prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — att ta del av vad jag har anfört omförberedelser totalförsvarsbeslut. 4 Totalförsvaret Prop. 1985/86: lOO 4.1 Inledning ''- Tillgrund för totalförsvarets utveckling t.o.m. /87 ligger 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374). Totalförsvarets fortsatta ulveckling /87 behandlas av försvarskommitté. Totalförsvaret är en sammanfattning av alla deåtgärder som är nödvändiga för landets försvar mot yttre hot och samhälletsomställning till kris-eller krigsförhållanden. I sådana situationer omfattartotalförsvaret strängt taget hela det omställda samhället. Totalförsvaret bör vara så uppbyggt och organiseratatt det är en hela folkets angelägenhet. Vår motståndsförmåga under kriser och i krigbestäms av de olika totalförsvarsgrenarnas effekt men framför allt av densamlade förmågan hos totalförsvaret. Genom fortlöpande samverkan måsle bästamöjliga samordning säkerställas mellan totalförsvarets olika delar.Möjligheterna att utnyttja den fulla effekten är i avgörande grad beroende aveffektiviteten i ledningsorganisationen. Största möjliga överensstämmelsemellan ansvarets fördelning och ledningens uppbyggnad i fred och krig bör eftersträvas.Beredskapsaspekter bör beaktas vid all planering av samhällsverksamhet. 4.2 Totalförsvarets fortsatta utveckling 4.2.1 Allmän inriktning Somstöd för den svenska säkerhetspolitiken fordras en fast och konsekventförsvarspolitik som inger förtroende såväl i omvärlden som hos svenska folket.Omvärlden skall vara övertygad om atl i händelse av krig är berett attfullfölja den deklarerade politiken. Totalförsvaret bör utformas så att det ärfredsbevarande. Det bör ha sådan styrka, sammansättning och beredskap att detavhåller från angrepp eller hot om angrepp. Det bör också vara så utformat attdet kan motstå skilda angreppsformer från skilda riktningar och verka i olikamilitärpolitiska lägen. Redan i fredstid, och i än högre grad underneutralitet vid krig i omvärlden, måsle respekten för vår territoriellaintegritet upprätthållas. Kränkningar av vårt territorium kan aldrigaccepteras. Ett militärt angrepp mot ulgör det störstahot mot vår nationella säkerhet som vi kan bli utsatta för. Totalförsvaretsplanering bör därför utgå ifrån de krav på uppoffringar, snabb omställning m.m.som ställs på samhället vid etl militärt angrepp. Även de krav som ett skedemed utrikeshandelsstörningar och en neutralitetssituation ställer måste beaktasi hög grad. Det är vidare väsentligt att vår beredskap snabbtoch flexibelt kan anpassas till aktuella situationer genom balanserade och samordnade åt gärder inom hela totalförsvaret. Det militära försvaret skall vara utformat och övat så attdet är strids- Prop. 1985/86: 100 dugligt efter en snabbt genomfördmobilisering. 6 terna skall kunna utnyttjas med tyngdpunkten ikust- och gränsområden för att därigenom i det längsta förhindra att enangripare får fast fot på svensk mark. Man kan emellertid inte bortse frånrisken alt en angripare lyckas tränga djupt in i vårt land. Därför måste elleffektivt och uthålligt motstånd kunna föras i organiserade former i varje delav landet, även inom sådana områden som angriparen har tagit. För landets förmåga lill försvar ärdel vidare nödvändigt att näringsliv och samhälle kan tillhandahålla de förnödenheteroch tjänster som fordras för att dels skydda befolkningen och tillgodose dessförsörjning och andra väsentliga behov, dels stödja det militära försvarel. Eltav syftena med våra beredskapsätgärder är alt skapa förutsättningar för altnödvändiga samhällsfunktioner skall kunna upprätthållas under kriser och krig. Ledningens effektivitet är en förutsättning föreffektiviteten inom hela totalförsvaret i krig. Ledningsbehov ochledningsprinciper uppvisar väsentliga grundläggande olikheter mellan militäraoch civila delar av totalförsvaret. Ledning av totalförsvaret är en fråga omledning av militära operationer och av del krigsomslällda samhällel. I denförsta delen är det en fråga om ledning av en organisaiion. 1 den andra delenen fråga om att med olika medel få samhället i vid bemärkelse att agera påavselt vis. Styrkan i totalförsvaret är beroende av en väl fungerandesamordning, varför förändringar och vidareutveckling i ledningshänseende måstebehandlas i ett sammanhang och inom ramen för en helhetssyn på totalförsvaretsledning. Ett antal faktorer leder till behovav atl ompröva eller utveckla delar av ledningsresurserna inom ramen förtotalförsvarets ledning i krig. försvarskommitlé har bl.a.uppgiften att överväga och lämna förslag om totalförsvarets ledningsstruktur ifred och krig. Ett samlat arbete i avsikt attsamordna den vidare utvecklingen av frågor om totalförsvarets ledning ärkomplicerat och tidskrävande. Beroende på den avgörande betydelse ledningsfrågornahar för totalförsvarets effektivitet bedömer jag att dessa frågor måsteprioriteras . () har i samverkan medöverbefälhavaren (), civilförsvarssiyrelsen (Cfs), överstyrelsenförekonomiskt försvar (ÖEF), (SoS), styrelsen för psykologisktförsvar (SPF), försvarels materielverk (FMV) och forlifikationsförvaltningen(FortF), fått regeringens uppdrag att utarbeta en samlad syn påförsvarsforskningens långsiktiga utveckling. Denna skall utgöra ett underlagför försvarsbeslut vad gäller försvarsforskningen. FOA överlämnade sitt förslag benämnt"Försvarsforsk ningens långsiktiga utveckling /87, slutredovisning". FOA har 13 genomfört arbetet i samverkan med ovan nämnda myndigheter. Militärteknikens växande säkerhetspolitiska betydelse samtden ökande Prop. 1985/86: 100 betydelsen av åtgärder för alt utvecklatotalförsvarets civila delar i takt Bil. 6 med förändringen i hotbild ochsamhälle, särskilt dess sårbarhet under beredskap och i krig, innebär nya ochutökade krav på försvarsforskningen. Försvarsforskningen har mångakontaktpunkter med forskningen inom samhällel i övrigl. Inom vissa områden också en unik kompelens som kan utnyttjas inom andra samhällssektorer änförsvaret. Samverkan över sektorgränser har ökat betydligt menytterligare samordning torde vara möjlig. Större delen av det som inom denmilitära försvarssektorn betecknas som forskning och utveckling (FoU) ärutvecklingsarbete som utförs vid industrier. Forskningens roll är härvid främslatt ge idéer, beslutsunderlag och råd. Bl.a. skall försvarsforskningen kunnamedverka vid de olika faserna i anskaffningsdialogen mellan försvaret ochindustrin och härvid omsätta nya vetenskapliga rön till effektiva lösningar förtotalförsvaret. Det går inte att dra någon klar gräns mellan forskning ochutvecklingsarbete. Det senare styrs i huvudsak av de olika materielbeställningarnagenom försvarels materielverk. Huvuddelen av den icke objektbundnaforskningen för totalförsvaret har samlats till ett delprogram. Gemensamförsvarsforskning med FOA som programmyndighet. Intressenter är allatotalförsvarsmyndigheterna. Produktionsansvaret för huvuddelenav delprogrammet åvilar FOA, och för mindre delar FortF resp. FMV. Mindre delargenomförs av bl.a. FortF, flygtekniska försöksanstalten (FFA), industrin samtuniversitet och högskolor. 4.2.4 Vissa struktur- och samordningsfrågor 1980/81:20 (bil.3) anmälde dåvarande chefen förförsvarsdepartementet att han avsåg att låta kartlägga de besparingar somskulle kunna uppnås genom samverkan mellan försvaret och övrigasamhällssektorer. Vidare anmälde han i prop. 1980/81:100 (bil. 7) att ettöversynsprojekt hade startats. Jag vill här redovisa arbetsläget beträffande dedelar som återstår av projektet. 4.2.4.2 Värnpliktigas resor med försvarsmaktenstrunsportflyg Min företrädare har vid skilda tillfällen, senast i prop.1984/85:100 (bil. 6), redovisat resultaten av de försök som bedrivits med att utnyttja försvars maktens transportflyg för bl.a. värnpliktsresor. Han anmälde därvid bl.a. att en rapport från med analys av de då pågående försöken beräknades föreligga . Rapporten har numera överiämnats till överbefälhavaren. Enligt vad jag har inhämtat har försök under det gångna budgetåret bedrivits avseende de värnpliktigas fria ledighetsresor mellan Nedre militärområde och området. Erfarenhelerna har varit goda, från såväl ekonomisk som värn- 14 För innevarande budgetår har avdelats 600 flygtim- Prop. 1985/86:100 mar för transport av värnpliktiga med flygvapnets transportflygplan TP84 Bil. 4.2.4.3 Flygplan jör havsövervakning Regeringen beslöt att viss övervakning m.m. till sjöss med flygplan skall samordnas mellan försvarsmakten ochtullverkets kustbevakning, varvid generaltullstyrelsen skall ha ansvaret fördriften av flygverksamheten (produktionsansvaret). Regeringen uppdrog att anskaffa två flygplan inkl. erforderiiggrundutrustning m. m. för övervakningsuppgifter till sjöss. Regeringen föreskrevvidare att utprovning av flygburen utrustning för ubåtsjakt skall fortsätta,varvid samma flygplanstyp skall användas som den som anskaffas tillgeneraltullstyrelsen. har beslut fattatsom anskaffning av två flygplan till för havsövervakning och ettflygplan av samma typ för marinens försök med flygburen utrustning förubåtsjakt. Inriktningen skall vara att flygplanen förses med samma utrustningså atl de kan användas för aktuella uppgifter av såväl generaltullstyrelsen sommarinen. 4.2.4.4 Samordning mellan kommuner, landsting ochfredsförband har i februari 1984överiämnat rapporten (29(48): I) - Sambruk av resurser mellan förband, kommun,landsting - en förstudie. Av rapporten framgår bl.a. att i den offentligaförvaltningen inom en kommun där fredsförband och landsting är representeradefinns resurser i form av personal, organisation och utrustning på två ellerflera ställen för administrativt och tekniskt likartade funktioner. Samutnyttjandetav resurser är ringa. Institutet bedömer att det finns storamöjligheter till såväl direkta besparingar i drift- och kapitalkostnader sommöjligheter till ökad tillgänglighet hos resurserna. Regeringen uppdrog i augusti 1984åt att, efter överenskommelse med ettlämpligt antal kommuner, landsting och fredsförband, genomföra etl antalstudier och försök. Ertarenheterna skall redovisas på ett sådant sätt att dekan utnyttjas på andra ställen i organisationerna. Vidare skall redovisaskonsekvenserna av ett vidgat samutnyltjande samt eventuellt behov av att ändrade regler som gäller för verksamheten i detta sammanhang. En första delrapport är lämnad idecember 1985. Områden som varit berörda är t. ex. hälso- ochsjukvård, inköpsverksamhet, materielunderhåll, fastighetsdrift, utnyttjande avidrotts- och övningsanläggningar m.m. Eu stort antal kommuner, landsting ochstatliga myndigheter är berörda. Försöksverksamheten har koncentrerats tillEksjö, , och . Resultaten av studierna och försöken kommer att redovisasi . 4.2.5Utredningen om försvarets gemensamma myndigheter Prop. 1985/86: 100 1982/83:100 (bil. 6) anmälde föredragandedepartementschefen att en utredning () pågick om försvaretsgemensamma myndigheter (Fö 1982:06). Kommittén har haft i uppdrag att göra enförstudie om möjligheterna till dels strukturförändringar och ytterligarekostnadsreduceringar inom försvarets s. k. gemensamma myndigheter, dels ökadsamordning med övriga statliga myndigheter. Kommittén har i september 1983överlämnat betänkandet (Ds Fö 1983:5) Strukturförändringar och samordning. Flera av kommitténs förslag berörverksamhet utanför försvarsdepartementets område. Förslagen innebär i regelatt fortsatta utredningar behövs. Jag vill här redovisa vissa delar av detarbete som bedrivs med anledning av kommitténs förslag. Jag vill ocksåhänvisa till vad jag , s. 25, anför om försvarets datacentral. 4.2.5.1 Samordning uv förplägnadsverksamheten Statskontoret häri fått regeringens uppdragatt tillsammans med lämna förslag tillåtgärder för att öka samordningen inom den offentliga storhushållssektorn ifråga om inköp, produktion, teknisk forskning, utveckling, utbildning samtinformations-och erfarenhetsutbyte. Härutöver skall nuvarande rollfördelningmellan statliga och statligt finansierade organ inom storhushållssektorngranskas. Förslag i anslutning härtill skall ge förutsättningar för ettrationellare utnyttjande av de statliga insatserna. Statskontorets uppdragkommer alt redovisas först . 4.2.5.2 Samordning mellan myndigheterna i Min företrädare förordade att det administrativa stödettill myndigheterna i borde samordnas ytteriigare. hartelefonservice, lokalvård och transporter samordnats mellan försvaretsmaterielverk och (I2/Fo52). Vidare har telefonservice ochlarmfunktioner samordnats mellan och statenslantmäteriverk. Ytterligare samordningsåtgärder mellan dessa myndigheterliksom med flera andra lokala myndigheter undersöks. Vidare utrederstatskontoret etl förslag att slå samman samtliga telefonväxlar för de statligamyndigheterna i . 4.2.5.3 Samordning av byggnadsverksamheten 1984/85:100 (bil. 6) anmälde föredragandedepartementschefen att den särskilda utredaren som tillkallats (Dir. 1984:32)för att utreda Statsförvaltningens lokalförsörjning skulle redovisa sinaförslag i en första etapp . Utredningens förslag kommer attredovisas . 4.2.5.4Civilförsvarets materielanskaffning Prop. Fråganom ansvaret för civilförsvarets materielanskaffning har behandlats av (prop. 1984/85:161, FöU 12, rskr 389). Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle atlta del av vad jag har anfört om totalförsvaret. 1985/86: 100 5.Totalförsvarets militära del Bil. 5.1 Det senast förflutna budgetåret (1984/85) Debeslut om försvarets ekonomi och fortsalla inriktning som statsmakternafattade på grundval av den fyrpartiuppgörelse som träffades på våren 1984innebar att försvaret tillfördes 600 milj. kr. per budgelår i prislägetfebruari 1983. Stora delar av tidigare inplanerade senareläggningar ochambilionsminskningar har därmed kunnat återtas. Ca 45 000 värnpliktiga har grundutbildais och ca 77000 har repetitionsut-bildats. I förhållande till försvarsbeslut harfrämst av ekonomiska skäl repetitionsutbildningcn halverats inom marinen ochflygvapnet. genomfördes en större gemensamförsvarsmaktsövning i västra . I övningen deltog ca 25000 man urarmén och flygvapnet. Dessutom dellog i mindre omfattning totalförsvaretscivila delar, främst civilförsvaret. Erfarenheterna från denna övning såväl somfrån tidigare försvarsmaktsövningar visar på behovet av sådana större övningardär även det operativa ledningssystemet kan övas. Ytterligare ansträngningarmåste dock göras för att de värnpliktiga skall få bästa möjliga utbildning ävenunder dessa övningar. En betydande malerielförnyelse har ägt rum underbudgelårel. Exempel härpå är för armén leveranser av modifierade stridsfordon,bandvagnar och broar. Till marinen levererades en kustkorvett, ettminjaktfartyg och rörliga kustartilleripjäser. Inom flygvapnet ombeväpnadesytterligare en jaktdivision till JA 37 och påbörjadesgångtidsföriängning av tre jaktdivisioner J 35 Draken. Utvecklingen av det nyasystemet JAS 39 fortsatte i huvudsak planenligt. Inom byggnadsområdet följde verksamheten i huvudsakde uppgjorda planerna. F.d. läns flygflottiljs (F I) kasernområdeavvecklades genom överlåtelse till . Utgiftsramenför det militära försvaret uppgick för /85 till 19535720000 kr.i prisläget (prop. 1983/84:100 bil. 6 och 1983/84:112, FöU 15 och20, rskr 219 och 348). Regeringen bemyndigades att justera utgiftsramen för detmilitära försvaret för /85 med hänsyn till prisutvecklingenenligt försvarsprisindex med beaktande av tidigare riksdagsbeslut (prop.1983/84:40, FöU 7, rskr 88) och av växelkursförändringar m.m. efter februari1983. Del tidigare riksdagsbeslutet innebar att priskompensationen underkalenderårel 1984 skulle begränsas till högst den förutsatta inflationsnivån,dvs. Denna begränsning skulle utformas så att det med hänsyn tillväxelkursförändringar m.m. kompletterade försvarsprisindex (FPl) under år 1984ersattes av ett index som följde FPlt upp till nivån och - om FPIk ökademera - låg kvar på denna nivå. FPIk för elt budgetår beräknas somett genomsnitt av indexlalen för Prop. 1985/86: , november,. Under /85 utvecklade Bil. 6 sig FPIkenligt följande med = 100,00. FPIk efter justering med hänsyn till 4%-spärren Efler kompensation för prisökningaruppgick den militära utgiftsramen under /85 sålunda till19535720000 x 1,1242 = . Effekterna av 4 %-spärren /85 har därmed kunnat beräknas till 207 milj. kr. i delbudgetårets genomförandeprisläge. Utgiftsramen för det militäraförsvaret under /85 har vidare justerats enligt följande. Löner till personal med s. k. NOM-garanti -I- 1700000 Särskilda medel förrepetitionsövnings läger i -I- 16000000 Överutnyttjande av utgiftsramen för /84 (prop. s, 26, FöU 7 och 9, rskr 131 och 258) -114277400 Summa korrigering -101001400 Till posterna i sammanställningen vill jag lämna följandekommentarer. 1978/79:100 (bil. 7, FöU23, rskr 327) anförde dåvarande departementschefen att särskilda medel inteborde beräknas för personal med s. k. NOM-garanti. Han utgick från atl berördpersonal skulle kunna omplaceras inom de angivna myndigheterna eller vid andramyndigheter. Om denna omplacering i något fall inte lyckades, borde frågan omhur och i vad mån koslnaderna skulle täckas få prövas när säkrare underlag förställningstagande förelåg. Kostnader för personal med NOM-garanti har /84 uppkommit vid myndigheterna överbefälhavaren, försvaretsmaterielverk och fortifikationsförvaltningen. Ett belopp som motsvarar nämndakostnader har lagts till utgiftsramen genom ökning av prisregleringsmedlen. Under /85 tillfördesdet militära försvaret 16 milj. kr. utöver den militära ramen föriordningställande av ett repetitionsövningsläger i . Medlendisponerades under anslaget B 3. Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Överutnyttjandet av utgiftsramen för /84skall enligt 1984 19 års riksdagsbeslut (prop.1984/85:100 bil. 6 s. 26, FöU 7 och 9, rskr 131 och Prop. 1985/86:100 258)beaktas när utgifterna för det militära försvarel för /86 Bil. Enligt vad jag härmed redovisat blev dentillgängliga utgiftsramen för det militära försvaret /8521962056000-101001400 = . Enligt budgetredovisninguppgick utgifterna under de rambundna anslagen inkl. ianspråktagnaprisregleringsmedel till . Utgifterna var alltså 21922827000-21861055000 = , avrundat 61,8 milj. kr., större än utgiftsramen.Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop. 1984/85:100 bil.6 s. 78, FöU 7 och 9, rskr 131 och 258) att beakta överutnyttjandet när utgifternaför det militära försvaret för /86 prisregleras. 5.2 Verksamheten under innevarande budgetår (1985/86) Verksamhetenunder /86 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna itidigare riksdagsbeslut (prop. 1984/85:100 bil. 6, FöU 7, 9, rskr 131, 258 ochprop. 1985/86:25 bil. 1, FöU 4, rskr 49) saml i regleringsbreven förbudgetåret. Inom utbildningsområdet hargrundutbildningskontingenten utökats något . Utbildningen vidtrafikflygarhögskolan ulökas för att möta de civila flygbolagens ökaderekryteringsbehov. En återtagning av repeti-lionsutbildningsvolymen i marinenpåbörjas. Bristerna i marinslridskraflernas långsiktigaberedskap med anledning av den snabba förstärkningen av ubåtsskyddet kvarståräven under /86. Inom materielområdet beställs för armén bl. a.pansarvärnsrobotar, lätta pansarskott, olika slags ammunition samt ett nytttruppradiosystem. Utveckling av artillerilokaliseringsradar och zonrör tillartilleriet påbörjas samt fortsätter angående slutfasstyrdgranalkastarammunition och luftvärnsrobotar med mörkerkapacitet. Inom marinenbeställs ytterligare kustkorvetter som anskaffningen av ubåtar ochtunga rörliga artillerisystem fortsätter. Ombyggnad saml modifiering av helikoptrarfortsätter och ytterligare materiel för ubåtsskydd anskaffas. Utveckling avubåtar och lätta kustrobolar fortsätter liksom forskning inom ubåtsskyddsområdet.Inom flygvapnet sker fortsalt ombeväpning av jaktflygförbanden till JA 37 samlfortsatt anskaffning av utrustning för stridslednings- ochluftbevakningssystemet. Ytterligare materiel för moderniseringen avflyg-bassystemel beställs. Ulveckling av flygplan JAS 39 och flygburenradar fortsätter. Byggnadsarbeten genomförs i huvudsak planenligt. Som ett resullal av budgetarbetet ansåg regeringen alt osäkerheten om det ekonomiska planeringsutrymmet efter /87 och den höga överplaneringen i överbefälhavarens då aktueUa programplan motiverade återhållsamhet med nya materielbeställningar i förhållande till överbefälhavarens planering. I budgetpropositionen 1984/85 begärde därför regeringen av endast ca hälften av de 20 beställningsbemyndigandensom myndigheterna föreslagit för budgetåret Prop. 1985/86: 100 1985/86. Dåöverbefälhavaren redovisat ett mer tillfredsställande plane- Bil. 6ringsunderlag inför försvarsbeslutet har regeringen i huvudsak begärtresterande bemyndiganden för materielbeställningar på tilläggsbudget I /86. beslöt (prop. 1985/86:25, bil. I, FöU 4, rskr 49)alt tilldela regeringen de begärda beställningsbemyndigandena för budgetåret1985/86. 5.3 Det militära försvarets fortsatta utveckling Ioktober 1985 inlämnade överbefälhavaren sin programplan. Programplanen utgören del av överbefälhavarens perspeklivplan del 2 års försvarsbeslutoch omfattar perioden /87-1990/91. I det följande sammanfattar jagprogramplanen. Därefter redovisar jag mina ställningstaganden till detmilitära försvarets fortsaita utveckling under /87. Ställninglill utvecklingen efler /87 kan tas sedan 1984 årsförsvarskommitlé redovisat sitt betänkande. 5.3.2.1Krigsorganisationens utveckling m. m. Överbefälhavarenanger atl invasionsförsvar, i enlighel med statsmakternas beslul, ärförsvarsmaktens huvuduppgift. Ett angrepp mot skall fordra så storaresurser och uppoffringar saml la så lång lid atl de fördelar som står altvinna med angreppet rimligen inte är värda insatserna. Den samladeförsvarsmakten skall kunna möta etl angrepp och i det längsta förhindra atlangriparen får fast fot på svensk mark. Om en angripare lyckas tränga in ilandet skall försvarsmakten ha förmåga all hindra honom att snabbt trängavidare och nå mål långt in i landel. Överbefälhavaren anser vidare atl del ärväsentligt alt försvarsmakten har förmåga lill övervakning av territoriet ochkan ingripa för alt avvisa kränkningar. Försvarsmakten måste således i ökandegrad kunna verka effektivt både i krig och inför hot om krig samt i fred och pålåga konfliktnivåer. Intentionerna försvarsbeslut med denutformning dessa fick riksdagsbeslut har enligt överbefälhavareninte kunnat fullföljas trots beslutad förstärkning av den militära utgiftsramenfr. o. m. /85. Utbildningen, främst repetitionsutbildning ochflygtidsproduktion, har reducerats. Den materiella förnyelsen ochbasulbyggnaden inom flygvapnet genomförs i långsammare takt. Inom armén har ell antal prioriterade förbandkunnat anpassas till den kvalitativa utvecklingen i omvärlden. stridsvärde har förbättrats bl.a.genom renovering och modifiering av slridsfordon. Samövning inom brigaderna hardock inle kunnat genomföras i erforderlig omfaitning. De moderna infanteribrigaderna (IB 77) har ihuvudsak intagit planerad organisation. omorganisation pågår fram till budgetåret Prop. 1985/86: 100 1987/88. De moderna infanteri- ochnorriandsbrigaderna har godtagbar förmåga att lösa sina uppgifter. Sex av de äldre infanteribrigadernahar påbörjat modernisering i begränsad omfattning. En allvarlig brist är altdessa brigader saknar modernt artilleri och luftvärn. Brokompanier med modern materiel har organiserats. Krigsförbandens pansarvärnsförmågaförstärks bl.a. genom leveranser av pansarvärnshelikoptrar och modifieradestridsfordon. Anskaffning av pansarvärnsrobotar, pansarskott ochartilleriammunition med verkan i pansrade mål planeras. Luftvärnet förstärks t.ex. genomleveranser av luftvärnsrobotvagnar och modifierad robot 77. Renovering avmaterielen i luftvärnsbataljoner planeras. Inom marinen har helikoptersystemenförstärkts genom att fler helikoptrar byggts om för ubåisjakl. Vissa problemmed helikoptrarnas motorer åtgärdas. Ytattackförbanden har i huvudsakgod materiell och personell standard. Allvarliga brister föreligger dockbeträffande minerings- och ubåtsjaktka-paciteten. Ubåtsförbanden består av åttamoderna och fyra äldre ubåtar.