och sektorer lillämpas som jag har nämnt fasta karriärvägar,interna system för rekrytering och utbildning, meritvärdering, m.m. Dettagäller bl.a. på domarbanan, inom försvarels område, inom utrikesförvaltningen,för flertalet polismans-tjänster och lärartjänster. Systemenär i allmänhet så utformade, att de innehåller olika former avpersonalutveckling och återkommande skicklighelsbe-dömningar. Inte sällanförekommer krav på särskilda examina, inslag av obligatorisk utbildning, aspirantljänstgöringeller tjänstgöring på s. k. utbildningstjänster eller annan obligatorisk tjänstgöring. Medhänsyn till den mångfald verksamhetsgrenar som dagens förvaltning omfattar - alltifrån avancerad teknisk produktion och kvalificerat utvecklings- och utredningsarbete inom olika samhälls områden till viktiga normerande och kontrollerande funktioner och renodlade servicefunktioner - är det naturligt atl sådana system 8 utvecklasoch tillämpas som är särskilt anpassade till utbildnings- Prop. 1985/86:116 ochrekryteringsförutsätlningarna inom resp. myndighet eller sektor. Deåterkommande skicklighetsbedömningarna i sådana syslem ökar självfalletsäkerheten i de bedömningar som görs i samband med tjänstetillsättningar. Delär som jag ser det särskilt viktigt atl sådana skicklighelsbedömningar görs;mekaniskt tillämpade rutiner får inte ersätta nödvändiga bedömningar ochvärderingar. Närdet gäller domartjänslerna, kanjag peka på en inom i maj1984 upprättad promemoria, som behandlar olika frågor om domarkarriären.Promemorian har varit föremål för en bred remiss, som resulterat i många olikasynpunkter och förslag från remissinstanserna. En del av de ålgärder sompresenteras i promemorian har redan genomförts. Andra frågor - bl. a. sådana somrör meritvärderingen vid domartillsätlningar - är föremål förytterligare och mer långsikliga överväganden inom departementet. Nämnasskall ocksä atl tillsättningen av prästtjänster regleras av särskildaföreskrifter i lagen (1957:577) om prästval (ändrad senast 1982:988). n. föremål för utredning av kyrkokommitté (Kn 1982:05). Deltaförfarande har så nära och naturligt samband med frågan om meritvärderingen vidtillsättningen av prästtjänster, atl den frågan inte bör behandlas innankommittén har slutfört sitt arbete. 1den lidigare nämnda personalpolitiska propositionen 1984/85:219 behandlades iett :särskilt avsnitt (5.4) för övrigt också frågor om meritvärdering vidtillsättning av lärartjänster inom skolväsendet (UbU 1985/86:5, rskr. Ipropositionen uttalade jag atl principen atl skickligheten skall betonasstarkare bör gälla också vid tillsättning av statligt reglerade lärartjänster.Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen att avgöra vilkabestämmelser som kan behövas och atl besluta om dem. 1 anslutning lill dettauttalande framhöll jag vidare alt etl system med poängmässig beräkning avmeriter emellertid bör behållas. skall enligt propositionenfå i uppdrag alt meddela allmänna råd om den poängmässiga beräkningen avmeriterna. Medanledning av prop. 1984/85: 219 och två därvid väckta motioner (1985/ 86:16 och17) har arbetsmarknadsutskott såvitt gäller den nu aktuella frågan -efter att ha hört (KU 1985/86:2 y) - anfört följande (AU1985/86:6 s. 11). Arbetsmarknadsutskottetkonstaterar först atl drar slutsatsen all regeringsformen inte hindrar all man lägger större vikt än vid kriteriet skicklighet. Som framhålls i Regeringens förord ningsmoiiv är det ett redan tillämpat synsätt alt skickligheten bör ha den avgörande betydelsen i tillsättningsärenden när del gäller chefstjänster, arbetsledartjänsler och högre handläggartjänsier med självständigt inne håll. Praxis har emellertid utvecklats i den riktningen att skicklighet nume- 9 ratillmäts allt högre värde också när det gäller tillsättningen av lägre tjänster.En utveckling i den riktning som regeringen avser med sin anmälan ipropositionen är således på gäng. Regeringen föreslär nu att skicklighetgenerellt skall vara huvudkriterium vid tillsättning av tjänster på det statligaområdet. Därmed tas ytteriigare ett steg på den redan inslagna vägen. Som tidigare redovisatsligger bakom lagreglerna om saklig grund i regeringsformen och främstsyftet att främja statsnyttan, närmare bestämt det allmänna intresset av altoffentliga funktioner utövas av de personer som är bäst skickade föruppgifterna. Åndamålet med reglerna är således inte primärt atl skydda arbelstagarintressenautan främsl att tillgodose samhällets och medborgarnas intresse av allstatliga tjänster tillsätts efler objektiva grunder. Åven den inriktning avlönepolitiken som föreslås i propositionen och som utskottet behandlat ovanknyter an till detta synsätt. Sålunda framhålls att statens positioner ilöneförhandlingarna skall bestämmas av verksamhetsintresset och av strävan attåstadkomma en ändamålsenlig personalförsörjning. Utskottet delar regeringensuppfattningar i dessa delar. Den prioritering avskickligheten framför förtjänsten och andra kriterier som regeringen förordarbör - som framhålls i konslitutionsulskoltets yttrande - komma till uttryck iLOA. Av sammanhanget bör vidare framgå att prioriteringen av kriterietskicklighet inte innebär något avkall på kravet på objektivitet vidtjänstetillsättningar. Regeringenbör återkomma med förslag till ändringar i enligt de riktlinjer utskottethär angivit. 1985/86:48) har som sin mening gett regeringen lill känna vadarbetsmarknadsutskottet sålunda anfört om ändringar i . Mitt förslag: ILOA införs en regel som lagfäster ordningen atl statliga och andra myndigheterskall prioritera skickligheten, när de tillämpar föreskrifterna om sakligagrunder vid tillsättning av tjänster. Utredningensförslag: Överensstämmer (s. 5) med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta instanserna går inte in på frågan om föreskriftens form. Detlakonstaterande bör ses i ljuset av atl så gott som samtliga instanser delar meritutredningensuppfattning att tjänstetillsättning bör ske på grundval främst av sökandenasskicklighet. Några myndigheter ifrågasätter emellertid utredningens förslag iformellt hänseende. Justitiekanslern () finner det sålunda tveksamt om det ärtillåtet alt i lag reglera hur 11 kap. 9 § RF skall tolkas. JK anser atl man istället bör övedåta åt de olika myndigheterna att genom praxis verka för att deföreslagna ändringarna i detta hänseende genomförs. menar altförslaget utgör ett förtydligande av grundlagen, som bör tas in i själva grundlagsbestämmelsen.Liknande synpunkter framförs av kammarrätten i och av arbetsdomstolen.Andra remissinstanser, däribland tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet och förvarets civilförvall- Prop. 1985/86: 116 ning.anser att föreskriften bör tas in i lag. : inställning iformfrågan stämmer överens med mitt förslag. 1 sakfrågan delar utskottet somframgått uppfattningen att skickligheten bör prioriteras. Skälen för mitt förslag: Som jag framhållit i Regeringensförordningsmotiv 1985:3 (s. 6), står de riktlinjer för meritvärderingen som lillämpassedan den inte i någon motsättning till RF:s eller omgrunderna för tjänstetillsättningar. Riktlinjerna skall i stället ses som enprecisering av dessa regler. anser emellertid att den prioritering avskickligheten framför förtjänsten och andra kriterier som innefattas i 1985 årsreform bör komma uttryck i . Jag kan ansluta mig till den uppfattningen.