prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Anslagettill inköp av vissa kulturföremål bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Inköp av vissa kulturföremål /87 anvisa ett förslagsanslag av . Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Ur anslaget ulgår medel för forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kultursektorn, främsl avseende verksamhetsinrikladulvecklingsforskning. Beräknad ändring 1986/87 för fördelning inom museisektorn 309000 206000 103 000 + 12000 + 316000 + 6000 + 10000 + 6000 + 3000 begär ytterligare medel förplanering och initiering av forskningsprojekt saml forskningsinformation,forskningssamverkan och forskarservice riktad till kulturminnesvårdensregionala organisation (+300000 kr. Medhänvisning lill sammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att till Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet för /87 anvisa ett reservationsanslag av 637000kr. 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag har enligt sin instruktion(1976:527, ändrad senast 1985:602) uppgift att inom ramen för samhälletskultur- och fritidspolitik främja ungdomens sociala och personliga utveckling.Rådet skall handlägga och utreda frågor om samhällets stöd lill ungdomsorganisationernaoch verka för en samordning av statliga insatser som avser verksamhet blandbarn och ungdom. Från anslaget bestrids koslnader även förungdomsrådels utrednings-och informationsverksamhet. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 39000) Pris- och löneomräkning m. m. (+ .) Rådet har enligt huvudförslagetredovisat besparingar genom en ireprocentig minskning av anslaget /87 (-. Jagvill erinra om att jag i budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84:100 bil. 10 s.392-393) redovisade atl huvudförslaget för ungdomsrådet bör tillämpas ienlighel med det s. k. lilläggsallernalivet. Detta innebär en minskning avanslaget för /87. Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag alt regeringen föreslår atl lill för /87anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m. m. Prop.1985/86: 100 Bil 10 1984/85Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 45 58105548935 000 49338000 Från anslaget utgår bidrag lill dencenlrala verksamheten inom de ungdomsorganisationer som regeringen förklaratberättigade till statsbidrag enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag tillungdomsorganisafioner (omtryckt 1981:502, ändrad senast 1984:324 och 1985:483).Vidare utgår bidrag till vissa samarbetsorgan saml bidrag i särskild ordningtill den centrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag till cenlral verksamhel ulgår enligtnyssnämnda förordning till organisationer som bedriver verksamhet huvudsakligenbland barn och ungdom och som har minst 3000 medlemmar i åldern samllokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Statsbidragetutgår i form av grundbidrag och röriigt bidrag. Gmndbidragel ulgör 315000 kr.Det rörliga bidraget uppgår /86 till . per medlem iintervallet 3 001 -40000 medlemmar och lill . per medlem över 40000. Vidberäkningen av bidraget lill vissa organisationer med verksamhet blandhandikappade barn och ungdomar gäller enligt särskilt regeringsbeslut atlbidrag ulgår om organisationen har mer än I 500 medlemmar i åldern 7-25 år.Utöver grundbidrag utgår därvid rörligt bidrag även för antalet medlemmar iintervallet I 501 -3000 varvid bidraget per medlem är . I övrigt utgårbidrag enligt de generella bestämmelserna. För organisationer som försia gångenerhåller bidrag cenlral verksamhel saml för organisationer som inle längreuppfyller villkoren i fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gällersärskilda bestämmelser om statsbidragets sloriek. Beräknadändring 1986/87 föreslär attgrundbidraget, som /86 utgår med . perstatsbidragsberättigad organisation höjs med . OmHandikappförbundens centralkommittés ungdomskomminé (Ungdoms-HCK) förs övertill samarbetsorganisationer, ökar anslagsposten med . Rådet föreslår vidare attElevorganisationen i samt Skytlerö-relsens erhållergrundbidrag enligt förordningens bestämmelser (- . Nio nya organisationer begäralt få bli statsbidragsberäuigade. föreslår att Svenska förbundetför internationella barnbyar godkänns för statsbidrag enligt gällandeförordning (+175000 kr. föreslår att det rörliga bidraget ibåda intervallen höjs med , dvs.från 29 kr.Ull 32 kr.i intervallet 3001-40000 medlemmar och från . för varje medlem över 40000. För handikapporganisationernas medlemmar iintervallet 1501-3000 föreslås en höjning från 114 kr.till . (+1 638000kr.) Om i ochSkyllerörelsens ungdomsorga nisation erhåller bidrag enligt förslaget om grundbelopp ökar kostnaden för det rörliga bidraget med . Ungdomsrådetföreslår en ökning med 10,av bidragen till och , Säminuorra, som utgårmed . (+103000 kr. Ungdomsrådetföreslår en ökning av bidragen till för Sverigesungdomsorganisationer och kristna ungdomsråd som utgår med 945000kr. (+140000 kr.) Rådet föreslår vidare atl Ungdoms-HCK ifortsättningen erhåller bidrag som samarbetsorganisation med eU grundbidrag(+350000 kr. FörslagtiU ändringar i förordningen om statsbidrag tiU ungdomsorganisationer Ungdomsrådetföreslär ändringar av eller dispens frän tillämpningen av vissa bestämmelser i förordningen, så all handikapporganisationer, in- vandrarorganisalioner samt kan få statsbidrag för cenlral och lokal verksamhel. Sålunda föreslår rådet - med avvikelse frånbestämmelserna i 4 § för- Prop. 1985/86: 100 ordningen - beträffandehandikapporganisationerna att sådan organisa- Bil 10 tion skall ha minsl 1 500medlemmar i åldern och belräffande invandrarorganisationerna alt sådanorganisation skall ha lokalavdelningar i minst sex av landelslandstingskommuner. Vidare föreslås att med "avdelning avungdomsorganisaUon" i 6 § förordningen skall jämställas ungdomssektion avlokal handikappförening resp. ungdomssektion av lokal invandrarförening. BeträffandeSvenska samernas riksungdomsförbund föreslås ändrade bestämmelser i fråga ombl.a. medlemsantal, spridning och grundbeloppets storlek. Förgrundbidrag till ungdomsorganisationerna beräknar jag ell medelsbehov av20475000 kr. Jag har då ulgåll ifrån alt grundbidraget skall vara oförändrat315000 kr. per bidragsberättigad organisation. För iSverige beräknar jag . och för Skyllerörelsens ungdomsorganisaUon800000 kr. under anslagsposten Bidrag i särskild ordning. har när del gäller handikapp-,invandrar- och sameorganisationer påtalat vissa problem med tillämpningen avbidragsbestämmelserna och därför föreslagit vissa ändringar av bestämmelserna.Dessa organisaUoner har av naturliga skäl svårigheter all uppfylla bestämmelsernavad avser medlemsantal och spridning. Jag föreslår därför atl följande skallgälla för dessa organisationer. För handikapporganisationer bör lägstamedlemsantal för all få bidrag vara 500 medlemmar och förinvandrar-organisationer 1 500 medlemmar. Vidare bör invandrarorganisalioner halokalavdelningar i minst sex av landets landstingskommuner. Slutligen bör medavdelning av jämställas ungdomssektion av lokalhandikappförening resp. lokal invandrarförening. Milt förslag stämmer överensmed ungdomsrådets förslag utom i vad avser kravet på lägsia medlemsantal. Vadjag nu anfört innebär att Estniska kommitténs ungdomsverksamhet och även i fortsättningen kan erhålla statsbidrag.Beträffande Säminuorra () bör bidraget äveni fortsättningen utgå i särskild ordning, eftersom samerna i många avseendent. ex. geografiskt och fill antalet inte kan uppvisa en sådan organisationsstruktursom bestämmelserna kräver. Jag har beräknat . och hemgårdarhar jag beräknat . Svenska ungdomsringen för bygdekultur erhåller förnärvarande bidrag enligt bestämmelserna med . Jag har erfarit allorganisationen har vissa svårigheter atl uppfylla bidragsbeslämmelserna vadavser ålderssammansättningen. Jag anser alt Ungdomsringen, som till stor delorganiserar ungdomar mellan , fyller en viktig funktion både förbevarande av en del av vårt kulturarv och för samverkan mellan generationerna.Bidrag bör därför ulgå även i fortsättningen, men i särskild ordning. Jaghar beräknat I . för Svenska ungdomsringen för bygdekultur. Detankommer på regeringen att meddela villkor för bidraget. för Ungdomsorganisationer erhåller förnärvarande Prop. 1985/86: 100 bidrag med 945000 kr.som samarbetsorgan. Jaghar beräknat 970000 Bil . för under anslagsposten Bidrag isärskild ordning. Jag anser alt bidrag lill samarbelsorganisationer i övrigtöver förevarande anslag bör upphöra. Med hänsyn härtill harjag beräknal en vissminskning av anslaget. Jag föreslår all följande fyra nyaorganisationer blir stalsbidragsberättigade fr.o. /87,nämligen , Psoriasisförbundel (PSO-Ung),och . Organisationerna bör ingåi systemet i enlighet med de ändringar av bidragsbestämmelserna som jag Udigareföreslagit belräffande invandrar- och handikapporganisationer. Enligtbestämmelserna skall första året ulgå ett halvl grundbidrag vilkel /87 innebär ett bidrag med . Jag beräknar för /87etl medelsbehov om . för rörligt bidrag. Jag har därvid räknat medföljande höjningar av bidraget. Rörligt bidrag bör ulgå med 30 kr.per medlem i intervallet 3001-40000 medlemmar mot tidigare . och med 26kr. per medlem över 40000 medlemmar mot lidigare . per medlem i intervallet 1501-3000 medlemmar och iövrigt enligt de bestämmelser som gäller för rörligt bidrag till övrigaorganisationer. Med hänsyn till den av mig nyssföreslagna sänkningen av kravet på antal medlemmar bör del rörliga bidraget fördessa organisationer i fortsättningen utgå i intervallet 501-3000 medlemmarmed . Detta innebär för de fiestahandikapporganisationer en väsentlig ökning av det rörliga bidraget eftersomändringar i kravet på antal medlemmar innebär att de flesta organisationererhåller bidrag för i stort sell dubbelt så många medlemmar som tidigare ochjag därutöver räknat upp bidraget med ell väsentligt belopp. Det rörliga bidraget förinvandrarorganisationerna bör på samma sätt utgå från kravgränsen för dessaorganisationer nämligen med . per medlem i intervallet 1 501 -40000medlemmar. Jag hemställer atl regeringen föreslår all 1. godkänna de ändrade regler förbidrag lill ungdomsorganisatio nernas centrala verksamhet som jag har förordal, 2. godkänna deändrade regler för bidrag till handikapp- och invandrarorganisalioner som jaghar förordat, 3. godkänna attbidrag ulgår lill fyra nya organisationer enligt vad jag har förordat, 4. lill Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. för budgelårel 1986/87anvisa elt förslagsanslag av . F 56.Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala Prop.1985/86:100 verksamhet B"' 'O 1984/85Utgift 86104 258 1985/86Anslag 86000000 1986/87Förslag 94600000 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet ulgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag lillungdomsorganisationer (omtryckt 1981:502, ändrad senasi 1984:324 och 1985:483). Berättigade till statsbidrag för lokal verksamhelär dels de ungdomsorganisationer som enligt I § nämnda förordning förklaratsberälUgade att erhålla bidrag under anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m., dels riksidroltsförbundoch övriga organisationer med organisaiionsslöd under jordbruksdepartementetshuvudtitel och dels de ungdomsorganisationer som erhåller stöd i särskildordning under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhelm.m. Statsbidrag utgår under budgelårel 1985/86 med 10kr. för varje bidragsberättigad sammankomst. Med sådan sammankomst förstås enav lokalavdelning planerad och anordnad sammankomst som varat minst en timmeoch haft minst fem deltagare i åldern . Ungdomsrådetföreslår att bidraget per sammankomst ökas dvs. (+8600000 kr. Ungdomsorganisationernaslokala barn- och ungdomsverksamhet är av stort värde för samhället. De slalligaoch kommunala aktivitetsstöden är en viktig stimulans i denna verksamhet. Jaganser med hänsyn till detta och med hänsyn till kostnadsutvecklingen att detstatliga lokala akliviietsstö-det bör öka med I kr. Jagförordar således att bidraget ungdomsorganisationernas lokala verksamhethöjs . per bidragsberättigad sammankomst. Detla innebär attanslaget bör öka med 8,6 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen atl 1. godkänna de förändrade regler för bidrag Ullungdomsorganisa tionernas lokala verksamhet som jag har förordat, 2. lill Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till ferieverksamhet inom Prop. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Bidragur detla anslag ulgår enhgt förordningen (1981: 503) om statsbidrag tillferieverksamhet inom ungdomsorganisationer. Frågor om bidrag prövas av statensungdomsråd efler ansökan. föreslår atlbidraget ökas (+965000 kr. Vidare föreslås att rådet skallfä disponera . ur anslaget för administralion, information och ulbildning(+15000 kr. Anslaget bör föras upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Bidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna för /87 anvisa elt reservalionsanslag av9615000 kr. MASSMEDIER M.M. /86: lOO Frågor rörande handikappsatsningar ochorganisationstidskriftsstödet Inommedieseklorn föreslås en rad åtgärder på handikappområdet. Inom anslagen förlitteraturstöd samt talboks- och föreslås belydandeförstärkningar. Den omfattande satsningen har möjligaorls genom en särskildhandikappram om totalt 75 milj.kr., vilken har åstadkommils genomomprioriteringar inom statsbudgeten. Stödet tUl organisationstidskrifter inrättades år1977 som kompensation för lidskrifternas ökade portokostnader (prop.1976/77:99, KU 42, rskr 260). Stödet grundar sig på reglerna för befrielse frånmervärdeskatt och är knutet lill den postdistribuerade upplagan. Stödbeloppenberäknas på basis av den mängd exemplar av en tidskrift som distribueras somposttidning, som halvtariffkorsband eller mot postabonnemang. Stöd utgick ursprungligen med ett fast grundbelopppå . och ett exemplarslöd på i fallande skala medstigande upplaga. Beloppen ökade för med mellan 10 och 15nummer och om antalet nummer var högre än 16. Det tolala stödet uppgick för till 40milj.kr. Under de närmast följande åren ökade slödel, delvis beroende päautomatiskt verkande regler angående upplage- och periodicitetsökningar m. m.Trots della förlorade stödet i relativ betydelse, i huvudsak därföratl del inle utvecklades i takl med de portohöjningar som följde på riksdagensbeslul atl underskottet i postverkets tidningsrörelse skulle avvecklasunder en femtonårsperiod (prop. 1975/76: 127, , rskr 302). gjordes omfattande besparingarpå anslaget. Grundbidraget höjdes till . Exemplarslödel bestämdes till42 öre, oberoende av upplagans storlek och tidskriftens periodicitet. Utgåendestöd enskild tidskrift maximerades i två steg nu gällande 400000 kr.för etl bidragsår. Regeländringarna innebar besparingar om sammanlagt 25 milj.kr. har reglerna och stödbeloppen legalfasl. Anslaget har endast höjts på grund av upplageförskjutningar,nytillkommande tidskrifter m. m. enligt de automatiskt verkande reglerna.Anslaget för innevarande budgetår är nominelll lägre än när stödet infördes år1977 (39 resp. 40 milj. Utvecklingen har lett till att stödet för ett stortantal lidskrifter kommit att bli av allt mindre betydelse. Som exempel kannämnas att av de 470 tidskrifter som hade fått bidrag för år1984 har 248 - dvs. drygl hälften av samlliga stödmoUagare - erhållit ellbelopp på . Likaså har stödet genom det föreskrivnamaximibeloppet på . förlorat i ekonomisk belydelse för de verkligtstora tidskrifterna, de som distribuerar flera miljoner exemplar åriigen. Försvagningen av stödet har i enstaka fall fåttnegativa konsekvenser. I stort sett har dock organisationstidskrifterna lyckats hävda de egna posi tionerna, lill stor del genom atl berörda organisationer tagit på sig ett ökat 480 Antalet lidskrifter som kan få stöd har Prop.1985/86: 100 ökat, från totalt 1977 tolalt 1984.1sammanhang- Bil 10 el kan noteras all vissa medlemstidskrifter enligtuppgift nu böijat satsa på annonser, en verksamhet som de tidigare i regelvarit återhållsamma med. Mol bakgrund av de förhållanden jag nu harredovisal anser jag atl siödet till organisationstidskrifter nu har förlorat såmycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kan ifrågasättas om det skallbehållas. Det är angeläget atl statens stödinsatser på kullur- och medieområdetfrämst kan inriktas på sådana verksamheter där de är av avgörande betydelse.Organisationerna bör enligt min bedömning kunna klara sin tidskriflsutgivningutan någol särskilt tidskriflsslöd, i synnerhet som många uppbär statligt stödi annan ordning. Jag föreslår därför att slödel tillorganisalionstidskrifter avvecklas fr.o.m. den . Avvecklingen färeffekt för de utbetalningar avseende som presstödsnämndenannars skulle göra tidigast . För alt mildra effekten av den föreslagnaavvecklingen och ge särskilt betydelsefulla och allmänintressanta tidskriftermöjligheter all anpassa sig till nya förhållanden anserjag all siödet tillkulturtidskrifter bör höjas för atl bereda plats även för vissaorganisationstidskrifter. Siödet till kulturtidskrifter administreras avstatens kulturråd. Vid tilldelningen av slöd skall enligtförordningen (1977:393) om statligt stöd till kullurtidskrifter bl. a. beaktadels tidskriftens utgivning och ekonomi under de tre senasle redovisningsåren,dels huruvida utgivande ägare till en tidskrift har eller kan påräknalillräckligl stöd från annal håll och dels, slutligen, att bidragen skallfrämja hög kvalitet och mångsidigt utbud av åsikter och behandlade ämnen. Rådet har endast i begränsad omfattninglämnat stöd fill tidskrifter som ges ut av organisationer, bl. a. medhänvisning till atl dessa kunnat få del av det särskilda slödel lillorganisalionstidskrifter. En avveckling av organisationstidskriftsstödelinnebär att det inle längre finns någon grund för en sådan avvägning. I syfte atl bereda plats för stöd även lill vissaorganisalionstidskrifter kommer jag i del följande alt föreslå att anslaget G9. Stöd lill kulturlid-skrifter höjs med 7 milj. kr. för /87.Besparingen har i övrigt utnyttjats till omprioriteringar inomutbildningsdepartementets område. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemslällerjag att regeringen föreslår att godkänna vad jag förordat i fråga om siödetlill organisationstidskrifter. 3,\-1985/86. 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag 'Härutöver har . anvisats på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /86. Statensbiografbyrå skall enligt sin instruktion (1965:748, omtryckt 1977:1057, ändrad senast1985: 304 och 992) pröva frågor om godkännande av filmer och videogram avseddaför offentlig förevisning. Byrån handhar också fraklslödel för film enligtbestämmelser i förordningen (1984:465) om fraktslöd för film. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Inkomstervid , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underrubriken 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram (lidigare benämndAvgifter för granskning av biograffilm), beräknas till 3,6 milj. kr. (/85 var inkomsterna 2,748 milj. Statensbiografbyrås anslagsframställning innebär i huvudsak följande. Pris- och löneomräkning 113 295kr. i rad harbiografbyrån varit befriad från krav på besparingar. Byrån är en litenmyndighet. Filmbranschen eriägger avgifter i nivå med koslnaderna för byrånsverksamhel och ställer krav på service ulan dröjsmål. Några nämnvärda besparingarkan av dessa skäl inte åstadkommas. Byråns arbetsuppgifter har under de senasteåren utökats och väntas bli ylleriigare utvidgade fr. o. m. . Medhänsyn härtill bör några besparingskrav inte heller nu ställas på byrån. Byrån begär för den lillkommandeuppgiften med granskning av videogram ökade medel motsvarande enassisfenttjänst med deltidstjänstgöring (+ . Byrån begär även ytterligare medel för övrigaförvaltningskoslnader, i Prop. 1985/86: 100 huvudsak för service och underhåll av byråns maskinutrustning, utrikes Bil10 resor,personalutbildning och kontorsmateriel. En del av behovet är en följd av dennya uppgiften atl granska videogram. Byrån begär vidare etl engångsbelopp förersättning av slitna möbler samt storstädning i samband med ombyggnad avlokalerna (+ , varav + . Enligt byrån har de förfraklslödel anvisade medlen endast räckt till atl betala ut de avseddastödbeloppen till . Enligt byråns bedömning fordras etl belopp avytterligare . för aft småbiograferna skall kunna få fullkostnadstäckning för fraktkostnaderna för stödberättigade filmer (+ 348000kr. Granskningsavgiflernaförutsätts anpassas för alt läcka biografbyråns beräknade utgifter för granskningsverksamheteninkl. ränte- och avskrivningskostnader för teknisk utrustning. De av byrånbegärda medelsökningarna bör föranleda en avgiftshöjning . Byrån pekarpå svårigheterna alt beräkna intäkterna vid granskning av videogram. Vidmin medelsberäkning harjag inte tillämpat huvudförslaget. Genom beslut (KU 1985/86: II, rskr 40) med anledning av regeringens förslag i prop. 1984/85:116 omålgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. har fått iuppgift atl fr.o.m. även granska videogram. För videogramsom skall visas offentligt blir granskningen obligatorisk. Därutöver kangranskning av videogram som inte skall visas offentligt bli aktuell omdistributören begär del eller om biografbyrån skall besluta i frågor ommedgivande till allmänl åtal enligt videovåldslagen. Genom beslut (KrU 1985/86: 10, rskr 59)med anledning av regeringens proposifion 1985/86:36 om avgifter för granskningav filmer och videogram m. m. har lill anslaget påtilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats etlbelopp av . för all läcka de kostnader som uppkommer på grund av dennya uppgiften. För nästa budgelår bör byråns resurser förstärkas på motsvarandesätt. Jag föreslår en ökning med . för della ändamål. Biografbyrån bör få ökade medel för bl.a. bättrelöpande service och underhåll av byråns maskinutrustning och förpersonalutbildning. Jag har beräknat en ökning med . för dessaändamål, varav . ulgör ell engångsbelopp. Jag är inle beredd att föreslå någonmedelsökning för fraklslödel ulöver kompensation för prisutvecklingen. Granskningsavgifterna för film kommer genomriksdagens nyssnämnda beslul all höjas fr.o. Somjag-uttalade i propositionen (s. 9) bör erfarenheterna få utvisa om denna nivåär väl avvägd eller om senare justeringar blir nödvändiga. Regeringen beslöt atl medgeutbetalning av högsl 2,5 milj. kr. till stiftelsen från den under förevaran- 483 deanslag uppförda anslagsposten 3. Anskaffning av utmstning. Medlen är avseddaalt användas för anskaffning av filmprojeklorer för uthyrning lillbiografer på mindre orter. Därigenom kan nya filmer visas på mindre ortersamlidigl som resp. film har biografpremiär på större orter. Dennaengångsulgift har finansierals genom en besparing under anslaget G 8. Regeringen bör anmäla detla för . Med hänvisning till vad jag nu har anfört och tillsammanställningen hemstäUer jag atl regeringen dels bereder tillfälle atl la del av vadjag har anfört om utbetalning av medel lill stiftelsen , dels föreslår att till Statensbiografbyrå för /87 anvisa elt förslagsanslag av . 1985/86:100 Bil 10 1984/85Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag För stiftelsen verksamhetgäller film-och videoavtal, som godkändes av regeringen den 3 juni1982. Ändringar i avtalet godkändes och den 29 augusli 1985.Enligt avtalet, som är sluiet mellan staten och organisationerna inom film- ochvideobranscherna, skall avgifter till stiftelsen erläggas av biografägare ochvideogramuthyrare. Avgifterna tillförs en filmfond för att enligt närmarebestämmelser i avtalet användas för produklion av svensk film, för att främjaspridning och visning av värdefull film, för branschfrämjande ändamål samt förövriga filmkulturella ändamål. För /85 uppgick, enligt vad jaghar erfarit, biografavgifterna lill . och videoåvgifterna till . Frånanslaget ulgår bidrag enligt följande sammanställning. Beräknad ändring 1986/87 Produktionsgarantier till svenska kort-