prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — a. beroende på det höga kapacitetsutnyttjande sområder i utgångsläget. Förbättrad konkurrenskraft och bytesbalans Prop. Desänkta relativpriserna medför att den svenska industrin från och med ' ' 1988ökar sina marknadsandelar i utrikeshandeln (diagram 4.2). Detta, tillsammansmed den förhållandevis höga internationella marknadstillväxten, leder somtidigare framgått till en god exporttillväxt. På importsidan dämpasvolymtillväxten av relativprisutvecklingen. Uppgången i produktionen blir dockmer modest, beroende på den relativt svaga tillväxten på hemmamarknaden. Sammantagetmedför export- och importutvecklingen en bytesbalansförbättring åren 1988 och1989 (tabell 4.2). Utvecklingen är dock mer problematisk.År 1986 sker en kraftig förbättring av bytesbalansen, i allt väsentligtberoende på de sjunkande oljepriserna. dämpas prisutvecklingeninternationellt, vilket medför att relativpriserna ökar för svenska produkter.Detta slår igenom i form av marknadsandelsförluster även 1987 på såväl export-som hemmamarknad. Den svaga volymutveckling i utrikeshandeln, som är en följdav föregående års relativprisstegring, sammantaget med de låga exportintäktersom följer med de lägre relativpriserna 1987 reducerar bytesbalansöverskottetkraftigt. Detta illustrerar på ett tydligt sätt två viktiga förhållanden. Fördet första innebär oljeprisfallet en kraftig förbättring av bytesbalansen. Förbättringenär dock av engångskaraktär. För det andra visar det att inflationsbekämpningenfortsättningsvis inte kan ges lägre prioritet. Tvärtom blir den om möjligt ännuviktigare för att uppnå en varaktig bytesbalansförbättring. Tabell 4.2 Handelsbalans och bytesbalans 1985-1989 Miljarder kr, löpande priser Handelsbalans 12 24 Bytesbalans -9 3 Produktionstillväxteni näringslivet i kombination med en fortsatt hög lönsamhet bildar basen för deförhållandevis höga investeringar som ingår i utvecklingsbilden. Industrinsinvesteringar har bedömts bl. a. med hjälp av historiskt skattade samband. 'Med den vinstandel och de räntor som förutsatts är en investeringsökning på igenomsnitt möjlig att uppnå (diagram 4.3). Hur förloppet skullegestalta sig år för år är vanskligt att bedöma, men den stabila internationellatillväxten, den positiva och relativt odramatiska produktionsutvecklingen ochden stabila lönsamhetsnivå som förutsatts borde komma att innebära ganskamåttliga fluktuationer även på investe- 'Den investeringsfunktion som använts utvecklades i samband med Lång tidsutredning. Se SOU 1984: 7, bilaga 13 för en fyllig diskussion. torde - med de fömtsättningarkalkylen baseras på Prop. 1985/86: 150 - företagens förväntningar påverkaspositivt, vilket ger ytterligare argu- Bil. 1.2 ment för en positiv ochuthållig investeringstillväxt. 10.0-1 .-- ,-- 1- 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 Källa:Statistiska centralbyrån och finansdepanementet. För investeringsutvecklingen inom övriga delar avnäringslivet har en överslagsmässig bedömning gjorts med utgångspunkt frånproduktions-och vinstutvecklingen. En successiv ökning avinvesteringstillväxten har bedömts som sannolik. Tillväxten antas dock blinågot långsammare än i industrin. Ett likartat förlopp har bedömts vara rimligt även när detgäller bostadsinvesteringarna. De antas stiga successivt. Utvecklingen skallses mot bakgrund av dels de senaste årens låga bostadsbyggande, dels den fortgåendeförbättring av hushållens disponibla inkomster som förutsätts ske underperioden. Lagerstocken har fömtsatts minska något under åren1987-1989. En förhållandevis långsam lageravveckling har bedömts vara rimligmot bakgrund av att lageruppbyggnaden förefaller bli modest. Som framgått av kapitel 2 var en central slutsats i LU 84att den totala kapitalbildningen, dvs. summan av bruttoinvesteringar,lagerinvesteringar och nettoexport, måste öka snabbare än konsumtionen för attåstadkomma ett visst överskott i bytesbalansen och för att bygga upp enkonkurrensutsatt näringslivssektor med tillräcklig bredd och styrka. Omutvecklingen följer den bana som här har redovisats kommer ocksådetta kriterium att uppfyllas. över hela perioden ökar kapitalbildningen,definierad enligt ovan, med , medan den totala konsumtionstillväxtenär . Räknat som andel av periodens BNP-tillväxt tar kapitalbildningeni anspråk . Högresysselsättning och lägre arbetslöshet Produktionsuppgångenleder till att efterfrågan på arbetskraft ökar med cirka 0,, uttryckti arbetstimmar. Hur antalet sysselsatta respektive arbetslösa påverkas berorbl. a. på medelarbetstidens utveckling och på den framtida förvärvsfrekvensen.Detta beror i sin tur på en rad demografiska och sociala faktorer, liksom t.ex. på utvecklingen av reallöner och skatter. Ett visst utvecklingsförlopp itermer av antal arbetstimmar kan alltså förenas med ett flertal tämligenolikartade förlopp för utvecklingen av antalet sysselsatta respektivearbetslösa personer. Detta illustreras i kapitel 5, där en partiellkänslighetsanalys har genomförts för att studera inverkan av variationer iarbetskraftsutbudet. Utgångspunkten förberäkningarna i balansalternativet är att medelarbetstiden sjunker med 0,2%per år , främst som en följd av den positivareallöneutveckhngen. Vidare antas arbetskraftsutbudet öka med 20000 personerper år, vilket i stort sett innebär en fortsättning av den utveckling som råttunder 1980-talets första hälft. Detta innebär sammantaget attarbetsmarknadssituationen förbättras - arbetslösheten minskar både i antalpersoner och som andel av arbetskraften. I relativa tal innebär det ensänkning till 2,av arbetskraften, vilket kan jämföras med förväntade 2,7%under 1986 (diagram 4.4). Prop.1985/86: 150 Bil. Sysselsättning (miljardertimmar) och arbetslöshet (%) 5.0 -1---- T T---- 1---- 1--- 1---- T~- 1--- T--- 1---- 1-- -T---- r 70 72 74 76 78 80 82 84 86 sis Källor: Statistiskacentralbyrån och . Sysselsäitningssituationenutvecklas således positivt. Trots detta kvarstår 1989 en arbetslöshet på över100000 personer. Detta är givetvis otillfredsställande; arbetslösheten är fortfarandeför hög jämfört med det mål på 2,som sattes i LU 84. Investeringsutvecklingen i näringslivet har ett närasamband med kapacitetsutnyttjandet och vinstutvecklingen. Vid sidan av dessafaktorer är bl. a. ränteutvecklingen av central betydelse för investeringarna -ju högre real räntenivå, desto fler är de potentiella investeringsprojekt sominte klarar lönsamhetskriterierna. Den räntenivå som kan förväntas , ochsom via sparande- och investeringsbeslut påverkar den reala ekonomin, bestäms iförsta hand av den internationella ränteutvecklingen. I vad mån den inhemskaräntenivån kommer att avvika från den internationella, bestäms i sin tur i höggrad av förtroendet för den ekonomiska politik som bedrivs. Detta hängersäkerligen samman med bl. a. prisutvecklingen och utvecklingen av landetstotala finansiella sparande, dvs. Den inhemska räntenivån har tidvislegat betydligt över den internationella. I de ränteantaganden som lagts tillgrund för kalkylerna har antagits att räntegapet mot omvärlden successivtminskar i takt med att obalansen i den offentliga sektorns finanser försvinner,inflationstakten kommer ner i nivå med den i omvärlden och att ett överskott ibytesbalansen etableras. Någon statlig nettoupplåning utomlands fömtsatts inteäga mm. Kravet om balans i de privata kapitalflödena förväntas och1987 innebära att nivån på den korta svenska räntan är 3 respektive högre änpå motsvarande utländska ränta. har antagits att tilltrontill den svenska ekonomin är så stark att räntemarginalen gentemot omvärldenkan vara försumbar (diagram 4.5). 1985/86: 150 Bil. Korta marknadsräntor 19831989, internationellt och iSverige Det offentliga sparandet förbättras ytterligare Prop. Underdet har svensk ekonomi präglats av en permanentsparandebrist, vilken tagit sig uttryck i fortlöpande underskott i bytesbalansen.Som framgått av redogörelsen i kapitel 2, skedde försämringen av bytesbalansenparallellt med en dramatisk nedgång i den offentliga sektorns sparande. Idet utvecklingsförlopp som kalkylerats, kommer den nödvändiga uppgången i detinhemska sparandet till stånd genom en avsevärd förbättring av den offentligasektorns sparande (tabell 4.3). Mätt som andel av BNP uppvisar den konsolideradeoffentliga sektorn ett överskott på 1989 jämfört med ett underskottpå 1985. Förstärkningen av den offentliga sektorns sparande betingasav främst tre saker: fortsatta besparingar i den statliga sektorn, enneddragning av den kommunala konsumtionstillväxten, och en sjunkande räntenivåsom medför att den offentliga sektorns nominella räntenetto förbättras.Förbättringen från räntesidan sker dock inte med en gång. Det beror bl. a. påatt statsskulden fortsätter att öka och på att den delvis är placerad iobligationer med fast ränta. Tabell4.3 Finansiellt sparande i olika sektorer 1985-1989 Kommunernafår, trots att de i kalkylen blir föremål för statliga indragningar, ettfinansiellt sparöverskott 1987 och 1988. Detta förbyts dock till ett underskott1989. Den för kommunerna positiva utvecklingen beror till stor del påatt kommunalskatteutbetalningarna till kommunerna sker med två årseftersläpning. De förhållandevis stora nominella löneökningarna 1985 och 1986slår därför inte igenom i kommunalskatteutbetalningarna och 1988.Effekten av den snabba skatteinkomsttillväxten ligger delvis kvar 1988 men harklingat ut . Detkraftigt reducerade budgetunderskottet innebär att statens nettolå- neanspråk på kreditmarknaden blir betydligt mindre . En viss nettoupplåning, ca , har beräknats ske i hushållssek torn medan det resterande stathga lånebehovet tillgodoses genom emission av statsskuldväxlar och riksobligationer. Statsskulden mätt som andel av BNP når en topp 1986 och minskar därefter något (diagram 4.6). I absoluta tal kommer statsskulden att ha ökat till . Tabell 4.4 Inkomster och utgifter Miljarder kr, löpande priser Direkt skatt Indirekt skatt Socialförsäkringsavgifter Övriga inkomster 4,1 3,2 4,0 2,3 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar exkl. Räntenetto Investeringar Konsumtion 202 55 18 30 4,1 -2,9 -6,0 Statsskulden har en förhållandevis kort genomsnittliglöptid. Den har sjunkit från knappt 1976 till 1985. Detta innebäratt statens bmttoupplåningsbehov kommer att vara fortsatt mycket stort trotsett snabbt minskande budgetunderskott. Detta kommer att ställa stora krav på enväl fungerande kreditmarknad. Källa: och . Omfördelningav det privata sparandet Prop. 1.2 Det börpåpekas att de ränteantaganden som görs är av stor betydelse för de finansiella sparsaldonai olika sektorer. Ett högt nominellt ränteläge får exempelvis en negativeffekt på det finansiella sparandet för staten och de icke-finansiellaföretagen, som har betydande finansiella nettoskulder. försämras i balansalternativet det finansiellasparandet kraftigt, trots ökande driftsöverskott. Detta beror till stor del påfortsatt ökande investeringar. Dessutom faller sektorns räntenetto, vilketsammanhänger med två faktorer. Dels ökar de icke-finansiella företagensnettoskuld, dels antas företagen avveckla en del av sin likviditet underperioden. Avvecklingen kommer att drabba högavkastande tillgångar, somstatsskuldväxlar, specialinlåning och riksobligationer. Detta medför att dengenomsnittliga avkastningen på företagens finansiella tillgångar kommer attfalla betydligt snabbare än den genomsnittliga räntan på företagens skulder. Sparandeti de finansiella företagen är däremot i stort sett oförändrat under perioden.Det är på sitt sätt förvånande eftersom räntenettot är den stora inkomstposteni denna sektor och räntorna faller. Förklaringen är att genomslaget frånräntefallet tar tid eftersom en stor del av tillgångarna är obligationer medfast ränta och lång löptid. Dessutom ökar sektorns nettoförmögenhet underperioden. Hushållssektornhar uppvisat ett ökande med fortfarande mycket lågtfinansiellt sparande. Detta kan antas stiga något beroende pårelativt höga realräntor och stigande realinkomster. Som andel avdisponibelinkomsten kan det dock väntas förbli relativt lågt; 1989 har denfinansiella sparkvoten antagits bli ca I %, vilket kan jämföras med enprognosticerad sparkvot kring 0,för innevarande 5 Några känslighetsanalyser Prop. Kalkylernaför den ekonomiska utvecklingen bygger på ett flertal bestämdaförutsättningar och antaganden rörande den internationella utvecklingen, deninhemska pris- och löneutvecklingen, m. m. I detta kapitel skall trekänslighetsanalyser redovisas. I de två första - som avser förändringar i pris-och lönestegringstakten och i nivån på oljepriset -analyseras alternativautvecklingsförlopp med hjälp av den beräkningsmodell som använts i arbetet medbalansalternativet. Den sista känslighetsanalysen - avsedd att belysakonsekvenserna för arbetslösheten av variationer i arbetskraftsutbudet - ärtill sin karaktär mycket mer partiell. Högre pris- och lönestegringstakt Deberäkningar som presenterades i kapitel 4 utgick från att det historiskalönebildningsmönstret bryts och att successivt förbättrar sitt relativakonkurrensläge gentemot omväriden. Vilka blir effekterna om lönebildningenistället kommer att följa tidigare års mönster? Ett sådant förlopp beskrivs idenna känslighetsanalys med hjälp av de pris- och lönebildningsekvationer somingår i AMMA-modellen. En fortsatt stram finanspolitik, definierad på sammavis som i balansalternativet, ligger till grund även för denna utvecklingsbild. Pris-och lönesambanden genererar en betydligt snabbare ökningstakt än den som ärförenlig med en fortsatt väg mot balans för den svenska ekonomin. Deökningstakter för timlöner och konsumentpriser som känslighetsanalysen byggerpå framgår av tabell 5.1.1 den anges också motsvarande siffror förbalansalternativet. Tabell 5.1 Timlöner och konsumentpriser 1986-1989 1986 1987 1988 1989 Balansaltemativet Timlön Konsumentpris" Alternativ med högre priser och löner Dennominella pris- och löneökningstakten är högre än i balansalternativet underhela treårsperioden. Den närmar sig emellertid successivt den internationellanivån. Konsekvensenav den snabbare pris- och lönestegringstakten är kraftiga 39 marknadsandelsförlusterför svenskt näringsliv. Exporten ökar under kal- kylperioden,om än svagt, vilket beror på den gynnsamma internationella Prop. 1985/86: 150marknadstillväxten (tabell 5.2). Denna snabba tillväxt är tillräcklig för attBil. 1.2 medge en viss exportökning trots det försämrade relativakonkurrensläget. Initialt stiger exportvärdet beroende på högre exportpriser,medan intäkterna sedan sjunker alltmer relativt balansaltemativet p.g.a. denförsämrade konkurrenskraften. Genom en alltför snabb pris- och löneutvecklingförsämrar sin position på världsmarknaden; marknadsandelarna sjunker. Denförsämring av bytesbalansen vi kan observera - jämfört med vägen mot balans -orsakas också av att svenska producenter förlorar andelar på hemmamarknaden. Trotsmarknadsandelsförlusterna på hemmamarknaden växer emellertid importvolymenlångsamt. Det hänger samman med att den inhemska efterfrågan stagnerar. Denförsämring av bytesbalansen i förhållande till balansalternativet som skerefter medför betydande risker. Mot bakgrund av dels debytesbalansproblem haft , dels de mångadevalveringarna , uppstår lätt förväntningar omväxelkursförändringar. Sådana förväntningar leder till omfattande kapitalrörelser.Om bytesbalansen skulle försämras är risken alltså stor att förtroendet förden svenska kronan böriar svikta. Enfömtsättning för penningpolitiken är, i likhet med vad som gäller ibalansahernativet, att staten inte nettolånar utomlands. Detta innebär atttrycket uppåt på räntorna kommer att öka. Det är mot den bakgmnden som det idenna känslighetsanalys har förutsatts ett större räntegap i förhållande tillomvärlden än i den tecknade vägen mot balans. De svenska marknadsräntorna harantagits ligga ett par procentenheter högre än de internationella räntoranalysen bygger på. Tabell 5.2 Försörjningsbalans och nyckeltal 19861989.Alternativ med högre priser och löner -0,9 -1,0 -1,0 -1,0 -3,7 -5,0 -5,0 -0,3 -0,3 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Bruttonationalprodukt (BNP) -0,2 -0,1 Arbetslöshet (procent) Bytesbalans (miljarder kr, Budgetsaldo (miljarder kr. Utveckling enligt RNB 86. " Andel avföregående års BNP. Deförsämrade förutsättningarna att nå extern och intern balans påverkar ocksåinvesteringsutvecklingen. Det högre ränteläget och de sämre framtidsutsikternaleder till att investeringarna kan förväntas bli betydligt lägre i dettaalternativ. Bruttoinvesteringarna sjunker i volym . Dehögre nominella löneökningarna leder huvudsakligen, via effekterna på utrikeshandels-och investeringsutvecklingen, till att tillväxttakten försämras dramatisktjämfört med förloppet i balansalternativet. råder i stort settnolltillväxt i ekonomin. En konsekvens av stagnationen är att arbetslöshetenökar snabbt. Inom loppet av blir den öppna arbetslösheten nästandubbelt så hög som i det fall med en mer balanserad utveckling som tidigarediskuterats. Arbetskraftsutbudet förutsätts vara marginellt lägre än ibalansalternativet. Men fallet i efterfrågan dominerar och leder till den högrearbetslösheten. Densämre ekonomiska utvecklingen visar sig inte endast i försämrad extern balans,svagare investeringsutveckling, långsammare tillväxt och högre arbetslöshetutan även i sämre konsumtionsutveckling och försvagade statsfinanser. Såvälreallönema som disponibelinkomsterna växer i enlångsammare takt än i balansalternativet. Ibalansahernativet kunde vi konstatera att statens budgetsaldo förbättradessnabbt . blir den konsolideradeoffentliga sektorns sparande t. o. m. positivt. Om relativakostnadsläge försämras gentemot utlandet och detta medför ett högre räntelägeförsämras också statens budgetsaldo, men först mot slutet av perioden. Under1987 och 1988 stiger skatteintäkterna något på grund av de snabbarelöneökningarna och progressionen i skatteskalorna. Detta leder till en vissförbättring av budgetsaldot trots att statens ränteutgifter ökar. Men 1989 ärbudgetsaldot betydligt sämre än i balansalternativet. Ensnabb pris- och lönestegringstakt får alltså mycket allvarliga konsekvenserför den ekonomiska utvecklingen även vid en relativtgynnsam internationell utveckling. Tillväxten stagnerar, arbetslösheten fördubblasoch statsskulden fortsätter att växa till följd av den bestående obalansen istatens finanser. Slutsatsen är given; det är nödvändigt att pris- ochlönestegringstakten snabbt kan sänkas i så att utvecklingen kanfortsätta mot intern och extern balans. balansproblem 1986 och 1989. Alternativ med högrepriser och löner - 4.0 3.0 2.0 1.0 0.0 -1.0 1.0-1 0.0 -1.0- Budgetsaldo, % av BNP Bytesbalans, % av BNP 1985/86: 150 Bil.1.2 -15.0 -10.0 Högre oljepriser Prop. Detomfattande prisfallet på olja av 1986 är i det ' ' " närmaste lika dramatiskt som oljeprischocken 1973. Oljeprisernahar fallit med . Bakomutvecklingen ligger förändringar både på oljemarknadens utbuds- ochefterfrågesida. De stora prishöjningarna i börian och slutet av harmedfört dels betydande produktionsökningar utanför OPEC:s kontroll, dels ettökat utbud av andra energiråvaror. Parallellt har det skett en anpassning påefterfrågesidan. Efterfrågan på olja har minskat drastiskt. Nedgången beror påden låga tillväxten i väridsekonomin, på en effektivare oljeanvändning och påen övergång till alternativa energikällor. Sammantaget har dessa faktorermedfört att svårigheterna att hålla samman OPEC ökat betydligt. Det är idagmycket osäkert om nya överenskommelser om produktionsbegränsningar kan nåseller om oljepriserna kommer att bestämmas på en fri marknad utankartellbildning. Idenna känslighetsanalys diskuteras effekterna av en annorlunda utveckling avoljepriserna än vad som antogs i balansaltemativet. I den simulering som gjorts,antas att oljepriset höjs till nivån per fat. Det prisetligger sedan kvar perioden ut. Envaraktig uppgång i oljepriset kommer med stor sannolikhet att få konsekvenserför aktivitetsnivån i världsekonomin. Visserligen innebär en oljeprisförändringi sig endast att bytesförhållandet ändras mellan oljeproducerande ocholjeimporterande länder. Världen som helhet har alltså inte blivit vare sigrikare eller fattigare utan vad som skett är en omfördelning mellan olikagrupper av länder. Men effekten av en oljeprisuppgång på aktivitetsnivån kanändå uppkomma som en följd av de ekonomisk-politiska reaktionerna i olikaländer. På samma sätt som oljekriser tvingas de länder som fårbytesbalansproblem att strama åt. Om oljepriserna åter skulle stiga kraftigtfinns det skäl att förvänta sig en minskad importefterfrågan från deoljeimporterande länderna. I de oljeproducerande ekonomierna ger å andra sidande förbättrade bytesbalanserna utrymme för en ökad efterfrågan. Sammantagetantas ett oljepris på 25-dollarnivån medföra att världsmarknadstillväxtensjunker (se tabell 5.3). Det finns även anledning att förvänta sig en snabbareprisökningstakt. Tabell5.3 Jämförelse mellan de internationella förutsättningarna för balansalternativetoch ett alternativ med högre oljeprisnivå KPI, , % Oljepriser, dollar/fat Effekternapå svensk ekonomi av en oljeprisuppgång kommer att länkas via flera olika mekanismer. Den initiala effekten innebär att bytesförhål landet försämras och att hela folkhushållet upplever en inkomstminskning. 42 Men svensk ekonomi kommer också att påverkas utifrån genom den indi- rektaeffekt en oljeprisuppgång får på den totala efterfrågenivån i väridsekonomin. Vidsidan av dessa makroekonomiska konsekvenser uppkommer mer långsiktigastmkturella effekter på gmtid av ändrade relativpriser. Eftersom olja är enbetydelsefull insatsvara, kommer dess användning att minska iproduktionsprocessen. En omfördelning sker därmed - allt annat lika mellanolika energislag och mellan energi och övriga produktionsfaktorer. Dessutomkommer konsumenterna att omfördela sina inköp mellan olika varor beroende påhur mycket oljepriset slår igenom i vampriset. En oljeprisförändring kommersåledes att påverka efterfrågemönstret. Den anpassningsprocess som blir följdenkommer att löpa genom många led och också ta . Det här är effekter sombara i mycket begränsad utsträckning kan belysas med den beräkningsmodell somhär används. Det hindrar inte att de antagligen skulle vara mycketbetydelsefulla. Tabell5.4 Resultat av förändrat oljepris 1987-1989 BNP-ullväxt Balansalternativet Högre oljepriser Privat konsumtion Balansalternativet Högre oljepriser Export Balansaltemativet Högre oljepriser Import Balansalternativet Högre oljepriser Arbetslöshet {tusental Balansaltemativet Högre oljepriser Bytesbalans (miljarder kr, löpande priser) Balansaltemativet Högre oljepriser Budgetsaldo (miljarder löpande priser) Balansalternativet Högre oljepriser -38 -40 -35 -40 Prop.1985/86: 150 Bil. I tabell 5.4 jämförsutfallen i känslighetsanalysen med högre oljepriser med balansalternativet.Utvecklingen 1986 är i sin helhet densamma i båda alternativen. Under åren1987-1989 antas vidare att räntenivån, investeringarna och den offentligakonsumtionen är oförändrad jämfört med balansalternativet. Den stora och omedelbaraeffekten av att oljepriset återgår till 25-dollars nivån är att bytesbalansenförsämras kraftigt. Framför allt är det oljepriseffekten som slår igenom, menden långsammare världsmarknadstillväxten medför också att exporten ökarlångsammare än i balansalternativet. Denprivata konsumtionens tillväxttakt blir drygt en procentenhet lägre än ibalansalternativet. Detta hänger samman med att den nominella löneökningstaktenhar antagils vara . Reallönerna har därmed sjunkit när prisstegringarnaökat. Till detta kommer att sysselsättningen i ekonomin minskar. Effektenpå BNP innebär en sänkning av tillväxttakten med storleksordningen 1procentenhet relativt balansalternativet. Fleraav de antaganden som gjorts kan naturligtvis ifrågasättas. Ett fall iinvesteringarna förefaller inte osannolikt. Det skulle medföra en ytterligarenedgång i tillväxten och sysselsättningen.