prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: För linjespecifika ämnen på tvååriga linjermed delningslalel 16 beräknas i princip för varje klass som schablonresurshela det anlal veckolimmar som anges i timplanen. Tilläggsresurs skall därförinte beräknas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Två länsskolnämnder anser alt sammaprinciper som för andra linjer borde kunna prövas även här för all geincitament lill rationalisering och bättre platsutnylljande, åtminstone i denfackleoreliska delen av yrkesämnet. Skälen för mitt förslag: I klasser med delningstalet 16finns i regel (med undantag av s,k, B-klasser) ingen resurs för delning avklass. Förutom limmar för basändamål beräknas endast resurser för stöd-och samordnad specialundervisning, frivillig undervisning och i årskurs 1 äventlf. En belysning av hur en direkt proportionelltelevanlalsrelalerad resurs skulle ha slagit i klasser av delta slag ges i bUaga5, avsnitt 5,6, Som exemplet visar innebär en sådan resurstilldelningsmodellinga fördelar. Del visar sig alt del i klasser med litet elevantal heltuppenbart inte skulle vara möjligt att meddela tillräcklig yrkesundervisning.Del naturliga blir alt föreslå all de limmar som anges i timplanen skalltilldelas inom grundresursen. Klasser med delningstalet 16 bör således - med vissaundantag -tilldelas en schablonresurs i linjespecUlka ämnen med det minstaantal veckolimmar som anges i timplanen. Berörda studievägar är Ba, Be, Et, Fo,Li, Pr, Troch Ve, I resursformlerna för dessa och ytterligare fyrastudievägar (Jo, Sb, Td och Te), som tidigare endast hafl en ettårig kurs isvenska, bör dessutom inräknas en särskild stödresurs i svenska, till vilkenjag skall återkomma (avsnitt 6,5,6), Principen för resurstilldelning i linjespecifika ämnen böräven kunna lillämpas för påbyggnadsulbildningar och andra specialkurser med delningslalel16, givelvis med vederbörligt hänsynslagande lill kurslängden. Jag skall återkommaockså lill delta (avsnitt 6,3), Linjerna Ss och Vd Eleverna på Ss- och Vd-linjerna i klasser meddelningslalel 16 läser samma linjespecifika ämnen som eleverna på dessa linjeri klasser med delningslalel 30, Ämnenas delningstal är givelvis 30, även närde läses i en 16-klass, Vid beräkningarna har därför resursen i linjespecifikaämnen i Ss- och Vd-klasser med delningslalel 16 reducerats till ell värde somföljer av de nuvarande timreduklionerna vid intervallet 12-17 elever. Prop, 1985/86:97 Mittförslag: För linjespecifika ämnen pä tvååriga linjer med delningslalel 30beräknas i princip en grundresurs för varje klass, Dessulom beräknaselevanlalsrelaierade lilläggsresurser för varje linje och årskurs. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. önskar all de speciella fömtsättningar som gäller för denlandslingskommunala gymnasieskolan beaktas vid beräkning av schablonerna. ÄvenSÖ uppmärksammar detta och ser en viss kompensation härvidlag som enförutsättning för alt systemet skall fungera. Skälenför mitt förslag: De studievägar som berörs är linjerna Dk, Du, Ek, Ep, Hk, Jo,Ko, Mu, Sb, So, Ss, Td, Te och Vd, Timplanerna för dessa linjer är så konstruerade,atl klassen under vissa förutsättningar får delas under etl anlal av de föreleverna föreskrivna vecko- eller undervisningstimmarna. Minsta klass- ellergruppstorlek för delning är i regel 17, men på Vd-linjen förekommer ävendelning vid elevantalet 23, För Du-, Jo-, Sb- och Td-linjerna gäller särskildabestämmelser om uppdelning i mindre grupper i arbetsteknik. Förlinjespecifika ämnen med delningslalel 30 gäller föreskrifter omlimreduktion vid mindre grupper. Det finns därför skäl all anpassatimtill-delningen lill gruppstorleken för dessa ämnen, Elevanlalsrelateringenbör dock endasl gälla de limmar, under vilka eleverna förutsätts läsa ihelklass. För de timmar, under vilka eleverna förutsätts läsa i grupp, bör förvae klass som grundresurs beräknas det antal limmar som anges i limplanen. Resursernaför helklasslimmar har beräknats inom ramen för en oförändrad totalundervisningsvolym för resp, linje /86, Det för linjen i timplanenangivna limtalet i linjespecifika ämnen tilldelas klasser med det för linjengenomsnittliga elevantalet per klass. På de linjer, där det genomsnittligaantalet elever understiger 24 (dvs, gränsen för timreduklioner), reducerasresursen enligt gällande bestämmelser. Klasser med 8 elever får t, ex,en av timtalet reducerad resurs. Klasser med större elevantal änmedelvärdet får en större resurs, I fråga om beräkningsmetoden hänvisar jagtill bilaga 5, avsnitt 5,7, Dennaberäkningsprincip bör även kunna lillämpas för vissa påbyggnadsulbildningaroch andra specialkurser med delningslalel 30 (avsnitt 6,3), Prop,1985/86:97 Principerna för beräkning av resurserna för årskurserna 1och 2 av de tvååriga linjerna kan sammanfattas pä följande sätt. LinjernaEk, Mu, So och Te samt Dk, Du, Ep, Hk, Jo, Ko, Sb, Ss, Td och Vd med 30-klasser LinjernaBa, Be, Et, Fo, Li, Pr, Tr och Ve med 16-klasser Ba Be Et Fo Li Pr Tr Ve G G G G G G G G G G G G G G G G G = Grundresurs T = Tilläggsresurs per elev (Skisserna är översiktliga och ej skalenliga. Grund- ochlilläggsr skiftar mellan studievägarna,) 6.3 Påbyggnadsutbildningar och andra specialkurser Mittförslag: För varje päbyggnadsulbildning och annan specialkurs fastställsprinciper för beräkning av grundresurs, och i vissa fall även tilläggsresurs,efler mönster av vad som gäller för linjerna. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: iNorrbollens län föreslår alt resurserna för påbyggnadsulbildningar och andraspecialkurser genomgåen- defår motsvara timplanens limtal, kombinerat med timreduklioner i för- Prop,1985/86:97 hållande till elevantalet, 1 övrigt har inga synpunkler framförts påförslagel. Skälenför mitt förslag: Inom gymnasieskolan anordnas /86 ca 400specialkurser med olika längd och timplanekonslruktioner. Kurstiden kanvariera mellan 30 lektioner och , Delningslalel kan vara 6, 13, 16 eller30, De flesta specialkurserna har ett innehåll som anknyter till nägon linje,men ett 70-tal betecknas som ej näraliggande någon linje. Omkring 150specialkurser är påbyggnadsulbildningar (tidigare benämnda högrespecialkurser), dvs, de förutsätter genomgången minst tvåårig gymnasialutbildning. För vidare uppgifter om påbyggnadsulbildningar och andraspecialkurser hänvisar jag till bilaga 5, avsnitt 6,1, Vidfastställande av koefficienter i resursschablonerna för specialkurserna måslehänsyn tas lill kurslängd, timtal (uttryckt i lektioner eller veckotimmar) samtlimplanelyp (delningstal för kursen och eventuella timmar för delning avklassen), I många fall följer specialkurserna mönster från linjerna, vilkasresursschabloner då kan tjäna som förebild. Med etl så omfattande ochheterogent utbud av studievägar fordras ell relativt stort anlalresursschabloner. Det är dock självklart önskvärt all så långtmöjligt få gemensamma resursschabloner för specialkurser med i stort sett sammatimplanevolym. För stora kommuner med etl rikhaltigt utbud av specialkurserspelar en avrundning härvidlag inte så stor roll. Det finns dock ell 50-lal småkommuner och landstingskommuner med skolenheter, där specialkurserna är deenda eller nästan de enda studievägar som erbjuds. En alllför långt drivenavrundning av resurstilldelningen skulle kunna vara negativ för en del avdessa. En viss försiktighet måste därför iakttas vid gmppering avspecialkurserna i resurshänseende. Iblandhar specialkursernas mångfald och heterogenitet framhållits som del främstahindret för en delvis elevanlalsrelalerad, schabloniserad resurstilldelning.Del är då viktigt all minnas atl specialkurserna normall är yrkesinriktade ochdärmed föga berörs av atl lilläggsresurserna relateras till elevantalet (jfravsnitt 6,2,2,), De ulgör också endast en mindre del av den totala volymenutbildning i gymnasieskolan - , I delta sammanhang bör också följandebeaktas, I nuvarande resurssystem fordras, som jag tidigare beskrivit, förredovisning av varje specialkurs att en blankett fylls i, där bl, a, ämnen,antal timmar enligt timplan och anlal limmar i varje ämne fördelade på bas- ochförstärkningsändamål måsle skrivas ut på varje berörd skola, I etlschabloniserat system kan redovisningen begränsas till antalet elever ochklasser saml framräkning av ell schabloniserat timtal, Detla innebär en avsevård administrativ förenkling för skolorna och kommunerna. 6.4 Beslut om schabloner Prop,1985/86:97 Mittförslag: Schabloner för resurstilldelning beslutas i princip av den myndighetsom fastställer resp, timplan. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Inga synpunkter har framförts på förslagel. Skälenför mitt förslag: Timplanerna spelar en avgörande roll för vilka schabloner somskall användas för limlilldelningen. Därför bör schablonerna beslutas av denmyndighei som fastställer resp, timplan. Förlinjerna fastställs timplanerna av regeringen, som alltså också bör beslutavilka schabloner som skall gälla för dessa. Timplanerför påbyggnadsulbildningar och andra specialkurser fastställs normalt av SÖ, 1fråga om regionalt arbelsmarknadsanknulna påbyggnadsutbildningar (s,k,RA-kurser) bedrivs fr, o, m, innevarande läsår en landsomfattandeförsöksverksamhet med beslut av länsskolnämndema. För lokalt arbelsmarknadsanknulnaspecialkurser (s,k, LA-kurser) får skolstyrelsen enligt 8 kap, 1 a §skolförordningen fastställa timplaner inom de ramar som SÖ föreskriver. Förspecialkurserna bör principerna för schablonerna läggas fasl i regeringsföreskrifter,I fråga om RA-kurser kan, som också SÖ i ell tidigare sammanhang föreslagit,vissa tak för resurstilldelning behöva fastställas av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, av SÖ (jfr prop. 1985/86:100 bil, 10 s, 132), Jagavser här atl återkomma till regeringen med förslag. När del gäller LA-kurser,bör SÖ få fastställa vissa standardschabloner. Såvälde tvååriga yrkesinriktade linjerna som påbyggnadsuibildningarna och de andraspecialkurserna kommer att beröras av de förslag som kan bli följden av beredningenav förslag från ÖG Y (arbetsgmppen för översyn av den gymnasiala yrkesinriktadeutbildningen). Därvid bör eventuella förändringar beträffande deyrkesinriktade studievägarna kunna underlättas av atl principer och schablonerför resurstilldelning ligger klara. 6.5 Vissa särskilda resurser 6.5.1 Specialidrott Mitt förslag: Omkombination med specialidroll förekommer, skall extra limmar beräknas förskolhuvudmännen. Arbetsgruppensförslag: Om kombination med specialidroll förekommer, skall kompletteringgöras av koefficienterna i tilläggsresurserna hos skolhuvudmännen. Remissinstanserna:Särskilda resurser för specialidrott (liksom för lågfrekventa språk och den s,k, ålerföringsresursen, avsnitt 6,5,4 resp, 6.5.5) är exempel på sådan"öronmärkning" som ell par länsskolnämnder skulle vilja minska i sin strävan all förenkla schabloniseringen(avsnitt 3), En lånsskolnämnd och en kommun finner däremol en särbehandlinghärvidlag nödvändig. Övriga remissinstanser har inte haft några invändningarmol förslagel. Skälen förmitt förslag: Riksrekryteringen till undervisningen i specialidroll behöveruppmärksammas i fråga om resurstilldelningen lill små kommuner. Vid beräkningar(bilaga 5, avsnitt 6,2) har framkommit att den redovisade resursen för specialidrottmotsvarar ca 0,5 lärarveckolimmar/ elev. En resurs i denna storleksordning bördärför brytas ul ur den totala resursvolymen och fördelas som extra limmar lillde kommuner där kombination med specialidroll förekommer. Mitt förslag: Om s, k, B-klasser förekommer, skall igrundresurserna extra timmar beräknas för undervisning i fackteori. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med milt förslag.Remissinstanserna: Inga synpunkler har framförts på förslaget. Skälen för mittförslag: Med B-klasser avses sådana klasser med deU ningstalel 16, som ärsammansatta av elever från årskurs 1 och årskurs 2, Sådana klasser får delasunder ell anlal veckolimmar i fackleori. Ert särskild timresurs motsvarandedetla timtal bör beräknas för klasser av detla slag. Mitt förslag: När specialklasser (för t, ex,rörelsehindrade) förekommer, skall för varje sådan klass som grundresursberäknas det anlal veckotimmar som anges i limplanen. Tilläggsresurs skalldärför inte beräknas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.Remissinstanserna: Inga synpunkter har framförts på förslaget. Skälen för mittförslag: Enligt gällande bestämmelser får specialklasser anordnas för sådanaelever som på grund av handikapp har svårt all följa den vanligaundervisningen. Specialklasser kan ha 513 elever. Vid timtilldelningen måste sådana klasser liksom hittillsför olika ämnen kunna få det anlal veckolimmar som anges i timplanen. När det gäller stödundervisning och frivillig undervisningi , musik innebär mina förslag i del föregående att resurser för sådanaändamål beräkningsmässigt ingår i lilläggsresurserna för olika studievägar. Densamlade resurs, som skolhuvudmännen får, möjliggör alt stödundervisning ochfrivillig undervisning anordnas även för elever i specialklasser. 3 1985/86. Prop,1985/86:97 Mittförslag: Om lågfrekventa moderna språk förekommer, skall visst timtal beräknasför varje undervisningsgrupp. Arbetsgruppensförslag: Om lågfrekventa moderna språk förekommer, skall en komplettering görasav koefficienterna i lilläggsresurserna för de berörda studievägarna hosskolhuvudmännen. Remissinstanserna:Samma synpunkler som i fråga om specialidroll (avsnitt 6,5,1), Skälenför mitt förslag: I gymnasieskolan förekommer undervisning i ell antal språkmed normalt små elevgrupper (latin, grekiska, finska, italienska, kinesiska,portugisiska och ryska). För dessa finns särskilda regler för minsta gruppsloriek(fem elever) och högsta gräns för timreduklioner (nio elever), 1 ettschabloniserat, delvis elevanlalsrelalerat resurssyslem kan del finnas risk föratl benägenheten blir mindre all låta grupper starta i dessa ämnen. Därför börsärskilda åtgärder vidtas redan vid utformningen av ett schablonsyslem,Variantämnel latin har tillgodoselts i detta avseende redan i samband medutformningen av resurserna för H-linjen (avsnitt 6,1 och bilaga 5, avsnitt3,2), Timmar i de sex övriga nyssnämnda ämnena bör brytas ut ur den totalaresursvolymen och reserveras för undervisningen i dessa språk, Anlallärarveckotimmar, elever och lärarveckolimmar per elev i de olika årskursernaredovisas i bilaga 5, avsnitt 6,3, Mitt förslag: Omalternativa limplaner (AT-pianer) lillämpas, skall grundresurserna för resp,årskurs av de berörda studievägarna hos skolhuvudmännen få etl särskilttillskott. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Remissinstanserna: Sammasynpunkler som i fråga om specialidroll (avsnitt 6,5,1), Skälen för mitt förslag:Den särskilda återföringsresurs på I 900 veckolimmar, som är avsedd allkompensera mer omfattande effekter av timre-duklionssystemel, fördelas i dagtill allra största delen på kommuner med alternativa limplaner. Kommuner medsmå skolenheter har hell naturiigt oftare än andra kommuner grupper, därtimreduklioner kan förekomma. Antalet reducerade timmar kan där länkas bli likastort som i en större skolenhet med många undervisningsgrupper, I ett elevanlalsrelaleratresurstilldelningssyslem blir dock, enligt de beräkningar som gjorts, behovetav kompensation mindre. Endast hälften av ålerföringsresursen bör därförfördelas jämnt mellan de kommuner som har gymnasieskola med alternativatimplaner. Den återstående hälften, dvs, 950 veckolimmar, bör föras lill dengaranliresurs som jag kommer atl föreslå (avsnitt 13), 6.5.6Den nuvarande extra resursen för svenska i årskurs 2 av vissa tvååriga . 1985/86: 97 linjer Mittförslag: Den nuvarande extra resursen i svenska tillförs grundresurserna földe linjespecifika ämnena i årskurs 2 av linjerna Ba, Be, Et. Fo, Jo, Li, Pr,Sb, Td, Te, Tr och Ve, Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Remissinstanserna: förordar all resursen förs lill de gemensamma ämnena. Skälen för mittförslag: /85 har avsatts en särskild stödresurs på 7,5 milj,kr,, molsvarande ca 900 veckolimmar, för undervisning i svenska i årskurs 2 avde tolv tvååriga linjer som tidigare enligt timplanen hafl endast ettårigobligatorisk svenska. Fr, o, m, /86 är tvåårig svenskaobligatorisk. För att denna resurs skall nå de linjer och elever den är avseddför bör den inräknas i formlerna för linjespecifika ämnen på de aktuellatvååriga linjerna Ba, Be, El, Fo, Jo, Li, Pr, Sb, Td, Te, Tr och Ve (bilaga 5,avsnitt 6,6), 7Särskilda frågor rörande timtilldelning och 7.1 Justeringar i beräkningsunderlaget med hänsyn tilltimplaneändringar m. m. Läsåret1984/85 infördes etl utvidgat system för limreduktioner, där antalet limmar iundervisningsgrupper med delningslalel 30 successivt reduceras, när elevantalenunderstiger 24, 18 och 12 elever. Dessa timreduklioner avsåg bl, a, altkompensera de ökade slaisbidragsulgifter som följde med den minskade s, k,självstudietiden ("lärarlösa lektioner"). Av den ytteriigarebesparing på statsbidraget som timreduklionerna beräknades medföra har avsattsden särskilda återföringsresurs, som behandlades, på 15 milj, kr,,molsvarande ca för de minsta skolorna, dvs, främstskolor med alternativa timplaner. Den återstående insparade resursen beräknades1983 till 60 milj, kr, eller ca . Den minskning i antaletlärarveckotimmar som de 1984 införda timre-duktionerna medför har i minaberäkningar fördelals över samtliga studievägar och årskurser. Härvid harhänsyn tagits dels till antalet undervisningsgrupper, dels till medelvärdetelever per gmpp. Ju fler gmpper del finns och ju mindre elevantalet i dem är,desto störte är ju sannolikheten för timreduklioner. Dessa limlalsförändringarhar alltså arbetats in i koefficienterna i resursschablonerna. På de tvåårigalinjerna har detla lill större delen gjorts i schablonerna för de gemensammaämnena. En mindre del av timreduklionerna har lagts ul i linjespecifika ämneni klasser med delningslalel 30 på studievägar, där del genomsnittligaelevantalet understiger 24 (bilaga 5, avsnitt 6,5), Svenskai årskurs 2 av vissa tvååriga linjer Prop, 1985/86:97 Fr,o, m, /86 är, som jag berört, tvåårig kurs i svenskaobligatorisk på samtliga tvååriga linjer. Delta innebär en förändring för delinjer som har delningslalel 16 saml linjerna Jo, Sb, Td och Te, där svenskatidigare endasl förekommit i årskurs 1, Detta innebär också atl lillvalsäm-nenai årskurs 2 bytts ul mol svenska. Förlillvalsämnen har totalt utgått mer resurser än vad som kan beräknas förobligatorisk svenska (bilaga 5, avsnitt 6,6), Denna mellanliggande resurs harnu tillgodoräknats kommunerna genom atl räknas in i resurserna för gemensammaämnen i vardera årskursen av tvååriga linjer. Jag räknar med all särskilduppmärksamhet vid resursfördelningen kommer all ägnas ål behoven förundervisningen i svenska i årskurs 2 av de tvååriga linjerna. Vidkonstruktionen av ett schabloniserat statsbidragssystem måste hänsyn tas tillatt de limplanejusleringar som i framliden behöver göras kan bli så enkla sommöjligt atl genomföra. Timplanejusteringar kan, som jag redan nämnt, bliaktuella för de tvååriga yrkesinriktade linjerna vid beredningen av ÖGY:sförslag. Jagvill i sammanhanget erinra om atl regeringen i årets budgetproposition /87 inte har föreslagit några förändringar av timplanerna förlinjerna - med undantag för en obetydlig justering av den i sammanhanget"lUla" musiklinjen. 7.2 Förhållandet mellan resurstilldelningssystemet ochreglerna för organisationen m. m. Föratt en kommun eller landstingskommun skall få bedriva gymnasieskola med linjereller specialkurser krävs tillslånd av SÖ, Genom beslul om tilldelning avelevplalser besiämmer länsskolnämnden eller, i vissa fall, SÖ vilken eller vilkastudievägar som skolhuvudmännen får anordna fr, o, m, årskurs I ellermolsvarande. Även i fråga om gren eller variant som börjar i högre årskursbeslular den statliga skoladministrationen vilken eller vilka grenar ochvarianter som skolhuvudmännens gymnasieskola får omfatta, Mina förslag omprinciper för resurstilldelning föranleder inga ändringar i dessa hänseenden. Närdet gäller planeringssystemet för gymnasieskolan har jag i åretsbudgetproposition (prop, 1985/86:100 bil, 10 s, 21) nämnt all jag räknar medatl senast inför nästa års budgetproposition kunna återkomma med de förslaglill ändringar som kan föranledas av ÖGY: s förslag och SÖ: s redovisning erfarenheter av systemet. Undervisningpå en viss studievåg, som kommunens eller landstings kommunens gymnasieskola kan omfatta, får enligt gällande regler starta, 28 ,omantalet elever är lägst åtta vid undervisningens böan, I vissa fall gäller ellannat lägsta antal än åtta, får medge undanlag från krav pålägsta antal, om synnerliga skäl föreligger, Molsvarande regler bör tillsvidare uppställas även med det nya resurslilldelningssystemel. Kravpå lägsta antal elever för start av undervisning gäller f, n, i princip även ifråga om sådan undervisning i ett enskilt ämne som inte innebär start av greneller variant. Sådan undervisning får emellertid enligt nuvarande regleranordnas vid ett lägre elevantal än del föreskrivna genom alt resurslimmar tasi anspråk, Mina förslag om resurstilldelning bör få till följd alt särskildaregler om elevantal vid start av undervisning i ell enskilt ämne normalt inteskall behövas. Beträffande de lågfrekventa språk som beaktas särskilt vidresursberäkningen (avsnitt 6,5,4) bör nuvarande regler om lägsta elevantalfortfarande gälla, F,n, finns också regler för fall där antalet elever under pågående undervisningsjunker under del tal som enligt föreskrifter eller länsskolnämn-densmedgivande gäller för start av undervisningen. Principen är därvid alt denårskurs av studievägen som har inletts slutförs. Om synnerliga skäl föreligger,får länsskolnämnden därutöver medge alt undervisningen på en studievägslutförs, 1 ell enskilt ämne får undervisningen slutföras genom atlresurslimmar las i anspråk. Inom etl nytt resurstilldelningssyslem bör mangenerelll låta skolhuvudmännen avgöra, om undervisningen skall fortsätta.Därvid skall givelvis hänsyn las lill elevernas möjligheter all fullfölja sinutbildning. Prop,1985/86:97 Mitt förslag:Länsskolnämndens medgivande skall inte längre krävas för alt vid behovöverskrida högsta elevantal om 30 eller 16 för klass eller grupp med två resp,en elev. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Ett par kommuneranser att en möjlighet till lokala beslul om vissl överinlag är i konsekvensmed en schablonisering av resurserna. Personalorganisationerna ser en risk förgenerella överintag och avvisar förslagel. Skälen för mitt förslag:Eleverna indelas i klasser och grupper. Med klass avses i gällande bestämmelserelever som i olika ämnen regelmässigt undervisas gemensamt. Med grupp avseselever som i ell vissl ämne eller annars mera tillfälligt undervisas gemensamt.En klass får omfatta högst 30 elever eller, när det gäller vissa yrkesinriktadestudievägar, högst 16 elever. Om särskilda skäl föreligger, fårlänsskolnämnden medge all en klass får omfatta ett större anlal elever, I varjeämne förs eleverna till grupper i den mån de kan samundervisas. Grupp anordnasför varje påbörjat 30-tal elever eller, i fråga om arbetsteknik ellermolsvarande. varje påbörjat 16-lal elever. Om särskilda skål föreligger, fårlänsskolnämnden medge alt en grupp omfattar mer än 30 eller 16 elever. Delningav klass eller grupp görs 4 1985/86. f,n, genom all resurslimmar tas i anspråk. All delningar av klass eller gruppinte får göras utanför ramen för resurslimmarna sammanhänger medstatsbidragsgivningen, Däremol är "laken" vid 30 resp, 16 eleverbetingade av pedagogiska hänsyn. Någraregler om delning av klass eller grupp behövs inte i det nyaresurstilldelningssystemet, Däremol innebär inte delta system alt skälen föratt ha tak vid 30 eller 16 elever faller bort. Behovet av att kunna göraundanlag, när del handlar om mindre överskridanden med en lill två elever,främst i samband med intagningen lill årskurs 1, ökar emellertid genom del nyasystemet.