prop · G903114 · 1985-12-31 00:00:00 — om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden för de åtgärder och del ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Omorganisationenav regionmusiken och Rikskonserter, som behandlades av /85års (prop. 1984/85: 1, KrU 1984/85:7, rskr, 53), tas i propositionenupp pä nytt, 1avsnittet om den regionala musikorganisationen anmäls att en överenskommelsehar träffats mellan staten och om ändrat huvudmannaskap förden regionala musikverksamheten. Överenskommelsen bygger på riksdagenstidigare beslut. Berörda landstingskommuner och kommuner som inte ingår ilandstingskommun skall enligt överenskommelsen fr. o. m. den 1 januari 1988överta huvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusiken och avverksamheten vid för rikskonserter. börgodkänna överenskommelsen i vad den avser ekonomiska förpliktelser för statenoch beredas tillfälle att ta del av det övriga innehållet i överenskommelsen. Iavsnittet om den centrala musikinstitutionen föreslås att en ny institutionskall bildas på central nivå när regionmusiken och Rikskonserter den I januari1988 upphör i sin nuvarande form. Den nya institutionen skall överta namnetRikskonserter. Regionmusikavdelningen i Slockholm upphör i samband medomorganisationen. I den nya institutionen skall för den fortsatta verksamhetenfinnas en särskild enhet kallad Biåsar-musik, Avsnittet innehållerockså förslag till huvuduppgifter för den centrala verksamheten samt vissautgångspunkter för det fortsatta organisationsarbetet. Finansieringenav nya Rikskonserter inkl, Blåsarmusik föreslås ske inom enanslagsram av , beräknad i 1984/löne- och prisnivå. 1985/86: ii4 Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde , Närvarande:statsministern I, , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , , Proposition om omorganisation av regionmusiken ochRikskonserter Fråganom omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter har redan tidigare varituppe till behandling i (prop. 1984/85:1, KrU 1984/85:7, rskr, 53), Idet principbeslut om omorganisationen som då fattade ingick bl, a,att regionmusiken och Rikskonserter skulle samordnas och att landstingen iberörda län skulle erbjudas att överta huvudmannaskapet för den regionalaverksamheten. Riksdagenbeslöt också alt det på central nivå skulle finnas en statlig musikinstitulionmed uppgift att stödja den regionala musikverksamheien och den musikpolitiskautvecklingen i landet, Iprop, 1984/85: I förutsattes att skulle behandla frågan på nylt undervåren 1986 och alt omorganisationen skulle genomföras . Regeringenuppdrog åt statens förhandlingsnämnd att förhandla med berördalandstingskommuner och kommuner samt - under förutsättning dels av riksdagensgodkännande av prop. 1984/85: I, dels av godtagbara ekonomiska villkor - träffaertbrderliga överenskommelser med anledning av nämnda proposition. Genombeslut , den II , tillsattes en organisationskommitté meduppgift att medverka i förberedelsearbetet för omorganisationen avregionmusiken och Rikskonserter. Kommittén har tagit namnet centralamusikkommittén (Cemus). Genombeslut uppdrog regeringen åt Cemus att beakta vad somanfördes i kulturutskottets betänkande 1984/85:7. har träffat överenskommelse med företrädare förLandstingsförbundet om ändrat huvudmannaskap för den regionalamusikverksamheten. Överenskommelsen gäller under förbehåll alt den godkänns avregeringen och . Överenskommelsen har den 30januari 1986 godkänts av . Förhandlingsnämndensskrivelse till regeringen samt förhandlingsprotokollet m. m. bör fogas till detlaprotokoll som bilaga 1:1-7. Cemus har överiämnat sitl betänkande (SOU1985:56) Musikråd. Den sammanfattning som ingår i betänkandet jämteförslag lill organisationsplan och anslagsdisposition bör fogas lill dettaprotokoll som bilaga 2:1-3. Efiersom förslagen från Cemus grundar sig på lidigarefattade beslut har förslagen inte remissbehandlats. Ett anlal skrivelser medsynpunkter pä delar av förslagen har kommit in. Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor till förnyadprövning. För sammanhangets skull kommer jag även att beröra vissa frågor sominte kräver ställningstaganden vare sig av regeringen eller av . 2 Föredragandens överväganden 2.1 Den regionalamusikorganisationen Mitt förslag: En överenskommelse har träffats mellanstaten och om ändrat huvudmannaskap för den regionalamusikverksamheten. Överenskommelsen, som gäller under förutsättning att den godkännsav regeringen och , bygger på beslutmed anledning av prop. 1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserler(KrU 1984/85:7, rskr. Berörda landstingskommuner och kommuner som inteingår i landstingskommun skall enligt överenskommelsen fr.o.m. den I januari1988 överta huvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusiken och av verksamhelenvid för rikskonserter. bör godkänna överenskommelsen i vad den avserekonomiska förpliktelser för staten. bör beredas tillfälleatt ta del av det övriga innehållet i överenskommelsen. Skrivelse från statens förhandlingsnämnd: Förhandlingarnamellan statens förhandlingsnämnd och företrädare för lOjanuari 1986 avslutats med en överenskommelse om ändrat huvudmannaskapför den regionala musikverksamheien. har med en skrivelseden överiämnat överenskommelsen till regeringen (bil. Huvudinnehållel i överenskommelsen sammanfattas iprotokollet från förhandlingarna (bil, 1,2). De olika delarna avöverenskommelsen framgår av bilagor fogade till förhandlingsprotokollet. Till protokollet är fogat en bilaga (här bil, 1,3) sominnehåller musikpolitiska utgångspunkter för överenskommelsen, grundade päuttalanden av regering och riksdag. Vidare ingär en sammanställning som visarvilken verksamhet hörande till regionmusiken och Rikskonserter som landstingskommunernaden övertar huvudmannaskapet för (här bil. 1,4), Avtal mellan statenoch berörda landstingskommuner skall träffas Prop. 1985/86: 114 före den 15 maj1986 och följa del normalavtal som ingår i överenskommelsen (här bil. 1,5).Statligt bidrag lill regional musikverksamhet skall ulgå med 123 milj. kr, i1984/löne- och prisnivå enligt de regler och med den fördelning somöverenskommelsen innehåller (här bil, 1,6), Slutligen ingår en särskildöverenskommelse om tjänstemusik m, m, för försvarsmakten och om fördelning avden statliga ersättningen om sammanlagt 9 milj, kr. Det sammanlagda statligabidraget, 132 milj. kr., fördelas på landstingskommuner på det sätt somframgår av sammanställningen i bil. Somframgår av förhandlingsprotokollet (bil. 1.2) har parterna inte i dennaöverenskommelse behandlat frågan rörande samarbete mellan staten och Slockholmsläns landstingskommun om de statliga musikresurserna inom landstingsområdet. Överenskommelsenskall för att bli gällande godkännas av regeringen och av Landstingsförbundetsstyrelse. har anmält att den 30 januari1986 godkänt överenskommelsen. Skälenför mitt förslag: Det är ett viktigt kullurpolitiskl steg som tagits genomöverenskommelsen om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten.Genom överenskommelsen får de nya huvudmiinnen möjligheter att la ettsjälvständigt och sammanhållet ansvar för utvecklingen av musiklivet inom sittområde och får också möjligheter till samverkan och utbyte på egna villkor. Detär tillfredsställande att en överenskommelse kunnal träffas och att den sånära ansluter till tankegångarna i propositionen om omorganisation avregionmusiken och Rikskonserter och i principbeslut ,Genom överenskommelsen finns alltså förutsättningar för att fullfölja denomorganisation av regionmusiken och Rikskonserter som då behandlade. Överenskommelseninnebär ekonomiska förpliktelser för staten. För skall statenge 123 milj. kr. som bidrag till den regionala musikverksamheten och 9 milj.kr. som ersättning för tjänstemusik och högvaktsmusik för försvarsmakten.Beloppen är - till skillnad från prop, 1984/85: I - beräknade i 1984/löne-och prisnivå. Parterna är ense om att senast den fastställabidragsbeloppen för , Jaganser atl regeringen bör föreslå att godkänna överenskommelsen i vadden avser de ekonomiska förpliktelser för staten som jag har redogjort för. Jagföreslår ocksä att bereds tillfälle att ta del av det övrigainnehållet i överenskommelsen. Därefter avser jag att återkomma till regeringenmed förslag om att överenskommelsen i sin helhet skall godkännas.Landstingsförbundets styrelse har, som redan nämnts, godkänt överenskommelsenför sin del. Densärskilda överenskommelsen om tjänstemiisik och högvaktsmusik för försvarsmakten innehåller några mindre avvikelser från vad som pre senterades i prop. 1984/85:1 och som jag därför anser att regeringen bör informera om. Överenskommelsen omfattar - förutom berörda landstingskommuner, dvs. och - även . deras uppgift alt svaraför tjänslemusik är i överenskommelsen räknad i musikerspeltillfällen, Dessulomskall de svara för högvaktsmusik i Slockholm vid vardera perkalenderår. Av den statliga ersättningen skall , gå till Gotlandskommun. 1985/86: 114 2.2 Den centrala musikinstitutionen 2.2.1 Rikskonserter Mittförslag: När regionmusiken och Rikskonserler den upphör i sinnuvarande form bildas en ny central musikinstitution som övertar namnet Rikskonserler.Rikskonserter skall i fortsättningen ha följande huvuduppgifter - musikpolitiskt, konslnäriigtoch musikpedagogiskt utvecklingsarbete, - service till landsting,kommuner, folkrörelser och andra arrangörer, - service till musikinslitutioner,artister och andra intressegrupper i produktionsledet, - internationella och nationellaproduktioner, - musikproduktioni med bl. a. egna ensembler. Tyngdpunkten i Rikskonserters utvecklingsarbete skall vara mu sikverksamhet riktad till nya miljöer och publikgrupper, däribland barn och ungdom. Rikskonserterskall vara en statlig stiftelse som leds av en styrelse och en direktör, , som skall ulses av regeringen, skall ingå ledamöter som utses påförslag av Landslingsförbundel och . Regeringen skallockså utse direktören. Utredningsförslaget:Cemus betonar atl den beslutade reformen har en omfattning som är betydande.Även om utgångspunkten är en omorganisation av de båda nuvarandeinstitutionerna regionmusiken och Rikskonserter kommer reformen atl beröra ochpåverka hela musiklivet. Sittförslag till ny central musikinstitution bygger Cemus på riktlinjerna i riksdagensprincipbeslut, på några principiella tankegångar om institutionens roll imusiklivet och på en kartläggning av musiklivels behov som i sammanfattningingår i betänkandet. EnligtCemus grundsyn finns del tre huvudkanaler för påverkan, samverkan och utbytesom bör styra den nya organisationens utformning. Staten som har ettövergripande men ej överordnat ansvar för landets musikliv behöver ett centraltorgan som kan lämna underlag för ställningstaganden och genomföra beslut somrör musiklivet. Inom ramen för den statliga musikpolitiken skall regionala ochlokala instanser ha del direkta ansvaret för musiklivet inom sitl område. Dessainstanser, som också indirekt företräder arrangörer och publik, måstegaranteras ett inflytande över den centrala verksamheten. Slutligen måste musikinslitutioner,ton- saltareoch övriga musikuiövare kunn;i piivcrka dL'n centiala iiiviin och ilå Piop.1985/86: 114 IVäinst det konslnäriiga inneliällci i verksamhelen, Inslilulionens huvuduppgitier och organisatoriska strukturIriimgår av samnianraiiningen av Cemus bciaiikande och löislagei lill oiganisaiioiis-plan(bil,2 och 2,1). Den nya insliiiiiioiicii skall enligt piincipbcsluit)rgaiiisei"as som en statlig slirielse uiidcr ledning av en styrelse och cndirektör. Med hänsyn lill behovet av legionall iDllyiaiidc i styrelsen föreslårCemus atl tre av ledamöterna utses på förslag av Landstingsrörbundet och två påförslag av Svenska kommunförbundel. Förslaget från Cemus när del galler arbeisgivarorganisaiionlör den centrala institutionen sammanhänger med önskemålet om en gemensamarbetsgivarpolitik på nuisikområdei. Cemu.s anser atl den nya insiiluiionen börtillhöra samma arbetsgivarorganisaiion som den doniineraiule delen av landets musikinslitutioneroch därför ingå som delägare i (), Förslagel Ibrulsätiervissa förändringar vad gäller möjligheterna till inflytande från stal,landsting och kommuner inom TR, Förslaget om TR som arbeisgivarorganisalion innebär altanställningsvillkor och därmed sammanhängande regelsysiem för personalen inomden nya insiiluiionen kommer att regleras på del säll som gäller lör nuvarandeRikskonserter, dvs, tjänsterna blir inte statligt reglerade , Skulle landslingen välja alt låta varaceniral arbetsgivarorganisation för de regionala musikinslitutionerna finnsenligt Cemus två alternativ för staten, TR kan fortfarande vara tänkbart. Delandra alternativet är . Avgörande för möjligheterna alt genomföra omorganisationeninom föreskriven lid är enligt Cemus alt de viktigaste anställningsvillkorenär klara , Därför är del nödvändigt all de berörda -regeringen. , Svenska kommunförbundel och TR - möjligtlar ställning till frågan om arbetsgivarorganisation. Skalen för milt förslag: ger i sill principbesluistarkt siöd för min uppfattning redovisad i prop, 1984/85: I om det fortsattastatliga ansvaret för musikverksamheten och den musikpoliiiska utvecklingen ilandet. Som ett av uttrycken för del statliga ansvaret skall del finnas en ceniralmusikinstitulion som efterträder Rikskonserler för uppgifter på riksnivå. Dennya institutionens roll, omfattning och uppgifter bör, betonar i sitlbeslut, prövas noga och anpassas efler regionala och lokala behov. Enligtriksdagsbeslutet är det självklart att den nya institutionen skall värna ommusiklivets kvalitet i alla delar av sin verksamhet. Uppdraget att avge förslag till en central musikinsiiiutionav delta slag har Cemus fullgjort i silt betänkande Musikråd. Jagdelar kommitténs uppfattning om det pågående reformarbetets betydelse. Denmusikreform som inletts berör inte bara regionmusiken och Rikskonserter, Denkan bli av betydelse för hela musiklivet. Genom reformen ändras ansvarsförhållandenapå ett sätt som ger musiklivet på regional och lokal nivå betydligt störresjälvständighet och nya möjligheter lill samverkan och utveckling, Cemus har lagl fram ell ganska detaljerat förslag om dennya centrala 6 musikinslilulionensverksamhet och organisation. Mot delar av förslaget Prop, 1985/86: 114 har från olika håll restsfrågor och invändningar som i mänga fall bör kunna beaktas och besvaras i detfortsatta arbetet med organisationsfrågorna. Vad som behövs för attorganisationsarbetet skall kunna drivas vidare är ett beslut av riksdagenom omfattningen och den allmänna inriktningen Cemusförestår all den nya centrala insiiluiionen skall kallas Musikråd,Många har uppfattat all rådet skulle ges ett vidgat ansvar i förhållande tillvad som gäller för nuvarande regionmusiken och Rikskonserter, Cemusintentioner har visseriigen varit att markera att den nya institutionen får eltannat slags ansvar men inte, enligt vad jag erfarit, varit att skapa ett nyttmyndighetsorgan på musikområdei med övergripande ansvar. För egen del vill jagunderstryka att den nya institutionen inte skall vara något myndighetsorgan.Den skall självfallel ha samma förhållande till regeringen som ochRiksutställningar - en central kulturinstitution med fri ställning. Den skallarbeta i en ny situation och med ett nytt slags ansvar men ändå på samma områdesom nuvarande Rikskonserter. Jag föreslår därför att den nya institutionenövertar namnet Rikskonserter. Jagåterkommer i avsnitt 2.3 lill del fortsatta arbetet med omorganisationen.Trots att den nya centrala institutionen inte får någon radikalt förändradställning finns det anledning att i det fortsatta organisationsarbetetdiskutera relationerna till andra organ med centralt ansvar, l.ex. och /Svensk Musik. En precisering avarbetsuppgifter underlättar det framlida samarbetet. För kulturrådels delpågår, som bl, a, framgår av årets budgetproposition (prop, 1985/86:1 bil, 10 s,382-384), en översyn av rådets roll och framtida arbetsuppgifter. Närdet gäller den nya institutionens huvuduppgifter ger i sitl principbesluten relativt fyllig vägledning. Jag anser atl Cemus i sina förslag har tolkatoch vidareutvecklat tankarna i riksdagsbeslutet på ett bra sätt. Främst blanduppgifterna i nya Rikskonserters verksamhet kommer alltså olika former avutvecklingsarbete. I utvecklingsarbetet skall Rikskonserter arbeta praktisktmed projekt, produktioner och experiment i det angelägna syftet alt nå nyapublikgrupper och nya miljöer. Särskild tonvikt skall läggas på musikverksamhetriktad till barn och ungdom. I arbetet ingår också alt utveckla det musikaliskainnehållet i musikverksamheten och pröva nya metoder för uppsökande och konlaktskapandeinsatser. Jagbiträder förslagel från Cemus i fråga om övriga huvuduppgifter för nyaRikskonserter, Musikproduktionen delas i förslaget in i följande fem områden - den för riksnivån avseddakompletterande musikproduklionen med inhemska och utländska artister. Hit höräven distribution i Rikskonserters regi av regionala produktioner. - egna eller distribueradeproduktioner i utlandet. - produktioner som utförs av Rikskonserlersfasl anställda musiker på nationell nivå och i Slockholms län samt vid slalsceremonieroch inom försvarsmakten, ' - miisikprodukiioiierlör med IVilansariisici, Prop, 1985/86: 114 NyaRikskonserlers fasl anslällda musiker finns framför alll i den del av organisationensom enligt förslagel skall kallas Blåsarmusik, Jag återkommer tillStockholms Blåsarmusik i avsnitt 2,2,2, Närdel gäller musik i Slockholms län konslaierar Cemus alt någon överenskommelseännu inte träffats mellan staten och , Cemus uigårifrån all landsiingei efler förhandlingar avsätter resurser för samarbete ochsamverkan. För egen del har jag, som framgår av mina uttalanden i prop.1984/85: I (s. 17 och 37), också räknat med atl en överenskommelse skall kunna träffasmellan slalen och . Jag återkommer i avsnitt 2,2.2 tillorganisationen av musikverksamheten i Slockholms län. Närdet gäller fonogranipioduktionen i den nya institutionen gör Cemus en beräkningav resursbehovet för verksamheten, I övrigt föruisätier Cemus att det skallfinnas underlag för att la siällning lill fonogramverksam-heten i det förslagsom regeringen gett Rikskonserter i uppdrag au göra. Uppdraget gavs medanledning av vad som slår i prop, 1984/85: I om Rikskonserlers fonogramulgivning,Rikskonserler har för någon lid sedan lämnat sitt förslag. Jaganser att nya Rikskonserter som Cemus föreslår och som också förutsattes i prop.1984/85: I skall ha en egen fonogramproduktion. Fono-gramproduktionen vidnuvarande Rikskonserler får en del av de statliga stödinsatserna för fonogramverksamhet.Den nya institutionen bör även efter omorganisationen ta en andel av dettastöd. Därför är del naturligt för mig alt inbegripa både den nuvarande och denframlida fonogramulgiv-ningen i frågan om hur de statliga stödinsatserna påhela fonogramområdei bör användas. Jag vill hänvisa till mina uttalanden omdelta i årets budgetproposition (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 487), Där finnsuppgift om vad som är på gång inom området. Förutom del förslag somRikskonserter redan lämnat pågår arbete inom med enutvärdering av stödet till fonogramverksamheten. pågår diskussionerom informations- och distributionsåtgärder på fonogramområdei i vilka bl, a,tar aktiv del. har gjort en särskild studie på notområdet. Arkivetför ljud och bild håller på att klariägga förutsättningarna för utgivning aven svensk nationaldiskografi. Min uppfattning är att del nu är dags atl göra ensamlad bedömning av de statliga stödinsatserna inom hela detla område. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag i frågan när kulturrådetsutvärdering föreligger och sedan jag inhämtat synpunkter och förslag frånövriga inblandade. Dettainnebär att jag inte är beredd att nu ta ställning till Rikskonserters förslagom fonogramutgivningen. Jag återkommer till frågan om resursbehovet för fonogramverksamheteni den nya institutionen i avsnitt 2.2.3, Attnya Rikskonserter skall vara en statlig sliflelse framgår redan av 1984 årsprincipbeslut. Jag biträder förslagen från Cemus beträffande stiftelsensledning. Det bör ankomma på regeringen att bestämma antalet styrelseledamöter.I enlighel med förslagel bör i styrelsen ingå ledamöter som utses pä förslag av Landstingsföibiindctoch Svenska kommiinföibiin- Prop. 1985/86: 114 del. Huvuddelen av förslagen från Cemus beträffande ticn nyainstitutionens centrala fimklioner. dvs, utveckling, produktion, informationoch konsultation saml administration bör enligt min mening kunna vara cn bra grundfördel fortsatta arbclet med nya Rikskonserlers organisalion, Cemus vill dela in en väsentlig del av arbetet i program cflcrverksamhetens musikaliska innehåll. Del är ett nyll och oprövat prcpp som Cemusdärmed tagit. Jag förstår syftena med lorslacet. nämligen all skapa goda kontaktermellan den nya insiiluiionen och förclriidarc för olika delar av musiklivet, altskapa flexibilitet i organisationen - propraminciciningcn skall kunna förändras- och atl tillförsäkra organisationen hög musikalisk kompetens. En indelning eflergruppering i musikgenrer fär dock inte leda till en för stark specialiseringoch bcfåsla klyftor eller gränser mellan olika slags musik. Del måste finnas enbalans mellan ett gcnrcinriklal arbete och ell arbete inriktat pä målgrupper, Iprop, 1984/85: I betonade jag just det mälpruppsinriktadc arbetet genom att fiamhällaall den nya insliliitionen borde som en av sina vikligaste upppifler ha all siimulcraoch stödja arbclet med musik bland barn och impdom och att hitta former för attbredda musikverksamheien till nya miliiicroch piiblikpruppcr". Det bör ankomma pä regeringen atl falla de ytlcrliparcbeslut som behövs i fråga om nya Rikskonserlers verksamhei och organisation, Japser del som anpeläget atl den tid som slår lill buds lörc omorpanisalioncnanvänds för en öppen diskussion om den förcslapna organisationen och dess sättatt fungera, Cemus föreslår all antalet anställda i den nya insiiluiionenbcpriinsas lill 60, Däri ingär även den personal som enligt Cemus behövs för fonopram-verksamheten,Jap finner förslaget väl avvägt med hänsyn till verksamhetens omfattning iövrigt. Fördelningen av personal på olika upppifler bör kunna diskuteras i delfortsatta orpanisationsarbclel. Jap återkommer i del följande till löne- och anslällninpsvillkorenför personalen. Här vill jap bara beröra cn speciell fräpa. Cemus föreslår elt anlaltjänster som musikkonsuicnter i den nya inslilulionens propramvcrk-samhel. Minprincipiella inställning är all personal på denna typ av Ijänslcr skall vara proieklanställdaeller ha annan form av lidsbcpriinsad anställning. Möjligheterna att följadenna princip bör prövas i det fortsatta arbetet, Cemus föreslår också alt det skall finnas möjliphctcr all anslällapersonal som finansieras med avpiflcr, Jap anser att den nya insiiluiionen börha samma möjliphctcr alt anslälla personal pä inkomsimcdel som nuvarande Rikskonserlerhar, I vilken omfattninp delta kan ske får prövas i det forlsatta orpanisationsarbclel, Jap är medveten om atl förslapet alt bcpriinsa antalet nnstiilldai den nya institutionen fär stora konsekvenser för den personal som äranställd inom de centrala delarna av repionmusikcn och Rikskonsertcr - förnärvarande ca 130 personer. Därför är det viktipl att omstiillninpsarbclelplaneras och sköts väl, Jap ätcrkommer till delta i avsnitt 2,3, MitI förslap till i prop, 1984/85: I var attpersonalen hos 9 stiftelsen borde ha statligt replerade tjänster. Jagförordade alltså att löne-och anställningsvillkoren för personalen skulle fastställasmed statlig medverkan, dvs, att borde fä befogenhetatt förhandla och medverka vid fastställandet av sådana löne- ochanställningsvillkor som skall bestämmas genom avtal. frångickförslaget och ansåg att det skulle vara till fördel för en lösning av frågan omarbetsgivarorganisationen pä hela områdel om Cemus inte blev bunden avvillkoret att personalen vid den centrala musikinstitutionen skall ha slalligt repleradetjänster (KrU 1984/85: 7. rskr, 53),