prop · G90391 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:91 [ Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen begärs bemyndigande alt godkänna överlålelse av aktier i till Gas B,V.och Den norske statsoljeselskapA/S (Statoil). Enligt avtal som Iräffals underförulsättning av regeringensgodkännande träder och Statoil in som ägare av vardera av aktierna iSwedegas. Härigenom skapas förutsättningar för atl genomföra en utbyggnad avnaturgasförsörjningen på upp till via Halmstad.Propositionen innehåller också förslag beträffande de finansiellakonsekvenserna för vatlenfallsverkels del. Industri(iepartementet Prop. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6februari 1986 Närvarande:statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , , , , R, Carisson, Holmberg.Hellström. Proposition om vissa naturgasfrågor 1 Inledning angav vissa förutsättningar för introduktionav naturgas i (NU 1978/79:60, rskr429). Ijuni år 1980godkände (prop. 1979/80: 170, NU 70, rskr 410) ell avtal mellan regeringarna i Sverigeoch om nalurgassamarbete jämte riktlinjer för genomförandet av del s.k,Sydgasprojeklel, Vissa styrmedel för introduktion av naturgas genom ändringar ilagsliftning rörande el och fjärrvärme infördes efler riksdagsbeslut (prop, 1981/82:64, CU 8, rskr 81), I samband med beslutfastställdes en organistion för naturgasverksamheten i som innebar attSwedegas AB - som då var elt dotterbolag lill del statliga Svenska skulle svara för tillförsel av naturgas och för stamledningar för transportav gas inom landet, medan del regionala gasbolaget skulle svara förgrenledningar och försäljning av gas inom Sydgasområdet, Regeringen inhämtade hösten 1983riksdagens bemyndigande att dels medge slalens valtenfallsverk atl förvärvasamtliga aktier i , delsgodkänna ett konsortialavialjämle protokollmellan staten, kommun, . och SydkraftAktiebolag (prop, 1983/84:47, NU 10, rskr 125), I enlighet med avtalet träddestaten in som hälflendelägare i , Härigenom togs elt avgörande stegför alt genomföra Sydgasprojeklel. Sydgasprojeklel, som är undergenomförande, avser dels import av upp lill 440 miljoner m' naturgas per ärfrän den danska delen av till , delstransilering av gas via det danska naturgasnätet. Den totala konirakteradevolymen, som skall levereras av Dansk naturgas A/S (Dangas), är ca 6600miljoner m'. Naturgasen kommer i huvudsak all ersätta olika oljeprodukter total volym av ca 0,5 miljoner mVår. Man beräknar därvid all avden nuvarande oljekonsumtion inom försöijningsomrädet kommer att ersättas mednaturgas. En grov uppdelning på kundkategorier visar att större industriberäknas svara för av förbrukningen, småindustriför40% saml småhus ochövriganvändning för , Ledningsyslemel är dimensionerat så aU en åriigöverföring av ca 2000 Prop. 1985/86:91 miljonermgasärmöjlig. Avtalet mellanSwedegasoch DangasgerSwedegas rätt atl transitera upp till2000 miljoner m-* genom , Naturgassystemet i består av etthögtrycksnät dels i från till utanför , delsstamledning på land från till norr om , delsgrenledningar till mottagningsstationer pä förbrukningsorterna. Inaturgassyslemet ingår vidare -förutom högtrycksnälet - lägtrycksledningar fränmottagningsstationerna till konsumenterna. svarar för tillförselnav naturgas och äger stamledningssystemel frän lill . ABsvarar pä Swedegas uppdrag för drift och underhåll av Swedegas stamledningsaml äger grenledningarna och mottagningsstationerna i högtrycksnälet. Förförsäljning och distribution lill de slutliga användarna ansvarar energiverkeni , och samt . Sydgasprojeklel invigdes ijuni 1985, Parallellt medarbetet alt fullfölja uppgifterna inom projektet har , i enlighelmed del arbetsprogram som har redovisats i propositionen 1983/84:47 om vissanaturgasfrä-gor, kartlagt och analyserat nya marknader för naturgas i ,1 första hand gäller detta en utbyggnad av slamledningen från nordostom till Tulebo i närheten av , Detta projekt kommer fortsättningsvisatt benämnas 2/Väslgas . 2-området omfattar bl,a,, och , Väslgas 1-området omfattar ,, , och Parlille. 2 Statens vattenfallsverks skrivelse Iskrivelse lill regeringen hemställer statens vattenfalls-verkatl regeringen inhämtar bemyndigande alt medge verket att tecknaborgen för lån som Swedegas lar upp för alt finansiera en utbyggnad av enslamledning frän till via . I skrivelsen föreslåsborgensramen för Swedegas öka med ett belopp som begränsas lill alt avse enledning för endasl del aktuella projektets behov. Beloppet anges till400 milj.kr, i prislägel den Ijanuari 1984, exkl. ränta. Detta anlas motsvara 560 milj,kr, i för byggnadstiden beräknat penningvärde inkl. ränta. Verkets strategi pä gasområdel är enligt skrivelsenatt skapa handlingsfrihet och gynnsammast möjliga förutsättningar för atl pålängre sikt kunna utveckla en betydande nalurgasförsörjning i landet.Valtenfallsverket framhåller att eU viktigt led härvid blir att, genom enfortsalt försiktig gasinlro-duktion bygga upp kompetens och en marknadsmässigbas, är enligt verket inte tillfyllest i detta sammanhang. Motdenna bakgrund har Swedegas träffat etl optionsavlal medDansk Naturgas A/S (Dangas) om gasleveranser i en omfattning som skulle göradel möjligt att etablera 2/Västgas 1- projektet med starttidpunkt våren1987 för Halmstadsdelen och för Göleborgsdelen, Optionsavlalelmöjliggör köp av upp till 250 miljoner m naturgas under entio-årsperiod På basis av detta optionsavtal har Prop.1985/86:91 förhandlat med och med i omengros-leveranser. Det framgår ocksåav skrivelsen alt vattenfallsverketcentralt och genom sin regionala enhet analyseratförutsättningarna för egen distribution och vidareförsäljning av den danskagasen inom , har pä basis av bl. a. optionsavtal ochpreliminära förhandlingsresultat, innebärande försäljning av 100 miljoner minom 2-omrädel och 110 miljoner m' inom Västgas 1-områdel, upprättat enpromemoria som innehåller en teknisk-ekonomisk beskrivning och utvärdering avSydgas 2/Väslgas . Promemorian har bilagls verkets skrivelse, har för sillkalkylarbete uppställt etl antal beräkningsförutsättningar. a. gällerdetla fördelningen av gamla och nya investeringskostnader istamledningssystemel saml lidigare med s.k. villkorslän finansierade kostnadersom kan anses belöpa på det aktuella projektet. Den numera färdigställdastamledningen mellan och har genom dimensioneringen(rördiamelern är ) givils en belydande överkapacitet i förhållande tillenbart Sydgas-projeklets behov, Överkapaciteten har godkänts av staten som enberedskapsålgärd för framlida ökade transportbehov. För den tänkta slamledningenHasslarp-Halmslad-Göleborg har två principiellt olika kalkylalternalivberäknats i promemorian. Det första alternativet grundas på atl slamledningendimensioneras enbart för det aktuella projektels behov. Del andra alternafivelutgår från att även den nya stamledningen, pä molsvarande sätt som denbefintliga, uppdimensioneras som en beredskapsålgärd för ökadeframtida transporter. Vid kostnadsfördelningen har anlagils all halvainvesteringen skall anses belöpa pä 2/Väslgas l-projektet. Den kalkyl vari projekten belastasmed sin andel av tidigare förinvesteringar saml hela investeringen för en nystamledning som enbart tillgodoser de nu aktuella projektens transportbehov gerett resultat som fär anses ligga vid nedre gränsen för vatlenfallsverkelsnormala avkastningskrav. Med ett vidare lönsamhelskrilerium, dvs. omutvecklingsmöjligheterna i form av ökad avsättning beaktas och där projektenpåförs sina kostnader för tidigare förinvesteringar samt av kostnaden fören uppdimensionerad ny slamledning (Hasslarp-Halmslad-Göleborg), uppfyllsverkels normala avkastningskrav med god marginal. I sin skrivelse framhållervattenfallsverket atl en grundläggande förutsättning vid övertagandet avSwedegas AB var alt verkel kunde betrakta sill naturgasengagemang som enlångsiktig utvecklingssatsning. Kravel pä en motsvarande affärsmässighet ochlönsamhet som för verkets övriga verksamhet fär därmed innebörden all även dellångsikliga uivecklingsintresset bör beaktas. Detta är för övrigi etl hellnormall element i verkets lönsamhetsöverväganden, där man har alt ta ställningtill myckel långsiktiga investeringar mol bakgrund av mer eller mindre osäkraprognoser om efterfrä-geutvecklingen. Verkel anseratt del akluellagasprojektetbör ses päliknande sätt. 3 Remissinstanserna Prop.i985/86:9i skrivelse har varit utsänd på remiss. Yttranden har avgivits avstatens energiverk, , länsslyrelsen i ,, , , , , , ,och kommuner samt . Länsslyrelsen iÖrebro län har inkommit med en särskild skrivelse angående dimensionen pästamledningen för naturgas Hasslarp-Halmslad-Göleborg. Det helt övervägande antalet kommuner i det tänktaavsättningsområdet ställer sig positiva lill införandet av naturgas i sinaenergisystem. De instanser som tar upp frågan om slamledningens dimensionförordar en sådan dimension som möjliggör en framtida expansion avgasanvändningen. framhåller det angelägna i atl prissättningenpä gas görs så attraktiv som möjligt, eftersom kommunen inrymmer flera storapresumtiva nalur-gasanvändare. angeratt marknadsunderlageiuppgår lill 55 miljoner m-*, varav avser industriella processer. Kommunenframhåller också att anläggandet ger betydande sysselsättningseffekter och enpositiv inverkan på industriell nyetablering. anför alt naturgasenhar invesleringsmässiga fördelar gentemot Qärrvärmeutbyggnad, speciellt iområden med låg värmetäthet. Kommunfullmäktige avser att ompröva tidigarefattade beslul om införandet av Qärrvärme i , Av de centrala remissinstanser som har anmodats attyttra sig över vatlenfallsverkels skrivelse framhåller statens naturvårdsverkatl naturgasen har stora miljöfördelar och är ett önskvärt substitut för andrafossila bränslen. framhåller också atl naturgasen, i sambandmed kärnkraftens avveckling, kan användas som ersättning av elenergi föruppvärmningsändamål ulan allvariigare miljökonsekvenser. tar i sill utlåtande upp etlantal frågor som enligt verkel bör besvaras innan beslul fallas om utvidgadborgensram. "2- och Väslgas I-projektenaktualiseras i elt läge när den svenska energianvändningen stagnerar.Parallellt med detta finns ett överutbud av konventionella bränslen som oljaoch kol som utbudet a v nya energialternativ ökar. Det finns såledesinga försörjningsmässiga skäl att öka gasanvändningen inom den närmasteframliden. Ekonomiskt är 2/Västgas 1-projektelfördelaktigare än fortsatt oljeanvändning. Projektens samhällsekonomiskalönsamhet framstår dock -utgående från dagens förutsättningar - som osäker,eftersom del sannolikt finns alternativ som blir billigare än de föreslagnagasprojekten. Under den länga projekttiden kan dock förutsättningarna ändras såväsentligt all hell definitiva slutsatser inte kan dras. Stamledningens dimensionering, som lämnas öppen iansökan, bör fastställas som man tar ställning till projektensgenomförande." 4 Statens vattenfallsverks skrivelse Prop. 1985/86:91 1986 har i skrivelse återkommit till frågan omförutsättningarna för en utökad nalurgasanvändning. redogörför de förhandlingar som man har genomfört med externa intressenter underhösten 1985 och som har resulterat i en överenskommelse mellan Gas B, V.Holland och Den norske statsoljeselskap A/S (Statoil) ä ena sidan och statensvattenfallsverk ä andra sidan om samverkan i , Således har etlkonsorlialavlal med bolagsordning avseende samgående i Swedegas och avtal omöverlålelse av aktier i slutits mellan dessa bolag. Kopior av avtalen,vilka har slutits med förbehåll för regeringens godkännande, har bilaglsvattenfallverkels skrivelse. Överenskommelsen innebär bl. a, att Swedegasaktiekapital och reservfond ökar med tillsammans 400 milj. kr. Denyfillkommande ägarna skall vardera äga av aktierna. Slamledningen frånHasslarplill ges diametern vilket innebär en överkapacitetjämfört med vad som erfordras för försörjningen lill och med Göteborg.Rördiametern har befunnits tekniskt och ekonomiskt tillräcklig för alltillgodose den svenska marknadens behov. , som är elt internationellt etablerat bolaginom utvinning, produktion, transport och försäljning av naturgas, harförvärvat omfattande kunskap i därtill hörande frågor samt disponeraransenliga resurser inom naturgasområdet. Statoil är ett av den som har intressen i flera gasfäll i . Bolaget är operatörför transportsystemet "Stalpipe", vilket förbinder gasfälten iNordsjön med gasmarknaden på den europeiska kontinenten. har Europasstörsta nalurgaslillgångar. Enligt vattenfallsverkets skrivelse harutgångspunkten för parterna i de förda förhandlingarna varit att söka skapaförutsättningar för en självständig verksamhet för kommande projekt inom etlgemensamt ägt Swedegas. framhåller att avsikten är altetablera Swedegas så atl någol direkl beroende av ägarna inte skall föreligga iden löpande verksamhelen och att denna kan bedrivas med normala affärsmässigaförutsättningar. I skrivelsen framhålls ocksä atl ell krav härför äratt bolagets soliditet ökas så all bolaget skall kunna ta upp lån i normalomfattning på egen balansräkning. Därigenom kan del rörelseunderskoil, somnormalt uppstår för den typ av långsiktig verksamhet som bolagetbedriver, balanseras till dess överskott uppslår. För att öka soliditeien krävsalt aktiekapitalet ökas. Härigenom erhålls också medel fören delfinansiering avSydgas 2/Västgas 1- projektet i den utsträckning som detla kräver finansieringmed egna medel. framhåller ocksä atl ell villkor för normalfinansiering av kommande projekt är att Swedegas balansräkning saneras frånäldre villkorade lån som medför en försämring av den formella soliditeien.Verkel har tidigare fäll tillsländ all genom villkorade tillskott finansiera kapitalbehovlill följd av förskjutna nylljanderällsersätlningar för Sydgasverk-samhelen. Län härför behöver således inte belastaSwedegas och dess soliditet, innan betalningar för nyltjanderätten inflyter, Konsortialavtalelinnehåller bl,a,allmänna principer och ekonomiska 6 I anslutning till beslul om 2/Väslgas 1- Prop.1985/86:91 projektet skall aktiekapital genom nyemission ökas med 300milj. och reservfonden med 100 milj, kr, skall ha rättatt utan hinder av hembudsskyldighel försälja aktieposter understigande sammanlagt10% lill annan svensk intressent. För beslut i vissal avtalet angivna frågorfordras enighet mellan aktieägarna. För beslul i vissa andra frågor krävsenighet i bolagets styrelse. Möjligheten för ytterligare en utländsk intressentall inlräda i Swedegas, nämligen Dangas eller Dansk og Naturgas A/S ()skall tills vidare bibehållas genom atl den nya intressenten ges möjlighel atlsammanlagt förvärva en Qärdedel av Shells och Statoils aktieandelar. I den nya bolagsordningen föreskrivs bl,a.attbolaget skall ha till föremål för sin verksamhei all anskaffa, transportera ochi distribuera och marknadsföra naturgas saml att planera, samordna ochvidta ålgärder, som syftar till all främja landets försörjning med naturgas,samt atl bedriva annan därmed förenlig verksamhei. Aktiernaskall ges ut i tvä serier enligt följande: Serie A (bundna),representerande av aktiekapitalet och mera än av det totalaantalet röster i bolaget, Serie B (fria), representerandehögsl av aktiekapitalet och av det totala antalet röster ibolaget. Varje aktie i serie A skall ägatre röster, Varje aktie i serie B skall ägaen röst. Bolagsordningen innehåller vidare bestämmelseromhembudsskyldighel och beslämmelserom alldet utländska ägandet endasl får skegenom innehav av aktier i serie B, Enligt avtalet om överlåtelse av aktier skall bl,a.följande villkor uppfyllas: alt staten avslår från rällen till återbetalningoch ränta pä till Swedegas lidigare lämnade villkorslån förutredningsarbetem.m. som per inkl. ränta uppgick lill 97,8 milj. kr, attstaten förklarar sig avstå frän rätt till återbetalning och ränta pä devillkorslån som inkl. ränta uppgick till 172,7 milj. kr,och som Swedegas tidigare erhållit till förskottsbetalning till Dangas föröverkapacitet i del danska naturgasnätet. Swedegas förbinder sig dock atl tillstaten belala vad Dangas enligi särskilda överenskommelser omtransportavgifler indirekt återbetalar av uppburet förskott. Av avtalet framgårockså alt om nya regleringar pä den svenska nalur-gasmarknaden så påverkarbetingelserna för Swedegas verksamhei atl bolagets resultat blir lägre än vadsom är kommersiellt godtagbart, har skyldighet atlåterköpa Shells och Statoils aktier. Iskrivelsen hemställer atl regeringen godkänner dels avtalet om överiåtelse av aktier i från statens valten fallsverk till Gas B, V. och Statoil dels konsortialavtalel om samverkan i som träffals mellan parterna, I skrivelsen hemställs också alt vattenfallsverkets investeringsanslag för /86 räknas upp med 240 milj, kr. samt att verkels statskapital sätts ned med 160 milj .kr. valtenfallsverkhemställeräven att regeringen avskriverett lill Prop. 1985/86:91lämnat villkorslän för utredningsarbeten m.m,om 97,8 milj,kr.per den 31december 1984. Slutligen hemställer verket att ell lidigare lämnat villkorslåntill för finansiering av överkapaciteten i del danska naturgasnätetomvandlas till etl villkoral bidrag och all medel som kan återvinnas fårtillgodogöras . Jaganförde i proposition (prop, 1984/85:120) om riktlinjer för energipolitikenall naturgas på lång sikt kan bli ett alternativ inför avvecklingen av kärnkraften.Ur bl. a. miljösynvinkel och i processammanhang är naturgas ell energislag medavsevärda fördelar. Jag framhöll också atl en nödvändig förutsättning för enutvidgad naturgasanvändning är att denna kan ske på kommersiell grund. När jagnu återkommer lill nalurgasfrågan grundar jag mina förslag på överväganden omnaturgasens betydelse i ett vidare energipolifiskt sammanhang och på detaktuella projektels ekonomiska bärkraft. Den energipolitiskt mest relevanta frågeställningenär enligi min uppfattning hur en ökad nalurgasanvändning i värt landöverensstämmer med de riktlinjer för energipolitiken som har fastställts avriksdagen. Jag kommer därför i det följande aft behandla bl.a.följandeaspekter: försöij-ningstrygghel, flexibilitet, diversifiering och miljöhänsyn.Av speciellt energipolitiskt inlresse är också alt förutsättningar skapas fören avveckling av kärnkraften och att en ökad naturgasanvändningsker pä kommersiell grund. Jag kan först konstatera att naturgas är ettinternationellt etablerat energislag. Dess betydelse för världensenergiförsörjning har successivt ökat underefterkrigstiden. Naturgasens andelav världens totala energiförsörjning är nu . För del ärmotsvarande andel . I fick naturgasen sill genombrott iböljan av 1960-lalel. Naturgasanvändningen ökade sedan som en följd av kravenpå etl minskat beroende av olja i samband med den försia oljekrisen. Denallmänna bedömningen är att det kommer all finnas elt ulbudsöverskoll på denvästeuropeiska gasmarknaden under resten av 1980-talet. Under 1990-laletbedöms naturgasen behålla sin marknadsandel pä en expanderande energimarknad. De kända naturgasreserverna i är lill90% lokaliserade till , och . Till dessareserver kommer de betydande tillgångarna i , Pä läng sikt är dettroligt all de norska reserverna blir dominerande i . Med hänsyn lill nalurgasreser-vernasomfattning och lokalisering och atl genom tidigare genomfördainvesteringar och ingångna avtal i samband med 1 projektet inte ärensidigt beroende av en leverantör uppfylls, enligt min uppfattning, rimligakrav på försörjningslrygghel och flexibilitet. Jag vill i sammanhanget erinraom atl skyldighet all vidla beredskapsåtgärder på naturgasområdet gäller fråndet lagringsår som börjarden Ijuli 1986. Beslämmelsernaom detta finns i lagen(1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet (prop. 1984/85: 172, FöU13, rskr 390), Beträffande beredskapskoslnaderna fram- höllsi propositionen 1984/85: 172 (s. 15) som en nödvändig förutsättning för Prop.1985/86:91 en utvidgad naturgasanvändning atl en sådan kan ske på kommersiellgrund och all här ingår att gasverksamhelen kan bära kostnadernaförberedskapen. Frågan om den långsikliga lösningen av gasberedskapen behandlas i1986 års budgetproposition (bil, 14 s, 160 ff) och är nu föremål för etlsärskilt remissförfarande. En ökad naturgasanvändning från nuvarande låga nivåinnebär självfallet en viss diversifiering av energilillförseln. Betydelsenhärav får emellertid, enligt min mening, inte övervärderas. Efiersom ca 75-80%av den svenska oljeimporten kommer från torde inte import av naturgasfrån samma område innebära någon påtaglig minskning av störningsriskerna. Päläng sikt kan emellertid di versifieringsargumenlet fä ökad vikt i samband medall betydelse som oljeproduklionsområde minskar, Detla hänger sammanmed alt den helt övervägande delen avjordens nu kända oljereserver finns iMellanöstern. Det som enligt min uppfattning starkastlalartillnalurgasensförmån är dess obestridliga miljövärden. Jag anser all detligger ett betydande värde i atl gasen i flera avseenden ger renare utsläpp änvad som kan åstadkommas med bästa nu tillgängliga reningsteknik för olja ochkol, I likhet med och ell flertal berörda kommuner anserjagalt naturgasens avsaknad av svaveldioxidutsläpp och lägre kväveoxidemissionerär särskilt belydelsefulla för den region som berörs av 2/. Naturgasens roll i samband med avvecklingen avkärnkraften kommen-leras av slalens naturvårdsverk och statens energiverk.Naturvårdsverket framhåller att naturgasen vid kärnkraftsavvecklingen kananvändas för alt ersätta elenergi för uppvärmningsändamål ulan allvarligamiljökonsekvenser. bedömer att utrymmet för naturgas i det svenskaenergisystemet kan öka som en följd avkärnkraflsavvecklingen. Verkel anser emellertid atl del inte ärmöjligt all ha en uppfattning om i vilken omfattning marknaden kan öka. Jag framhöll i den energipolitiska propositionenvåren 1985 att naturgasen kan bli ett intressant alternativ inför avvecklingenav kärnkraften. Del är viktigt alt avvecklingen sker på elt sådant sätt allanvändningen av olja'och kol kan begränsas. Naturgasen kan ersätta el viduppvärmning och i industriella processer. Jag gör ocksä den bedömningen altbeslul om ökad naturgasanvändning bör tas , för atl detla energislag redanvid ingången av skall kunna framstå som etl av flera realistiskaalternativ till kärnkraften. När del gäller frågan om naturgasens roll utövernu aktuellt projekt anserjag dock alt det råder osäkerhet om den framfidamarknadens storlek och utseende vid olika energitillförselallernativ. Jag avserdärför all la initiativ till atl närmare utreda detla. Jag går över lill frågan om 2/Västgas 1-projektet uppfyller rimliga krav pä lönsamhet med utgångspunkt i de kalkylersom redovisats i samband med skrivelse . Slalens energiverk framhåller i sitt remissvar atlprojektets lönsamhet är starkt beroende av hur mycket avslamledningskostnaderna som skall belasta projektet. Självfalletär frågan om hur överkapaciteten skall hanteras av principiellt 9 intresse.Enligt min uppfattning bör - med hänsyn till den osäkerhet som Prop. 1985/86:91råder beträffande naturgasmarknaden utöver 2/Västgas 1- projektet kapacitelsanpassade kostnader, dvs. kostnader för investeringar anpassade tillprojektets behov, tillämpas vid bedömningen av projektets lönsamhet. I enkalkylkombinafion, där projektet belastas med sin andel av tidigare gjordainvesteringar samt med kostnaderna för en kapaciielsanpassad stamledning, gerprojektet en real förräntning vid kalkylperiod på 4,. Detta liggerinom gränsen för vatlenfallsverkels avkastningskrav för motsvarande projektoch kan enligi min uppfattning anses acceptabelt, Kalkylen påverkasnaturligtvis positivt om avsättningen av naturgas inom 2/VästgasI-området blir större än redan konirakterade volymer, Belräffande naturgasens möjligheter all konkurreramed andra energislag visar säväl presenterade kalkyler som energiverkels analysatl nalurgasanvändning är billigare än en fortsaft förbrukning av olja.Naturgasens konkurrenskraft i förhällande till el är i dagslägel intetillräcklig men kommer i ell längre lidsperspektiv all stärkas närrelativpriset på el ökar.