prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bl.a.mot bakgmnd av en förordning (1981:516) omstudiedokumentafion arbetar UHÄ i samverkan med de berörda högskoleenhetema medutvecklingen av ett nytt terminalbaserat studiedokumentationssystem LADOK som sannolikt kan vara i drift vid samtliga STUDOK-användande högskoleenhetersenast . Parallellt med denna nyutveckling diskuteras förslagtill en förändrad driftorganisation. Vid högskoleenheterna pågår arbete medatt överföra fler utbildningar till systemet och att bygga ut terminal verksamheten. Studiestödetsinformationssystem (STIS) () startade ett projekt för administrationen avstudiestöd inom CSN och studiemedelsnämndema. , som harbedrivits i samråd med statskontoret, avslutades i samband med att detnya ADB-systemet (STudiestödets Informationssystem - STIS) togs i full drift. Syftet med STIS har i första hand varit atteffektivisera administrationen av studiestödet och ge de studerande bättre service bl. a. genom kortare 86 behandlingsfider.Behandlingstiden för ansökan om studiemedel skall inte Prop. 1985/86:100behöva överstiga ens . Systemet Bil- 2syftar även till att uppnå större säkerhet i verksamheten genom bättre informationshantering,kontroller m. m. samt att tillföra myndigheterna ett viktigtrationaliseringsinstmment. STIS-systemet innehåller bl. a. funktioner för - registrering via terminal avansökningar om studiemedel, återbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpensåsom vuxenstudiestöd och tim/dagstudiestöd, uppskovsansökningar,återkravsbeslut samt principtillstånd för utländsk medborgare om svensktstudiestöd - utskrift av förifylldastudiemedelsansökningar - beräkning och kontroll avstudiemedelsbelopp m. m. samt utskrift av beslutsmeddelanden ochstudieförsäkran/intyg - återkrav av studiestöd inkl.rutiner gentemot kronofogde och tingsrätt - bevakning av inbetalningar(avgifter, studielån och återkrav) - utskrift av in- ochutbetalningskort m. m. - återkrav av felaktigt uppburetstudiestöd. Systemet har direktförbindelse med det statligaperson- och adressregistret (SPAR) samt med allmänna försäkringens system. I systemet administreras både utbetalning (ca 4500milj.kr.per år) och återbetalning (ca 900 milj. kr. ) av studiemedel.Antal studiestödsta-gare i registret är ca 800000 och omfattar nu såväl svenskasom utländska studerande. CSN, de sex studiemedelsnämnderna samt 24 vuxenutbildningsnämnderhar tillgång till systemet och registren via drygt 200 textskärmsterminaler.CSN ansvarar för utveckling, underhåll och förvaltning av STIS. Datordriften ärföriagd till DAFA. En fortsatt utveckling pågår av STIS-systemet.Under /84 har ett terminalsystem för ärendegmppen "extrastudiemedel" utvecklats. Systemet har tagits i drift under april 1984.Ärendegmppen "äldre studielån" har fr.o.m.den 1 januari 1984överförts från postgirot till CSN. För detta ändamål har ett terminalsystemutvecklats som tagits i drift . Under /85 har CSN genomfört ettstörre arbete i syfte att ta fram en ADB-strategi för den studiesocialaorganisationen. Utgångspunkten för detta arbete var att finna en medverksamheten harmoniserad strategi för ADB-systemens utbyggnad och anpassning.CSN ansåg att nuvarande STIS var behäftat med problem som - brist på flexibilitet iunderhållsarbetet - brist på flexibilitet gentemotandra näraliggande ADB-system Orsakerna till bristerna ansågs vara att systemetnu är och att det således har genomgått stora förändringarsamtidigt som det tekniskt och stmkturellt är uppbyggt efter de fömtsättningarsom gällde . har mycket hänt både iregelsystem och i de tekniska samt organisatoriska fömtsättningarna. Förslag till ADB-strategi remissbehandlas nuintemt. Det är CSN:s ambition att på ett planmässigt sätt anpassa och vidareutveckla STIS enligt de riktlinjer som fastläggs i strategin. lingenskall också ske inom de ekonomiska ramar som CSN själv kan Prop. 1985/86:100 generera genom rationaliseringar eller omprioriteringar. Under /85 har regering och riksdagbeslutat om att beloppsberäkning och utbetalning av vuxenstudiestöden skallöverföras från försäkringskassorna och allmänna försäkringens system till CSNoch STIS. Ett terminalsystem utvecklas nu som tas i drift successivt /86. Driftkostnaden för systemet i full drift beräknas till 2,4milj.kr . har också beslutat att allstudiehjälpsadministration som sker vid kommuner, landsting m. fl. skallöverföras till studiemedelsnämnderna och till STIS. pågår också ett störreutvecklingsarbete i syfte att utveckla ett terminalsystem för studiehjälpsadministrationen.Driften skall ske både hos och . Den årliga driftkostnadenberäknas till ca 4,5 milj. kr. Slutligen överförs timersättning vid gmndläggandeutbildning av vuxna till vuxenutbildningsnämnderna från . Ettutbetalningssystem för detta utvecklas . ADButnyttjas för olika ändamål inom arbetsmarknadsverket (AMV). Ettantal administrativa ADB-system används som stöd för olika verksamhetsgrenarinom () eller som underlag förverksamhetsplaneringen. Andra system utgör hjälpmedel i den platsförmedlandeverksamheten vid arbetsförmedlingskontoren. Inom sistnämnda område har underett antal år pågått ett omfattande utvecklingsarbete med olikaförsöksverksamheter. Försöksverksamheten är nu avslutad. Ansvaret för den hittillsvarande utvecklingen avADB-systemen för platsförmedling inom arbetsmarknadsverket har legat hos AMS isamråd med statskontoret. Ansvaret för drift, underhåll och teknisk utvecklingregleras i avtal mellan AMS och den servicebyrå som anlitas. För huvuddelen avde administrativa systemen utnyttjas en egen mindre datoranläggning. Denfortsatta utvecklingen av platsförmedlingssystemet sker genom en s.k."turn-key-upphandling" som kommer att avslutas . Systemför framställning av platslistor Sedannågra år används ett ADB-system för framställning av platslistor över allalediganmälda platser. Systemet omfattar funktioner för registrering ochstatistikföring av lediga platser, framställning av platslistor samt inkodningoch uttag av statistik över arbetssökande. Platslistorna (i huvudsak en per län) framställs påfem produktionsorter dit uppgifter om nya platser och andra förändringardagligen samlas in för fotosättning, tryckning och distribution. För den dagliga registreringen används 225terminaler med lokal lagringskapacitet. Underiaget för platslistoma framställsbl. a. vid datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Systemför terminalsökning och automatisk bevakning Prop. Bil 2 Systemet omfattar följande funktioner: - sökning via terminal blandlediga platser - bevakning av nytillkommandeplatser för arbetssökandes räkning - uppdatering av registren varjenatt med de nytillkomna platserna. Systemet har prövats sedan budgetåret1976/77 och finns nu utbyggt i Uppgifter överförs från de fem produktionsorterna förplatslistan till systemets centrala databas. För ändamålet utnyttjas en privatservicebyrå. Systemetinnehåller som bas de funktioner som angivits ovan under terminalsökning ochautomatisk bevakning. Dessutom innehåller systemet stöd för flertaletfunktioner för platsförmedlingsverksamheten. För att kunna utnyttja systemetkrävs att varje platsförmedlare har en egen terminal. Systemet baseras på trehuvuddatabaser, nämligen för platser, sökande och arbetsgivare. Endastkontoren i är vid ingången av /86 anslutna menunder budgetåret kommer även kontoren i samt i ytterligarenågra län att anslutas. När den ovan nämnda upphandlingen avslutats kommersamtliga arbetsförmedlingar att anslutas till systemet i den takt sominstallation och utbildning av personal tillåter. Härigenom kommer systemet förterminalsökning och automatisk bevakning att avvecklas. Riksdagenbeslutade att ett centralt ADB-baserat fastighetsregister som ersättertidigare manuellt förda jord- och stadsregister och som är enhetligt för landoch stad skulle byggas upp. Vidare beslutade att ett centraltinskrivningsregister som ersätter tidigare manuellt förda fastighets- ochtomträttsböcker skulle införas med användande av ADB. De båda registren ärtekniskt samordnade. inrättades år1968 och har till uppgift att tillsammans med myndigheterna inomfastighetsregister- och inskrivningsväsendena genomförafastighetsdatareformen. Det nya systemet - fastighetsdatasystemet - är nu införti , , , , och länsamt i delar av . Systemet innehöll i september 1985uppgifter om ca 1,3 milj. fastigheter (av landets fastighetsbestånd).Till systemet var då anslutna ca 550 terminaler hos berördainskrivningsmyndigheter, kommuner, banker m.fl. För driften av systemetanlitas datamaskincentralen för administrativ databehandling i . 1981/82:123, CU 37, rskr 318) ladeunder fast en femårig etapp för det fortsatta reformarbetet. Beslutet innebär bl. a. att arbetet med att genomföra reformen i nya områden skall priori- teras. Reformarbete pågår under /86 iHallands, , Älvs- Prop. 1985/86:100 borgs och län samt iGöteborgs och län. Vid utgången av Bil. 2 /86 beräknassystemet omfatta ca 1,5 milj. av landets ca 4 milj. levande och dödafastigheter. Kostnaden för ADB-driften var /85 36milj.kr.och beräknas för /86 till 40 milj. kr. För budgetåret1986/87 begärs 43 milj. kr. Vattenfallanvänder ADB för flera olika ändamål. Bland de viktigaste användningsområdenaär följande: - Övervakning av elproduktion ochnätdrift, varvid informationssystemen skall utgöra stöd för central ochregional driftledning att klara uppställda mål för leveranssäkerhet ochdriftekonomi. har ett informationssystem förövervakning av landets storkraftnät och produktionsplanering. Under 1980-taletkommer successivt system att tas i drift för operativ styrning och övervakningpå regional nivå. - Säkerhetsmässig övervakning avkärnkraftverk. Myndigheterna kräver en fortlöpande, säkerhetsmässigövervakning av kärnkraftverken liksom en öppen redovisning av densamma.Vattenfalls eget krav är, med beaktande av myndigheternas krav, att drivakärnkraftverken effektivt. Installation av ett nytt blockdatorsystem förRinghals ingår. - Nät- ochproduktionsberäkningar. - Ekonomi- ochresultatredovisning. - Kundinformationssystem meduppgifter om abonnenter. - Underhålls verksamheten ikraftverken. - Viktigare administrativarutiner såsom personaladministration, kassahantering, kraftförsäljning,lagerredovisning m. m. Den administrativa delen av databehandlingenbedrivs huvudsakligen i men en viss decentralisering pågår, vilketbl. a. resulterat i egna ADB-enheter vid kärnkraftverken och regionala enheter.Produktions- och driftledningssystemens databehandling bedrivs i anslutningtill den enhet systemen stöder. En allt större del av användarnas dialog medADB-systemen sker via bildskärmsterminaler. F.n. är ca 1000 terminaler anslutnatill de större datorinstallationema, vilka i sin tur är förbundna i ettdatanät. Domänverketanvänder ADB i administrativa tillämpningar och för planering av den skogligaverksamheten. Inom administrationen finns ADB-system inom bl. a. följandeområden: - hantering av leverantörsfakturor - personaladministration inkl.löner. Inomskoglig planering finns bl. a. följande: Prop. beskrivningav samtliga skogstillgångar som underiag för kort- och Bil. Vidarefinns system som stöder den omfattande arrendeverksamheten. För den fortsaUa ADB-utvecklingen har enADB-strategi för domänverket beslutats. Denna gmndar sig på en ökaddecentralisering. Strategin reglerar bl. fördelningmellan gemensamma och lokala system. Enligt denna strategi har de lokalaresultatenheterna fullt ansvar för sin administrativa utveckling. Vidareplaneras installation av lokala datorer för i första hand följandetillämpningsområden Den fortsatta utvecklingen kommer i hög grad attpräglas av denna lokala utveckling. Emellertid planeras också att förnya vissagemensamma administraUva system, som därigenom kommer att föras ut närmare användarna. har en ADB-avdelning som sysselsätterca 30 personer och omsätter ca 25 milj. kr. FFVutnyttjar ADB-tekniken inom såväl tekniska som administrativa områden. En förkoncernen gemensam ADB-enhet finns inom huvudkontoret i system finns utvecklade inom följande områden: Ett antal större realtidssystem inom områdetmaterial- och produktionsstyrning har utvecklats . Koncernensanvändare som i huvudsak finns på de olika enhetema är med hjälp av ettomfattande datanät knutna till den gemensamma datacentralen samt till lokaltplacerade datorer. Inom koncernen har installerats ca 500bildskärmsterminaler. har decentralisering av vissadatamtiner genomförts med gott resuhat. En fortsatt satsning pådecentralisering av ADB-mtiner har beslutats. I första hand avser detta deproduktionsnära systemen. Utveckling och underhåll av datasystemen äremellertid fortfarande i huvudsak koncentrerade till koncernens ADB-enhet. Inom bolagsgmppen bedrivs den administrativadatabehandlingen huvudsakligen decentralt. Inomolika enheter finns ett antal minidatorer företrädesvis för teknisk/ 91 Verksamhet inom området da- Prop. 1985/86:100torstödd konstmktion/tillverkning (CAD/) pågår inom . För att förenkla det kontorstekniska arbetet harett antal persondatorer anskaffats. Den huvudsakliga användningen för dessa ärordbehandling, kalkylering etc. Den administrativa ADB-enheten som organisatorisktär inplacerad inom FFV Koncernservice drivs med lönsamhetsansvar. har det övergripande ansvaret för sektorns verksamhet. Inom FFV finns en kommitté som har det övergripandeansvaret för koncernens policy inom AU/ADB-området. Detstatliga redovisningssystemet, system S () fick regeringens uppdrag att genomföra en omorganisation avredovisnings- och revisionsverksamheten inom den civila delen avstatsförvaltningen. Uppdraget innebar också att utveckla och införa ettADB-baserat redovisningssystem vilket kom att benämnas system S. En förstaversion av systemet togs i drift vid ett antal myndigheter . Därefteranslöts myndigheterna successivt till systemet. Eftersom systemet äveninnefattar den centrala riksredovisningen omfattar det hela statsförvaltningen.Systemet kan i korthet sägas bestå av tre huvudfunktioner: Enfunktion avser myndighetens redovisning gentemot anslag och inkomsttitlar,tillgångar och skulder samt utbetalning via postgirot. Denna funktion motsvararvad som i andra sammanhang kallas affärsredovisning. Systemet innehåller idenna del hjälpmtiner för reskontrabokföring m. m. Enannan delfunktion är främst avsedd för myndighetens internredovisning (kostnads-och intäktsbokföring och rutiner för kostnadsfördelning). Dentredje funktionen är väsentligen avsedd att betjäna den centralariksredovisningen vid RRV. De olika funktionerna är i systemet integrerade påså sätt att en transaktion normalt kan användas för samtliga funktioner. Till riksredovisningen är samtliga myndigheteranslutna. Försvarsmyndigheterna liksom affärsverken och vissa störremyndigheter har egna redovisningssystem för internt bmk och är följaktligenanslutna till systemet endast i den del som gäller den centralariksredovisningen. I system S registrerades under /85 14,5 milj.(/84 14,4 milj.) transaktioner. Dataregistreringen före den egentligadatabehandlingen sker normalt vid ett antal redovisningscentraler (f.n. 26 st.). Systemet är i huvudsak ett s.k.satsvis och sekventiellt arbetande system. All databehandlingsker centralt vicl datamaskincentralen för administrativ databehandling. Regeringen uppdrog ijuli 1982 åt RRV att genomföraen teknisk modernisering av systemet samt att utreda den långsiktigautvecklingen av statens redovisningssystem. Dentekniska moderniseringen av systemet är i huvudsak avslutad 92 ochalla myndigheter är - i en eller annan form - anslutna till systemet i Prop.1985/86: 100 Det utvecklingsarbete som pågår beskrivs i Bil. avsnitt3, under pågående utredningsarbete. ADB-kostnaderför system S uppgick till ca 27 milj.kr för budgetåret 1984/85. Statistiskacentralbyrån (SCB) har informationsproduktion som sin centrala uppgift.ADB-tekniken är det dominerande hjälpmedlet i verksamheten. SCBhar ett stort antal statistikgrensanpassade ADB-system, som i varierande gradär integrerade med varandra. Grunduppgifter hämtas dels från egna insamlingaroch dels i ökande utsträckning från de administraUva ADB-systemen som finnsinom resp. verksamhetsområde. Vissa uppgifter utnyttjad gemensamt av flerastaUstikgrenar. StaUstikpro-duktionen är ämnesvis uppbyggd kring ett antalcentrala register. Dessa är för individsidan registret över totalbefolkningen(RTB), för företagssidan det centrala företagsregistret (CFR) och för denareella sidan lantbruksregistret (LBR). Den statistiska informationen användssom beslutsunderlag i bl.a.den sektoriella övergripande samhällsplaneringen, iforskningen samt är ett underlag för den allmänna samhällsdebatten. Statistiska informationssystem karaktäriseras avatt uttagen ur systemen alltid är i aggregerad eller sammanställd form, dvs.statistiska tabeller. Ett undantag från denna princip är uttag frånlantbruksregistret. Detta register används förutom för statistikproduktion ävenför beräkning och utbetalning av skördeskadeersättning. SCB:s statistikproduktion domineras avtraditionella sats visa ADB-system. Systemering och programmering sker docknumera i huvudsak interaktivt, dvs. med hjälp av terminal. Det pågår ett omfattandeutvecklingsarbete inom det StaUstiska databehandlingsområdet inom SCB. I dettaarbete ligger bl. a. en strävan mot ökad samordning mellan de olikaADB-systemen och en ökad användning av standardprogram inom den statistiskadatainsamlingen, tabellframställningen och presentationen av staUstisk information.Arbetet syftar att i ohka avseenden få till stånd en effekUvare och merrationell statistikframställning. Ett omfattande utveckhngsarbete har t. ex.lagts ned på ett system () för presentaUon av statistisk information viaterminaler hos statistikanvändaraa. SCB:s regionalstaUsUska databas (),delområdesstatistiska databas () och Udsseriedatabas () utnyttjarAXIS-systemet. Databaserna är i reguljär drift. harca 150 användaravtal slutits med bl.a.departement och myndigheter,länsstyrelser, landsUng, kommuner, högskolor och företag. Databasernamarknadsförs aktivt mot skilda användarkategorier. SCB:s datorcentral är föriagd till . Tilldatorerna är f n.ca 180 terminaler anslutna. SCB har i skrivelse till regeringen ()redovisat förslag till riktlinjer för utveckling av SCB:s datorkapacitet och datorkraftstruktur . , 93 Den föreslagna datorkraftstrukturen skulle bl. a.innebära en ökad sats- Prop. 1985/86: 100 ning på lokal datorkraft(persondatorer och mindre datorer). Under senare Bil. 2 tid har bl. a. ettantal persondatorer införts i SCB:s verksamhet. Vidare pågår ett utvecklingsarbete som bl. a.syftar att effektivisera datainsamling och efterföljande produktionsled iSCB:s intervjuundersökningar. genomförs test med bärbara datorerför intervjuarna i dets.k. Regeringengav statskontoret i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur ett församhället gemensamt basregister över landets företag och organisaUoner skulleutformas och byggas upp. Statskontoret avrapporterade sluUigt regeringensuppdrag i augusU 1983 i en huvudstudierapport (1983:31) och andra organisationer - förslag till system, organisation ochförfattningsreglering. Regeringen har fastställt hur registret skall varautformat m. m. i förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret. Iförordningen sägs att () skall föra det allmännaföretagsregistret och vara registeransvarig enligt datalagen (1973:289). Registret marknadsförs av ochdatamaskincentralen för administra-Uv databehandling (DAFA) gemensamt. Ettregister med samma innehåll kommer att finnas hos DAFA, där kunder via terminalkan göra förfrågningar mot registret. Uppgifterna det allmänna företagsregistretinhämtas från SCB:s centrala företags- och arbetsställeregister,centrala skatteregister, länsstyrelsernas handelsregister,postverket samt på försök från . Registret omfattar uppgifter om dem som tilldelatsorganisationsnummer, enskilda näringsidkare som har förts i etthandelsregister samt fysiska personer och dödsbon som regelbundet bedrivernäringsverksamhet eller som regelbundet har någon anställd. Registret innehåller uppgifter om företagetsidentitet, juridiska form, adresser, huvudnäringsgren, arbetsställen, humvidaföretaget är aktivt, vilande eller avregistrerat, antal anställda m. m. Uppgifterna i det allmänna företagsregistret skallanvändas av registerföraren för att - avisera andra register om ändringar avuppgifterna i registret (änd- ringsavisering) - göra urval av uppgifter urregistret (urvalsdragning). Uppgiftema i registret skall dessutom kunna utnyttjasav andra för att - komplettera och kontrollerauppgifter i andra register - komplettera och kontrollera uppgifter i övrigt omde fysiska och juridiska personer som omfattas av registret. Uttag av uppgifter ur registret till myndigheteroch enskilda har successivt kunnat ske från den Ijanuari 1985. Statligtperson- och adressregister (SPAR) Prop. 1985/86: 100 Bil 2 beslutade att införa ettcentralt befolkningsregister, SPAR.I beslutet gjordes datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)totalansvarig för SPAR, dvs. även registeransvarig i datalagens (1973:289)mening. SPAR togs 1978. Syftet med registret är bl. a. aktualisering avadresser i andra personregister och urvalsdragningar för direktadresseradreklam. Därigenom begränsas behovet av andra befolkningsregister inom såvälden statliga som den privata sektorn med sådana ändamål. Bestämmelser om SPAR finns numera i 26-28 §§datalagen och i en särskild förordning (1981:4) om SPAR. Regleringen i datalageninnebär bl. a. att de som begär att få uppgifter ur en myndighetspersonregister för ett sådant ändamål som kan tillgodoses genom SPAR skallhänvisas detta register. Uppgifternai SPAR används för - aktualisering, kompletteringoch kontroll av uppgifter i andra personregister - komplettering och kontroll avpersonuppgifter i övrigt - uttag av urval avpersonuppgifter (urvalsdragning). Registret innehåller uppgifter om personnummer,namn, adress, civilstånd, medborgarskap, barn, taxerad inkomst, fastighetsinnehavm. Utvecklingen av SPAR har under det senaste åretalltmer koncentrerats till att förbättra åtkomstmöjligheten till SPAR viaterminaler. F.n. är transaktionsvolymen 20000 frågor per dagmen den förväntas öka kraftigt . SPAR utnyttjas såväl av den offentliga sektorn somav näringslivet, där banker och försäkringsbolag utgör en stor kundkrets. I betänkandet DAFA - myndighet eller bolag? (Ds C1985:1) föreslås att DAFA ombildas till statligt bolag. I samband med denföreslagna ändringen av DAFA:s associationsform, kan DAFA inte längre varahuvudman för SPAR. 1 proposition 1984/85:225 om statsförvaltningens användningav ADB m. m. föreslås att en fristående myndighet - en nämnd - inrättas meduppgift att vara huvudman för SPAR. Utredning pågår av de praktiska frågorna isamband med myndighetens inrättande. Statenslöne- och personaladministrativa system () är huvudman för statens centralalöneuträkningssystem (SLÖR) och personaladministrativa informationssystem(PI). SLÖR har funktioner för löneberäkning,kontering av löneutgifter, framställning av lönespecifikationer till deanställda och överföring av uppgifter utbetalande bank bevakningoch aviseringar q. - intresseavdrag Prop. - framställning av utdata påADB-media för samverkan med andra Bli. - rutin för revisorer. Ca 350 myndigheter inom den civilastatsförvaltningen är i huvudsak obligatoriskt anslutna till SLÖR. Under /85 uppgick antaletlöneutbetalningar genom SLÖR til) ca 167000 och de utbetaladenettolönerna til) ca 825 milj.kr. Maskinell bearbetning sker vid datamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA) i och samt vid Uppsaladatacentral (UDAC). Mellan SPV och dess driftställen finns avtal som reglerarsamarbetet. Systemutvecklingsarbetet sker i sin helhet vid SPV med terminalerkopplade till DAFA. PI är ett datorbaserat hjälpmedel för SLÖR-anslutnamyndigheter. Systemet sammanställer olika typer av personaladministrativarapporter till myndigheterna och kan ses som ett komplement till SLÖR.Anslutningen är frivillig och systemet är liksom SLÖR avgiftsfinansierat.