prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgmnd har en jämfört med föregående årsanslagsfram ställning reviderad plan utarbetats för innevarande och nästa budgelår. Denna reviderade plan innebär en viss höjning av ambitionsnivån jämfört 194 med nu pågående verksamheloch förutsätter all de medel som har anvi- Prop. 1985/86: 100 sals förinnevarande budgetår, men som disponeras av regeringen. 14utbetalas senare under budgetåret. För /87 beräknar fonden atldet inte behövs något ytterligare kapitaltillskott och hemsläller därför attdel kapUaltillskolt som lidigare beräknals för /87 inte anvisastill Industrifonden. Fonden redovisar också en alternativ plan med oförändradambitionsnivå, som innebär att de medel som står lill regeringens dispositionför /86 inte behöver tas i anspråk. Enligt Industrifonden gårdet inte att nu dra slutsatser om fondens ekonomiska ställning på längre sikt.Svårigheterna att förutse vilka projektförluster som kommer att drabba fondenår alltför stora. fram lUI kommer del kommersiellaresultatet av flera stora projektengagemang att utfalla, vilket avgör ommedelsfillskott erfordras . Medhänsyn lill del slatsfinansiella läget och lill fondens f. n. goda ekonomiskasituation är jag inle beredd att nu förorda all de medel som står tillregeringens förfogande för /86 ställs lill fondens förfogande.Jag anser del inle heller motiverat atl föreslå någol medelstillskoit tillfonden förbudgeiäret 1986/87. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört om stöd tillindustriellt ulvecklingsarbele. G. Statsägda förtag m.m. Prop. 1985/86: lOO Underdenna rubrik redovisas anslag för vissa delar av den slalliga företagssektorn,främsl affärsverket FFV och domänverket. De flesta statsägda företagen äraktiebolag och finansieras på annal sätt än genom anslag över statsbudgeten. Degrundläggande riktlinjerna för domänverkets verksamhel faslställdes genombeslut av riksdag (prop. 1968: 103. JoU 32, rskr 269). Verkel skall driva skogsbruk, virkesförädling ochannan därmed sammanhängande verksamhel, förvalta den fasla egendomen och andratillgångar som hör till domänverkets fond samt förvalta och öva tillsyn övervissa andra allmänna skogar. Målet för verksamheten vid domänverket är attgemensaml med AB () på lång sikt åstadkomma bästamöjliga samlade ekonomiska utbyle och därvid prestera etl från förelagsekonomisksynpunkt tillfredsställande årsresultat. skogsmarksinnehav uppgår i runda taltill produktiv skogsmark och del ulgör därmed närmare enfemtedel av landels produktiva skogsmark. Taxeringsvärdet för verkels skogs-och jordbruksfastigheter uppgick lill ca 7200 milj. kr. förvaltar aktierna i ettförvaltningsbolag, , som finansiellt och administrativtsamordnar verksamheten i ett antal dotterbolag inom huvudsakligenträförädlingsbranschen. Vidare förvaltar verket akfier i några andra aktiebolag.Domänverket erhåller inle några investeringsmedel över statsbudgeten. Verketsmedelsbehov tillgodoses främsl genom disposifion av tillgängliga vinst- ochfondmedel, men verkel har också tillgång till en röriig kredit om 500 milj. kr.i . På grundval av en av domänverket upprättadfemårsplan för verket har regeringen bestämt den inbetalningav vinst till slaten som verket skall fullgöra för åren 19851989.Kravet innebär att verket för skall leverera in 30milj. plus avårsvinsten: dock sammanlagt lägst 75 milj. kr. levererades 47,7 milj.kr. in till staten. skall verket leverera in 40milj.kr. plus51% av årsvinsten; dock minst 85milj. Fr.o.m. har inkomstbeskattningenav stat och kommun slopats. 1984/85: 70 (SkU 23, rskr. 110) fården fördel i konkurrenshänseende som skattelättnaden kan innebära beaktas vidfastställande av avkastningskravet för offentlig verksamhet. Jämfört medtidigare krav för inleverans för domänverket har därför beloppen höjtsmotsvarande den skatt som skulle utgått om verket hade varit skattepliktigtenligt tidigare gällande regler, dock att disposUio-ner enligtskattelagstiftningens bestämmelser inte längre får göras. Eftersom domänverket självt finansierar sinverksamhet redovisas endast anslag fill verket av speciell nalur påstatsbudgeten. Jag viU nu ta upp frågan om anslag enligt 1933 årsriksdagsbeslut om ersätlning till domänverkels fond för utgifier för övertalig personal. Fr.o.m.budgelårel 1984/85 har någol anslag för detta ändamål inte Prop.1985/86:100 uppförts på statsbudgeten. Verket föreslår att så inle heller skallske för Bil. 14 /87, men att ersättningen från kyrkofondentill domänverkets fond för utgifter för övertalig personal kvarstår och för år1985 skall utgå med . enligt sedvanliga beräkningsgrunder. Jag anslutermig till domänverkets förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att besluta attkyrkofonden för skall ersätla domänverkets fond för utgifter förövertalig personal med . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Anslaget avses för bidrag till investeringar ibyggnader m. m. på krono-lorp, till flyttningsbidrag och avlrådesersättning åtinnehavare av kronotorp samt för att betala vissa andra utgifter för torpen. Genom beslut (prop. 1979/80:74,NU 64, rskr 414) om upplåtelsevillkor m. m. för kronolorp infördes ökademöjligheter för arrendatorer av kronotorp all förvärva torpen. Beslulelinnebar även generösare beräkning av avträdesersätlningarnas storlek. Detlakan bl.a. medföra atl avlrädesersältningarna blir höga då mångaarrendeavtal löper ut. Antalet torp uppgick totalt till 218 vid 1985 årsingång. Del lidigare stora intresset för atl friköpa kronotorp har dockavtagit. Inför en ny arrendeperiod gör domänverket avräkningmed arrendatorn. I vissa fall kan den ersällning som lillkommer arrendatornuppgå till betydande belopp. När arrendatorn flyttar från torpet är denneberättigad lill flyttningsbidrag. uppträder restriktivt när del gällerunderhåll och investeringar på torpen. I och för sig nödvändigaunderhållsarbeten kan i viss utsträckning förskjutas i liden. Denna möjlighetutnyttjas så långt det är försvarbart. I vissa fall uppkommer skador som måsteavhjälpas möjligt, t. ex. på värmepannor, spisar, vatten- ochavloppsledningar m. m. I ell antal onormalt kalla bostäder skertilläggsisolering. Sammanlagt beräknar domänverketanslagsförbrukningen för /87 tiU 1,9 milj. kr. Jagförordar - i enlighet med domänverkets förslag - att anslaget för budgetåret1986/87 tas upp med 1,9milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för kronotorp för budgelårel1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . AffärsverketFFV inrättades som affärsdrivande verk och fick huvuddragen av sinnuvarande organisaiion och verksamhetsinriktning efler beslul våren1976 (prop. 1975/76: 122, NU 62, rskr 420). Den Ijuli 1983 ändrades dettidigare namnet förenade fabriksverken lill affärsverket FFV (SFS 1983: 347). FFV är en industrikoncern med huvudinriktning påmarknadsföring, ulveckling, tiUverkning och underhåll av försvarsmateriel förfrämsl svenska försvarel men även för export. Dessulom bedrivs utveckling,marknadsföring och tillverkning av varor samt fiänsler inom civila områden därkompetens och erfarenhet finns. Den civila delen av verksamheten har undersenare år ökat i betydelse och har i flertalet fall nära anknytning till denkompetens och erfarenhet som finns inom försvarsdelen. består dels av affärsverket medkoncernledning och koncemstaber saml fem sektorer med verksamhetsområden inomförsvarsmateriel, underhåll, materialteknik, koncernservice ochmarklele-kommunikation, dels av förvaltningsbolagel , som omfattar13 rörelsedrivande bolag i såväl som i utlandet. Den faktureradeförsäljningen och resultat före bokslutsdispositioner och skatt förbolagsgmppen uppgick till 1 172 milj. kr. resp. 63 milj. kr. Tolaltsysselsatte bolagsgruppen ca 2 300 personer. Ekonomisköversikt m. m. Resultaträkningarnaför för affarsverksdelen inom framgårav följande sammanställning (milj. 1985/86:100 Bil. Rörelseresultat före bokslutsdisposUioner och skatt Dentolala faktureringen vid affarsverksdelen inom uppgick under år1984 tiU 1913 milj.kr.jämfört med milj.kr.för år Avfaktureringen hänför sig 928 milj. kr. fill sektorn för försvarsma- Prop.1985/86:100 leriel, 964 milj. kr. till sektorn för underhåll samt l8mUj.kr.till sektorerna Bil. 14 för koncernservice och materialteknik. utgör gemensam fakturering. Faktureringen av varor och tjänster påden svenska marknaden ökade med 33 milj. kr. lill 1347 milj. kr.och ex-portfaklureringen ökade med 23 milj. kr. Den totala orderingången för de tvåsektorerna för försvarsmateriel och underhåll uppgick fill 2159milj. kr.jämfört med milj. kr. Beställningarna från densvenska marknaden minskade med 83milj.kr.tiU 1347 milj.kr. Exportbeställningamaökade med 370 milj. kr. liU 812 milj. kr. Vid utgången av uppgickorderslocken totalt lUI 2423 milj. kr., varav 1519 milj. kr. avsåg sektom förförsvarsmateriel och 903 milj. kr. sektorn för underhåll. Antalet anställdainom affärsverket var vid utgången av ca 5 500. FFV: s invesleringsanslag ochmedelsförbmkning för invesleringar de senasle budgetåren (för budgetåret1985/86 anges beräknad medelsförbrukning och uigående behållning) redovisas iföljande sammanstäUning (milj. kr., löpande priser): Ingående Anslag Medels- Uigående 1982/83 55,3 65,0 66,1 54,2 1983/84 54,2 68,3 71,0 51,5 1984/85 51,5 46,4 66,2 31,7 1985/86 31,7 110,9 142,7 -0,1 Enligt regeringens fastställdadriftslater skaU affärsverket FFV till staten inleverera65,2 milj. kr. resp. 73,2 milj. kr. FFV är en industrikoncern som i sin verksamhethanterar avancerad teknik inom flertalet av de intressantaste framtidsområdena. FFV är dock i gmnden atl betrakta som en försvarsindustri och är därmed mycket bero ende av beställningar från det svenska försvarel. FFV har sedan lång fid tillbaka fåll del av försvarets anskaffningsplaner vad gäller planerade be ställningar inom FFV: s materielområde. Planema har under första delen av 1970-lalet visal en stabil beslällningsnivå år för år. Under de senasle åren har planema däremot inneburit kraftiga nedskärningar av bestäUning arna. inträffade specieUt nedskärningar vad gäller beställ ningar av flygplansunderhäU. FFV har därför genomfört stora satsningar i produktutveckling, produktförnyelse och marknadsfö ring. Det tidigare stora beroendet som FFV haft av del svenska försvaret har , främst genom ökad diversifiering, kunnat sänkas fill . En god lönsamhet har därmed kunnat upprätthållas under . Koncernens resultat minskade dock från I79milj.kr. lill 112 milj. kr. kan etl förbättrat resuUat fömtses inom såväl affärsverket som bolagsgruppen. situation med minskade beställningar från det svenska försvaret är Prop.1985/86: 100 det nödvändigl för FFV atl satsa på försvarsmaterielexport ochutveckling Bil. 14 av den civila verksamheten. FFV har därför valt atlinför framtiden så långt som möjligt renodla militär och civil verksamhet föratt därigenom skapa de förutsättningar som bäst svarar mol de speciella kravresp. verksamhet ställs inför. genomfördes en gallring avcivila projekt och vidare markerades en starkare renodling rent organisatorisktgentemot militärt inriktad produktion. har en fortsatt översynav civila produktområden lett till att vissa civila produkter avvecklats ellerorganisatoriskt bättre anpassats för att möta rådande marknadssituation.FFV-koncernens huvudlinjer inför framliden är att inrikta sig på produklion avsådan försvarsmateriel där FFV: s kompelens och etablerade marknadssituationger möjligheter till långsiktig konkurrenskraft även internationellt saml atlinitiera sig på produktion av civila produkter och då i första hand inometablerade bärkraftiga områden där FFV: s kunnande inom elektronik och mekanikkan utgöra basen. verksamhetsområden är starktkonkurrensutsatta. FFV framhåller därför i sin årsredovisning allspeciellt affärsverksdelen inom koncernen måsle ta hänsyn tUl de speciellaregler, som i vissa avseenden försvårar arbetet på den kommersiella marknad somkoncernen arbetar inom. Verksledningskommitlén har tillregeringen överlämnat sitt betänkande (SOU 1985:41) Affärsverken och derasföretag. Sedan betänkandet har remissbehandlats kommer ställning att tas lillförslagen i betänkandet. Många av de påpekanden om villkoren föraffärsverket som FFV gör i sin årsredovisning har anknytning till deuppgifter som verksledningskommittén belyst. I betänkandet redovisas vissaöverväganden som direkt berör affärsverket FFV. 1de riktlinjer som utarbetats inom FFV angående invesleringsplacering och-bedömning och som gäller från den Ijanuari 1982 har föreskrivits att det förvarie investeringsprojekt skaU finnas ett dokumenterat beslulsunderiag inkl.lönsamhetsbedömning. Huvudprincipen är alt varje enskilt investeringsprojektskall uppfylla det lönsamhetskrav som uppställts. F. n. är den tillämpadekalkylräntan för etablerade områden och för nya områden. Vad beträffarstrategiska investeringar avgörs kalkylränlan frän fall till fall. De planerade investeringsprojekten utgör ett led iden långsikfiga ut vecklingen inom FFV, som också innefattas av investeringar i produkt- och marknadsutveckling. Med investeringar i anläggningar avses uppfö rande eller förvärv av byggnader, förvärv av mark samt anskaffning av maskiner och utrustning. I följande sammanställning lämnas uppgifter om faktisk och av FFV beräknad medelsanvändning budgetåren 1984/85 1986/87 (milj. Prop.1985/86:100 Bil. Investeringsbehovet uppgår förbudgelårel 1986/87 fill 127,4 milj.kr., varav 119,7 milj. kr. avserinvesleringar för militär produktion och datorutrustning och 7,7milj. kr.investeringar för civil produktion. För att kompensera de minskadebeställningarna av försvarsmateriel kommer FFV att inom ramen för koncernenskompetens öka den civila verksamheten inom bärkraftiga områden. Vidare försökerFFV alt stärka sin konkurrenskraft internationellt. De vikandeförsvarsbeslällningarna har bl. a. påverkal produklionen vid Gevärsfaktoriet,där en övergång delvis har skett lill civil produklion i form av främstunderleveransåtaganden. Långsiktiga avtal avseende sådan produktion har ingåttsmed flera kunder, bl.a. avseende montering och leveranser avmaskinutmstning. Under budgelårel 1986/87 kommer invesleringar all göras förden egenulvecklade universalknulen för styrsystem till både personbilar ochlastvagnar, som med framgång marknadsintroducerats . FFV:s behov av invesleringsmedelför /87 framgår av följande sammanställning (milj. FMS-anläggnIng (Z)' FAS-anläggning (Z, Vå) Utrustning för civil produktlon Tillbyggnad för ytbehandling (Z) Sektom för underhåll Pågående Investeringar Civilt apparat-/motorunderhåll Reinvesteringar I maskineroch utrustning Totalt för /87 Flexible Manufacloring Syslem. FFV har genomförtett omfattande Prop. 1985/86: 100 moderniseringsprogram, framför allt påbyggnads- och anläggningssidan. 14 Den totala investeringsvolymen harockså kunnat sänkas. Investeringama under anslagsframställningensplaneringsperiod kommeratt öka i jämförelse med föregående framställningsplaneringsperiod både vad gäller investeringar i militär produktion ochinvesteringar i civil produktion och är inriktade mot rationaliseringar ochmoderniseringar av maskiner och utrustning. Investeringarnas inriktning ochvolym bedöms vara nödvändig dels för atl kunna bibehålla konkurrenskraften inomnuvarande verksamheter, dels för att successivt kunna omstrukturera resursernaför en inriktning mot och satsning på nya produkter och affärsområden. Deplanerade invesieringarna är elt led i den långsikliga utvecklingen av FFV. FFV: Byggnader och utrustning 1984/85Utgift 66902672 Reservation 30818944 1985/86Anslag 110900000 1986/87Förslag 128600000 Anslaget avses för investeringar i byggnader ochutrustning. Med investeringar i anläggningar avses uppförande eller förvärv avbyggnader, förvärv av mark samt anskaffning av maskiner och utmstning. FFVhar för /87 begärt 127,4 milj.kr.till invesleringar i byggnaderoch utmstning, varav för sektorn för försvarsmateriel 27,9milj. (häriinräknade 6milj. för civil produktion), för sektorn för underhåU 27,7 milj.kr. och för sektor malerialleknik 0,5 milj. kr. För reinvesteringar iutmstning har FFV beräknat 71,3 milj. kr. Med hänsyn till den osäkerhet som råder om denframtida efterfrågan på FFV: s produkter och fiänsler är det av vikt attinvesteringarna tillgodoser långsiktiga behov. De projekt som FFV redovisat ärenligt min mening så gott som helt av denna karaktär och är ell led i denlångsiktiga ulvecklingen av FFV. Investeringarna är inriktade molralionalisering och modernisering av maskiner och utrustning. För att FFV skall ha fömtsättningar att genomföraen omstrukturering i nämnda rikining fordras atl verket i största möjliga utsträckning erhåller investeringsmedel för detta ändamål. Jag är dock inte beredd att tillstyrka alla av FFV begärda invesleringsmedel. Del bör åligga FFV att mot bak grund av erhållna investeringsmedel prioritera mellan olika i anslagsfram stäUningen redovisade investeringsobjekt. Jag beräknar nu 122,4 milj.kr. för investeringar inom FFV för /87. Vid beräkning av erforderligt anslagsbelopp bör emellertid hänsyn tas till den behållning på anslaget som fanns vid ingången av innevarande budgetår (0,1 milj. Vidare bör anslagsbeloppet beräknas med en marginal av (6,1 milj. utöverinvesteringarna för atl möjliggöra en eventuellt påkallad ökning av Prop.1985/86:100 medelsanvändningen. Det erforderiiga anslaget för budgetåret1986/87 blir Bil. 14 således (122,4+6,1+0,1=) 128,6 milj. kr. Jag vill också i della sammanhang anmäla all FFVunder /86 tagit i anspråk 30,0 milj. kr. av tidigare beviljademen inle utnyttjade reinvesteringsmedel för att påbörja vissa nödvändigainvesteringar. Jaghemsläller att regeringen föreslår alt lill FFV: Byggnader och utrustningför /87 anvisa ett reservationsanslag av 128600000kr. Räntestöd m. m. till varvsindustrin Förlusttäckning till följd av statliga garantier tillsvensk varvsindustri och beställare av fartyg Ränta och amortering på skuldebrev till Svenska VarvAB Istatsbudgeten för innevarande budgelår har under dessa anslagsmbriker anvisatsförslagsanslag av , , . Chefen för industridepartemenlel avser alt i ensärskUd proposition ta upp vissa varvsfrågor m. m. och därvid ocksåbehandla dessa anslagsfrågor. Anslagen bör i avvaktan pä en sådan propositionföras upp med oförändrade belopp för näsla budgelår. Jaghemsläller all regeringen föreslår alt, i avvaktan på särskildproposifion i ämnet, för /87 beräkna 1. till Nämnden förfartygskreditgarantier ell förslagsanslag av , 2. till Räntestöd m.m. tdlvarvsindustrin elt förslagsanslag av , 3. till Förlusttäckning tiU följdav statliga garantier tiU svensk varvsindustri och beställare av fartyg etlförslagsanslag av , 4. till Ränta ochamortering på skuldebrev tiU G 7.Ränta och amortering på statens skuld till rTm 1984/85Ulgift 38788000 1985/86Anslag 37700000 1986/87Förslag 58200000 bildades i enlighetmed beslut av (prop. 1977/78:87, NU 45, rskr 198). ägarkapUalär fördelat på staten och på . beslut innebar bl.a.atl fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigades atl utfärda skuldebrev till det nyahandelsstålbolaget pä högst 350 milj. kr. Med slöd av bemyndigandet har fullmäktige iriksgäldskonlorei utfärdat elt skuldebrev lill på 343,3milj.kr. Staten skall betala skulden genom årliga amorteringar under tolv årenligt en upprättad betalningsplan. På den uteslåendekapitalskulden utgår en fast årlig ränta av 8,. Kostnaden för amortering och ränta för skuldebrevethar under /85 uppgått fill 38,8 milj. kr. och beräknas /86 bU 37,7 milj. kr. Under budgelårel 1986/87 beräknas kostnaderna föramortering och ränta bli 58,2 milj. kr. Anslaget bör därför föras upp med 58,2milj. för näsla budgelår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ränta och amortering på statens skuld tillSSAB för /87 anvisa etl förslagsanslag av58200000 kr. Ränta på statens skuld till 1984/85Utgift 54500000 1985/86Anslag 53 325000 1986/87Förslag 57825000 I enlighel med beslut med anledning avrekonstruktion av Slatsföretagsgmppen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr 181)övertog staten per aktierna i () från . KöpeskUling skuUe erläggas genom all slaten frånStatsföretag övertog betalningsansvar för ett skuldbelopp till NJA på 450milj.kr. På regeringens uppdrag utfärdade kammarkollegiet en skuldförbindelsepå 450 milj. kr. Enligt skuldförbindelsen utgår ränta på skulden meden räntesats som överstiger del av fastsläUda och vid 204 varje tidpunkt gällandediskontot. Ränta skall enligt skuldförbindelsen Prop. 1985/86:100 eriäggasvarje och . Det är inte aktuellt att göra någon Bil. 14amortering av skuldbeloppet. Räntekostnaderna uppgick under /85till 54,5 milj.kr. Under innevarande budgetår beräknas koslnaderna bli 57,8 milj.kr.jämfört med anslagna 53,3 milj. kr. Ökningen beror på den ändring av diskontotsom skett. Prognosen förutsätter att nuvarande diskonto på 10,inte ändras. Räntekostnaderna beräknas för /87bli . Beräkningen förutsätter oförändrat diskonto. Jag förordardärför att regeringen föreslår alt för nästa budgelår anvisa . för att betala ränta på statens skuld lill NJA. NJA lämnar regelbundet utdelning till staten. gav NJA 50 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Ränta på statens skuld till för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86: 100 Bil. Genomförande av planen för vattenkraftsutbyggnad 1 Bakgmnd ....................................................... 207 1.1................................................................. Planenför vatlenkraflsutbyggnad 207 1.2................................................................. Fömtsättningamaför genomförandel av planen 210 1.2.1 Riktlinjerna förenergipolifiken .................. 210 1.2.2 Vattenlagen ....................................... 211 1.2.3 Rikfiinjer för hushållning medmark och vatten 213 2 Överväganden och förslag.................................. 216 2.1 Utgångspunkter ......................................... 216 2.2 Samlat myndighetsansvar förgenomförande av planen för valtenkraftsutbyggnad 218 2.3 Utvecklat samråd införprövningen enligt VL .... 219 2.4 Förenklad vatlenlagsprövning ......................... 223 Bilaga1 Förslag till Lag om ändring av VL ................ 226 Bilaga2 Planen för vatlenkraflsutbyggnad .............. 227 Bilaga3 Remissammanställning ............................... 230 14 har i olika sammanhang beslutatatt vattenkraften skall byggas ul till /år. För atl ge säkrareutgångspunkter för en sådan vatlenkraflsutbyggnad har på förslag avregeringen beslulal om en plan för utbyggnad av projekt som totalt omfattar 3,8TWh/år som syftar liU att säkerslälla en utbyggnad av minsl /år fillmitten av 1990-lalel (prop 1983/84:160, BoU 30, rskr 388). Planen innebärsjälvfallet inget hinder mot att andra projekt än de som finns med i planengenomförs och förutsätter att aktualiserade projekt prövas enligt VL. Vidutformningen av planen har en gmndläggande utgångspunkt varit att den skallinnebära minsta möjliga miljöpåverkan. har betonat vikten av attplanen genomförs på ell sådani sätt att man uppnår en geografiskt samlad och iliden utsträckt sysselsättning. energiproposUion (prop 1984/85:120)angav föredragande statsrådet atl del kommeratt ställas stora krav på bl. a.kraftföretagen, myndigheterna, vattendomstolarna och kommunerna för att delskall bli möjligl att fullfölja vattenkraftsutbyggnaden i enlighet medriksdagens beslut och de planer kraftbolagen redovisal. Statsrådet avsåg vidare enligt propositionen attgenom överläggningar med berörda parter följa upp genomförandet av planen.Sådana överläggningar med berörda parter har skett kontinueriigl, senast ijuni 1985. Mot bakgrund av dessa överläggningar har förevarande promemoriautarbetats med syftet att kartlägga problem och förutsättningar för atlgenomföra planen och redovisa konkreta förslag som kan underlätta all gällandeutbyggnadsmål uppnås. Promemorian har utarbetats av en arbetsgrupp medrepresenlanler för justitie-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-och industridepartementen.Samråd har under arbetets gång skett med berörda myndigheter och företrädareför krafiindustrin.