prop · G903125 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett belydande uttag av övertid sker fortlöpandevid bl.a. verkets registerenhet och tillståndsbyrå för att förhindra en ökningav handläggningstidernas längd i utlänningsärenden. Jagdelar SIV:s uppfattning att verket bör tillföras ytteriigare medel för förvaltningskostnaderunder innevarande budgetär. Jag anser dock alt frågan om kostnaderna för överlidsuttagoch kostnaderna för driften av ADB-system bör prövas av regeringen först islutet av budgetåret när närmare underlag är tillgängligt. Jag avser därför attåterkomma till regeringen med förslag om överskridande vid ett senaretillfälle under budgetåret. Jag beräknar nu det övriga medelsbehovet till5385000 kr. Invandrarverkethar i en framställning hemställt om ytterligare medel förutvecklingskostnader för ett nytt dalasystem för utlänningsärenden. Detfleråriga arbetet med utvecklingen av datasystemet har avslulals och syslemethar tagits i drift . Merkostnaderna för utvecklingsarbetetöverstiger kalkylerade kostnader med . Det finns fler orsaker tilldenna fördyring. Den länga tid under vilken utvecklingsarbetet har bedrivitshar spelat en stor roll. De krav som logs fram som en förutsättning för systemutvecklingsarbelethar reviderats till följd av externa och interna förändringar. Delta harmedfört ökade konsult- och maskinkostnader. Eftersom datasystemet skall stöjdaett komplicerat verksamhetsområde och bl.a. tillställa polismyndigheter ochsökande beslut i tiUståndsärenden har testningen av systemels tillförlitlighetvarit av stor vikt och blivit mycket mer omfattande och tidskrävande än vadsom kunde förutses när kalkylerna utarbetades. Vidarehemställer verket om ytterligare medel för utvecklingsarbetet med ett datorbaseratsystem för administration av flyktingverksamheten. Arbetet bedrivs i tvåetapper, varav etapp I, som innebär ADB-stöd för föriäggningsverksamheten ocharbetet med kommunplacering av flyktingar, har avslutats. Systemet harutvecklats när nya, tidigare ej planerade förläggningarkontinueriigt har öppnats och anslutils lill dala- Prop. 1985/86: 125 systemet.Detta har inneburit en belydande merkostnad. Utvecklingenav etapp II, som innebär ADB-stöd för utbetalning av statlig ersällningtill kommuner som tar emot flyktingar, har påbörjats. Ytterligare 640000 kr.erfordras för detta utvecklingsarbete. Jagförordar att sammanlagt . anvisas för utvecklingskostnader fördessa två datasystem. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atltill Slalens invandrarverk på tilläggsbudget III till statsbudgeten /86 anvisa ett förslagsanslag av . Bilaga 9 Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: slatsrådetGustafsson Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1985/86 B. Bostadsförsörjning m. m. [1] B 19. Bidrag till fond för fukt-och mögelskador Förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik på tilläggsbudget lillstatsbudgeten anvisats elt reservationsanslag av . Medlen tillförsden fond för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus som inrättades den 4februari 1986. 1syfte att komma lill rätta med fukt- och mögelproblemen i byggnader har underden senasie tioårsperioden betydande resurser satsats på insamling averfarenheter samt på forsknings- och utvecklingsarbete. Arbetet har gett ökadekunskaper om hur och varför fukt och mögel angriper olika byggnadsdelar ochkonstruktioner. Metoder för mätning och beräkning av fukt i konstruktioner m. m,har utvecklats. Även om förutsättningarna för alt på ell effektivt sättförebygga och avhjälpa skadorna väsentligt har förbättrats, är det nödvändigt atlforsknings- och utvecklingsarbetet fortsätter. I olika sammanhang har ocksåframhållits att ytteriigare insatser behövs för alt fördjupa kunskapen på olikadelområden och ytterligare belysa de mänga gånger komplicerade orsakssambandenvid uppkomst av fukt- och mögelskador. skrivelse lill regeringen har allmännyttigabostadsförelag () hemställt om särskilda insatser avseende fukt- ochmögelskador i flerbostadshus. Skrivelsen överlämnades för kännedom tillbostadsutskottet. framhåller i sin skrivelse att del forsknings- ochutvecklingsarbete som har bedrivits i och för sig har riktats in påatt få fram generellt tillämpbara resultat, men att de metoder som harutvecklats i första hand har anpassats för att avhjälpa fukt- och mögelskador ismåhus. Föregen del kan jag ställa mig bakom de synpunkter som förs fram i skrivelsen. Det är självfallet lika angeläget all fukt- och mögelskador 30 avhjälpsi hyres- och bostadsrältshusen som i småhusen. Från såväl eko- Prop.1985/86: 125 nomisk som social och hygienisk synpunkl är del väsentligt atl ålgärderkan vidtas för atl förebygga och eliminera fukt- och mögelskador i helabostadsbeståndet. Enligtmin mening bör insatserna på detta område nu främsl riktas in på atl utvärderaoch komplettera besiktnings- och mätmetoder för all möjliggöra säkrarediagnoser i fråga om problem och åtgärdsbehov, att verifiera olika tekniskalösningar och förebyggande insatser på fukt- och mögelområdet och att föra ul kunskapeni förvallarledel. Jag har också erfarit att och slalens råd förbyggnadsforskning (BFR) förordar atl insatserna ges den inriktning som jag nuhar angett. Del bör ankomma på den statliga fonden för avhjälpande av fukt- ochmögelskador all i samråd med BFR och de större bostadsförvaltarna och derasorganisationer beställa del forsknings- och utvecklingsarbete som behövs. Motdenna bakgrund förordarjag att 6 milj. kr. anvisas för forsknings-ochutvecklingsarbete m. m, rörande fukt- och mögelproblem i bosläder med särskildinriktning på problem i flerbostadshusbebyggelsen. Medlen bör disponeras av denstatliga fonden. Jaghemställer att regeringen föreslår . atllill Bidrag till fond för fukt- och mögelskador på tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /86 anvisa ett reservationsanslag av 6000000kr. Bilaga 10 Prop.1985/86:125 utdragur protokoll vid regeringssammaniräde såvitt avser punkterna 1-3; statsrådet såvitt avserpunkten 4 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1985/86 Industri m. m. [1] B 15. Utveckling av näringslivet i , m.m. Någotanslag för detta ändamål fmns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1985/86. Regeringensförslag lill insatser i till följd av avvecklingen av handelsfartygsproduklionenvid har redovisats i propositionen om vissa varvsfrågor m. m. Regeringenhar lillkallal en regional samordningsgrupp för insatseri och uppdragit åt gruppen all utreda vissa frågor om industri-och regionalpoliliska åtgärder i . Ordförande i samordningsgruppenär landshövdingen i . Utredningsarbetet skall leda fram till eltprogram med preciseringar av åtgärdernas inriktning och inplacering i liden. Derikllinjer som angivits för utredningsuppdraget innebär bl.a. följande: Medel, högst 10 milj. kr., för regionalautvecklingsinsatser ställs till förfogandeför utvecklingsarbete och samordningsinsatser mellan olika regionalaintressenter. Medel, högsl 8 milj. kr., tillförs för entreårsperiod den regionala utvecklingsfonden i . Medlen böranvändas för intensifierad förelagsservice riktad till de små och medelstoraförelagen i regionen, särskilda insatser för alt stimulera nyföretagande ochför atl stödja nyetablerade företag samt för alt möjliggöra en förstärkning avfondens möjligheter all i form av utvecklingskapilal medverka i finansieringav småförelag. Ianspråktagandeav dessa medel förutsätter atl molsvarande bidrag tillskjuts gemensamt frånMalmöhus läns landsting och kommun. Del åligger den regionalasamordningsgruppen alt föra förhandlingar om detta, Detankommer på den regionala samordningsgruppen alt klargöra behovelav elt nytt regionalt investmentbolag med inriktning på små och 32 Som en ram för statligt medelslillskotl till ett sådant Prop.1985/86: 125 bolagbör gälla 50 milj. kr. Om gruppen finner del motiveral att ell sådanl bolagbildas, bör den statliga kapitalinsatsen motsvaras av eri insats av bundeteget kapital från privata intressenter, som minst skall vara 1,5 gångerden statliga insatsen. Del åligger samordningsgruppen att utröna I avvaktan på insatser från privata intressenter kanhögsl 5 milj. kr. av de statliga medlen las i anspråk. Detbör ankomma på regeringen att besluta om formerna och villkoren för detstatliga medelsliUskoltei. Samordningsgruppenskall samräda med i länel verksamma investmentbolag i frågor som kan krävaviss samordning; Samordningsgruppenskall, som elt alternativ till ell nyll investmentbolag, undersökamöjligheterna att med nämnda förutsättningar åstadkomma en samordning medMalmöhus som ägs av den regionala utvecklingsfonden i . Medelför de nu angivna ändamålen, sammanlagt 68 milj. kr., bör anvisas över ell särskillanslag på statsbudgeten. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Utveckling av näringslivet i , m.m. pä tillläggsbudget III lillstatsbudgeten för /86 anvisa etl reservationsanslag av 68000000kr. [2] C 11. Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen Någotanslag för detta ändamål fmns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1985/86. Innanjag går in på anslagsfrågorna vill jag, efter samråd med cheferna förutbildnings-, kommunikations- och arbetsmarknadsdepartementen, redovisa någraallmänna överväganden om bl. a. inriktningen av de fortsatta insatserna för atlåstadkomma en positiv utveckling i Bergslagen. Bergslagenhar drabbats hårt av slruklurkriserna i främsl gruv- och stålindustrin underden senare delen av 1970-talel och början av 1980-talel. Omfattandeomstruktureringar med nedläggningar av arbetsställen och personalminskningarhar genomförts. Elttjugotal mellansvenska kommuner i sex län i etl bälte från östra lill Norduppland har blivit mer utsatta än andra kommuner. I detta område minskade antalet arbetstillfällen i industrin med 18000 ; en nedgång av antalet induslrisysselsatta . Arbetslösheten är avsevärt högre än riksgenomsnittet. I några kommuner är den mer än dubbelt så hög. Befolkningen i de berörda kommunerna 33 minskade under perioden19761985 med nära 25000 personer, vilket Prop. 1985/86: 125 innebär drygt6%. Underde har Bergslagen prioriterats vad gäller ålgärder inom industri-och regionalpolitiken liksom inom arbetsmarknadspolitiken och andrapolitikområden. I samband med det senasie större slrukturbe-slulet, som avsåg specialslålinduslrinsrostfria sektor, antog ell särskilt Bergslagsprogram (prop.1983/84:157, AU 23, rskr. a. all statens industriverk (SIND) och styrelsen för tekniskutveckling (STU) fick i uppdrag alt verka för utvecklingsinsatser iBergslagen. De båda verken har en särskild delegation. Bergslagsdelegationen,som rådgivande organ. Delegationen har en ekonomisk ram om 25 milj. kr. attanvända, främst för att initiera utvecklingsprojekt. Verken har därutöveravsatt 17 milj. kr. av egna anslag. Delegationenoch de båda verken har, inom de ramar de har hafl lill sitt förfogande,åstadkommit en markant höjning av aktiviteten i utvecklingsarbetet. En radprojekt har startals både inom traditionella områden och inom för regionen nya verksamheter.Finansieringen har oftast skell tillsammans med berörda länsstyrelser,regionala utvecklingsfonder m.fl. Denverksamhet som har bedrivits visar att den initierande och samordnanderoll som delegationen har är viktig. Enligt verkens bedömningar kommer demedel, som dessa - och delegationen - förfogar över, att la slut underinnevarande budgetär. Problemeni regionen har ackumulerats under en läng följd av år och är, trots depåbörjade långsiktiga återuppbyggnadsåtgärderna, så slora atl fortsattakraftfulla insatser är nödvändiga. Med anledning av svårigheterna i Bergslagenhar skrivelser med förslag till utvecklingsåtgärder inkommit från ett antallänsstyrelser, kommuner, fackliga organisationer m. fl. Förutvecklingen av Bergslagen bör nu anvisas 425 milj. kr. Förslaget har formen avell treårigt ramprogram där innehållet får preciseras efler hand. Deallmänna utgångspunkterna för förslaget är följande: - atl anvisa resurser för alt initiera och genomföraprojekt, - att komplettera nuvarande insatser med ytterligarestrategiska satsningar för atl få fram sysselsättningsskapande åtgärder ochstärka regionens infrastruktur, - att förstärka den organisation som skall medverkatill att olika åtgärder genomförs. Förslagellill treårsprogram ser i sin helhet ut på följande säll (milj. - förstärkta projekt- och genomförandemedel Företagsutveckling 68 Forskningoch utveckling (FoU)saml utbildning 84 - gymnasieutbildning , > Arbetsmarknadsåtgärder 65 Prop. 1985/86: 125 i(r. Detbör understrykas all detla nya treårsprogram innehåller verksamheter ochresurser utöver de ordinarie. Grunderna från tidigare insatser ligger fast. a. atl berörda länsstyrelser även i fortsättningen kommer all få belydanderesurser för regionala utvecklingsinsatser och all utvecklingsfonderna gerinsatser i särskild prioritet. Vidare har bl.a. resurser kvar för satsningar pä projekt i bruksorterna. Belräffandeden geografiska inriktningen av insatserna vill jag anföra följande. Isamband med att SIND och STU anvisades medel och fick regeringens uppdrag atlgenomföra särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen, angavs som en allmängeografisk riktlinje atl insatserna i försia hand skulle bidra lill enförnyelse av näringslivet i ell anlal angivna kommuner. Vadgäller de medel som en Bergslagsdelegalion föreslås få disponera bör det enligtmin mening ankomma på en delegation alt närmare avgöra den geografiskainriktningen av insatserna i . följande vill jag redovisa inriktningen av programmet i de delar som berörutbildnings- och industridepartementens områden. Inledningsvisberörde jag behovel av samordning av utvecklingsarbetet i Bergslagen och denroll den nuvarande Bergslagsdelegationen därvidlag har spelat. Endelegation bör få en central roll i genomförandet också av det nya treårsprogrammet,med personalresurser motsvarande tre heltidstjänster, Detla ger möjlighet lill eltintensivt samarbete med kommuner, länsstyrelser, utvecklingsfonder,länsarbetsnämnder i Bergslagen samt med SIND, STU och andra cenlrala instanser.Det bör ankomma på regeringen alt besluta om en sådan delegations uppgifter m. m. Jagavser att senare föreslå regeringen all delegationen anvisas en ram på 50 milj.kr. för alt initiera och genomföra utvecklingsprojekt. Därmed skapas utrymmeatt arbeta vidare med nuvarande inriktning och att satsa på nya områden, l.ex.försöksverksamhet med kooperativa utvecklingsprojekt. Ulöverde egna medlen bör delegationen på lämpligt sätt ges inflytande på andra delarav programmet, l.ex. vad gäller inriktning och medelsfördelning. Enav tyngdpunkterna i utvecklingsarbetet i Bergslagen under de när maste åren kommer alt ligga på utbildning, forskning och utveckling (FoU) 35 Betydanderesurser har avsatts för dessa områden i Prop. 1985/86: 125 det föreslagnaprogrammet. arbetar nu samtliga länsstyrelser och de centrala verken- SIND, STU, universitets- och högskoleämbetet och med attta fram regionala teknikspridningsprogram. Enviktig uppgift för närmast berörda myndigheter och Bergslagsdelegationen blir atllämna förslag om hur en sammanhållen satsning på utbildning, FoU ochteknikspridning i regionen skall utformas, vilken roll de olika högskolorna,gymnasieskolorna och teknikcentren bör få osv. Etlstort antal förelagsuppsökande insatser görs inom ramen för Bergslagsarbetet.Det görs främst genom utvecklingsfonderna som ett komplement till derasordinarie insatser. Som exempel kan nämnas kapitalralionalise-ring,teknikutveckling, exportfrämjande insatser, marknadsinsatser, af-färsutveckUng m.m. Itakt med att dessa insatser leder till förslag om könkreta åtgärder i företagenbörjar nu anspråk att ställas på finansiella resurser för att genomföraåtgärderna. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att en del av demedel som föreslås avsätts för regionalpolitiskt utvecklingskapital. Imånga bergslagskommuner är en annan viktig faktor för företagens fortsattautveckling tillgången på lämpliga industrilokaler. Stöd i samband med ny-, lill-eller ombyggnad av lokaler kan lämnas lill förelag i form av lokaliseringsstödenligt förordningen (1982:677) om regionalpolUiskl stöd (ändrad senast1985:648). I vissa fall kan stöd även lämnas för atl uppföra industrilokalerför uihyrning på mindre orler, vilket stöd även kan lämnas till kommuner.Lokaliseringsstöd i form av lokaliseringsbidrag lill industrilokaler föruthyrning får lämnas med högsl elt belopp som är lägre änvad som gäller om företaget självt uppför lokalerna. Om del finns synnerligaskäl kan regeringen medge att lokaliseringsbidrag lämnas med högre belopp. Enligtvad jag inhämtat finns särskilda skäl att beakta behovet av industrilokaler iBergslagen. Som en följd av den omfattande strukturomvandlingen som berört ochberör många bruksorter i regionen föreligger ett stort behov av all differentieranäringslivet bl.a. genom utveckling av små och medelstora företag. Behov avlämpliga lokaler finns därför i många kommuner. På flera orter är denlämpligaste åtgärden att bygga om äldre lokaler som disponerats av nu nedlagdaindustrier. Dessa åtgärder kan i Bergslagen också beröra orter som är större änvad som lidigare angett (AU 1980/81:23 s. 85). Eftersomtillgången på lämpliga industrilokaler för uthyrning mot denna bakgrund är enstrategisk faktor, bl. a. för att etablera nya verksamheter, bör regeringenkunna disponera medel från anslaget för lokaliseringsbidrag lillindustrilokaler för uthyrning. Forskning,teknisk utveckling, teknikspridning och utbildning Prop.1985/86: 125 Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . Syflelmed de insatser som föreslås är atl bredda regionens kunskapsbas och attöka utbildningsinsatserna på alla nivåer. En målinriktning av vissa satsningarpå materialteknik - ell framtidsområde som är intressant för Bergslagen - är eltav inslagen i detla delprogram. Inomhögskoleområdet föreslås resurser för utbildning inom teknik och ekonomi.Vidare föreslås resurser för atl initiera FoU, teknikspridning och samverkanhögskola-näringsliv. och samtliga högskoleenheter iBergslagen beräknas bli berörda av insatserna. första underlag för verksamhelenkommer att föreligga när i högskoleregion redovisar resultatetav projektet . Förgymnasieskolan föreslås medel för utrustning för olika tekniska påbyggnadsulbildningarsamt särskilda medel för utveckling av teknikcentra, där gymnasieskolan och molsvarandeutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen skall kunna medverka. Ikommuner som berörs av dessa satsningar kommer det sannolikt att finnas behovav ytterligare undervisningsresurser; inte minsl för tekniska ämnen ochyrkesämnen i gymnasieskola och vuxenutbildning. Dessa behov bör kunnaläckas genom omfördelningar som och berörda länsskolnämnderkan göra inom de ordinarie ramarna för verksamhelen. Erfarenhetenvisar att det ofta är svårt att rekrytera erforderiigl antal deltagare för atlstarta komvux-kurser i tekniska ämnen. En kurs måste enligt vuxenulbildningsförordningen(1985:288) ha varaktigt lägst tolv eller åtta deltagare för att få startas. Föratt öka möjligheterna atl få lill stånd vuxenutbildning i tekniska ämnen förordarjagall de aktuella kommunerna i delta sammanhang får rätt atl starta sådana kursermed åtta resp. fem deltagare . Bergslagensnäringsliv beskrivs ofta i branschlermer. Elt alternativ till denna beskrivningär att säga atl Bergslagen levt och lever på materialkunnande, främst omstålels egenskaper och användningsområden. Stål är inget färdigutvecklat malerial.Grundat på industriella behov och tekniska möjligheter kommer nya material,många baserade på stål, att kunna utvecklas. Ett slort malerialkunnande ärsåledes en viktig förutsättning för näringslivsutvecklingen i Bergslagen. Menman kan också se alt området nya material med FoU-insatser kan bli en framlidabas för tillväxt. Därförbör elt särskilt materialteknikprogram för Bergslagen utarbetas och genomföras. Ettmaterialleknikprogram bör bl. a. innehålla: - Stödtill kunskapsuppbyggnad inom vissa områden hos företag i lagen. - En ökning av FoU-kompetensen i Bergslagen, så altprojekt kan genomföras där. - Utbildningsinsatser på både högskole- ochgymnasienivå och i anslutning lill vissa teknikcentra. Jagövergår nu lill alt redovisa föi-slag om medel för dels Bergslagsdele- gationensverksamhet, dels vissa förelagsutvecklande insatser, dels insat- Prop.1985/86: 125 ser för forskning, teknikulveckUng, teknikspridning ochutbildning. Chefenför har tidigare redovisat sina förslag inom ramenför treårsprogrammet. Chefenför kommer alt föreslå regeringen atlbesluta om insatser för atl förbättra infrastrukturen beträffande vägar ochjärnvägar. FörBergslagsdelegationens verksamhet beräknar jag medelsbehovet till 53 milj. kr. Förförelagsutvecklande insatser beräknar jag medelsbehovel till 68 milj, kr.Medlen bör användas till regionalpolitiskt utvecklingskapital och lokaliseringsbidragtill industrilokaler för uthyrning. Förforskning, leknisk utveckling, teknikspridning och utbildning beräknar jag, eflersamråd med chefen för , medelsbehovet till 84 milj.kr. Detbör ankomma på regeringen att besluta om den närmare användningen av medlen. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna mitt förslag om elevantal i komvux-kurseri tekniska ämnen i kommuner inom Bergslagen, 2. lill Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisa eltreservationsanslag av , [3] C 12. Någotanslag för detla ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1985/86. Regeringensförslag lill insatser i lill följd av avvecklingen avhandelsfartygsproduktionen vid har redovisats i propositionen omvissa varvsfrågor m.m. Därvid har bl.a. anmälts AB:s beslut attutöka sin produktion av bl.a. personbilar i Mal-möområdel. Jagavser all föreslå regeringen att bolaget beviljas lokaliseringsstöd i form avlokaliseringsbidrag i samband med dessa investeringar med högst . pernytt arbetstillfälle som tillkommer hos bolaget i regionen. Eftersom bolagetuppger att ny sysselsättning kommer atl skapas personer beräknar jagatt lokaliseringsbidraget skall uppgå till högst 414 milj, kr. Genom Saab-ScaniaAB:s investeringar beräknas en nettoökning av antalet anslällda i regionen medca 570 personer . När genomfört hela denplanerade utbyggnaden och anläggningarna tagits i drift beräknas antalet anslälldauppgå till totalt 2 700 personer. Efiersomdetta projekt inte bör minska möjligheterna alt lämna lokalise ringsbidrag inom främsl det regionalpolitiska stödområdet, bör medlen 38 anvisasöver ell särskill anslag. I övrigi bör samma regler gälla som för Prop.1985/86: 125 lokaliseringsbidrag enligt förordningen (1982:677) om regionalpolUisklstöd (ändrad senasi 1985:648). Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lillLokaliseringsbidrag på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /86 anvisa ett reservationsanslag av . [4] . : Kraftstationer m. m. Istatsbudgeten för /86 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslagav 2453 milj. kr. 1984/85:120, NU 30, rskr. För innevarandebudgetår är den ingående reservationen I 096 milj. kr. Iregleringsbrev för /86 har tiU anvisats2453 milj. kr. Från anslagel har under innevarande budgetår bortförts 7,7 milj.kr, pä grund av att verket anmält att de medel som lidigare anvisats för vissaändamål inte kommer att utnyttjas. Iregleringsbrev för /86 har valtenfallsverkel medgetts en investeringsramom 3045,1 milj. kr. Härtill kommer 41,1 milj. kr. som vid budgetårets ingånginte hade förbrukats av medel som hade anvisats över finansfullmakten undertidigare budgetår. Riksdagenhar bemyndigat regeringen alt besluta att bilda aktiebolag eller förvärvaaktier i sådant bolag inom statens vattenfaUsverks verksamhetsområde ienlighet med vad föredragande statsrådet har anfört i tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:125 bil. 9, NU 53, rskr,405), För andra typer av bolag än eldistribulionsbolag begränsades bemyndigandelintill ett sammanlagt belopp som skulle fastställas . /86 har detla faslslällls till 75 milj. kr. 1984/85:120 s,294, NU 30. rskr.