prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Däremot bör de båda myndigheterna såvitt gäller vissa rentadministrativa funktioner och lokalmässigl kunna knytas till någon nuexisterande myndighet, Någol formellt krav på all ombudsmannen skall varalagkunnig bör inte uppställas. Efter omkring bör en utvärdering av dennya verksamheten göras. Promemorieförslagetinnehöll en annan administrativ lösning än den jag föreslagit, nämligen enanknytning av ombudsmannen och nämnden till , Frågan om en utvärdering avverksamhelen berörs inte i promemorian, I övrigi överensstämmerpromemorieförslaget med mitt förslag. Remissinstanserna:Många remissinstanser har uttalat sig negativt eller med tveksamhet omförslaget atl i någon form knyta ombudsmannen lUl , De understryker viklenav alt den nya institutionen garanteras en självständigställning, Etl par remissinstanser menar all ombudsmannen . 1985/86:98bör vara lagkunnig. Några menar all juridisk kompelens i allt fall måsle finnashos ombudsmannens kansli. Några remissinstanser, däribland statskontoret, RRVoch , ifrågasätter om den i promemorian föreslagna resurstilldelningen ärtillräcklig. Skälen för mitt förslag: De frågor som tas upp idetta avsnitt är av renodlat organisatorisk karaktär. Jag avser atl härbehandla dem kortfattat. Flertalet av detaljfrågorna är av den karaktären allde närmare beslämmelserna om dem bör meddelas av regeringen i särskildinstruktion. Till frågan om kostnaden för den nya verksamheten, en fråga ivilken regeringen bör inhämta godkännande, återkommer jag i detföljande. Jag har tagit fasta på remisskritiken motpromemorieförslaget i fråga om ombudsmannens och nämndens organisatoriskainplacering. Någon som helst anknytning av de nya verksamheterna lill ärdärmed inte aktuell. Det är, som flera remissinstanser framhållit, av storbetydelse att ombudsmannens och nämndens självständighet inte kan sältas ifråga. Ombudsmannen och nämnden bör i stället inrättas som självständigamyndigheter. Dessa myndigheter blir emellertid små och bör avekonomi-administrativa och lokalmässiga' skäl knytas till en värdmyndighet.Denna bör ligga i , De rent organisatoriska frågorna lar jaginte upp här. Jag föreslår alt regeringen inhämtar riksdagensmedgivande all inrätta en ijänsl som ombudsman mol etnisk diskriminering.Ombudsmannen bör, som föreslogs i promemorian, förordnas av regeringen på visstid. Liksom för JämO bör förordnandetiden vara . Jag vidhåller, trotssynpunkter från några remissinstanser, atl någol formellt krav på altombudsmannen skall vara lagkunnig inte bör uppställas. Del förhåller sigsjälvfallet så alt juridisk kompelens på grund av verksamhetens natur måstevara företrädd i ombudsmannens kansli och då gärna hos ombudsmannen själv. Detbör dock finnas en formell möjlighel alt lill ombudsman förordna en person som,utan atl vara jurist, har andra meriter och personliga egenskaper som gör honomeller henne särskilt väl lämpad för tjänsten. Som jag tidigare nämnt avsesockså högt kvalificerad juridisk kompelens bli företrädd i nämnden mol etniskdiskriminering. Flera remissinstanser har menat atl del ipromemorian föreslagils alllför små resurser för ombudsmannens verksamhei. Delär emellertid inte möjligt all nu göra någon närmare bedömning av vilkenarbetsbelastning ombudsmannen kommer att möta varken i ett inledningsskedeeller . Del hårt ansträngda stalsfinansiella läget begränsar ocksåde resurser som kan avsättas för ändamålet. Därför bör bemanningen vara den somföreslås i promemorian. Det innebär att ett kansli med en handläggare ibyrådirektörs/avdelningsdirektörs ställning och en assistent bör ställas lillombudsmannens förfogande. För nämndens arbete fordras en sekreterare påbisysslebasis. Sekreteraren bör ha kompelens som fiskal i hovrätt eUerkammarrätt. bör biträda med nämndens kanslifunktioner. Jagvill här också nämna att jag i min medelsberäkning, som jag återkommer lill,har beaktat behovet av medel för tjänsteresor i samband med informationsmötenoch överläggningar saml för tolk- och Efterell initialskede på omkring bör den nya 77 Mitt förslag: föreslagna lagstiftningen ingår som ett centralt inslag att enskilda skallkunna vända sig till ombudsmannen och kunna lämna uppgifter med anknytning lillpåstådd etnisk diskriminering. Vidare föreslås en plikt för arbetsgivare all,utom i vissa undanlagsfall, lämna uppgifter lill ombudsmannen av betydelse fördennes verksamhei. Del kan i vissa fall länkas bli fråga om uppgifter avkänslig natur. Den nya lagstiftningen bör därför kompletteras med ensekretessregel som systematiskt utformas i enlighel med den som gäller påjämställdhelslagens område. Promemorieförslaget: Överensstämmer med mittförslag. Del bör dock nämnas all milt förslag om arbetsgivares uppgiflspliklinnebär vissa preciseringar och avgränsningar jämfört med promemorieförslaget(jft avsnitt 5,2,3), Remissinstanserna: Endasl JK har kommenteratpromemorieförslaget i denna del, JK har uttalat sig till förmån för en regel omöverföring av sekreiess mellan uppgiftslämnande myndigheter och ombudsmannen. Skälen för mitt förslag: Del bör erinras om alloffentlighetsprincipen kommer att gälla för ombudsmannens och nämndensverksamhet. För vissa av de uppgifter som kommer fram i verksamhelen kan delfinnas ett behov av sekretesskydd, Sekreiessen kan behövas när det i etl ärendehos ombudsmannen eller nämnden gäller känsliga uppgifter om en enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden. Del kan , undantagsvis förekommauppgifter i anslällningsärenden som kan behöva sekrelesskyddas av hänsyn lillnågon arbetssökande eller arbetsgivaren. En särskild regel om sekreiess hosombudsmannen mot etnisk diskriminering och diskrimineringbör därför las in i sekrelesslagen (1980: 100), SekrL, Bestämmelsen börutformas med den sekreiessregel som förebild som gäller hosjämslälldhetsombudsmannen och jäm-slälldhelsnämnden, se 9 kap, 21 § SekrL, Någon regel om överföring av sekretess mellanmyndigheter, som JK föreslagit, bör inte komma i fråga. De iniressen JK önskarskydda med en sådan regel bör i stället tillgodoses på ell annal säll,Uppgiflsplikl enligt den föreslagna lagen mol etnisk diskriminering kommer ifråga endasl för arbetsgivare. Känsliga uppgifter kan föreligga i samband medall denna uppgiflsplikl aktualiseras. Undanlagsvis kan också känsliga uppgifterlänkas förekomma i klagomål lill ombudsmannen från arbetssökande ellerarbetstagare men troligen myckel sällan i andra sammanhang. Sekretessregelnfår därmed sin egentliga betydelse just på arbetslivets område. Det kan mol denbakgrunden ligga nära lill hands atl följa den lösning som valts för atltillgodose behovel av sekreiess i JämO: s och jämslälldhelsnämn-dens verksamhet.Där finns inte någon regel om överföring av sekreiess. Del finns dockskillnader mellan JämO: s verksamhei och de här föreslagna åtgärderna moletnisk diskriminering bl, a, så liU vida all del i JämO: s verksamheiregelmässigt är fråga om malerial som kan få betydelse i en process,medan ombudsmannen mot etnisk diskriminering behöver materi- Prop, 1985/86:98alel för sina i huvudsak rådgivande och utredande funktioner. Jag har, som framgått tidigare, vall atl begränsauppgifisplikten, dels lill omfång - arbetsgivaren får inte onödigt betungas -dels i sak - arbetsgivaren skall när särskilda skäl föreligger inte behövalämna ul uppgifter till ombudsmannen. Den senare begränsningen är motiverad avatt det för både offentliga och privata arbetsgivare kan finnas ett behov avatl i vissa situationer inte behöva lämna ut uppgifter om sin verksamhet lillombudsmannen. Så kan vara fallel med uppgifter som gäller utrikesljänslen, försvaret,affärs- eller driftsförhållanden eller andra uppgifter där motstående intressenär så starka att uppgiften inte bör lämnas ut. Genom en sådan begränsning avuppgifisplikten ges en utgångspunkt för alt vid prövningen av vite* enligt denföreslagna lagen mol etnisk diskriminering eller av besvär enligt 15 kap 8 §SekrL göra en avvägning mellan motstående iniressen i del aktuellasammanhanget. Det ligger i sakens natur alt ombudsmannens rått lill uppgifterdärvid kan få vika i vissa undanlagssituationer. Som regel bör emellertid ävendå sådana upplysningar kunna lämnas lill ombudsmannen alt denne ändå får elltillräckligt bakgrundsmaterial för sin behandling av etl ärende, Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag lill 1, lag mol etnisk diskriminering 2, lag om ändring i sekrelesslagen(1980: 100) Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för justitiedepartementet.Förslagen bör fogas lill propositionen som nr I och 2, 5.4.1Förslaget till lag mot etnisk diskriminering Lagrådelhar i sitt yttrande ansett vissa redaktionella ändringar av lagtexten ilagrådsremissens I -3 §§ nödvändiga och anfört bl, a, följande: Lagrådelföreslår sålunda alt 1 och 2 §§ förs samman till en paragraf och atl ändamålethelt kort anges till all molverka etnisk diskriminering. En förstärkning medorden "varje form av" motverkar sitt syfle och gerförväntningar om närmare lagregler i det följande. Orden "i arbetslivetoch på andra områden av samhällslivet" kan med fördel föras över lillparagrafen om ombudsmannen. Denna bör också förbättras språkligt genom att manundviker atl upprepa orden etnisk diskriminering. Jag ansluler mig lill vad lagrådel sålunda anförtoch föreslår att lagtexten i de inledande paragraferna utformas i enlighet med lagrådets yttrande, I övrigt har, som jag tidigare nämnt, endast vissa smärre redaktionella ändringar gjorts i lagtexten, 79 Lagens rubrik Prop. Somrubrik liU lagen har valls lag mot etnisk diskriminering. Även om lagenshuvudpunkt är just inrättandet av ett ämbete som ombudsman mol etniskdiskriminering och en reglering av dennes uppgifter är det motiverat alt gelagen en mera allmänt syftande mbrik. Genom den inledande beslämmelsen i lagenges en direkt anknytning till de bestämmelser mot etnisk diskriminering somfinns i annan lagstiftning. Tanken är att lagen skall ses som ett ullryck fören samlad insats från statsmakternas sida med bl, a, ell förebyggande syfte. 1§ Denna lag har lill ändamål alt motverka etnisk diskriminering. Med etniskdiskriminering avses all en person eller en gmpp av personer missgynnas iförhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkandebehandling på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt urspmng ellertrosbekännelse, I denna paragraf anges ändamålet med lagen.Bestämmelsen är avsedd som en programförklaring där statsmakterna uttryckersill bestämda avståndstagande från alla former av diskriminering som har singrund i någons etniska liUhörighet, Paragrafens andra mening innehåller lagensbeslämning av begreppet etnisk diskriminering, Begreppei har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 5,2,2), Avsikten är all definitionen skallomfatta sådana handlingar som enligt bestämmelser i annan lag eller enligtallmän rättsuppfattning ulgör etnisk diskriminering. Etnisk diskriminering beslår i all någon missgynnaseller särbehandlas i förhållande lill någon annan. Del kan också vara fråga omatl missgynna en gmpp av människor. Ett missgynnande innebär alt någon får slåtillbaka för någon annan eller får en sämre behandling än någon annan pågrunder som är osakliga. Diskriminering kan vara såväl direkt som indirekt. Medindirekt diskriminering menas atl ett krav eller ett villkor uppställs somformellt gäller aUa men vars effekt blir alt vissa missgynnas. Om någon blirpositivt särbehandlad på godtagbar grund anses det inte i någon meningföreligga ell missgynnande. Uttrycket missgynnande fömtsätter enligt normallspråkbmk en jämförelse mellan olika handlingssätt eller ålgärder. Etniskdiskriminering kan emellertid även beslå i atl någon behandlas illa ellerkränkande utan all behandlingen direkt kan jämföras med hur någon annan blirbehandlad. För att läcka in även sådana fall har i denna paragraf angetts allmed etnisk diskriminering avses även atl någon utsätts för orättvis ellerkränkande behandling (pä grund av sin etniska tillhörighet). Med orättvisbehandling avses i delta sammanhang en behandling som naturiigen framstår somosaklig eller orättfärdig. Diskrimineringsgrunderna är ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ur sprung eller trosbekännelse. Dessa diskrimineringsgrunder finns i bl, a, bestämmelser om olaga diskriminering och hels mot folk- gQ grupp.De knyter därmed an lill gällande rätt och blir lätta att förstå, I sak Prop. 1985/86:98 skiljer sig diskrimineringsgrunderna från DU: s förslagdärigenom atl även trosbekännelse utgör en diskrimineringsgrund. Jag vill här la upp en tillämpningsfråga ianslutning till rekvisitet trosbekännelse, Kammarrällen i har erinrat om att det ibland kan vara motiveral att la hänsynlill en människas religiösa uppfattning i samband med anställning. Jag vUl peka på atl en närliggande problemalik harbehandlats ingående i förarbetena till jämställdhelslagen. Där har anförts någraganska enkla och drastiska men också rätt belysande exempel på skiljelinjenmellan vad som i det sammanhanget är behörigt och obehörigt, godtagbart ochicke godtagbart. Man har t, ex, pekat på alt det inte gärna kan förbjudas allen arbetsgivare kräver atl en skådespelare som skall spela en manlig roll ärman eller all den som skaU vara mannekäng vid visning av damkläder skall varakvinna. Det gäller här att göra en avvägning mellan motstående iniressen, I desituationer där tillhörighet lill ett vissl kön kan sägas uigöra en särskUdyrkeskvalifikation kan arbetsgivarens krav på sådan könslill-hörighet ansesvara etl uttryck för atl en person med den könstillhörigheten därmed också harbättre sakliga fömtsättningar för arbetet än en person av motsatt kön. Även på området för etnisk diskriminering kan ettmotsvarande resonemang föras, DU har också i delbelänkandet SOU 1983:18 s, 105pekat på atl viss etnisk tillhörighet ibland kan vara alt anse som en särskildyrkes-kvalifikation, DU har därvid exemplifierat med konstnärliga yrken ocharbete som består i atl företräda en minorileisorganisalion, I sådana fall kanalltså ell av arbetsgivaren uppställt krav på viss etnisk lUlhörighel ansessakligt grundat enligt DU, På molsvarande säll får enligt min mening del hårnämnda fallel, liksom andra liknande fall där en verksamhet ställer särskildakrav, bedömas. 1§ Regeringen utser en ombudsman som skall verka för all etnisk diskrimineringinte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet, I denna paragraf presenteras den särskildaombudsman vars uppgift är att genom sin verksamhet molverka etniskdiskriminering i enlighel med lagens ändamål. Ombudsmannen utses av regeringen,I stället för uttrycket "diskriminering på etnisk grund" ipromemorieförslaget har här valts uttrycket "etnisk diskriminering"som är lagens gmndläggande begrepp. Ombudsmannens verksamhetsområde skall varaarbetslivet och samhällslivet i övrigi. Arbetslivet framhålls sårskiltberoende på alt del inom detta område av samhällslivet är av särskild betydelseatl ålgärder sätts in mot etnisk diskriminering. Skälen för detta harutvecklats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5,2,3), Lagen innehåller i 4 §bestämmelser om sådana särskilda ålgärder, Begreppeiarbetslivet har här givils en mer vidsträckt innebörd än i Till arbetslivsområdel hör enligt den nu föreslag- Prop.1985/86:98 na lagen sådanl som är eller bmkar vara reglerat i avlal meUanarbetsgivare och arbetstagare eller deras organisationer. All söka anställningdirekt hos en arbetsgivare eller genom arbetsförmedlingen hör lill arbetslivet.Detsamma gäller relationen mellan arbetstagare och grupper av arbetstagare.Fackföreningarnas verksamhei på arbetsplatserna är också en del av arbetslivet. Med uttrycket samhällslivel avses, förutomarbetslivet, även sådana verksamheter inom den offentliga eller enskildasektorn av samhället som t, ex, skolan, boendet, hälso- och sjukvården,föreningslivet och näringslivet. Utanför lagens tillämpningsområde faller sådanl somhör lill privatlivet. Någon skarp gräns mellan samhällslivet och privatlivet ärsvår atl dra. Med den konstruktion som lagen föreslås få är det dock intenödvändigt all närmare ange gränserna för tillämpningsområdet. Att privatlivethålls utanför betyder inte all samhället har en annan syn på den diskrimineringsom kan förekomma där. Del kan emellertid inte anses rimligl alt lagen fårdirekt tillämplighet på privata handlingar, 1 stället får man ulgå från attåtgärder som syftar lill atl molverka diskriminering i samhällslivel fårindirekta återverkningar även i privatlivet. Det kan för övrigt tilläggas atlvissa handlingar på privatlivets område med inslag av etnisk diskrimineringkan vara straffbelagda, t, ex, som ofredande eller som förolämpning. Ombudsmannens funktion har beskrivits i den aUmännamotiveringen (avsnitten 5,2,1-5,2,3), I likhet med vad som gäller för JämO, harnågol krav på all ombudsmannen skall vara lagfaren inte uppställts. Närmarebestämmelser om ombudsmannen och dennes kansli avses alt ges i en av regeringenbeslutad instruktion. Ombudsmannens uppgifter anges i de följande tvåparagraferna, 3§ Ombudsmannen skall genom råd och på annal liknande sätt medverka lill altden som utsatts för etnisk diskriminering kan la lill vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar medmyndigheter, förelag och organisationer samt genom opinionsbildning,information och pä annat liknande sätt ta initiativ till åtgärder mot etniskdiskriminering. Denna paragraf anger de arbetsuppgifter somombudsmannen skall ha på hela verksamhetsområdet. Saken har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 5,2,3), Bortsett från några ändringar iredaktioneUt syfte överensstämmer paragrafen med promemorieförslagels. Enligt försia slyckel skall ombudsmannen hjälpaenskilda som blivit utsatta för etnisk diskriminering. En utgångspunkt för denna verksamhet är den enskildes uppfattning av atl ha blivit diskriminerad. Även om ombudsmannen inte delar denna uppfattning skall han ge erforderliga råd och upplysningar eller på annat säll stödja dem som vänt sig lill honom eller henne. Del kan finnas anledning för ombudsmannen att göra närmare efterforskningar i etl visst ärende innan han eller hon tar ställning till på vilket säll den enskilde bäst kommer till sin rätt. Lagtexten har på gmnd av ell påpekande från ändrats så all uttrycket 82 "påannal sätt" ändras tiU "på annat liknande sätt". 1985/86:98 gas all ombudsmannens uppgifter inte omfattar t,ex, sådanl som processföring. Andra slyckel, där lagtexten också juslerals pånyssnämnt sätt, anger vilka uppgifter ombudsmannen har på etl generelll plan.Ombudsmannen skall bl, a, söka förmå statliga myndigheter, kommuner, företag,organisationer och enskilda att själva motverka eller upphöra med sådant somkan innefatta etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall även initiera aktivaåtgärder som förebygger diskriminering, 4§ Ombudsmannen skall särskill molverka atl arbetssökande utsätts för etniskdiskriminering. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgivare ochberörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olikaetniska gmpper i arbetslivet. Denna paragraf, som endast redaktionellt skiljersig från promemorieförslagets, är etl uttryck för all arbetslivet är ellområde inom vilket det är av särskild betydelse all ombudsmannens verksamheinår ut. Bakgrunden tUl detta har närmare angivits i den allmänna motiveringen(avsnitt 5,2,3), Begreppet arbetslivet har behandlats i specialmoliveringentill 2 §, 5§ Regeringen utser en diskriminering som skall beslå av treledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndens uppgifter är all ge ombudsmannen råd iprincipieUt viktiga frågor om tillämpningen av denna lag och atl hos regeringenföreslå de författningsändringar eller andra ålgärder som är ägnade allmolverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 7 §, Denna paragraf fordrar ingen särskild kommentarulöver vad som anförts i avsnitt 5,2,4, Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 6§ En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig all komma till sådanaöverläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbetsgivarens förhåUandetill arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhetpå arbetslivets område. Genom uppgiftsskyldigheten får arbetsgivaren intebetungas onödigt. Föreligger särskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig alllämna ul uppgifter. Även i övrigi bör arbetsgivare och andra komma liUöverläggningar och lämna upplysningar lill ombudsmannen, om ombudsmannen begärdel. Bestämmelsens innehåll och de förändringar - ulöverell par redaktionella ändringar - som sketl i lagtexten i förhållande lillpromemorieförslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt5,2,3 och 5,2,6), I första Slyckel av paragrafen anges arbetsgivarensskyldighet alt på ombudsmannens uppmaning komma lill överläggningar och alt lämna upp- 83 gifter.De uppgifter som här naturiigen kan komma i fråga är uppgifter från Prop.1985/86:98 ansökningshandlingaroch andra uppgifter i ett anslällningsärende eller uppgifterom arbetsgivarens rekryleringspolitik, utbildningsplaner etc, Uppgifisplikten,som i princip bryter sekreiess, har dock begränsats sä alt arbetsgivaren,om han har särskilda skäl därtill, inte skall behöva lämna ut uppgifter.Del skall då vara fråga om ett överordnat inlresse som står mot intressetatl ombudsmannen skall få del av uppgiften, se exemplifieringen i avsnitt5,2,6, Vidare finns etl stadgande om all arbetsgivaren inte får onödigtbetungas av uppgifisplikten. Om arbetsgivaren inte fullgör sina skyldigheterkan ombudsmannen ingripa enligt 7 §, Andra slyckel är en erinran om alt ombudsmannensönskemål om överläggningar och upplysningar även i övrigt bör respekteras avarbetsgivare och andra, 7§ Om en arbetsgivare inte rättar sig efler ombudsmannens uppmaning enligt 6§ första siycket, får ombudsmannen förelägga vite. Ombudsmannens beslul allförelägga vite får överklagas hos nämnden mol etnisk diskriminering. Nämndensbeslul får inte överklagas. Talan om uldömande av vite förs vid tingsrätt avombudsmannen. Bestämmelsens innehåll har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 5,2,3, 5,2,4 och 5,2,6), Beslämmelsen syftarlill all inskärpa allvaret i fråga om ombudsmannens verksamhei på arbetslivelsområde, I paragrafen läggs uppgiften atl förelägga vite inte som ipromemorieförslaget på nämnden utan på ombudsmannen, vitesföreläggande somombudsmannen har beslutat får överklagas hos nämnden. Förfarandet hosombudsmannen och nämnden följer förvaltningslagens regler. Dessa och andrarättsliga principer för s, k, förfarandeviten avses tillämpas. Som regel börförfarandet i vilesärendel vara skriftligt och några särskilda bestämmelser ommuntlig förhandling eller om ersättning lill arbetsgivaren för denneseventuella kostnader i ärendet synes inte motiverade. Vitesreglerna bygger i huvudsak på viteslagen(1985: 206), Trots att här är fråga om etl förfarandevile, bör emellertidfrågan om uldömande av vite bli föremål för domstolsprövning. Detta fordrar enuttrycklig beslämmelse, som har lagils in i andra stycket, I promemorianföreslogs atl mål om utdömande av vite skulle prövas av länsrätt i försiainstans enligt huvudreglerna i 6 § försia styckel viteslagen, Förfarandevitenföljer dock inte dessa huvudregler utan fordrar särskild reglering,Vitessanklionen enligt detta lagförslag gäller endasl arbetslivetsförhållanden. Det finns därför skäl som talar för att välja samma lösning som ijämställdhelslagen. Detta betyder all mål om uldömande av vite bör prövas avtingsrätt i första instans. Lagförslaget har utformats i enlighel härmed. 5.4.2Förslaget lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9kap, 21 § SekretessgäUer i ärende hos jämsläUdhetsombudsmannen eller jämställd- helsnämnden enligt lagstiftningen om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet for uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållan- 84 den,om del kan anlas alt den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs,