prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Verksamheten påtimmar lill förfogande skall också ges lokal anknytning, t, ex, ägnas åt enviss bygds struktur och problem i fråga om närings- och samhällsliv. Timmarnaskall även användas för samlevnadsundervisning. Veckotimme (v/e). En leklion/undervisningslimme i veckanunder ett läsår eller, i fråga om studieväg i gymnasieskolan som är kortare änen årskurs, en lektion pä sådan studieväg, Kostnad för en lärares undervisning enlektionstimme under läsåret, Se Preliminär plan. Undervisningsskyldighet (usk). Omfattningen av läraresskyldighel atl undervisa i gymnasieskolan, uttryckt i veckotimmar. Styrelsenför skolan fastställer inom vissa angivna gränser undervisningsskyldighelen förrektor och studierektor. Dels den lärokurs eller del därav, som skallgenomgås i gymnasieskolan under ett läsår, eller, i fråga om utbildning sombörjar än vid läsårets början, av två påvarandra följande redovisningsår, dels de elever i gymnasieskolan som gårigenom sådan lärokurs eller del därav. 4 Timmar för förstärkningsändamål ''"p-' " Timmar för förstärkningsändamål kan indelas i tvåkategorier, nämligen ämnesanknuina resurser för delning av klass enligttimplanerna och allmänna resurser. De ämnesanknuina delningsresurserna är avföljande slag, Resurs fördelning av klass för sludielekniska övningar. Denna resurs omfattar enveckotimme per klass på tre- och fyraåriga studievägar. På tvååriga studievägarfår för samma ändamål delning av klass ske vid 30-grupp i svenska. På tvåårigateoretiska linjer får klassdelning dessulom ske under en veckotimme i annalämne, Resurs fördelning av klass för laborationer och konstruktionsövningar inaturvetenskapliga och tekniska ämnen, Resurs fördelning i arbetsmetodik på E-linjen, Resurs fördelning av klass i nyböijarspråk, Resurs fördelning av klass i bild på treåriga linjer, Resurs förannan delning av klass enligt timplaner. Den avser huvudsakligen delning ilinjespecifika ämnen på Dk-, Du-, Ep-, Hk-, Jo-, Ko-, Mu-, Sb-, Ss-, Td- ochVd-linjerna (för förkortningarna, se denna bilaga, avsnitt 5) saml delning ifackteori i s, k, B-klasser på yrkesinriktade linjer med delningslalel 16, MedB-klass avses en klass, sammansatt av en halv klass i årskurs 1 och en halvklass i årskurs 2, Minsta elevantal för delning är i allmänhet 17, men ävendelningstalen 21 (i nybörjarspråk och bild) samt 24 (i vissa ämnen pävårdlinjen) förekommer. Reglerna för delning av klass anges i allmänhet inoter lill resp, timplan eller i allmänna bestämmelser lill limplanen. För delning i ämnet svenska i årskurs 2 av vissayrkesinriktade linjer utgår en särskild resurs. De allmänna resurserna är följande: Timmar lUI förfogande (tlf) omfattar normalt en veckotimmeper klass på tre- och fyraåriga linjer, i årskurs I av tvååriga linjer, iårskurs 2 av tvååriga teoretiska linjer samt i vissa specialkurser. För frivUlig undervisning tilldelas en resurs på tvåveckolimmar i idrott för varie påböriat 1000-lal elever saml en veckotimme ibild, dramalik och musik för varie fullbordat 45-lal elever. Till slödundervisning och samordnad specialundervisningutgår 0,80 veckolimmar per 30-tal elever i klasser med delningslalel 30 resp,16-lal elever i klasser med delningstalet 16, 5 Förkortningar för benämningarna på Pop, 1985/86:97 Minst treåriga linjer (teoretiska) Teknisk linje (fyraårig) T Bygg- och anläggningsleknisk linje Ba Distributions- och kontorslinje Dk Drift- och underhållsleknisk linje Du Handels- och kontorslinje Hk Bilaga 2 Prop,1985/86:97 Statskontorets modellförslag beträffande gymnasieskolan Deutgångspunkter som enligt regeringens uppdrag 1982 lill statskontoret främstborde ligga till grund för ell nytt, schabloniserat statsbidragssystem var isammanfattning följande: - ett nytt syslem bör innefattaytterligare steg mol ökad decentralisering och innefatta incitament till enmera rationell och - från lokal och regional horisont behovsanpassadskolorganisation, - ett nytt syslem bör innebärabättre förutsättningar för budgetering och uppföljning av slalens kostnader förgymnasieskolan, - ett nytt syslem bör innefattaen förenklad administration på olika nivåer i förhållande lill nuläget. Dealternativa modeller för ett schabloniserat statsbidragssystem som prövades motdessa huvudpunkter och övriga önskemål och krav på ell nytt system logs avstatskontoret fram i löpande kontakt med referensgrupper. Dealternativa modeller som prövades i försia utredningsetappen kan ses som stegpå vägen mol etl alltmer schabloniserat statsbidragssystem. Alternativen kan -med delvis flytande gränser delas in i tre huvudgrupper. Alternativenbenämns Gl t, o, m, G7 (G= gymnasieskolan). Denförsia huvudgmppen, som omfattar alternativen Gl - G3 saml i viss utsträckningG4, bygger hell eller delvis på en schablonisering av lärariönerna för olikalärarkategorier. Den andra huvudgruppen, som omfattar alternativen G4 (delvis)och G5, innebär en övergång från mer eller mindre lärarlönebaseradeschablonbidrag till ett bidragssystem som till vissa delar eller hell baseraspå principen om bidrag per elev. Den tredje huvudgruppen slutligen utgörs avnågra översiktliga diskussioner om två alternativa framgångsvägar, G6 och G7,som inom eller utom ramen för ett skatteutjämningssyslem - innebär ellschabloniserat bidrag per ungdomsgrupp i vissa åldersinlervall snarare änbidrag per gymnasieelev. Resultatetav prövningen blev atl två av modellerna för utveckling av ett nytt systemansågs mest lämpade för fortsatta överväganden i en andra och avslutandeutredningsetapp: Ihöslrapporlen finns antalet lärarveckolimmar, uppdelade i basresurs och vissaandra resurslyper, här sammanräknade under namnet förstärkningsresurs. Enligtdetla alternativ skulle statsbidraget beräknas med samma metod som i alternativ Gl såviti angår basresursen, nämligen med en särbehand ling av de två resursslagen basresurs och förslärkningsresurs, Förslärk ningsresursen skulle emellertid här beräknas oberoende av hur skolan använder denna resurs. Tänkbara varianter för beräkning av förstärknings- 52 resursenskulle kunna vara etl procentuellt påslag på basresursen eller Prop,1985/86:97 visst bidrag per elev i skolan. Man skulle eventuellt också kunnatänka sig att beräkna förstärkningsresursen med hänsyn till skolans storlek ochlinjeomfallning e,d. Variantenatl beräkna förslärkningsresursen som vissl bidrag per elev i skolan lorde varaden som mest liknar nuvarande system för statsbidrag lill . Med ensådan metod skulle även bidraget i denna del göras direkt elevrelaleral. Enprövning av alternativ G2 ger vid handen atl en viss decentralise-ringseffektkan uppnås genom att förstärkningsresursen utgår oberoende av skolansorganisation. Den studieorganisation, som fastställs på gmndval av hösirapportenoch därmed ger basresursen, skulle kunna omformas till stalsbidragsberättigandebasresurs i stället för, som är fallet, faktisk (beslutad) organisalion förskolan. En sådan ändring skulle förbättra möjligheterna lill lokall inflytandeöver besluten. Användning av lärarlöne-schablon bör, liksom vid Gl, förbättramöjligheterna lill budgetering och uppföljning av statens kostnader förgymnasieskolan. AlternativG2 kan innebära vissa incitament lill en mera rationell lokal skolorganisation. Enligtell av alternativen för förstärkningsresursens beräkning skulle vidare dennaresurs göras direkt elevrelalerad. Alternativ G2 skulle härvid kunna ses somett försia steg mol ett elevrelaleral bidragssystem för gymnasieskolan, Ellytterligare steg mol ell elevrelaleral bidrag för gymnasieskolan skulle t, ex,kunna vara alt ge viss andel av bidraget per elev och bygga på med vissl bidragper linje, linjegrupp e,d, sådanl alternativ, som benämns alternativ G4,har tidigare berörts av bl, a, SSK-ulredningen, Generelllskulle resurstilldelningen enligt den i alternativ G4 skisserade metoden kunnabeskrivas med hjälp av en serie formler r= tilldelad resurs för viss årskurs och linje (linjegrupp e, d,) n= anlal linjer i gruppen, anlal grenar, anlal 30-lal elever e, d, e= antal elever i aktuell årskurs av berörd linje (linjegrupp) saml aoch b = konstanter som måste bestämmas för resp, linje (linjegrupp). Preliminärtskulle t, ex,, enligt denna variant av alternativ G4, en gymnasieskola med enlinje av vardera E, H, N, S och T i årskurs I vid fyllda klasser tilldelas ca1,04 lärarveckolimmar per elev mol storleksordningen 1,50-1,70 enligt dagensresursultag. Vissa modifieringar skulle därför behöva göras för all man skalluppnå etl i förhällande tili nuvarande system rimligl resultat. AlternativG4 är ett elevrelaleral syslem såtillvida att resursen i första hand uttrycks i anlal lärarveckolimmar, som sedan räknas om i kronor 53 med hjälp av ettschabloniserat bidrag . Enprövning av alternativ G4 visar alt förutsättningarna att öka del Prop,1985/86:97 lokala inflytandet över skolans organisation förbättras.Resurstilldelningen enligt G4 är nämligen hell oberoende av skolansstudieorganisation. Vidare bör förutsättningarna för budgetering ochuppföljning av statens kostnader också förbättras, dock troligen inte mer änvid alternativ G2, I förhållande till tidigare presenterade alternativ kanalternativ G4 enligt skisserad modell sägas innebära ytteriigare ett steg påvägen mol ett elevrelaleral statsbidrag för gymnasieskolan. Elevantaletpåverkar direkt bidragets storiek. Bilaga 3 Prop,1985/86:97 Sammanfattning av promemorian (Ds U 1985:4) Ettschabloniserat system för statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan 1 En schabloniserad, delvis elevrelalerad tilldelning avlärartimmar och statsbidrag till lärarlöner Enmyckel slor del av slalens bidrag på lill kommunernasoch landstingskommunernas gymnasieskolor avser lärarlönekostnader. Storlekenav statsbidragen bestäms av bl, a, ofta myckel detaljerade föreskrifter i deolika timplanerna, i bestämmelser till dessa och i särskilda förordningar.Själva slatsbidragsbeslämmelserna innebär i princip atl bidrag lämnas medbelopp som motsvarar de utbetalda lönerna. Förslagom en schablonisering av resurstilldelningen har tidigare framförts i olikaomgångar, både av gymnasieutredning, av utredningen om skolan, slalenoch kommunerna (SSK) och av skoladminislraliva kommittén (SAK), Enschablonisering avses bl, a, ge större lokal handlingsfrihet. Därför har enförutsättning för förändring varit all del detaljerade, statliga regelsystemeti limplaner o, s, v, kunnat luckras upp. Så har åtminstone delvis sketl med denfriare resursanvändning som infördes för gymnasieskolan /83,finns dock ofta mycket detaljerade resurslilldelningsregler kvar itimplanerna, om ock numera endasl som riktlinjer, från vilka avsteg kan görasav pedagogiska skäl. Vid mindre väl fyllda grupper skall vissa timreduklionergöras inom tre intervall, Blankellruliner och annan administration äromfattande. Den har kommit alt ytterligare utökas genom olikaspecialinriktade resurser för olika ämnen, studievägar och timplaner. Samtidigthar de allmänt goda erfarenheterna blivit alll säkrare belagda av tvåschablonsyslem för resurstilldelning dels det som tillämpas för årskurs 4 avfyraårig teknisk linje (T4) i ett fyrtiotal kommuner, dels det som används isju små kommuner i mer eller mindre utpräglad glesbygd - samordnade limplanerför främst de tre- och fyraåriga linjerna (ST-planer). 1 båda fallen lillämpasen modell för resurstilldelning med en grundresurs, som alltid utgår, och en avelevantalet beroende tilläggsresurs, I de formler och koefficienter som därvidanvänds har räknats in de genomsnittliga limresurser som annars skulle utgåenligt det detaljrika syslem för t, ex, halvklasslimmar som finns i limplanernaför de aktuella studievägarna. Båda systemen har efler ingående utvärderingarbefunnits öka den lokala friheten att hanlera tillgängliga resurser. Enmolsvarande ordning för flertalet ämnen och studievägar i gymnasieskolan iövrigt är vad som föreslås i promemorian. 2 Större frihet för skolhuvudman och skolor att Pop, 1985/86:97 hantera gymnasieskolans resurser och använda dem där debehövs bäst Den större rörelsefrihet som gäller för T4 och ST-planerbör alltså gälla en större del av gymnasieskolan. Vad först gäller skolhuvudmännen skall erinras om denstörre roll de förutsätts spela för resursanvändningen. Regeringen har våren1985 fåll godkännande av ett förslag om all skolstyrelserna isärskilda planer skall dra upp riktlinjer för den friare resursanvändningen igymnasieskolan. För atl delta arbete skall underlättas synes det naturligt altöverge dagens system, i vilket vissa resurser först beräknas skolenhetsvis ochvissa kommunvis, I remissyttranden över en rapport om statsbidragsmodellerfrån statskontoret har en rad kommuner ullalat sig för en samlad kommunresurs,om vilken man får ta vederbörliga politiska beslut. En sådan ordning föreslås ipromemorian. Alternativ lämnas för hanteringen av resurserna för stöd- ochsamordnad specialundervisning. Antingen kan dessa integreras med andra resursereller också kan de anges som en separat minimiresurs. Förord ges för detsenare,' Vad så gäller resurshanteringen på skolenheterna bör medschabloniseringen - inom de ramar skolstyrelsen anger - friheten även här blistörre genom alt dagens detaljerade resursrekommendalioner utmönstras ur limplaneroch förordningar. 3 Förenklad lokal och regional skoladministration Som framgått av SÖ-utvärderingar har man med den friareresursanvändningen och med vidtagna sparåtgärder från statens sida påskolorna blivit alltmer uppmärksam på resurstillgång och resursutnyttjande. Medde nämnda sparåtgärderna har måst följa vissa ytterligare regleringar av resurserna,såsom timreduklioner vid vissa elevtalsintervall och en särskild återföringsresurs.Härutöver kan också nämnas t, ex, en särskild resurs för undervisning i svenskai årskurs 2 av vissa linjer. Promemorians förslag innebär atl del allra mesla avlimplanernas alla noter jämte andra tillkommande resurser och vad som ivissa fall skall räknas av i särskild ordning integreras i en eller tvåschabloniserade formler för flertalet studievägar. Därmed bör rimligen mer lidkunna ges även lokall för del arbete som - oavsett resurslilldelningssyslem-måsle bedrivas med sikte på bästa möjliga resursanvändning. ' I propositionen föreslås att resurserna för stöd- ochsamordnad specialundervis ning integreras, 56 4 Vissa garantiregler för att garantera likvärdig P'"op- 1985/86:97 utbildning i olika delar av landet Medbästa möjliga resursanvändning bör, mot bakgrund av upprepade uttalanden avregering och riksdag, förslås en prioritering av de elever som har störst behovav stöd och hjälp i sill skolarbete. Ennäraliggande åtgärd kan här vara all välja en separat, minsta resurs för stöd-och samordnad specialundervisning. En annan, här icke föreslagen, skulle kunnavara atl öka den - i jämförelse med i - lilla rörliga resursdelengenom alt i den ta in även delar av bastimlalen för olika studievägar. En sådanförändring har dock ansetts innebära för stora ingrepp i systemen. Enligt sammalinje har timresurserna föreslagils kvarstå helt oförändrade enligttimplanerna, oberoende av elevantalen, för flertalet av de studievägar somerfarenhetsmässigt har flest elever med särskilda behov. Detta gällerkaraktärsämnena inom hela industri- och hantverksseklorn. Avgörande har härvarit all för varje skolhuvudman undvika de resursminskningar som i vissa lägenkan inträffa vid en scha- blonisering, Detla bör minimera den risk som annarsskulle kunna finnas för all skolhuvudmännen skulle inrikta sig på andrastudievägar, där del är lättare all få fyllda klasser och oförändrade (ellerstörre) timresurser. Viden delvis elevrelalerad resurstilldelning skulle annars även kunna befaras enmindre benägenhet att i en konkurrenssituation la in elever pä s, k, fri kvot.Sådana elever kan ju oftare uppfattas som potentiella avhoppare och krasstuttryckt - ge lägre statsbidrag. Med de beslut om dimensionering avgymnasieskolan och om prioritering av 16- och 17-åring-ar som gäller bördock alltfler elever redan efler komma in på den utbildning deväljer i första hand. Därigenom bör den nu antydda risken bli mindre, Ibegreppei likvärdig utbildning i olika delar av landet ligger även generelllmöjligheten att erbjuda etl rimligl urval studievägar även på mindre orter,återigen med utgångspunkten all tillgodose elevernas förstahandsval. För alttillgodose detta föresläs en särskilt anpassad resurstilldelningsmodell för de30 minsta kommunerna med tre- och fyraåriga linjer (d, v, s, orter med s, k,alternativa timplaner, AT-planér), Även för specialidroll och för lågfrekvenlaspråk föreslås en särskild resursanpassning, som -allt annat lika - skallmöjliggöra samma utbud som . 5 Bättre överblick och uppföljning av konsekvenser avolika förändringar Gymnasieskolankommer framöver all befinna sig i ett aktivt försöks- och utvecklingsskede. Meden schablonisering av resurstilldelningen nås ell för staten - bidragsgivaren -naturiigt och vitalt syfte: att bättre än med dagens system kunna överblickaoch följa upp följder av olika förändringar. 6 Lärartimmar tilldelas enligt resursschabloner p- 1985/86:97 som fastställs utifrån aktuella timplaner och verkligaresursuttag Detimresurser som enligt gällande limplaner samlat utgår vid vissa för landetgenomsnittliga elevial skall normalt anges i en formel för studievägen ochårskursen. Formeln skall innehålla en grundresurs (som är oberoende avelevantalet) och en lilläggsresurs (som varierar med elevantalet). Konkretaexempel ges i sammanfattningen av beräkningarna i bilaga 6,' 7 Förändringarna skall generellt sett varakostnadsneutrala under förutsättning av i övrigt oförändrade förhållanden Vidarbetet med schablonformler har valet, förenklat uttryckt, stått mellan - ett ringa antal formler och ellmyckel lätthanterligt syslem men risk för större avvikelser i resursulfalletgentemot dagens förhållanden för skolhuvudmännen och - ett större antal formler ochell mindre lätthanterligt syslem men mindre risk för avvikelser iresursulfallet. Enutgångspunkt för arbetet har varit all kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun i del väsentliga inte skall ändras. Del har dä framstått som naturiigtall välja en högre detaljeringsgrad med fler formler för atl minimera de vid enövergång till ell schabloniserat system ofrånkomliga avvikelserna från dagensresursbild. Av de simuleringar som gjorts framgår all bland de ca 180 aktuellakommunerna med gymnasieskola har endasl sju ell resursultag som är minsl6% större och ca 25 ett som är minsl mindre än vad de skulle ha med delschablonsystem som föreslås i promemorian,- 8 Liksom i fastställs särskilda veckotimpris,här för olika studievägar eller grupper av studievägar Schabloniseringenskall alltså gälla även bidragsbeloppen. Liksom i kan också förkommunerna övervägas särskilda arvodesgrupper, baserade på olika lönenivåer, isin lur beroende av lärarkårens aktuella lönegrads- ochålderstilläggsklassläge, 1 delta sammanhang bör även prövas hur den för dentotala resurshanteringen bästa schabloniseringen kan se ut, ocksä uradministrativ synvinkel, 'Stalistiskl beräkningsunderlag m, m, redovisas här i bilagorna 5 och 6, - Med propositionensförslag fär blott 9 kommuner ett resursbehov som är större och 38 kommuner ettresursbehov som är mindre än vad som gäller med dagens syslem, ' I propositionen föreslåstimbelopp och ett antal arvodesgrupper, 58 9 En viss, åtminstone temporär garantiresurs för Prop, 1985/86:97 fall där det föreslagna systemet slår uppenbart och orimligtfel Enviss resurs måste kunna garanteras åtminstone under t, ex, en treårsperiod för kompensation till sådana skolhuvudman som med den föreslagna modellen,trots en rimligl rationell skolorganisation, oförutsett får en oacceptabelt lågslatsbidragsläckning för sin gymnasieskola. 6 1985/86. BUaga4 Prop, 1985/86:97 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds U1985: 4) Ett schabloniserat system för statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan Efterremiss har yttranden över promemorian avgells av (),riksrevisionsverkel (RRV), statskontoret, (),länsskolnämndema i , , , ,, , , , , ,och Norrbotlens län, (),skolförfatlningsutredningen (U 1979: 12), , (), CentralorganisationenSACO/SR, (), Skolledarför-bundel. (), (), Slockholms läns, Örebroläns och läns landstingskommuner, samt , ,, Faluns, Gollands, , , , ,, , , och kommuner Länsskolnämndeni har bifogat yttranden från och rektorvid i , i län harredogjort för inhämtade synpunkler från länets kommuner. Yttrandenhar dessulom kommit in från och Flertaletremissinstanser är i princip positiva till promemorians förslag. Tilldessa hör SÖ, statskontoret, RRV, SAV, länsskolnämndema, SAF,, och läns landstingskommuner,, Faluns, Gollands, , , , , ochÖrebro kommuner, SCB har yttrat sig över promemorian enbart i frågor somanknyter till verkels roll som central förvaltningsmyndighet för den statligastatistikproduktionen, SÖunderstryker att utfallet av det föreslagna systemet är av avgörande betydelseför systemets tillämpning, SÖ har därför under remissarbetet ägnat frågan omdet reviderade systemets utfall per kommun slor uppmärksamhet, ,som är i slutskedet av sitt arbete, har en dasl hell kort framfört några synpunkter i anslutning till promemorian. Man borde, enligt utredningen, överväga om det är möjligt att förenkla de organisatoriska föreskrifterna och göra dessa mer enhetliga. Enligt utred ningens mening har dessa frågor inte beaktats tillräckligt i promemorian, 60 SAV menar atl förslaget i promemorian i princip synesinnebära alt den Prop, 1985/86: 97 nuvarande organisatoriska regleringen byggsin i staisbidragsreglerna, medan den organisatoriska regleringen som sådanförenklas och atl ell sådanl syslembyle inte självklart medför alt reglernablir vare sig begripligare, överskådligare eller lättare atl hanlera. Vidare ärdel osäkert om den ekonomiska överblicken och uppföljningen förbättras ipåtaglig grad med den föreslagna modellen. Enligt SAV:s bedömning behöver inte några ändringar i nugällande avlal göras, om förslagen genomförs. Den föreslagna ordningen medveckotimpriser bör kunna genomföras med tillgänglig lönestatistik som grund, i anser all promemorian larnågra steg tillbaka från grundtanken att gå ifrån de detaljerade föreskriftersom finns i dagens system och ge skolhuvudmännen större rörelsefrihet, när manpekar på atl vissa förhållanden kräver extra resurstilldelning, t, ex,specialidroll, B-klasser, specialklasser, i hälsar medtillfredssiällelse all det genom del föreslagna nya statsbidragssystemet kanfinnas möjligheter till ell mer förenklat regelsystem, som dessutom lorde gebättre möjligheter till besparingar och medföra en vettigare resursanvändning.Nämnden anser det vara synnerligen viktigt atl man i detta sammanhang inteinskränker sig lill atl göra en leknisk förändring av hur man beräknarstatsbidraget. Man bör länka igenom vilka övriga gällandebestämmelser som kan upphävas, och vilka som måste finnas kvar. i län finnerlänsskolnämnden i all behovel av etl nytt och förenklatstatsbidragssystem för lärariönekostnaderna stort. anser att ett enklare schabloniserat system än det föreslagnamåste införas, även om avkall därigenom måste göras på kravel på små avvikelserfrån nuvarande kostnadsfördelning, i lån konstaterar atl förslagelär ett första steg på vägen mot ett mer lätthanterligt system för fördelning avstatsbidraget till gymnasieskolan men alt mycket återstår alt göra på detlaområde, i anser att del föreslagnasystemet i kombination med den redan beslutade ändrade avslämningstidpunklensäkert kommer atl främja syflel alt premiera maximal gruppfyllnad ocheffektivare utnyttjande av elevplatserna. Nämnden är dock mera tveksam till ivad mån de föreslagna ändringarna främjar undervisningen, i framhåller all klarafördelar ligger i det föreslagna systemet jämfört med nuvarande. Med hänsyntill atl vissa effekter av förslagen är svåra att förutse, bör - enligt nämnden- ell definitivt ställningslagande föregås av en försöksperiod på förslagsvistre är, i anför: 1 kommuner med enenhet av gymnasieskolan har resursfördelningen närmasl legat hos skolled ningen.