prop · G90348 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:48 om medel till en fond för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås atl medel anvisas till en statlig fond för avhjälpandeav fukt- och mögelskador i egnahem. Som en bakgrund till förslaget redovisasäven det huvudsakliga innehållet i de överenskommelser som avses komma attträffas mellan staten och olika grupper av byggprodu-center. Det förutsätts attden statliga fonden skall motsvaras av liknande fonder ellergarantiförbindelser pä byggproducenternas sida. Syftet är all göra del lättareför småhusägare att få fukt- och mögelskador i sina hus avhjälpta. Vidareföreslås vissa ändringar i villkoren för tilläggslån. a. föresläs vidgademöjligheter fill eftergift av sädana lån. 1 1985/86. Prop.1985/86:48 Propositionens lagförslag Lag omrätt för en skadenämnd att besluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador Regeringenfår överlämna till en skadenämnd som har inrättats i enlighet med avtal somstaten har ingått med , med sammanslutningar avaktiebolag, stiftelser eller föreningar eller med andra, att besluta omavhjälpande av fukt- och mögelskador i en- eller tvåbostadshus och därmedsammanhängande frågor. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , R,Carisson, , , , , Proposition om medel till en fond för avhjälpande av fukt-och mögelskador i småhus, m. m. Fukt- och mögelskador i småhus Under1970- och 80-talen har det yngre småhusbeståndet drabbats av mögelskador i enomfattning som saknar jämförelse i modern tid. Även andraskador som inte har funnits, eller i varje fall inte fidigare harvållat problem, uppträder numera i byggnader. Dessa skador har i varierandeutsträckning samband med fukt. Allfukt angriper byggnader frän olika håll är ett naturligt och välkänt fenomen.Det finns emellertid ingen entydig förklaring fill att mögelskador uppträder ibyggnader. Snarare rör det sig om ett flertal orsaker som ibland samverkar ochgör skadebilden mycket komplicerad och svårbedömd. Gemensamt för alla skadorsynes vara att fukt tränger in i byggnaden och sedan stannar kvar under längrelid och därmed ger en grogrund för tillväxt av mögelsvamp. Vidsvamppåväxt uppslår en besvärande lukt som sätter sig i t. ex. möbler ochkläder. Svamptillväxten anses också kunna inverka negativt på människans hälsagenom att den kan ge upphov till bl. a. allergier eller allergiska besvär samt irtitationerpå slemhinnor i näsa och hals. Mögelproblemen som förutom bostäder har drabbatäven skolor och barndaghem - har i åtskilliga fall lett till atl byggnader harfält utrymmas i avvaktan på åtgärder. Vissafaktorer synes ha hafl större betydelse än andra för uppkomsten av skadornaunder . Nya och oprövade material och konstruktioner harkommit att användas. Byggande har vidare skett på sådana typer av mark somtidigare vanligtvis inte har använts för bebyggelse. Vanliga anledningar tillatt fukt kan samlas och ge upphov till svamppåväxt och dålig lukt kan varakondens, bristfällig dränering, felaktig isolering och lätning eller olämpligabyggnadsmaterial. 1985/86:48 Enundersökning som genomfördes av forskning(SIB) år 1981-82 visar bl.a. alt av de småhus som byggdes under perioden1970-79 har eller har hafl fuktskador pä grunden. Vidare har statens provningsanslall(SF) utrett ett stort antal fuktskador som har samband medmögel och dålig lukt. Skadestatisfi-ken visar att det nästan enbart är husbyggda under 1970- och 80-lalen som har mögelskador. 1 de fall husen är äldre,är det i övervägande andelen fall fråga om hus som har byggts om. Av SP:sstatistik framgår också att uppreglade golv på betongplatta är den byggnadsdeldär skador vanligast förekommer. Hur många småhus som har skadats i någonväsentlig utsträckning är inte klarlagt. Fukt-och mögelskador i hus har gett upphov fill sociala och ekonomiska problem förde fastighetsägare som har drabbats. Kostnaderna för de åtgärder som behövervidtas för att återställa huset i beboeligt skick kan i del enskilda fallet blibetydande. Nuvarande konsumentskydd på fastighetsmarknaden Ifråga om konsumenters förvärv av nybyggda småhus från näringsidkare gäller f n.olika regler enligt ett ganska komplicerat mönster. De avtalstyper somvanligen kommer i fråga är köp av fast egendom, köp av lös egendom,entreprenadavtal och olika kombinationer av dessa. Den civilrättsligalagstiftning som kan bli tillämplig är jordabalken, lagen (1905:38 s. 1) om köpoch byte av lös egendom (köplagen) och konsumentköplagen (1973:877). Tillskillnad från många andra avtalstyper är entreprenadavtalen inte uttryckligenreglerade i lag. Vilka avtalstyper som blir aktuella i det enskilda fallethänger bl.a. samman med vem som äger den mark på vilken byggnaden uppförs samtmed tidpunkten för avtalsslutet. Den civilrättsliga lagstiftning som finns kan knappast sägas tillförsäkra en konsument tillräckligt skydd iförhållande till en näringsidkare vid förvärv av etl nybyggt småhus. Videntreprenader regleras rättsförhållandet mellan parterna ofta av standardavtal.Ett avtal som allmänt har tillämpats är Svenska Teknolog-föreningens Allmännabestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader (AB72). Enligt 72 svarar entreprenören för sådana fel och brister ientreprenaden som har konstaterats vid slutbesiktningen. Han svarar vidare förfel och brister som framträder under en garantitid efter del alt entreprenadenhar godkänts. 1 kontrakten bestäms denna garantitid vanligen till tvä år.Därefter sker en garantibesiktning. svarar entreprenören endastför sådana fel och brister som har sin grund i grov vårdslöshet från hans sida.Här gäller allmänna regler om tioårig preskription. Konsumentersom förvärvar nybyggda småhus har pä senare är fält en förbättrad rättsställning. Sålunda tillkom de standardvillkor som benämns Allmänna bestämmelser för småhusentreprenader där en skild konsument är köpare (ABS80). Tik dessa bestämmelser har också 4 utarbetats konlraklsformulär. Bestämmelserna - somär ett resultat av Svenska kom- Prop. munförbundetsamt parterna på småhusmarknaden innebär bl. a. att en köpare,till skillnad mol tidigare, kan göra gällande även andra fel och bristerän sädana som har konstaterats vid slut- eller garantibesiktningen. Detförutsätts dock alt köparen påtalar felet hos entreprenören inom tvä månaderfrån det att köparen har erhållit besiktningsutlätandet. Avintresse är också del system med produktionsgaranti och ansvarsutfästelse somnumera gäller som villkor för statliga bostadslån till nybyggda småhus somskall säljas med äganderätt eller upplåtas med bostadsrätt. Systemet bygger på ABS80 kompletterat med bl. a. en tioårig garanti beträffande väsentliga fel ochbrister. Ansvaret för denna garanti ligger på ett särskik bolag - ABBostadsgaranti - enligt en försäkringsliknande konstruktion. Ansvarsutfästelsenhar tillkommit bi. a. med anledning av att fukt- och mögelskador som jagtidigare nämnde, blev allt vanligare under 1970-talel. Ett motsvarande skyddfinns för de grupphus som produceras av HSB, och . Ävenenligt ABS 80 och den nämnda produktionsgaranlin och ansvarsutfästelsen gäkeratt köparen efler garantitidens utgång kan ställa entreprenören till ansvarbara för sådana fel som inte har visat sig och som beror pågrov vårdslöshet från entreprenörens sida. Omköpet har avsett en färdigställd byggnad med tomt, fillämpas jordabalkensregler om köp av fast egendom. Vill köparen i ett sådant fall t. ex. krävaersättning måste han rikta sina anspråk mol säljaren. Dennes ansvar reglerasbl. a. i4kap. )9§ jordabalken. Slutligenkan nämnas alt en kommun enligt reglerna i skadeståndslagen (1972:207) i vissafall kan bli ansvarig för fel vid myndighetsutövningen, t. ex. ombyggnadsnämnden har gjort sig skyldig tik fel eller försummelse vid denbyggnadskontroll som skall ske enligt byggnadsstadgan när en ny byggnad uppförs(3 kap. 2 och 3 §§.) Jagvill i detta sammanhang också peka på en del andra åtgärder som har vidtagitseller som övervägs och som har betydelse för småhusägare. Lagen (1984:81) omfastighetsmäklare och länsbostadsnämndernas nya uppgift att svara för fasiighetsjuridiskrådgivning är exempel på nyheter som syftar lill att stärka konsumenternasställning på fastighetsmarknaden. Vidare har på förslag av regeringenantagit en konsumenttjänstlag (1985:716) som syftar till att stärka konsumenternasställning bl. a. vid sådana entreprenader som avser reparations- ochombyggnadsarbeten pä byggnader och tomter. Ett mera vidsträckt producentansvarvid överlåtelse av nybyggda småhus utreds f. n. av småhusköpsutredning(Ju 1983:03), som enligt sina direktiv även skak undersöka möjligheterna atlhälla köparen skadeslös genom försäkringsmässiga eller liknande konstruktionervid fel eller brist. Jag har erfarit att utredningen kommer att lämna sittbetänkande om ett utvidgat konsumentskydd . har ocksåforskningen om material och konstruktioner i byggnader successivt ökat i omfattning. för byggnadsforskning (BFR), SIB och SP har både inventerat problemen och bedrivit en rad forskningsprojekt som belyser såväl orsakerna till fukt- och mögelska dorna som hur de kan avhjälpas och förebyggas. Enligt min bedömning bör 5 Prop.1985/86:48 den kunskapsuppbyggnad som har skett på detta område starkt medverkalUl att fel av det slag som jag har nämnt i det föregående kan undvikas i det framtidabyggandet. Denutveckling som äger rum när det gäller konsumenttjänster saml synen påkonsumentskyddet medför vidare att förhållandel mellan köpare och näringsidkaresuccessivt förändras till konsumentens förmän. Sammantaget med vad som sker påbyggteknikområdet medför detta sannolikt att många av de konfrontafioner tillföljd av skador på byggnader som vi upplever på delar avfastighetsmarknaden kan undvikas i framliden. Isyfte atl hjälpa de fastighetsägare som har drabbats av bl. a. fukt- ochmögelskador lämnas statligt stöd i form av ränte- och amorleringsfrialån enligt förordningen (1983:1021, ändrad : 353) om fikäggslån förombyggnad av bostadshus m. m. Tilläggslän för åtgärderna skall motsvara den delav den godkända kostnaden för åtgärderna som inte kan bäras av huset i ombyggtskick. För finansieringen i övrigt finns krediter säkrade på den oprioriteradekreditmarknaden. Dessa oprioriterade krediter är emellertid för enskilda inteförenade med några andra räntesubventioner än de som följer av att räntorna äravdragsgilla vid beskattningen. Tilläggslånen framstår för många ägare fillfukt- och mögelskadade småhus som en sista utväg att lösa problemen. Vadgäller ansvaret för fukt- och mögelskador innebär varken nuvarande lagstiftningeker de överenskommelser som har träffals på småhusmarknaden någon förbättringför flertalet av dem som äger äldre småhus och som har drabbats av sådanaskador på huset. Denna kategori av fastighetsägare kan inte heller räkna mednågon förbättring av sin skuation om inte särskilda åtgärder vidtas. Atl feleker brist i fastigheten beror på grov vårdslöshet från byggföretagets sida kani vissa fall vara svårt alt visa. Den rättsliga processen blir ofta långvarigoch påfrestande för den enskilde och det händer inte sällan att han ger uppprocessen. Tkl detta bidrar inte minst de fysiska och psykiska påfrestningarsom de enskilda hushållen ofta utsätts för under den fid som de tvingas bo iett skadat hus. Fastighetsägarens rättigheter enligt gällande lagstiftningeller avtal kan dessutom sakna värde, om byggnadsföretaget har upphört eller omden som byggt eller sålt huset är på obestånd eller av andra liknandeanledningar inte kan fullgöra sina förpliktelser. Därförär det ett stort samhälleligt intresse atl underlätta för dessa fastighetsägareatt genomföra de arbeten som behövs för att husen skall befrias från fukt ochmögel. Fukt-och mögelskadorna har behandlats av med anledning av motioner (se t. ex. BoU 1984/85:4). Också under den allmänna motionstiden väcktes ett antal motioner i i denna fräga (se motionerna 1984/85:549, 653, 2142 och 2148). 1 motionerna uttrycktes en oro över de drabbade familjernas skuation. Bostadsutskot tet, som i huvudsak instämde i motionerna, betonade viklen av en skynd- 6 sam lösning, inte minst mot bakgrund av de socialaoch ekonomiska problemsom fukt- och mögelskadorna medför för många hushåll som bor i /86:48 skadade hus (BoU 1984/85: 19). bör regeringen i lämpligt sammanhang för redovisa vilkaåtgärder regeringen avser atl vidta i syfte att avhjälpa problemen. Jaganser i likhet med utskottet att det är väsentligt att snabbt komma till rättamed fukt- och mögelproblemen i landets småhusbestånd. Jag kommer i det följandeatt föreslå att medel anvisas till en fond som är avsedd att komplettera deinsatser som kommer alt göras från byggproducenternas sida för alt hjälpa defastighetsägare som har fukt- och mögelproblem i sina hus. F. n. pågåröverläggningar mellan och olika grupper av byggproducenlerom hur åtgärderna bör utformas. Motden bakgrunden vill jag som en informafion först översiktligt redovisa minaöverväganden i anledning av denna fråga. Därefter kommer jag atl redovisa dehuvudsakliga resultaten av de överläggningar som har förts mellanbostadsdepartementet och skilda grupper av byggproducenler. Avslutningsvisvill jag även ta upp vissa problem som har aktualiserats vid tillämpningen avreglerna om tilläggslån till ombyggnad av bostadshus m.m. Densom är vållande till att skador uppstår på en byggnad bör enligt min meningockså ansvara för atl skadorna rättas till. Den som byggt eller sålt husettillmötesgår vanligtvis också fastighetsägaren när det är uppenbart att skadanberor på en felaktig konstruktion av huset eller pä slarv eller andraförsummelser från byggarens eller byggherrens sida. Som framgått av vad jag harredovisat i det föregående uppstår emellertid stora problem när det inte enkeltgår att fastställa hur långt byggarens ansvar sträcker sig eller vem av fleratänkbara inblandade som har vållat skadan. Det kan krävas omfattandeundersökningar och längdragna civilrätlsliga processer innan skadefrågan kanföras lill ett slut. En process kan normalt inte heller leda längre än till attbyggaren eller byggherren tvingas ta det ansvar de har på grund av avtal,såvida inte avtalsvillkoren bedöms vara oskäliga. Som jag har påpekatär delta ansvar enligt avtal i många fall starkt begränsat både i tiden ochtill sin omfattning. Någon entydig praxis i fräga om gilfigheten avförekommande friskrivningsklausuler finns ännu inte. Jaghar i det föregående också redogjort för utvecklingen inom konsu-menlskyddsomrädet.På detta område har konsumentens ställning gentemot näringsidkare väsentligtstärkts . Såvitt gäller fukt- och mögelskador är delenligt min mening viktigt - inte minst av sociala skäl - att nu lösa problemenför dem som har köpt hus tidigare och som har ett svagare skydd. Eftersomdet inte kan bli fråga om att i efterhand genom lagstiftning förändraansvarsförhållandena måste i stället andra vägar än de gängse Prop.1985/86:48 sökas. Den lösning som eftersträvas måste vara rimlig och rättvismed hänsyn till såväl de komplicerade juridiska frågorna som fastighetsägarnas socialaoch ekonomiska situation. har framhållit (BoU 1984/85: 19) bör de insatser som krävs föratl avhjälpa problemen utformas med ett rimligt ansvarstagande frånbyggbranschen. På samhället bör i första hand ankomma att gä in med sådanakompletterande åtgärder som behövs för att en samlad lösning pä problemet idess helhet skall kunna näs. Jag vill i sammanhanget erinra om att huset ivissa fak kan ha byggts på ett sätt som framstår som försvarligt med hänsyn tillden kunskap man hade i fråga men att konstruktion, material e. d.i efterhand har visat sig mindre lyckad. Det är inte rimligt att kostnadernaför att komma till rätta med dessa problem alltid skall falla enbart pä deenskilda fastighetsägarna. Jag kommer därför i det följande alt föreslå attstaten, av hänsyn till de allvarliga bostadssociala konsekvenser som ofta ärförenade med denna typ av skador på hus, skall medverka ekonomiskt om mandärigenom tillsammans med övriga intressenter kan få lill stånd en samladlösning pä problemet. Medtanke på atl många småhusägare som har drabbats av fukt och mögel har enbesvärlig situation bör en sådan lösning eftersträvas som ger möjlighet för denenskilde atl ulan långvariga och kostsamma processer nå materiella resultat.Sådana hus bör sä snart som möjligt befrias från brister - framför allt ihygieniskt avseende. Fråganbör lösas genom en frivillig samverkan mellan olika grupper av intressenter päsmåhusmarknaden - staten, byggföretagen, kommunerna och småhusägarna själva.Till byggföretagen räknar jag dels de privata entreprenadföretagen, BPA ochträhusfabrikanterna, dels de företag som ulan att själva vara byggare haruppträtt som bygghertar för småhus som sedan har sålts till konsumenter, dvs.de folkrörelsekooperativa organisationerna HSB och och de allmännyttigabostadsföretagen. Även kommunerna har i betydande utsträckning uppfört ellersålt småhus. Undervåren och har överläggningar ägt rum mellan repre sentanter för (), Byggför- bundet. , , , allmännyttiga bostadsföretag () och om en lösning enligt de riktlinjer som jag angav. En utgångspunkt för överläggningarna har varit att en lösning måste åstadkommas i samverkan mellan de olika grupper av intressenter som jag har nämnt. Strävan är att nå en lösning som omfattar alla producent- och byggherregrupper på marknaden. Under förutsättning att anvisar medel till statens del av kostnaderna för ändamålet räknar jag med att kunna åter komma lill regeringen med en begäran om bemyndigande att träffa över enskommelser i frågan med envar av dessa intressegrupper. Jag vill för information här kortfattat redogöra för det huvudsakliga inne hållet i de överenskommelser som har diskuterats. 8 Arbetet bedrivs f. n. med inriktningen att nå ihuvudsak likalydande överenskommelserefter följande riktlinjer. Den som har byggt eller sålt ett Prop. småhusdirekt till en konsument tar på sig ett ansvar för fel eller brister somgenom s. k. enkel vårdslöshet har vållats av byggaren eller säljaren. Detinnebär att branschen i förhällande till konsumenten frivilligt avstår frånde begränsningar som ligger i de tillämpade branschvillkoren och som innebäratt producenten bara svarar för skador som vållats genom grov vårdslöshet.I de fall där ett byggföretag har arbetat som entreprenör åt ett annatföretag eller en annan byggherre än en konsument, förutsätts att den somhar sålt eller uppfört huset ät konsumenten tar på sig ansvaret för att feleker brister avhjälps. Densom har byggt eller såk huset skall rätta lill felen på egen bekostnad så atthuset fungerar tillfredsställande som bostad. Att det enskilda företagethandlar i enlighet med denna princip garanteras inom SBEF:s och Byggförbundetsområde kollektivt av medlemsföretagen. En fond med SBEF/somhuvudman inrättas för ändamålet. Inom andra områden kan garantierna komma altutformas på annat sätt, exempelvis genom direkta ansvarsförbindelser frän demsom har sålt husen. Somjag har nämnt är det inte alltid möjligt att fastställa vem som harvållat skadan. Skadorna kan också ha uppkommit utan alt vårdslöshet i vanligmening kan läggas någon till last. I sädana fall bör en fond med staten somhuvudman träda in och betala kostnaderna för arbetena. Som jag återkommer lilli det följande bör denna fond också kunna träda in om den byggare eller säljaresom har vakat skadan har försvunnit från marknaden, exempelvis genom konkurs. Enav parterna gemensamt inrättad skadenämnd skall svara för bedömningen av eninträffad skada. På ansökan av husägaren prövar nämnden om skadan omfattas avde nu nämnda överenskommelserna och vilka huvudsakliga åtgärder som behövergenomföras för all avhjälpa fukt- och mögelskadorna. husägaren la emot denhjälp som skadenämnden erbjuder skall han anmäla detta inom viss lid. Motbakgrund av en utredning av vad som har orsakat skadan beslutar sedan nämndenom vilken fond eller motsvarande som skall svara för atl skadan avhjälps. Iövrigt avses i huvudsak följande gälla. Fukt- och mögelskador kan avhjälpas omhuset är färdigsläkl efler men före den 1 september 1985.Samma åtaganden görs även för äldre hus, om ägarens anspråk har väckts i sådantid att kravet inte är preskriberat. Det förutsätts vidare att huset ägs avfysisk person eller dödsbo. Avsiktenär att möjligheten alt få skadan avhjälpt enligt överenskommelserna skallförbehållas småhus med allvarliga fukt- och mögelskador. Detta säkras genom atlhusägaren själv får svara för kostnaderna för arbetena upp lill ett belopp sommotsvarar ett basbelopp (f. n. vid liden för ansökan (självrisk).Denna självrisk får anses motsvara etl normalt risktagande i småhusägandei. skall beståav en ordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden och ersättare för denne skall vara opartisk och utses på gemensamt förslag av staten och de olika producentgrupperna. Staten utser tvä av de övriga ledamöterna i nämnden och ersättare för dessa. Övriga två ledamöter och ersättare för dessa företräder producenterna och 9 utses av de olikaproducentgrupperna, var och en för sitt ansvarsområde. Avsikten är att nämndenskall kunna påbörja sitt arbete . kommer inteatt ha ställning av myndighet. Dess uppgifter kan emellertid till viss delkomma att anses innefatta sådan myndighetsprövning som enligt 11 kap. 6 §regeringsformen kan överlämnas till enskild endast med stöd av lag. Jagförordar därför att regeringen i en särskild lag bemyndigas att till skadenämndenöverlämna att besluta i sådana frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskadorsom regleras i de tidigare nämnda överenskommelserna. Statlig fond för fukt- och mögelskador Mittförslag: En statlig fond för fukt- och mögelskadade småhus inrättas. Somframgått av vad jag har sagt förutsätts det atl del, parallellt med den avSBEF och bildade fonden och de motsvarande åtaganden som görsinom.t. ex. kommunförbundets och , finns en fond med staten somhuvudman för åtaganden i de fall där något vakande inte föreligger. Fonden börfinansieras över statsbudgeten. Senast den bör en sådan fond förfukt- och mögelskadade småhus inrättas. Fondenbör ledas av en styrelse. Denna skall svara för att fonden uppfyller statensförpliktelser enligt de avtal som jag just har redogjort för. Det innebärfrämst att efter beslut av skadenämnden betala kostnaderna för sådana arbetensom behövs för att avhjälpa fukt- och mögelskador. Del innebär vidare attbetala vissa kostnader för skadenämndens arbete. Fonden bör också - i defall en fukt- och mögelskada inte kan prövas av skadenämnden därför all husethar byggts eller sålts av någon som inte är bunden av avtal med staten - gä insom mekanhand och efter i huvudsak samma grunder lämna sådant stöd att skadankan avhjälpas. En förutsättning för att stöd skall kunna lämnas i dessa fallmåste vara att det finns ett kontrakt mellan parterna, så att fonden i sin turkan föra kraven vidare mot den som har uppfört eller sålt huset. Fondstyrelsenbör slutligen i särskilda fall och i skälig utsträckning kunna lämna stöd tillenskilda för andra ändamål som ansluter till fondens syfte. Jag tänker bl. a.på sådana fastighetsägare som i allmän domstol har tillerkänts ersättning förskador på huset men där svaranden inte kan fullgöra sina skyldigheter. Somjag återkommer tik i det följande bör bidrag från fonden också i vissa fallträda i stället för fikäggslån. Delbör ankomma på regeringen all närmare reglera fondens verksamhet. Mittförslag: Bidrag till fonden anvisas över statsbudgeten för /86med 20 milj. kr. Jagberäknar nu behovet av medel för den statliga fonden under den närmaste fyraärsperiodenlill sammanlagt 250 milj. kr. Med hänsyn lill tidpunkten för inrättandet avskadenämnden bedömer jag behovet av medel under innevarande budgetår till 20milj. Jag förordar att medel för bidrag till fonden anvisas överstatsbudgeten för /86 med 20 milj. kr. under ett nyttreservationsanslag benämnt Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador.