prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Om in täkterna i rörelsegrenen, ett senare år överstiger kostnaderna i samma rörelsegren, skall det medgivna un derskottsavdraget återföras till be skattning här i riket . År överskottet lägre än underskottsav draget, återförs till beskattning dock endast ett belopp motsvaran de överskottet. Återstående under skottsavdrag återförs på motsva rande sätt till beskattning för sena re år. Visar den skattskyldige att avdrag för underskott i rörelse grenen i utlandet enligt lagstift ningen där inte medges, skall åter- 30 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 131 föring till beskattning inte ske. Medges underskottsavdragi utlandet och visar den skattskyldige att sådant avdrag inte kunnat utnyttjasmed ett belopp som uppgår till det svenska underskoltsavdraget. skall återföringtill beskattning ske endast med ett belopp motsvarande vad som medgivits somavdrag i utlandet. Återföring till beskattning får inte ske senare än dettionde taxeringsåret efter det taxeringsår, då underskottet avräknades. Anvisningar fill 38 § 4.'' Intäkt av fastighet ellerrörelse i utlandet beräknas med ledning i tillämpliga delar av vad som enligl21 §, 24§ I mom. och 28 § gäller för motsvarande slag av fastighet eller rörelseinom riket. Med rörelse i utlandet avses så- Med rörelse i utlandet avses så- dan rörelseverksamhet, som där- dan rörelseverksamhet, somdär städes självständigt bedrivits. Har i slädes självständigt bedrivits. Har i ullandel bedriven rörelse utgjort al- utlandet bedriven rörelse utgjort al lenast en gren (filial) av en rörelse lenast en gren (filial) av en rörelse inom riket, upptagas av rörelsen i inom riket, upptas av rörelsen i dess helhet härflutna intäkter så- dess helhet härflulna intäkter så som intäkt av rörelse (jfr punkt 6 av som intäkt av rörelse (jfr punkt 6 av anvisningarna till 28 §). anvisningarna lill 28§). skyldig samverkar i utlandet med annan i projekt medgemensam ledning, skall vid bedömningen av huruvida verksamheten är självständigtbedriven rörelse eller filial bortses från den omständigheten att detföreligger gemensam ledning i projektet. Denna lag träder i kraft den De nya bestämmelserna tillämpas första gången vid 1987 årstaxering. De äldre bestämmelserna i 72§ 4 mom., 74 § och punkt 4 avanvisningarna lill 38 § fillämpas dock vid 1987 eller taxering i frågaom skaltskyldig som då taxeras för beskattningsår, som har påbörjats före den1 och avslutats före respektive den 1 mars 1988.De nya bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna fill 38 § och i 46§ 2 mom. fårtillämpas respektive taxering. Önskar denskattskyldige sådan tillämpning, får han i den ordning som anges i 100 §taxeringslagen (1956:623) anföra besvär, såvitt avser punkt 4 av anvisningarnatill 38 §, över 1980, 1981, 1982, 1983 eller taxering, och såvittavser 46§ 2 mom., över 1983 eller taxering. Senaste lydelse 1966:729. 1985/86: 131 Lag om ändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs att 24-26 §§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall upphöraatl gälla. Dennalag träder i kraft den Bestämmelserna i 2426 §§ tillämpas dock fill och med1986 års taxering. Bestämmelserna skall även tillämpas vid 1987 eller 1988 årstaxering i fråga om skattskyldig som då taxeras för beskattningsår, som harpåbörjats före . Lag om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs följande. Skattenedsättningmed beaktande av statlig inkomstskatt och kommunalskatt 1 §Fysisk person, som under tid då han varil bosalt här i riket, eller inländsk juridisk person, som hafl intäkt som a) medtagits i underiaget för laxeringen till skattenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (statlig inkomstskatt), b) beskattats i utländsk stat och c) enligt skattelagstiftningen i den utländska statenanses härröra därifrån, har genom avräkning av den del av den utländskaskatten som belöper på intäkten rätt fill nedsättning av svensk inkomstskatt ienlighet med vad som framgår av 4-10 §§. Vadsom i första stycket sägs äger motsvarande tillämpning i fråga om intäkt som medtagitsi underlaget för taxering till skatt enligl kommunalskattelagen (1928:370)(inkomstskatt). 2 §Rätt fill avräkning enligt 1 § första stycket föreligger ej om den statliga inkomstskatten, den utländska skatten samt den utländska intäkten omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Rätttill avräkning enligt 1 § andra stycket föreligger ej om den kommunalainkomstskatten, den utländska skatten samt den utländska intäkten omfattas avdubbelbeskattningsavtal. Vidavräkning, vartill rätt föreligger enligt dubbelbeskattningsavtal, till-lämpasdock bestämmelserna i 4-10 §§. 3 § Med utländsk skall i 1 och 2 §§ avses sådanallmän slutlig skatt på inkomst som erlagts till utländsk stat, delstat ellerlokal myndighet samt, i fråga om skattskyldig som bedrivit sjöfart ellerluftfart i internationell trafik, även annan skatt som erlagts i utländsk stat,i den mån skallen beräknats på grundval av fraktintäkter eller biljeltintäkter,som uppburits i nämnda stat, eller efter därmedjämföriig grund. 4 § Avräkning sker från stafiig inkomstskatt somutgår på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stal medtagitsi underiaget för denna taxering eller i underiaget för taxering till inkomstskatt. mån den statliga inkomstskatten understiger vad som enligl 5 10 §§ fåravräknas, får avräkning ske från inkomstskatt som utgår på grund avden i första stycket nämnda taxeringen till sådan skatt. 5 § Avräkning får ske med etl belopp som motsvarar summan av a) den utländska skatt som får avräknas enligl I §samt b) sådan utländsk skatt som får avräknas enligldubbelbeskattningsavtal och som är hänförlig till intäkt som medtagits iunderlaget för laxeringen. 6 §Avräkning får dock ske med högst etl belopp (spärrbelopp) som motsvarar den statliga inkomstskatt och den kommunala inkomstskatt som, beräknad utan sådan avräkning, hänför sig lill a)de inkomster på vilka de utländska skatterna utgått och 33 3 1985/86. b) andrainkomster som medtagits i underlaget för laxeringen och som Prop. 1985/86:131 är hänföriiga lill fast driftställe eller fastighet i utlandet eller somutgör ränta, royalty eller utdelning i det fall utbetalaren är utländsk stat,fysisk person med hemvist i utländsk stat eller utländsk juridisk person. 7 § Den statliga inkomstskatt som hänför sig fill deutländska inkomster na (intäkterna efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skaltskyldiges hela statliga inkomstskatt, beräknad ulan avräkning, som dessa inkomster utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). inkomstskatt i en kommun anses hänföra sig lillde utländska inkomsterna fill så stor del som dessa utgör av den skallskyldigessammanräknade inkomst vilken skall laxeras i denna kommun. 8 § Om enligldubbelbeskattningsavtal inkomst skall undantas från beskattning men medlas vidtaxeringen (alternafiv exempt), skall varken den svenska skatt som enligtavtalet belöper på inkomsten eller den utländska inkomsten beaktas vidberäkning av spärrbeloppet. 9 § Om denskattskyldige erhållit avdrag såsom omkostnad för den utländska skatt, förvilken avräkning skall ske, eller för däremot svarande preliminär skau, skallberäkningen av spärrbeloppet ulföras som om sådant avdrag ej åtnjutits.Belopp, varmed avräkning högst kan erhållas, skall därvid minskas med ettbelopp motsvarande den statliga inkomstskatt och den kommunala inkomstskatt somden skattskyldige undgått genom avdraget. 10 § Vid tillämpning av 7 § skall utländsk inkomst frånsjöfart eller luftfart i internationell trafik på begäran av den skallskyldige beräknas lill så stor del av den samlade inkomsten - efter avdrag för kostnader - i rederirörelsen eller luftfartsrörelsen, med tillägg för erhållna avdrag för utländska skatter, som de i den utländska staten uppburna fraktintäkterna och biljettintäklerna utgör av den skaltskyldiges samtliga intäkter av så dant slag. 11 § Har enligldubbelbeskattningsavtal skattskyldig genom avräkning av utländsk skatt rätt tillnedsättning av skatt enligl lagen (1958:295) om sjömansskatt (sjömansskall),iakttas bestämmelserna i 12- 15 §§. 12 § Avräkning fårske från sjömansskall som utgått på beskattningsbar månadsinkomst i vilken deninkomst som beskattats i utländsk stal medtagits. Avräkning får också ske frånsjömansskatt som utgått på sådant engångsbelopp, som anges i anvisningarna till9 § lagen (1958:295) om sjömansskatt om den inkomst som beskattats i utländskstat ingått i beloppet. 13 § Avräkning fårske med etl belopp som motsvarar den utländska skatt som i enlighet meddubbelbeskattningsavtalet får avräknas. 14 § Avräkning fårdock ske med högst ett belopp (spärrbelopp) som motsvarar den sjömansskall som,beräknad utan sådan avräkning, hänför sig till den inkomst på vilken denutländska skatten utgåft. 15 § Den sjömansskall som hänför sig till den inkomst (intäkterna efter Prop.1985/86: 131 avdrag för kostnader) på vilken den utländska skatten utgått skall anses utgöra så stor del av summan av den skattskyldiges i 12 §angivna sjömansskatt som denna inkomst utgör av summan av den skaltskyldiges i12 § angivna månadsinkomst och engångsbelopp. Skattenedsättning med beaktande av vinstdelningsskatt 16 § Skattskyldig har i enlighet med vad som framgår av18-21 §§ ge nom avräkning av utländsk skatt rätt till ytterligare nedsättning av svensk inkomstskatt om a) denskattskyldige enligt dubbelbeskattningsavtal genom avräkning av utländsk skallhar rätt till nedsättning av svensk inkomstskatt och skatt enligt lagen(1983:1086) om vinsldelningsskatt (vinsldelningsskatt) omfattas av avtalet, b) den enligl 5 § avräkningsbarautländska skatten överstiger spärrbeloppet enligl 6 §, saml c) den enligldubbelbeskattningsavtalet avräkningsbara utländska skallen på en viss inkomstöverstiger ett enligl 17 § beräknat spärrbelopp. 17 § Del i 16 § c) avsedda spärrbeloppet utgörs av ettbelopp motsvaran de den statliga och kommunala inkomstskatt som. beräknad utan avräk ning, hänför sig till den inkomst på vilken den utländska skallen utgått. Den statliga inkomstskatt som hänför sig till denutländska inkomsten (intäkten efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra såstor del av den skaltskyldiges hela statliga inkomstskatt, beräknad utanavräkning, som denna inkomst utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst avolika förvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). inkomstskall i en kommun anses hänföra sig lillden utländska inkomsten till så stor del som denna utgör av den skaltskyldigessammanräknade inkomst vilken skall laxeras i denna kommun. 18 § Avräkningenligt 16 § får ske med ett belopp som motsvarar den enligt dubbelbeskattningsavtaletavräkningsbara utländska skallen på en viss inkomst i den mån skallenöverstiger spärrbeloppet enligt 17 § och någon del av summan av denna skatt ochannan enligt 5 § avräkningsbar utländsk skatt inte kunnat avräknas enligl 4-10 §§. 19 § Avräkning enligl16 § får dock ske med högst ett belopp (spärrbelopp) som motsvarar den vinsldelningsskattsom, beräknad ulan sådan avräkning, hänför sig till den utländska inkomsten. 20 § Den vinstdelningsskaUsom hänför sig till den utländska inkomsten skall anses utgöra så stor del avden skaltskyldiges hela vinsldelningsskatt, beräknad utan avräkning, som dennainkomst utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällorföre allmänna avdrag (sammanräknad inkomst) till statlig inkomsiskau. Dockskall den vinstdelningsskaU som hänför sig till den inkomst på vilken denutländska skallen utgått i stället anses utgöra av den utländskainkomsten i det fall detta ger ett lägre belopp. 21 § Avräkning enligl16-20 §§ sker från statlig inkomstskatt som utgår på grund av taxering del årdå den utländska inkomsten medtagits i underlaget för taxeringen. I den mån den statliga inkomstskatten understiger vad somenligt 5-10 35 och 16-20 §§ får avräknas,får avräkning ske från inkomstskatt Prop. 1985/86: 131 som utgårpå grund av taxering som den utländska inkomsten taxerats till statliginkomstskatt. mån även den kommunala inkomstskatten understiger vad som enligl 5-10 och16-20 §§ får avräknas, får avräkning ske från vinstdelningsskatt som utgår pågrund av vinstdelningsunderlag i vilket den utländska inkomsten utgått. 22 § Har enligt dubbelbeskattningsavtal skattskyldiggenom avräkning rätt till större nedsättning än vad som följer enligt ovanangivna bestämmelser, skall nedsättning ske med del ytterligare belopp somföranleds av avtalet. 23 § Det åligger den skattskyldige atl förebringa denutredning som behövs för prövning av fråga om avräkning av utländsk skatt. skattskyldige visat att förutsättningar för avräkning är för handen menförmår han inte lämna samtliga de uppgifter som erfordras för tillämpning avovan angivna bestämmelser, får avräkning medges med skäligt belopp. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången vid taxering. Lagentillämpas dock första gången vid 1988 eller taxering i fråga omskallskyldig som 1987 respektive 1988 taxeras för beskattningsår som harpåbörjats före . Lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) Härigenomföreskrivs atl 31 § 3 mom. taxeringslagen (1956; 623) skall ha nedan angivnalydelse. 3 mom.' Har skaUskyldigerhållit avräkning av ufiändsk skatt från sin inkomstskaft eller förmögenhetsskattenligt bestämmelse i dubbelbeskattningsavtal eller enligt 24-26 §§ lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt och nedsäUs härefter den utländska skatten,är han skyldig au anmäla detta till skaUeche-fen. Anmälan skall göras inom tremånader från det att den skaltskyldige fått del av det beslut genom vilket denutländska skatten nedsatts och skall avfattas på formulär som fastställts avregeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer. Till anmälan skall fogasbeslutet eller bestyrkt kopia av defta. 3 mom. Har skaltskyldigerhållit avräkning av utländsk skall från sin inkomstskall eller förmögenhetsskattenligl bestämmelse i dubbelbeskattningsavtal eller enligt lagen (1985:000) omavräkning av utländsk skatt och nedsätts härefter den utländska skatten, ärhan skyldig aft anmäla detta till skattechefen. Anmälan skall göras inom tre månaderfrån det all den skattskyldige fåll del av del beslut genom vilket denutländska skatten nedsatts och skall avfattas på formulär som fastställts avregeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer. Till anmälan skall fogasbeslutet eller bestyrkt kopia av defta. Dennalag träder i kraft den Har skattskyldigerhållit avräkning av utländsk skaU enligt 24-26 §§ lagen (1947:576) om statliginkomstskatt i någon av dess lydelser före ikraftträdandet av lagen (1985:000)om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och nedsätts härefter denutländska skatten gäller i 31 § 3 mom. taxeringslagen föreskrivenanmälningsskyldighet. ' Senaste lydelse1982:1100. 1985/86: 131 Sammanställning av remissyttranden över betänkandetUnderskott vid joint venture- och annan verksamhet i utlandet, m. m. (Ds Fi1984:25) Idet följande lämnas en redogörelse för remissinstansernas yttranden överbetänkandet utom såvitt avser förslagel atl införa rätt till avdrag vid inkomsttaxeringenför vissa obligatoriska socialavgifter. Sammanställningen följer så långt delär möjligt betänkandets disposition. Efterremiss har yttranden avgelts av riksskattéverket (RSV), allmänna ombudet för mellankommunalamål (AO), kammarrätterna i och , länsstyrelserna iStockholms, , , och , samlGävleborgs län, Föreningen auktoriserade revisorer (), Landsorganisationeni (LO), , (), (), . (), , ,hantverks- och industriorganisation (SHIO-Familjeföretagen),,, , AB , ,(), och Svenska . Fleraremissinstanser har understrukit viklen av all få regler som inte hämmarsvenska företags utlandselableringar. Inledningsvisvill FAR allmänt framhålla viklen för svenskt näringsliv och svensk export avatt företagen har möjlighet atl skatlemässigl avräkna de inarbetnings- och initialförluslersom de oftast riskfyllda elableringarna utomlands oavsett företagsform kanmedföra. Atlsvenska företags etableringar i utlandet inle minst då svenska byggnads- ochanläggningsförelags etableringar - har gynnsamma effekter för samhällsekonomintorde vara ställt utom vaije tvivel. Mot denna bakgrund bör del vara enangelägen uppgift för statsmakterna atl tillse att de förutsättningar som råderi för att bedriva verksamhet i utlandet stimulerar förelagenssträvanden till utlandselableringar. Frånsamhällets sida synes också finnas ambitioner alt skapa ett klimat som stimulerar enskilda svenska företag lill export. Den s.k. ijänsleex- g portutredningen,som lade fram betänkandet "Handla med Prop. 1985/86: 131tjänster", hade sålunda ett sådant syfte. Betänkandet innehöll också förslagsom skulle kunna stimulera bl. a. svenska byggföretags strävanden lill etableringutomlands. Värt atl framhålla är, som Ijänsleexporlulredningen ocksåkonstaterade, atl etl svenskt byggföretags etableringar i utlandet innebär atlsysselsättning också skapas i näringar utanför byggnadsindustrin. Nämnas kanatt exporterade byggindustrin för ca samtidigtsom byggmaterial exporterades för ca . Till åtgärder som bör vara angelägna från samhällets sidahör också sådana som syftar lill alt åstadkomma alt beskattningsreglerna förföretagen inle är sådana all de missgynnar svenska förelag i förhållande tillderas utländska konkurrenter. Väsentligt är också att undanröja eventuellaoklarheter i beskattningreglerna som kan verka hämmande för företagens viljaoch möjligheter till engagemang i ofta ekonomiskt krävande och riskfylldaprojekt i utlandet. , lill vars remissyttrande SAF och ansluter sig, anför; Det är utomordentligt viktigt alt svenska företag sometablerar sig i utlandet icke missgynnas av skatteregler som försämrar deraskonkurrenssituation i förhållande lill andra i utlandet verksamma företageller lill inhemska svenska förelag. Skatteregler som inte medger resultatuljämningmellan företagets olika verksamheter i samma utsträckning oavsett varverksamheterna bedrivs eller som inte medger antingen fullt omkoslnadsavdragför utländska skatter eller fullständig avräkning av utländska skatter motsvenska skatter, vartill räknas även vinstdelningsskatlen, innebär ofrånkomligten försämrad konkurrenssituation för utlandsverksamheten. Eftersom svenskaföretags utlandselableringar är av mycket stor betydelse för såvälbytesbalansen som sysselsättningen i och dessutom de verksamheter som KemaNobelAB, och AB bedriver inom oljeprospekteringsområdel iform av joint kan komma atl förbättra energiförsörjningen i ärdet ett övergripande intresse för svensk ekonomi och sysselsättning attskattereglerna utformas ur strikt konkurrensneutral synpunkt. Eventuella kontrollsvårighelermåste bemästras på annat sätt än genom en konkurrenssnedvridande skatlelag-stiflning. 3 Ändrad gränsdragning mellan filialer och självständigtbedrivna rörelser I stort setl samtliga remissinstanser synes dela den ipromemorian framförda uppfattningen att behov av ändrade regler föreligger. Beträffande del framlagda förslagel är dockuppfattningarna delade. Kammarrätterna i och . Landstingsförbundetoch SFR tillstyrker förslaget eller lämnar detta utan erinran. tillstyrker ocksåförslaget men delar inte utredningens slutsatser beträffande innebörden avgällande rätt när svenska företag deltar i byggkonsorlier utomlands och anför; Utredningen anser atlförvärvskällegemenskapen mellan den svenska och Prop. 1985/86: 131 denutländska byggverksamheten bryts i dessa fall eftersom den utomlands bedrivnakonsortieverksamheten och den svenska verksamheten inte står under gemensamledning. EnligtSBEF:s mening är det på intet sätt givet att förvärvskällegemenskapen, somutredningen hävdar, enligt gällande rätt skulle brytas när ett svensktbyggföretag deltar i ett utländskt byggkonsortium. SBEF kan sålunda icke finnaatt ordalydelsen av bestämmelserna i 18 § KL lägger hinder i vägen för atl anseden utländska konsortieverksamheten och byggverksamheten i ingå i engemensam förvärvskälla. Goda skäl kan anföras för att en sådanförvärvskällegemenskap mellan den svenska och den utländska byggverksamhetenföreligger på samma sätt som när konsortieverksamhet bedrivs som enkelt bolag iSverige. I det senare fallet torde sålunda inle dellagande i konsortium ses somen särskild förvärvskälla utan anses ingå i de dellagande förelagens"egen" rörelse. Enligt SBEF föreligger i principiellt hänseende intenågon skillnad mellan organisationen av ett i bedrivet konsortium ochett i utlandet bedrivet sådant. Inle heller föreligger i detta hänseende någonskillnad mellan kon-sortieverksamhel och ett företags "egen"verksamhet. Dettasammanhänger med den speciella organisation som råder inom ett byggföretag ochför själva byggprocessen. Sedan väl de övergripande besluten gällande arbetetfattats är beslutsprocessen synnerligen långt decentraliserad. Den operativaledningen finns sålunda i regel placerad på byggarbetsplatsen. Närdet gäller konsortiearbeten fungerar dessa i huvudsak på samma sätt som"egna" arbeten. De övergripande beslut som fattas tillsammans med deandra konsortiedeltagarna träffas i huvudsak före det alt arbetet påbyggarbetsplatsen påbötjas. I detta skede fastställer parterna principerna förhur själva byggandet etc. skall organiseras och utföras. Därefter fungerar somnämnts konsortiebyggarbetsplatsen som vilken annan byggarbetsplats som helstinom företaget, dock givetvis med den skillnaden att företagen bara har en vissandel av byggarbetsplatsens intäkter och kostnader. SåvittSBEF kan förstå måste det vara uteslutet att hävda att vaije byggarbetsplatshos ett förelag skulle utgöra en särskild förvärvskälla. Som tidigare anförtsfinns inte några avgörande principiella skillnader mellan beslutsprocess, driftetc. av ett byggnadsarbete som utförs ensamt av ett företag eller tillsammansmed andra företag, utländska eller svenska, i konsorfium. Mot denna bakgrundbör inte verksamheten i ett utländskt byggkonsortium enligt SBEF vara atthänföra till särskild förvärvskälla. Oaktatdet anförda fillslyrker SBEF del av utredningen föreslagna tilllägget tillpunkt 4 av anvisningarna till 38 § KL. Åtminstone undanröjes därmed deoklarheter som kan finnas beträffande innebörden av gällande regler för ufiändskabyggkonsortier. Sverigesadvokatsamfund som inte har något att erinra mot förslaget önskar dock visstförtydligande av lagtexten och anför: Samfundetinstämmer i skatteavräkningssakkunnigas förslag om ändrad gränsdragningmellan filial i utlandet och utomlands självständigt bedriven rörelse.En vidgad möjlighet till skattemässigt avdrag för kostnader i joint venlureverksamhetär önskvärd och kommer all främja svenska förelags utlandsverksamhet.Den i promemorian företrädda tanken att man vid gränsdragningmellan självständigt bedriven rörelse och filial skall bortse q frångemensam projektledning framstår som välgrundad. Enligl samfundets meningföreligger del ett påtagligt behov av en lag- Prop. 1985/86: 131 sliftning, somskapar större klarhet beträffande "joint veniures" utanför . Skatteavräkningssakkunnigasuppfattning om gränsdragningen mellan filialer och självständigt bedrivna rörelser- grundad på förvärvskällereglerna i I8§ kommunalskaltelagen - framstår intesom i och för sig självklar. Samfundet har dock intet att erinra mot förslageti denna del men förordar att man i lagtexten uttryckligen anger atl det ärförvärvskällereglerna i kommunalskattelagen som skall vara avgörande förgränsdragningen mellan filial och självständigt bedriven rörelse. ABVolvo tillstyrker förslaget men hemställer alt del i propositionen klart uttalasatt bestämmelsen inbegriper den verksamhetsform i vilken pe-iroleumsprospeklenngvanligen bedrivs. Företaget anger alt prospekleringen vanligen bedrivs påföljande säU; Varjedelägare i blocken svarar för sin andel av kostnaderna och kommer att tillförassin andel av eventuella framtida överskott. Vid delägar-sammanträden - rösträttefter innehav - fattas de för verksamheten väsentliga besluten.