prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — /85 beräknats uppgå till ca 1400 milj. kr. Tabell 5 visar hur ADB-kostnaderna är fördelade påADB-drift och systemutveckling. För att undvika dubbelräkning har intekostnader för de uppdragsfinansierade datacentralerna i den civUastatsförvaltningen datamaskincentralen för administrativ databehandling ochuniversitetsdatacentralerna - medräknats. Datacentralernas kostnader är istäUet delvis inräknade genom att myndigheternas avgifter för erhåUna ADB-tjänster,som avser antingen utveckling eller drift av ADB-system, ingår. ADB-kostnader för den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördeladepå ADB-drift och systemutveckling ' 1982/83 * Beräknade kostnader. Av tabellen framgår att ADB-driften svarar förungefär tre fjärdedelar av ADB-kostnaderna. Tabell 6 återger ADB-kostnaderna fördelade påkostnadsslag. Myndigheternas avgifter till de statliga datacentralernamotsvaras av personal- och utrustningskostnader m. m. för dessa. Därför hardatacentralernas kostnader för statliga uppdrag medtagits i tabellen. För attundvika dubbelräkning har i stället myndigheternas avgifter till de statligadatacentralerna frånräknats. Skälet tiU att totalsummorna för tabell 5 ärlägre än för tabell 6 är bl.a.att universitetens och högskolomas avgifter tilluniversitetsdatacentralerna endast delvis framgått av redovisningarna.Totalsummorna i tabell 6 motsvarar därför bäst de verkliga totalkostnaderna förADB i den civUa statsförvaltningen (exkl. affärsverken). Prop.1985/86:100 Bil. ADB-kostnader för den civila statsförvaltningen(exkl. affärsverken) fördelade på kostnadsslag 1981/82' 1982/83' 1983/84' 1985/86' 1986/87' ' Utfallna kostnader. ' Beräknade kostnader. "* Kapitalkostnader i form av avgifter tillstatskontoret m. m., hyra till leverantörer och avgifter för tekniskt Kostnader för avgifter till andra servicebyråer änstatliga, kostnader för försöksdrift vid systemutveckling som ej kan fördelas mellan kostnader för ADB-utrustningoch avgifter till servicebyråer, kostnader för konsulter samt för lokaler, avgifter till ,förbrukningsmateriel m. m. * För budgetåren 1985/86 och 1986/87 haruniversitetsdatacentralemas kostnader och myndigheternas avgifter till statliga datacentraler schablonmässigt antagits ökamed under vardera budgetåret. Deredovisade ADB-kostnaderna för affärsverken har för /85 uppgåttUU ca 880 milj. kr. ADB-kostnader* för affärsverken fördelade påADB-drift och systemutveckling. 1981/82 milj.kr. 1982/83 milj.kr. 1983/84 milj. kr. 1984/85 milj.kr. 678 77 138 16 65 7 ' Se not 4 till tabell 1. ADB-kostnader' för affärsverken fördelade påolika kostnadsslag Se not 4 till tabell 1. 1.2.3 ADB-kostnader för försvaret ADB-kostnaderna för försvaret har för /85beräknats uppgå tiU ca 190 milj. kr., vilket innebär en ökning från föregåendebudgetår med 58 milj. kr. Till en del kan ökningen bero på att försvaretsmyndigheter Udigare begränsat sina ADB-investeringar inför beslut om långsiktiginriktning av ADB-verksamheten. Inom försvarssektorn redovisas kostnader förny utrustning i sin helhet under anskaffningsåret. Redovisningen frånförsvarets myndigheter har också varit mer fullständig för /85än för /84. 1985/86:100 Bil. ADB-kostnader för försvaret' fördelade på driftoch utveckling. 1980/81' 1982/83' 1984/85" 1985/86" 1986/87' ' Budgetåren 1980/81-1984/85 exkl. ,budgetåren 1980/81-1983/84 exkl. fortifikationsförvaltningen, budgetåren1983/84 och 1984/85 exkl. föisvarets radioanstaU. För överbefälhavaren och arménbudgeterade kostnader enligt anslagsframställningarna för /82.För , och marinenbudgeterade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraftplan (OpL 1 nr 310). ' Budgeterade kostnader enligtanslagsframställningarna för /83. För ,försvarets radioanstaU och marinen beräknade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (OpL I nr 310). " Beräknade kostnader enligt anslagsframställningarnaför /83. För , marinen ochvämpliktsverket enligt överbefälhavarens programplan. ' Beräknade kostnaderenligt anslagsframställningarna för /84. * Beräknade kostnader enligt överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (IDP) 1985/1990. '' Budgeterade eller beräknade kostnader enligtmyndigheternas svar på särskild förfrågan från statskontoret. För armén ochmarinen beräknade kostnader enligt underlaget till överbefälhavarensprogramplan för perioden /86-1989/90 resp. överbefälhavarensinformationssystem- och datakraftplan (IDP) 1985/1990. För försvaretscivilförvaltning budgeterade kostnader enligt anslagsframställning /87. * Beräknadekostnader enligt myndigheternas svar på särskild förfrågan från statskontoret.För armén och marinen beräknade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraftplan (IDP) 1985/1990. För försvarets civilförvaltning beräknade kostnader enligtanslagsframställning för /87. 'Anskaffningskostnader 98 milj. kr. har inte kunnat fördelas mellan drift ochutveckling. För att undvika dubbelräkning harinte kostnaderna för försvarets datacentral (FDC) medräknats vid beräkning fördelade på drift och systemutveckling. MotsvarandegäUer vid beräkningen av ADB-kostnaderna fördelade på olika kostnadsslag. Pågmnd av olikheter i redovisningssätt har det inte varit möjligt att /84 göra motsvarande redovisning för försvaret som i tabell 6för de civila myndighetema. ADB-kostnader för försvaret' ' fördelade på olika kostnadsslag 1985/86: 100 1981/82' 1982/83'' 47 34 48 35 Personal (egen, annan 41" 29 33 24 20' 14 20' 15 Övrigt (lokaler, 9 7 8 6 22 16 27 20 139 100 136 100 ' Exkl. marinen, ,fortifikationsförvaltningen och civilförsvarssiyrelsen. För överbefälhavaren och arménbudgeterade kostnader enligt anslagsframställningarna för /82.För budgeterade kostnader enligtöverbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan (öpL 1 nr 310). ' Budgeterade kostnader enligt anslagsframställningama /83. För försvarets rationaliseringsinsUtut och marinenberäknade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraftplan (ÖpL 1 nr 310). '' Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för /83. För vämpliktsverket enligtöverbefälhavarens programplan. ' Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för /84. '' Vissa myndigheter harinkluderat konsultkostnader i detta belopp. I beloppet för /84ingär 10 milj. kr. som är ofördelat mellan konsulter och personal. ' Utnyttjadepersonalresurser hos FDC benämnt FDC resurspool har i varierande grad avmyndighetema inkluderats i kostnader för konsulter och kostnader för personalpå annan myndighet. Identifierade kostnader för personal hos FDC harinkluderats i kostnaden för personal på annan myndighet. 1.3 Organisation och planering Iavsnitt 1.3.1 och 1.3.2 redovisas hur ADB-driften resp. systemutvecklingen ärorganiserad i statsförvaltningen. I anslutning till beskrivningarna ges vissakostnadsuppgifter. I avsnitt 1.3.3 berörs frågor om planering avADB-verksamheten. 1.3.1ADB-drift organisation m. m. Datordriftenkan i princip organiseras på två olika sätt i förhållande till denADB-användande myndigheten. Det ena är att ombesörja datordriften med egnaresurser. Det andra är att mot ersättning förlägga datordriften till privateUer staUig servicebyrå eUer till andra myndigheters driftenheter. TabeU 11 visar hur myndigheter med egnaADB-tillämpningar hade driften organiserad . Uppgifterna grundar sig påen särskild förfrågan från statskontoret. Antalet redovisande myndigheterär118. Som egen anläggning har endast räknats större datorer. Persondatorer ochskrivautomater är således inte inräknade. Datordriftens organisation i statsförvaltningen(exkl. affärsverken) Prop. 1985/86: 100 Andel (%) av myndigheterna Annan statlig anläggning 25 Egen och annan statlig anläggning 26 Egen anläggning och privat servicebyrå 2 Annan statlig anläggning och privat servicebyrå 3 Egen anläggning, annan statlig anläggning och privatservicebyrå 11 Av tabellen kan utläsas att avmyndigheterna (motsv.) utnyttjade egen anläggning för hela eller delarav driften, andra statliga anläggningar och privat servicebyrå. För den civila statsförvaltningen(exkl. affärsverken) var de ADB-användande myndigheternas avgifter tiUservicebyråer ca 219 milj.kr. /85 enligt myndighetemasuppgifter. Tabell 12 visar hur dessa avgifter fördelade sig på statliga resp.övriga servicebyråer. Användningen av servicebyrå i den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken)räknat på redovisade servicebyråavgifter. Myndigheternas avgifter 1983/84' 1984/85 ' Exkl. servicebyråavgifter. Flertalet myndigheter som har enomfattande ADB-verksamhet har driften föriagd till egna anläggningar. Bland demyndigheter som har större egna datordriftenheter kan nämnasrikspolisstyrelsen, , , trafiksäkerhetsverket,, ochstaUstiska centralbyrån. Inom statsförvaltningen finns fleradatacentraler som erbjuder dator-drifttjänster i huvudsak genomuppdragsfinansierad verksamhet tiU övriga myndigheter. I den civilastatsförvaltningen finns datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) och universitetsdatacentralerna. DAFA består av två driftenheterföriagda till och . DAFA är f. n. uppdragsfinansierad ochupptagen i statsbudgeten med ett formellt anslag på . Andelen intäkterfrån uppdrag från statsförvaltningen var /85 . En utredning har gjorts omDAFA:s associationsform. Utredningsförslaget har redovisats i rapporten -myndighet eller bolag? (Ds C 1985:1). I utredningen föreslås bl.a.att DAFAombildas tiU statligt bolag. Regeringen har i proposition 1984/85:225föreslagit att DAFA blir staUigt bolag . arbetar f. n. med förberedelsema inför en sådanbolagsbildning. Universitetsdatacentralernas uppgift är att tillgodosebehovet av databe- handlingskapacitetför den högre utbildningen och forskningen, men de Prop. 1985/86: 100 åtarsig även uppdrag från kunder utanför högskoleområdet. tenfinansieras dels genom intäkter frän uppdragen, dels genom avgifter frånde samverkande myndigheterna, främst användare inom den egna högskoleregionen.Stockholms datorcentral är upptagen i statsbudgeten medett formellt anslag på . Inom försvaret finns försvarets datacentral (FDC)vars verksamhet är uppdragsfinansierad och upptagen i statsbudgeten med ettformellt anslag på . Utrustningsinköpen finansieras dock via anslag. FDCbestår av tre driftenheter förlagda till , och samttvå driftställen som finns i KrisUanstad och . Kostnadsfördelning för huvudsakligen uppdragsfinansierade datacentraler istatsförvaltningen /85 datorcentral (UMDAC) datacentral (LIDAC) ling (DAFA) Av tabeUen framgår att totalkostnaderna för /85 uppgick tiU ca 183 milj. kr. Det är en ökning /84 . Universitetsdatacentralernas kostnader uppgicktill ca 187 milj. kr., en ökning med . Kostnaderna för försvaretsdatacentral uppgick till 97 milj. kr., en ökning . Totalkostnaderna fördenna gmpp datacentraler var därmed omkring 467 milj. kr. för budgetåret1984/85, en ökning med frän /84. Arbetetmed att utveckla och införa ADB-system för administraUva ända mål i statsförvaltningen sker i olika organisatoriska former. Som huvudre gel gäller att myndigheterna i enlighet med sitt ansvar för verksamheten själva har hand om systemutvecklingen. Civila myndigheter bör dock vid utveckling av ADB-system samråda med statskon toret i frågor som är av större omfattning eller av principiell betydelse enligt förordningen (1975:567, omtryckt 1981:478, ändrad 1982:273) om 41 raUonaliseringsverksamhetinom den civUa statsförvaltningen. 1985/86: 100 samråd bör ävenomfatta frågor som avses i 15 kap. 9 § sekretesslagen Bil. 2 (1980:100) omhur myndigheterna skall ordna sin ADB med beaktande av offentlighetsprincipen.Statskontoret har även en allmänt vägledande och stödjande funktion beträffandemetoder för systemutveckling och drift m.m. Rationaliseringsförordningen föreskriver vidare atten myndighet i syfte att begränsa kostnaderna vid införande eUer förändring avADB-mtiner i första hand skall använda de färdiga program för ADB-system ellerdelar av ADB-system som finns på marknaden om dessa i rimlig grad tillgodosermyndighetens behov. Genom den rätt till medbestämmande i arbetsUvet somtiUkommer de anställda enligt medbestämmandelagen och de avtal om medbestämmandesom har träffats i enlighet med denna lag har de anställda möjligheter attgenom sina fackliga organisationer påverka beslut om att utveckla och införaADB-system. Enligt förordningen (1981:266) om investeringar istaUiga ADB-system skaU vissa ADB-system i den civila statsförvaltningen, utomaffärsverken, särskilt prövas av regeringen underutvecklingsarbetets gång. Den särskUda prövningen gäller stora eller på annatsätt viktiga investeringar i ADB-system. Regeringen har förbehållit sig rättenatt avgöra vilka investeringar som skall omfattas av denna prövning. Särskildprövning skaU emellertid alltid ske när de totala kostnaderna för utveckling(utredning och konstruktion) och genomförande beräknas överstiga 5 milj. kr.eller de totala kostnaderna för drift överstiger 2 milj. kr. I prop.1984/85:225 om statsförvaltningens användning av ADB m.m.ges under mbriken"4 Gemensam verksamhets- och AU/ADB-planering" vissa rikUinjer fören ny handläggnings- och beslutsordning. Se vidare 1.3.3 nedan. Systemutvecklingskompetens i den civilastatsförvaltningen hos andra än de myndigheter som använder ADB finns, förutomhos statskontoret, även hos DAFA. Vissa myndigheter, bl.a.riksförsäkringsverketoch , har egen systemutvecklingspersonal i större omfattning.I några fall har särskilda organ inrättats för utveckling och införande avADB-system som berört flera myndigheter. Som exempel kan nämnas centralnämndenför fastighetsdata. Myndigheterna anlitar dessutom i varierandeutsträckning konsultföretag för utveckling av ADB-system. Det finns flera föreskrifter speciellt gäUande förförsvaret. Överbefälha varen (ÖB) leder och samordnar informationssystemutvecklingen inom försvarsmakten. Regeringen beslutade att försvarets rationali- seringsinsUtuts rapport 90 skaU ligga gmnd för utveckUng av datasystem inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. ÖB har, efter uppdrag av regeringen, i skrivelse lämnat förslag till en rad åtgärder i syfte att omstmkturera och effektivisera ADB-verksamheten inom försvaret. De föreslagna åtgärderna innebär en förstärkning och omstrukturering av försvarsstabens ADB-resurser samt en ökning av an svaret inom ADB-området för försvarets datacentral. Arbetet beräknas 42 påverka det nuvarande regelverket inom försvaret. 1985/86: 100 Bil 2 I den ovannämnda propositionen 1984/85:225 omstatsförvaltningens användning av ADB m. m. konstaterar chefen förcivildepartementet att behovet av övergripande och långsiktig AU/ADB-planeringär stort, såväl tiU grund för myndighetemas AU-åtgärder som för regeringens ochriksdagens översikt och insyn. Civilministern redovisar vissa överväganden omen ny styrform, i vilken AU/ADB-planer m. m. görs tiU ett viktigt instrument.En försöksverksamhet aviseras med syfte att pröva och precisera den närmareutformningen av det beslutsunderlag som statsmaktema bör kräva, arbetsmtinemabåde vid myndigheterna och inom samt formerna förutvärderingar av myndighetens verksamhet. Följande sex myndigheter har avregeringen givits särskilda direkUv att inom ramen för försöksverksamheten medtreåriga budgetramar i samråd med statskontoret utforma AU/ADB-planer för perioden1987/881989/90 och att rapportera dessa planer -, centrala , lantbmksstyrelsen, statensenergiverk, samt statens löne- och pensionsverk. Följandeuppgifter om y\DB-utrustning i statsförvaltningen är huvudsakligen ensammanställning av svaren på en enkätundersökning genomförd av statskontoret år1985. Undersökningen omfattade persondatorer, skrivautomater och viss annanADB-utrustning hos myndigheterna . Redovisningen avser generellt användbarADB-utrustning. Därmed omfattas inte ADB-utrustning som ingår i avgränsadeprocesstyrande, laborativa eller rent tekniska system eller specieUa datorerför tidredovisning, bevakning och dylikt. En persondator har i det härsammanhanget definierats som en mindre dator som normalt utgör utmstning fören enda arbetsplats och består av tangentbord (även för skrivning), dataskärm,skrivare och minnesenhet. En skrivautomat har definierats som en dator som istorlek och sammansättning liknar persondatorn, men vars tangentbord, skrivareoch program är utformade med tanke på att maskinen i första hand ska användasför inskrivning, redigering och automatisk utskrift av text. Avgränsning och identifiering av de olika typernaav datomtmstning kan ibland vara svår att göra för myndigheterna, eftersom detfinns en mycket stor mängd varianter av tekniskt avancerad kontorsutrustning.Man får därför utgå från att det finns en viss osäkerhet i de redovisadeantalsuppgif-tema. Redovisningen från myndighetema är inte heller i alla delarfullständig. fanns det enligt myndigheter- , nas uppgifter drygt 30000dataskärmsterminaler och skrivmaskinstermi- Dessutom fanns det ca 6000 persondatorer och ca 2 400arbetsplatser för skrivautomater. Summerar man antalet persondatorer,arbetsplatser för skrivautomater, dataskärmsterminaler och skrivmaskinsterminalerfanns det 1985 mer än 38000 sådana ADB-utmstningarvarifrån en användare kunde utföra automaUsk databehandling. (Se dock not 1till tabell 14.) Hur utrustningen var fördelad mellan olikaförvaltningssektorer framgår av tabeU 14. Flest persondatorer fanns inomuniversitets- och högskolesektorn. Största andelen arbetsplatser förskrivautomater fanns hos civila myndigheter. Av tabeUen framgår också attstörsta andelen terminalutrustningar i statsförvaltningen tillhördeaffärsverken. 1985/86:100 Bil. ADB-utrustning i statsförvaltningen den 30 juni1985 - totalt antal arbetsplatser ' Exkl. tekniska högskolan i och iGöteborg. De redovisade uppgifterna är i huvudsak hämtade fråninventarieregister. Förra årets redovisning byggde på uppskattningarbeträffande de universitet och högskolor, för vilka antalsuppgifter saknades. Iårets redovisning har sådana uppskattningar inte gjorts och antalsuppgiftemaför universitet och högskolor är därför inte direkt jämförbara med dem i förraårets redovisning. Det sammanlagda antalet av resp. slag av utrustning viduniversitet och högskolor, och därmed också totalt inom statsförvaltningen, ärhögre än som anges i tabellen. Inkl. postverkets kassaterminalarbetsplatseroch SJ:s biljettbokningsterminaler. Ökningen av antalet persondatoreroch arbetsplatser för skrivautomater är fortfarande betydande. Av depersondatorer resp. arbetsplatser för skrivautomater som fanns i statsförvaltningen,exkl. universitet och högskolor, hade ungefär 40 resp. drygt20 % anskaffats under /85, vUket framgår av tabell 15.Anskaffningen under detta budgetår representerar sannoUkt till övervägande delen nettoökning av antalet. Inom affärsverken anskaffades ungefär hälften avantalet persondatorer under /85. av ADB-utrustningar under /85 1985/86: 100 utrustningar under /85 - arbetsplatser för skrivautomater utmstningar under /85 i procent av totala antalet - arbetsplatser för skrivautomater ' Exkl. universitetoch högskolor, för vilka redovisningen inte har medgett specificering avantalet anskaffade utrustningar under /85. Se också not 1 tilltabell 14. Statskontorethar träffat avropsavtal med ett begränsat antal leverantörer av persondatoreroch enkla skrivautomater. Syftet med avtalen är bl.a.att förenklamyndigheternas upphandlingsprocedur och att åstadkomma goda pris- ochavtalsvillkor. I samband med statskontorets förfrågan tUl myndighetema ominnehav av persondatorer och skrivautomater har också en fråga ställts omutnyttjandet av statskontorets avropsavtal vid anskaffningen. Enligtde uppgifter som myndigheterna har lämnat i denna del har av depersondatorer som anskaffats under /85 av myndighetema inom dencivila statsförvaltningen, exkl. universitet och högskolor och affärsverk,anskaffats genom avropsavtalen. Av de arbetsplatser för skrivautomater som enligttabell 14 fanns vid myndigheterna avser uppskattningsvis sådanaenkla skrivautomater (enstationsutmstningar) som myndigheterna anskaffarsjälva. Av de enkla skrivautomater som myndigheterna inom den civila statsförvaltningen,exkl. universitet och högskolor och affärsverk, anskaffat under budgetåret1984/85 har enligt myndigheternas uppgifter anskaffats genomstatskontorets avropsavtal. F.n. sker en snabb utveckUng mot en typ av datorer som är relativt små och biUigaoch lätta att installera, men som ändå är kraftfuUa nog att medge att en gruppav användare utnyttjar maskinen från terminaler. Statskontoret harutvärderat sådana s. k. basdatorer och träffat avropsavtal med fyraleverantörer av denna typ av utmstning. Basdatorerna ska, som benämningenanger, kunna utgöra grunden för ett datorbaserat stöd i administrativahjälpfunktioner (textbehandling, kalkylering etc.) och även i olika generellatiUämpningar, t. ex. inom områdena personal- och ekonomiadministraUon. Basdatorerna kan kopplas samman sinsemellan ellerförbindas med and- Prop. 1985/86: 100 ra datorer i olika former av nätverk ochkan därigenom bli byggstenar vid Bil. 2 uppbyggnaden av decentraUserade ochsamtidigt integrerade informationssystem. Basdatorerna har ännu så längerelativt liten spridning inom statsförvaltningen men väntas få stor betydelseför införandet av mer decentraliserad databehandling. Inom försvarssektorn haren relativt stor upphandling av utrustning av denna typ gjorts som ett led igenomförandet av Struktur 90. Se beskrivningen av ADB-system inom försvarsmakteni 2.2. En annan teknisk utvecklingslinje representeras avde små, lätta och bärbara datorer som kommit att kallas portföljdatorer, ochsom är avsedda att kunna medföras t. ex. vid resor. En portföljdator kan ha enkapacitet som i flera avseenden är jämförbar med en stationär persondators.Statskontoret har träffat avropsavtal även med vissa leverantörerav portföljdatorer. Sannolikt är också spridningen av portföljdatorer inomstatsförvaltningen ännu ganska liten. 1.4.2Köpvärde för anskaffad ADB-utrustning Statsförvaltningenanskaffade under /85 ADB-utrustning till ett totalt köp värde avöver 900 milj. kr. Hur köpvärdet fördelar sig på anskaffade persondatorer ochskrivautomater resp. annan ADB-utrustning framgår av tabeU 16. Köpvärdet påanskaffade persondatorer och skrivautomater utgör i stort sett oförändradandel av totala köpvärdet för anskaffad ADB-utrustning inom statsförvaltningenexkl. affärsverken, eller för /85 , För affärsverken varmotsvarande andel . Tabell 16, Totala köpvärdet (inkl. mervärdeskatt) för 1979/80 15 1980/81 19 1981/82 43 1982/83 71 1983/84 106 1984/85 117' 1982/83 28 1983/84 40 1984/85 55 Som köpvärde för en persondatorresp. en arbetsplats för skrivautomat har t. o. m. /84 använtsvärdena . För /85 har använtsgenomsnittliga och avrundade priser för resp. slag av utrustning enligtstatskontorets under budgetåret gällande avropsavtal, . Priserna avser en "normalt" sammansatt utmstning och är räknadeinkl. mervärdeskatt och med avdrag av enligt avtalen gällande rabatter. 'Uppgiftema för civila myndigheter, universitet och högskolor samt försvaret ärenligt redovisning hos statskontoret och ochhögskolor (UUH). Avser utrustning anskaffad av statskontoret och UUH. Köpvärdetför utrustning anskaffad av statskontoret avser beslutade anskaffningar resp.budgetår. Uppgiftema om UUH:s anskaffningar avser beställningar av utrustning.Uppgifterna om totala köpvärdena är därför inte helt jämförbara med dem itabell 17. Affärsverkens uppgifter är enligt svaren på en särskild förfråganfrån statskontoret. ' Som underlag för beräkning av köpvärdet har detschablonmässigt antagits att antalet anskaffade persondatorer och arbetsplatserför skrivautomater inom universitets- och högskolesektorn är detsamma /85 som under /84. 1.4.3 Marknadsandelar för olilka fabrikat avADB-utrustning Tabell 17 visar marknadsandelar i statsförvaltningen föroUka fabrikat av ADB-utrustning (exkl. persondatorer och skrivautomater) räknatpå köpvärdet för den utmstning som anskaffats /85.