prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — 17 8 Inom ettelevområde enligt 7 8 första eller andra stycket skall kommunen för eleverna isin grundskola kostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyntill färdvägens längd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos elev ellernågon annan särskild omständighet. 18 8 Om en kommun i sin grundskola har tagit emot ett barnsom har en annan hemkommun, skall hemkommunen betala ersättning till den andra kommunen (interkommunal ersättning) för dess kostnader för barnets skolgång, om inte annat följer av överenskommelse mellan kommunerna. Hemkommunen är dock inte skyldig att betala ersättning, omden andra kommunen inte har iakttagit vad som föreskrivs i 12 8 eller har tagitemot barnet i strid mot länsskolnämndens eller beslut. 19 8 Omkommunerna inte kommer överens om annat, skall ersättningsbelopp, uppdelade påhöstterminen och vårterminen, bestämmas enligt föreskrifter som meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omkommunernas kostnadsansvar i fall dä barnet får ny hemkommun under pågåendeläsår och kommunerna inte är ense om hur fördelningen skall göras. 11 1985/86. Prop.1985/86: 10 20 8 Vidoenighet om rätten till ersättning eller om ersättningens storlek skall fråganavgöras av länsskolnämnden. Hör kommunerna till olika län, skall frågan avgörasav . i ärenden om ersättning får överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. Beslut av får inte överklagas. 1 § Gymnasieskolan omfattar olika studievägar, som byggerpå grund skolan eller, i vissa fall, på någon ytterligare utbildning. Gymnasieskolan skall vara grund för yrkesverksamhet eller fortsalt utbildning. Utöver studievägarna finns gymnasial lärlingsutbildning.Föreskrifterna i 2-20 8S gäller inte sådan utbildning. Om denna finnsbestämmelser i 21 8. 2 8 Gymnasieskola får anordnas av kommuner ochlandstingskommuner efter medgivande av i varje särskilt fall. Vilka studievä gar som får anordnas i en viss huvudmans gymnasieskola fastställs enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering en bestämmer. Landstingskommuner får endast anordna studievägar inomområdena vård, konsumtion, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. 3 8 Varje del avlandet skall i fråga om varje studieväg ingå i elevomrädet för någon kommunseller landstingskommuns gymnasieskola, om inte annat föreskrivs av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 4 8 Varje kommunsom anordnar gymnasieskola är eievområde för samtliga studievägar vid skolan. 1 elevomrädet för en eller flera av skolans studievägarskall ingå även en eller flera andra kommuner eller delar därav (utökatelevområde), om det behövs med hänsyn till 3 8 eller av andra skäl. Utökatelevområde kan även bestämmas i fråga om en speciell verksamhet som inte utgörstudieväg. Motsvarande gäller för landstingskommuner som anordnargymnasieskola. 5 § Regeringenbestämmer vilken eller vilka myndigheter som skall besluta om utökatelevområde. 6 8 Till ettelevområde hör den som är bosatt i rikel och som 1. är kyrkobokfördinom elevområdet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevområdet. Allmännaförutsättningar för intagning i gymnasieskolan 7 § Den som är bosatt i riket och uppfyller föreskrivnabehörighetsvill- kor har rätt att i män avplats fä utbildning i gymnasieskolan, om inte annat Prop. 1985/86: 10 följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Föreskrifter om behörighetsvillkor och om urval bland inträdessökandemeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 8 8Av behöriga sökande till en studieväg i en kommuns eller landstings kommuns gymnasieskola skall i första hand las emot de som tillhör elev- området för studievägen vid skolan. Med dessa skall likställas de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att fä gå i den kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola. Iandra hand skall tas emot andra behöriga sökande, om de inte kan beredas platspå studievägen vid den skola vars elevområde de tillhör. Frågaom en sökande skall tas emot trots att han inte tillhör elevomrädet förstudievägen vid skolan prövas av styrelsen för skolan, om inte annat följer av9 8. 9 8Innan en kommun eller landstingskommun i sin gymnasieskola ett läsär eller en annan sädan studieperiod tar emot en sökande, som inte hör lill skolans elevområde för studievägen, skall styrelsen för skolan inhämta yttrande frän styrelsen för hemkommunens eller hemlandstingskommu nens skola, om den har samma studieväg. Detta gäller dock inte om det med hänsyn till tidigare yttrande är onödigt. Omden första styrelsen anser alt sökanden skall tas emot men den andra styrelsenavstyrker, skall den första styrelsen överlämna ärendet till länsskolnämndenför avgörande. Om skolhuvudmännen är kommuner i olika län eller om någon av demär en landstingskommun, skall ärendet överlämnas till föravgörande. 10 8 Beslut av en lokal styrelseeller länsskolnämnd i ärende om mottagande av en sökande i en kommuns ellerlandstingskommuns gymnasieskola, till vars elevområde för studievägen sökandeninle hör, får överklagas av sökanden hos genom besvär.Beslut av fär inte överklagas. 11 8 Den som enligt 8-10 88 hartagits emot i en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola ett visst läsåreller annan sädan studieperiod har rätt att gä kvar hela studieperioden, ävenom de förhållanden som låg till grund för beslutet ändras . 12 8Andra frågor om intagning till studievägar än som avses i 8 8 tredje stycket skall prövas av en intagningsnämnd, om inte annat följer av före skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Intagningsnämndenskall ha minsl fem ledamöter. Bland dessa skall finnas företrädare förgymnasieskolan och samt för allmänna intressen. Ledamöterna skallutses av den eller de statliga eller kommunala myndigheter som regeringenbestämmer. Intagningsnämndensbeslut fär inte överklagas. 1985/86: 10 13 8 Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer fär meddela föreskrifter om möjlighet attinrätta intagningsnämnder som är gemensamma för gymnasieskolan och en ellerflera andra utbildningsformer. I sådana föreskrifter får göras undantag från12 8 andra stycket och frän 4 kap. 6 8 första stycket vuxenutbildningslagen(1984: 1118). 14 §Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildning en skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för att tillgodogöra sig utbildningen. Huvudmannen fär dock besluta att eleverna skall hälla sig med vissa egna sådana hjälpmedel. I verksamheten fär också förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna i något annat avseende. 15 § I fall som avses i 16 och 17§8 skall ersättning (interkommunal ersättning) betalas, om inte annat följer av18 8 eller av överenskommelse. 16 8 Om en kommun på en studievägi sin gymnasieskola har tagit emot någon som har en annan hemkommun, skallhemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen för dess kostnaderför elevens skolgång. Närden mottagande kommunen inte hör till någon landstingskommun, gäller dock 17 8andra stycket i fråga om studievägar inom områdena vård, jordbruk, skogsbrukoch trädgårdsnäring. 17 8Om en landstingskommun på en studieväg i sin gymnasieskola har tagit emot någon som har en annan hemlandstingskommun eller en hem kommun som inte hör till någon landstingskommun, skall hemlandstings kommunen eller hemkommunen betala ersättning till den mottagande landstingskommunen för dess kostnader för elevens skolgång. Om en kommun, som inlehör till någon landstingskommun, i sin gymnasieskola på en studieväg inomnågot av områdena vård, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring har tagit emolnågon som har en annan hemkommun, skall ersättning betalas avhemlandstingskommunen. Hör inte heller hemkommunen till någon landstingskommun,skall ersättningen betalas av hemkommunen. 18 8 Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inteskyldig att betala ersättning, om den som kräver ersättning inte har iakttagitvad som föreskrivs i 9 8 eller har tagit emot sökanden i strid motlänsskolnämndens eller beslut. 19 8 Om parterna inle kommeröverens om annat, skall ersättningens storiek bestämmas enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om parternaskostnadsansvar i fall dä eleven får ny hemkommun under pågående studieperiodoch parterna inte är ense om hur fördelningen skall göras. 20 8 Vid oenighet om rätten till ersättning eller om ersättningens storiek skall frågan avgönis av länsskolnämnden. Om parterna ärkommuner som Prop. 1985/86: 10 hör till olika län eller någon av parterna är enkindslingskommun. frågan avcönis av . ,.,,.. , . , , , Ldgrådsremissens beslul i ärenden om ersättning faröverklagas hos beslutfår inle över- "gi<>"< "g 21 8 Kommuner får anordna gymnasial lärlingsutbildningenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Gymnasial lärlingsutbildning innebär att en elev igymnasieskolan är lärling hos ett företag eller motsvarande ochhuvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst yrke enligten plan som är fastställd eller godkänd av en statlig eller myndighet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestiimmerfår meddela föreskrifter om elevomräden och interkommunal ersättning förgymnasial lärlingsutbildning. 1 8 Varje landstingskommun skall anordna särskola förpsykiskt utveck lingsstörda barn och ungdomar som är bosatta inom landstingskommunen. Motsvarande gäller för kommuner som infe ingår i någonlandstingskommun. 2 8 En landstingskommun får till en kommun som ingår ilandstingskom munen överlåta alt anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen, om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt till stånd. 3 8 1 omsorgslagen finns beslämmelser omomsorgsnämnd. skall vara lokal styrelse för landstingskommunens särskola, om inle annat följer av 4 8. Detsamma gäller ifråga om kommun som inte ingår i någon landstingskommun. Föreskrifterna i 2 kap. 6 8 gäller även beträffandeomsorgsnämnden och dess verksamhetsområde enligt denna lag. 4 8 Enlandstingskommun fär med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta ledningen aven enhet av särskolan till skolstyrelsen i den kommun där enheten är belägen,om kommunen medger detta. I ett sådant fall skall skolstyrelsen vara lokalstyrelse enligt denna lag. 5 8 När en kommunanordnar särskola med stöd av 2 S. skall kommunens skolstyrelse vara lokalstyrelse för skoliin. Om det finns omsorgsnämnd i kommunen, fårkommunfullmäktige bestämma att omsorgsnämnden i stället för skolstyrelsenskall vara lokal styrelse för särskolan. 1985/86:10 Särskolans uppbyggnad och innehåll 6 8 Särskolanomfattar grundsärskola och träningsskola samt yrkessärskola. 7 8Grandsärskolan omfattar tio årskurser, som fördelas på lågstadium,mellanstadium och högstadium enligt föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller träningsskolan. Den är avsedd för eleversom inte kan gå i grundsärskolan. 8 8Yrkessärskolan bygger pä grundsärskolan och Iräningsskolan. 1 yrkessärskolanskall eleverna få yrkesutbildning, yrkesträning eller verksamhetsträning. 9 8 Eleverna isärskolan skall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar den somges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varjeelevs förutsättningar. 10 8 Den lokala styrelsen avgör om en elev skall gä igrundsärskolan eller träningsskolan. Beslut i ett sådant ärende får överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. beslul fär inle överklagas. 11 8 Särskolanskall så långt det är möjligt organiseras på ett sådant sätt, alt eleverna inleblir tvungna all bo utanför det egna hemmet på grund av skolgången. 12 8 1omsorgslagen finns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boende ifamiljehem eller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet. 13 8 Utbildningeni särskolan skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad hatillgäng lill böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförligahjälpmedel som behövs för att tillgodogöra sig utbildningen. I verksamhetenfår dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad föreleverna. Huvudmannen skall för eleverna kostnadsfritt anordnaskolskjuts, om sädan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskildomständighet. 1 8 Specialskolan skall för utbildning pä grundskolenivåha tio årskurser, som fördelas pä lågstadium, mellanstadium och högstadium enligt före skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 1 specialskolan kan också ingå utbildning som avses i 3kap. 2 8 De som går i specialskolan i stället för i grundskolaneller motsvaran de del av särskolan skall sä långt det är möjligt fä en utbildning som motsvarar den som ges i . Utbildningen skall anpassas efter varje elevs förutsättningar. 3 8 Utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flerasärskilda enhe ter. För varje enhet skall del finnas en lokal styrelse. Regeringen meddelar föreskrifterom enheterna och deras upptagningsområden. Utbildning i specialskolan kan också anordnas i särskildaklasser som är föriagda till men leds av en lokal styrelse förspecialskolan. 4 8 I förhållandetill eleverna i specialskolan skall staten svara för sådana kostnader somkommunerna skall svara för i . 5 S Hemkommunenskall betala ersättning till staten för kostnader för den som är elev i någonav specialskolans årskurser 1 10. Detta gäller dock inte om eleven gär i ensådan särskild klass av specialskolan som är förlagd . Ersättning till staten skall lämnas med det belopp perelev och termin som med stöd av 4 kap. 19 8 föreskrivs i fråga om grundskolanselever i årskurs med samma nummer. För elever i årskurs 10 i specialskolanskall samma belopp gälla som för elever i årskurs 9 i . 1 8 Utbildningeni sameskolan skall ha en samisk inriktning men i övrigt vara densamma somutbildningen i . 2 8 Samers barnfår fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i . Detsammagäller andra barn, om det finns särskilda skäl. 3 8Sameskolstyrelsen beslutar om intagning av elever i sameskolan. Styrelsensbeslut i sädana ärenden fär överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. 4 § I förhållandetill eleverna i sameskolan skall staten svara för sådana kostnader somkommunerna skall svara för i . 1 § Vanlig skolplikt får fullgöras i en fristående skola,om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans utbildning gerkunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännande skall prövas av skolstyrelsen i denkommun där skolan skall bedriva sin verksamhet. Prop.1985/86: 10 2 8 Densom har vanlig skolplikt men som är endast bosatt i riket ellersom har andra särskilda skäl att få en utbildning med internationellinriktning får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola med sädaninriktning (internationell skola), om skolan av regeringen har godkänts förändamålet. För godkännande krävs alt skolans utbildning som helhetbetraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper ochfärdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. 1985/86: 10 språket och om svenska förhållanden skall meddelas i denomfattning som de här bosatta eleverna behöver. 3 8 Särskild skolplikt fär fullgöras i en friståendeskola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolan ger eleverna enutbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle fä i särskolan ellerspecialskolan. En ytterligare förutsättning är att eleverna i samband medutbildningen bereds erforderliga omsorger. Ärenden om godkännande skall prövas av den lokalastyrelsen för särskolan eller specialskolan. 4 8 Om ett barn har handikapp som enligl 3 kap. 3 8 kanvara grund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skola endast om 1. skolan är godkänd för elever som har särskildskolplikt på grund i\v samma handikapp som barnet eller 2. barnet ändå bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningenvid skolan. Bedömningen enligt första stycket 2 ankommer pä den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. 5 8 Friståendeskolor som avses i 1-3 88 skall i fråga om sin utbildning för skolpliktigaelever stå under och länsskolnämndens tillsyn. 6 8 Skolstyrelsenskall ha den omedelbara tillsynen över utbildningen för skolpliktiga i sädanfristående skola i kommunen som avses i I och 2 88. Den omedelbara tillsynen över utbildningen förskolpliktiga i sådan fristående skola som avses i 3 8 skall handhas av denlokala styrelsen för särskolan eller specialskolan . 7 § Om en fristående skola inte längre uppfyller kravenför jgodkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall god kännandet återkallas. Återkallandebeslutas i fråga om internationella skolor av regeringen och i fråga om andraskolor av den lokala styrelse som beslutar om godkännande. 8 § Ettdelegationsuppdrag enligt 3 kap. 12 8 andra stycket kommunallagen (1977: 179)får inte omfatta befogenhet att meddela eller återkalla godkännande för enfristående skola enligt denna lag. 9 § I enfristående skola som avses i 1-3 SS får ett barn, som inte har uppnåttskolpliktsåldern, tas in i utbildning för skolpliktiga endast om den lokalastyrelsen med stöd av 3 kap, 8 8 har tillåtit att barnet börjar sin skolgång iförtid. 10 § När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid enfristående skola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till skolsty relsen i elevens hemkommun. I 3 kap. 14 8 finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vidvissa fall av frånvaro. 11 8 Beslut av lokalastyrelser i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för enfristående skola enligt 1, 3 eller 7 8 eller i ärenden som avses i 4 8 fåröverklagas hos genom besvär. beslut fåröverklagas hos regeringen genom besvär. 1 §En internatskola kan på framställning frän huvudmannen ges ställ ning av riksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för riksinternatskolor. Enriksinlernatskola skall ha till uppgift att anordna utbildning, som motsvarargrundskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i förstahand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov avmiljöombyte eller som är frän glesbygd och inte kan beredas tillfredsställandeinackordering. del en riksinternatskola motsvarar skall den i fråga om rättenatt fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. I 8 gqdkänd friståendeskola. I fråga om riksinternatskolornas organisation och tillsynen över demmeddelas föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. 2 §Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 8 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Sädan utbildning skall anordnas genom huvudmannens försorg. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i . Intelängre skolpliktiga som vistas i hem som avses i första stycket skall genomhuvudmannens försorg ges möjlighet att få sådan utbildning som de behöver ochinte lämpligen kan få pä annat sätt. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter omutbildningens närmare innehåll, dess organisation och tillsynen över den. 3 8För sädana elever i , särskolan, specialskolan och sa meskolan som pä grund av sjukdom eller av liknande skäl under längre lid inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas pä sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller pä annan lämplig plats. Särskildundervisning anordnas av skolhuvudmännen. Denne får överlåta åtsjukvårdshuvudman eller någon annan att anordna sädan undervisning enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Särskildundervisning skall stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför detoffenUiga skolväsendet. 4 8Ett skolpliktigt barn skall medges att fullgöra skolplikten pä annat sätt än som anges i denna lag, om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt lagens föreskrifter. Behov av insyn i verksamheten skaU kunna tillgodoses. Medgivande kan lämnas förupp tUl i sänder. Under dess giltighetstid skak prövas hur verksamhetenutfaller. Medgivandet skall återkallas med omedelbar verkan, om nödvändig insyni verksamheten inte ges eller om det av annat skäl inte kan antas attförutsättningar för godkännande fortfarande föreligger. 12 1985/86. Prop.1985/86: 10 5 § Frågor enligt 4 8 prövas av skolstyrelsen i barnets hemkommun.Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kan vara grund för Laurådsreinissenssärskild skolplikt, ankommer dock prövningen pä , som skallhöra innan ett medgivande lämnas eller återkallas. agjoisdg Beslut i sådana ärenden får överklagas hoskammarrätten genom besvär. 1 8Skolhälsovård skall anordnas för eleverna i , särskolan, specialskolan och sameskolan. Igymnasieskolan skall skolhälsovård anordnas för eleverna på studievägar, somär minsl ett läsår långa, och för eleverna i gymnasial läriingsutbildning. Förelever på kortare studievägar i gymnasieskolan bör skolhälsovård anordnas. 2 8Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernas utveckling, beva ra och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovårdenskall främst vara förebyggande. Den skall omfatta hälsokontroller och enklasjukvårdsinsatser. För elever i särskolan och specialskolan skall iskolhälsovården också ingå särskilda undersökningar som föranleds av derashandikapp. Förskolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. 3 §Varje elev i eller sameskolan skall genomgå allmän hälsokontroll en gäng på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Eleven skall också genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller, som anordnas för alla mellan de all männa hälsokontrollerna. OiTiskolläkaren på förekommen anledning anser all en viss elev i ellersameskolan behöver undersökas utöver vad som följer av första stycket, skalleleven genomgå sådan undersökning. Elevernai de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall närdet behövs genomgå särskilda undersökningar som föranleds av deras handikapp, 1övrigt gäller bestämmelserna i första och andra styckena även för dessa elever. 4 § Eleverna pä sådanastudievägar i gymnasieskolan, som är minsl ett läsår långa, och eleverna iyrkessärskolan skall beredas tillfälle att genomgå minst en allmänhälsokontroll. Eleverna i yrkessärskolan skall också erbjudas särskildaundersökningar som föranleds av deras handikapp. 5 § Elever som avses i 1 8 förstaoch andra styckena har rätt att vid behov anlita skolhälsovården utöver vad somföljer av 3 och 4 SS. 6 § Den skolhälsovård someleverna har rätt till skall vara kostnadsfri för dem. 7 § Huvudmannen för skolan skalläven anordna skolhälsovården, om inte annat följer av föreskrifter som meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 8 § och länsskolnämnden skall ha tillsyn över skolhäl- 156 sovården.