prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Någon egenUig moUvering i sak lill delföreslagna avsteget har emellertid inte åberopats. Lagrådet föreslår attbestämmelsen utgår. Givetvis hindrar detta inte hyresvärden att också framdelesi förväg skaffa intyg från hyresgästerna. Om bestämmelsen skall slå kvar färden anses föreskriva elt särskilt villkor för bygglov, vilket bör anges blandfömlsättningarna för bygglov i 10 och 11 §§ (11 och 12 §§ lagrådets förslag), Paragrafen reglerar vad ell beslut om lov skallinnehålla. Förhållandel 17 § förvaltningslagen är oklart. I lagrådetsförslag har gjorts ett tillägg som anger alt beslut varom nu är i fråga skallinnehålla skälen till beslutet i enlighet med vad som föreskrivs i nämnda paragrafDen nu förevarande paragrafen reglerar exklusivt vad elt beslut om lov skallinnehålla, Enligl det remitterade förslaget skall beslutetange de åtgärder som lovet avser och den eller de fastigheter på vilkaåtgärderna skall utföras. Att dessa uppgifter skall tas upp i beslutet ärsjälvklart och behöver inte anges särskilt, I beslut om lov skall anges bl, a. de villkor sombehövs. Departementschefen ger i specialmotiveringen exempel på villkor somkan tas in i elt beslut. Det må framhållas alt endast kanföreskriva villkor som har stöd i PBL, Denna paragraf som behandlar bygglovs giltighet itiden bör flyttas frän avsnittet om handläggningen av lovärenden. 1 lagrådetsförslag återfinns paragrafen med en viss redaktionell omarbetning under ensärskild mbrik såsom näst sista paragraf i 8 kap, Sädan paragrafen är utformadgäller den även lov som lämnats med stöd av 14 §. Paragrafen - 29 § i lagrådels förslag - behandlarfrågan vad prövning i bygglovsärenden skall avse. 1 denallmänna delen av Prop.1985/86:1 303 sitt yttrande har lagrådel anfört att det remitteradeförslaget i denna del bör omarbetas. Förslaget kan inte föras tillbaka tillPBL-utredningen utan har tillkommit under ärendets beredning iregeringskansliet. Lagrådet anser sig inte böra lägga fram ett eget förslag. Paragrafen, som i lagrådets förslagbetecknas 30 §, innehåller särskilda bestämmelser om bygglov som avserarbetslokaler eller personalrum för verksamheter i vilka arbetstagare skallutföra arbete för arbetsgivares räkning. Det mä framhållas atl bestämmelsernakommer att gälla också ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk o,d, såvidakommunen inte i områdesbestämmelser undantagit sådana byggnader från lovplikt(jfr 8 kap, 5 § lagrådets förslag). 1 tredje stycket föreskrivs attbeslutet om bygglov i visst fall skall innehålla en erinran om den skyldighelsom enligt lag eller annan författning kan föreligga för arbetsgivaren allgöra anmälan till yrkesinspektionen innan arbetslokalen tas i bruk. mening är det inte rikligt alt i lag föreskriva att etl beslut somriktar sig till sökanden innehåller en erinran om att tredje man kan varaskyldig atl göra vissa anmälningar. Endast i det fall då sökanden ocharbetsgivaren är en och samma person får bestämmelsen någon mening. I lagrådelsförslag till lagtext har tredje stycket utgått. 1 första stycket av paragrafenföreskrivs att bygglov som innebär medgivande att uppföra en ny byggnad ellerannan anläggning får, om faslighets-ägaren skriftligen samtycker till det,innehålla bestämmelser att annan byggnad eller anläggning på tomten skallrivas, byggas om eller ges ändrad användning eller att utfarten frånfastigheten skall ändras. Enligt specialmotiveringen innebär bestämmelsen atl,om t, ex. rivning av en befintlig byggnad enligt mening är enförutsättning för alt bygglov skall kunna ges, lovet givetvis fär vägras omsamtycke till rivningen inte lämnas. Den återgivna uppfattningen ombestämmelsens innebörd har gett lagrådet anledning att, mol bakgrund avföreskrifterna i 10 och 11 §§, föra följande resonemang, 1 en detaljplan kanrätten att bygga gälla både den befinlliga byggnaden på en faslighet och denbyggnad som avses i ansökningen om bygglov. I sådani fall kan naturligtvisbyggnadsnämnden inte ställa som villkor för ett bygglov att den befinlligabyggnaden rivs. Är det fråga om en fastighet inom icke detaljplanelagt områdesom skall bebyggas, skall enligt 11 § bygglov lämnas om de förutsätlningar somanges i paragrafen är uppfyllda. Är detta fallet lär det inte heller i dennasituation vara möjligt atl som förutsättning för bygglov kräva att en annan. 1985/86:1 304 påfastigheten lagligen uppförd byggnad rivs eller ändras. Om, å andra sidan,byggrätten i en delaljplan inte ger utrymme för både den befinUiga byggnadenoch den byggnad som ansökning om bygglov avser synes inga hinder möta mot attnämnden som villkor för att tillåta uppförande av den nya byggnaden föreskriveratt den gamla rivs. Något skäl att i denna situaUon kräva skriftligt medgivandefrån sökanden kan inte anses föreligga. På motsvarande sätt kan den bedömningsom skall göras av en ansökan om bygglov inom ett område som inte omfattas avdetaljplan leda till aft en förutsättning för att bygglov skall kunna ges ärall en befimlig byggnad rivs eller ändras. Också i delta fall är det svårt altförstå varför skall behöva ett skriftligt medgivande tillrivning eller ändring. Av det anförda framgår att det inte finns saklig ellerrättslig grund att i PBL ha en bestämmelse med det innehåll som föresläs iförsta stycket av förevarande paragraf I den mån har lagligtslöd för att som villkor för ett lov till en ny byggnad föreskriva att en äldrebyggnad rivs eller ändras är delta etl sådant villkor som enligl 8 kap, 26 §kan tas in i beslutet om lov (s, 598), Med hänsyn till vad sålunda har anförtshar i lagrådets förslag första stycket i förevarande paragraf utgått, 1 andra stycket föreskrivs att, om bygglov ellermarklov meddelas till en åtgärd som redan har ulförts, i beslutet om lov fårföreskrivas skyldighet alt vidta de ändringar i det utförda som behövs. Nämndenkan i denna situation inte efter fritt skön ge föreskrifter om ändringar i t,ex, en uppförd byggnad, Eu lov som avser en redan utförd åtgärd bör självfalletinte skilja sig från ett lov som meddelas för en isökt åtgärd, måste ibåda fallen grundas på en prövning enligt bestämmelserna i , bl, a, kraven i3 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om"förhandslov" eller "förhandsbesked" som lagrådet under 1kap, 3 § föreslagit att beslutet skall benämnas. Enligt del remitteradeförslaget är en begäran om förhandsbesked inte etl särskilt ärende utan ingårsom etl led i elt ärende om ansökan om bygglov. Prövningen avbygglovsansökningen delas upp i två led, 1 det första prövas åtgärdenstillåtlighet i fråga om lokaliseringen, I det andra sker, om åtgärden kantillåtas på den avsedda platsen, en prövning huruvida övriga förutsättningarför bygglov föreligger. Vid en för sökanden positiv prövning av lokaliseringenges tillstånd i form av ett förhandsbesked; utfaller prövningen negaUvi synesmeningen vara att ansökningen om bygglov skall avslås. Om förhandsbeskedlämnas, skall bestämma , högst tvä år, inom vilkenansökningen om lov skall fullföljas. Fullföljs den inte inom den utsatta tiden,upphör förhandsbeskedet dvs, tillståndet aft gälla. Varken av lagtext eller motiv kan utläsas huransökningen om lov skall hanteras om tiden för fullföljd har gått ut ochsökanden inte låter höra av 1985/86:1 305 sig.Otvivelaktigt ligger det närmast till hands att tolka hans passivitet som enönskan att inte fullfölja ansökningen och därför tillåta attavskriva ärendet. Utan en uttrycklig lagbestämmelse kan dock nämnden inte göradet. Invändningar kan för övrigi göras mot att låta nämnden utan vidare genomett avskrivningsbeslut skilja ärendet ifrån sig. Fall kan tänkas då det intekrävs något ytterligare initiativ från sökandens sida för att få ansökningen omlov prövad och måhända bifallen. Del förhållandet alt del en gäng lämnadetillståndet har förfallit innebär i och för sig inte all ålgärden ej kantillåtas pä den avsedda platsen. Ett avskrivningsbeslut borde därför, kan dethävdas, föregås av försök från nämndens sida att förvissa sig om att sökandeninte vidhåller sin ansökan om lov. Lagbestämmelser kan alltså fordras även omvad nämnden har aft iaktta innan etl avskrivningsbeslut meddelas. De nu antydda problemen kommer man till rätta medpå ett enkelt sätt om förhandsbeskedet frikopplas från bygglovsansökningen ochfår bilda ett ärende för sig. Ansökan görs då om förhandsbesked och sökandenfår ett sådant besked, antingen positivt eller negativt. Ärendet är därmedavslutat. Blir beskedet positivt ankommer det pä sökanden, om han vill begagnasig av detsamma, att ge in en ansökan om bygglov inom den tid nämnden utsatt iförhandsbeskedet. Nägot bygglovsärende är inte anhängigt hos nämnden förränansökningen om lov kommer in. Byggnadsnämnderna befrias från de olägenheterdet kan innebära att ha ärenden liggande obehandlade ochbesparas arbetet med atl bevaka dem när liden gått ut. Någon oiägenhei försökanden kan det inte innebära att han, om han vill fullfölja saken, måste gein en ny ansökan. Han kan i denna hänvisa till tidigare ingivna handlingar. förslag har förhandsbeskedet utformats som ett särskilt frånbygglovsansökningen fristående ärende. Med denna konstruktion bör i lagenuttryckligen anges att förhandsbesked varigenom tillstånd ges till visslokalisering är bindande vid prövningen av ansökan om bygglov som görs inom deni förhandsbeskedet utsatta tiden. Ändringen av benämningen "förhandslov"till "förhandsbesked" föranleder en särskild hänvisning lill debestämmelser om handläggning av lovärenden som bör vinna tillämpning i fråga omförhandsbesked. 1 § innehåller en allmän beslämmelse om altbyggnads-, rivnings- och markarbeten skall utföras på föreskrivet sätt. Enbestämmelse med delta innehåll är strängt taget överflödig. Sitt egentligainnehåll får bestämmelsen först i 3 § där det sägs vem som skall se lill attföreskrifter om arbetets 20 1985/86. 1985/86:1 306 utförandeiakttas, I lagrådets förslag har I och 3 §§ förts samman till en paragraf. Sådan 1 § lyder enligt del remitterade förslagetskall arbetena utföras enligt "gällande bestämmelser" och vissa andraföreskrifter. Med det citerade uttrycket avses enligt motiven i första handbestämmelserna i och föreskrifter till PBL men även beslämmelser i annanlag som t, ex, arbetsmiljölagen och miljöskyddslagen. Enligt lagrådets meningbör i PBL regleras endast sådana åligganden för den byggande vilkas åsidosättandekan medföra påföljder och ingripanden enligt PBL. När det gäller alt preciseravilka bestämmelser m.m. som den byggande har att iaktta bör därför med 10 kap,1 § första stycket som förebild anges att han skall iaktta att arbetena utförsenligt "bestämnelserna i denna lag och enligt föreskrift eller beslut somhar meddelats med stöd av dessa bestämmelser". De skyldigheter som enligtandra författningar kan åvila honom bör anges i dessa författningar. Med den av lagrådet föreslagna lydelsen behöver delinte särskilt anges att arbetena skall utföras enligt "de handlingar"som har fastställt. Som framgår av 8 kap. 28 § (29 § lagrådetsförslag) skall, såvitt gäller arbeten som kräver bygglov, ibeslutet om lov fastställa de ritningar och övriga handlingar som är nödvändigaför nämndens prövning. Även vid rivningslov och marklov torde del avlov-beslutet framgå vad den byggande har att iaktta. Uttrycket "den byggande"har här liksom pä andra ställen i PBL samma innebörd som "byggherren"i det remitterade förslaget, se 16 kap, 8 § lagrådets förslag. 4 och S §§ För arbeten som kräver bygglov, rivningslov ellermarklov skall enligl 4 § första stycket ansvarig arbetsledare utses avbyggherren eller enligt lagrådets terminologi den byggande. Lagrådet villanmärka att bestämmelsen innebär en i lagrådsremissen inte kommenteradutvidgning av skyldigheten alt ha ansvarig arbetsledare. Enligt 61 § 1 mom.första stycket byggnadssladgan är huvudregeln nu att ansvarig arbetsledareskall finnas endasi för arbeten som avser nybyggnad eller rivning eller ändringav byggnad. Lagrådet kan inte bedöma behovel av förslaget i denna del. Medhänsyn till den föreslagna undantagsmöjlighelen torde emellertid praktiskaolägenheter ej behöva befaras. Om arbetena är av ringa omfattning skallnämligen , i huvudsaklig överensstämmelse med gällande rätt,bestämma att ansvarig arbetsledare inte "behöver" utses. Avsiktenmed förslaget torde emellertid vara att det för sådana arbeten ej skall finnasnågon ansvarig arbetsledare i den mening som avses i PBL. Någon rätt lär ejföreligga för den byggande att för dessa arbeten utse och få ansvarigarbetsledare godkänd av . Detla bör framgå av lagtexten. - Förskilda delar av ett arbete kan olika ansvariga arbetsledare 1985/86:1 ,4,, 307 ulses.Av specialmotiveringen följer att en av dem skall ha samordnande uppgifter.Lagrådet förordar i denna del ett tillägg i 3 § första stycket lagrådetsförslag, för att detta skall komma till uttryck också i laglexten. Enligt andra stycket i 4 § kan den byggande tillansvarig arbetsledare utse någon med riksbehörighet för det arbete varom ärfråga. Vad som inträffar om den ansvarige arbetsledarens riksbehörighet upphörunder byggnadsarbetet har inte närmare berörts i lagrädsremissen. Lagtexten kanej tolkas annorlunda än alt den ansvarige arbetsledaren får stå kvar i sinsyssla, oaktat han förlorat sin behörighet. Beträffande ansvarig arbetsledare kan anmärkas attutseende och i förekommande fall godkännande av ansvarig arbetsledare inte ärnägot villkor för bygglov, I regel lorde frågan om vem som skall vara ansvarigarbetsledare av redan i bygglovsärendet. Prakliska skäl kan emellertidföranleda att detta ordnas efteråt, dock senast i samband med den anmälan somskall göras innan ett byggnadsarbete påbörjas. 1 4 § tredje styckel föreskrivs angående ansvarigearbetsledarens åligganden bland annat atl han skall göra sådana anmälningartill som avses i 5 §. Denna skyldighet hör systematiskt bättrehemma i sistnämnda paragraf som i lagrådets förslag har sin motsvarighet i 4§. Även för arbeten där ansvarig arbetsledare ej skall finnas, kan detföreligga motsvarande anmälningsskyldighet. Del får då ankomma på den byggandesjälv att fullgöra denna skyldighet. Lagrådets förslag upptar en sådan regel.Det remitterade förslaget föreskriver att den ansvarige arbetsledaren ocksäskall göra anmälningar till andra berörda myndigheter. Enligl vad som upplystsvid lagrådsföredragningen torde det ej finnas någon sådananmälningsskyldighet. Oavsett hur härmed förhåller sig, har emellertid en sådanbestämmelse inte sin plats i PBL ulan endast i den författning som primärtreglerar anmälningsskyldigheten. Eljest kan olika sanktionsbeslämmelserkonkurrera med varandra (se 10 kap. 6 § första siycket 2). I paragrafen, i lagrådets förslag betecknad 5 §,behandlas skyldighet att, innan lovpliktiga byggnads- elleranläggningsarbeten påbörjas, låta utföra utstakning och vissa mätningar. Paragrafen har sin motsvarighet i 63 §byggnadssladgan, Efler mönster från detla stadgande föreslår lagrådet attbyggnadsnämnden skall låta vidta ifrågavarande åtgärder när lill nämndeninkommit anmälan enligl 5 § (4 § lagrådets förslag) om att byggnads- elleranläggningsarbeten skall ulföras. Genom denna lydelse framhävs tydligt närnämndens skyldigheter i fråga om utstakning och mätning inträder, I paragrafen finns också en beslämmelse omkontrollmälning, varmed avses mätning av den utförda gmndkonstmktionens läge, 1lagrådets för- 1985/86:1 308 slaghar denna bestämmelse utgått. Kontrollmätning av grunden får anses ingå i debesiktningar som skall utföras enligt 7 § (6 § lagrådets förslag), 1 63 § byggnadsstadgan finns en bestämmelse om attgrannen skall kallas till utstakningen, om byggnaden eller anläggningen tillsitt läge är direkt beroende av gräns mol dennes fa;;tighel. Det remitteradeförslaget upptar inte någon molsvarande bestämmelse, eftersom - sägs det ispecialmotiveringen - grannars intressen skall beaktas redan i samband med altbygglov lämnas och det säledes inte finns behov av en sådan bestämmelse.Lagrådet vill framhålla att skyldighel för nämnden att i bygglovsärenden höragrannar endasi skall föreligga i de fall som anges i 8 kap. 22 §, 1 storutsträckning kommer således grannar inte att höras i bygglovsärenden. Lagrådetanser det därför befogat att också PBL skall innehålla en bestämmelse om attgrannen i angivet fall skall kallas utstakning, 1 specialmotiveringenanför departementschefen all bör kunna avslå från utstakning m,m, bl, a, i fräga om projekt där byggherren är ett större företag e. d, medtillgång till mätteknisk kompetens. Det förordade undanlaget bör inte avseenbart byggherren utan också den entreprenör som denne kontrakterat, omentreprenören förfogar över ifrågavarande kompetens (jfr dock vad lagrådet haranfört i den allmänna delen av sitt yttrande), I paragrafen, som i lagrådets förslag betecknas 6§, finns bestämmelser om de besiktningar som skall utföra.Enligt lagtexten skall slutbesiktning alltid göras om byggherren elleryrkesinspektionen begär det. I specialmotiveringen ulvecklar departementschefenvad som är syftet med slutbesiktningen och i vilka fall besiktning bör utföras.Han framhåller bl, a, att slutbesiktning alltid bör göras av arbeten somfordrar bygglov, om det inte är uppenbart onödigt, I lagrådets förslag harlagtexten utformats så att bättre överensstämmelse uppnås med motivuttalandena. 1 denna paragraf ges beslämmelser om rätt att fåtillträde till fasUgheter, byggnader och andra anläggningar för den som skallutföra arbete med kontroll och tillsyn eller med kartläggning för samhälletsbehov m.m. Eftersom bestämmelserna avser även andra arbeten än sädana som avsesi 9 kap, bör de flyftas det av lagrådet föreslagna 16 kap. som innehållerför PBL gemensamma beslämmelser och där betecknas 7 §, Det behöver i lagen intei detalj anges för vilka slags arbeten rätt till tillträde föreligger. Deträcker med att i lagen slås fast att byggnadsnämnd och länsstyrelse saml densom arbetar på deras uppdrag har rält lill tillträde för atl fullgöra sinauppgifter enligt PBL och vidta de åigärder som behövs. Rättatt få tillträde har enligt första stycket punkt 3 bl, a, de som skall 1985/86:1 ., 309 utförakartläggning för samhällets behov. Det kan ifrågasättas om bestämmelsen harsin plats i PBL. Emellertid är det svårt att finna ett annatlagstiftningsområde där den bättre hör hemma. Eftersom kartläggning är avgmndläggande betydelse för all planläggning och byggnadsverksamhet får detgodlas au bestämmelsen las in i PBL, Av specialmotiveringen framgår atllantmäteriverkets behov av tillträdesrätl för den allmänna kartläggningentillgodoses genom bestämmelsen. Annan verksamhet som också torde kunna utövasmed slöd av bestämmelsen är produktion av sjökort och denkartläggning som bedrivs av geologiska undersökning. Bestämmelserna i detta kapitel överensstämmer istora delar med bestämmelserna i lagen (1976:666) om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande m.m., den s.k, päföljdslagen. Vid påföljdslagenstillkomst och vid därefter vidtagna ändringar - med undanlag av ändringarna SFS1976:890 och 1979:903, båda av övervägande teknisk natur - har lagrådetsyttrande inhämtats. I det nu remitterade förslaget har gjorts vissa ändringar ipåföljdslagens avgiftssystem. Vidare har byggnadsnämnderna fått något ökademöjligheter att ingnpa mol olämplig bebyggelse. Den av lagrådet nu företagnagranskningen har särskilt inriktats pä de ändringar och tillägg i förhållandetill påföljdslagen som föreslås. Granskningen av beslämmelser som i sakoförändrade har förts över från påföljdslagen har i huvudsak avsett denformella utformningen av bestämmelserna och deras förhällande till PBL iövrigt. I paragrafen föreskrivs att , omnågon begär det, skall lämna skriftligt besked om det beträffande en vissbyggnad, annan anläggning eller anordning har vidtagits någon åtgärd somföranleder ingripande enligt 10 kap, besked som nämnden lämnat enligt dennaparagraf är inte bindande för nämnden. Denna har alltså möjlighet att fattabeslut om ingripande, om del sedermera skulle visa sig att beskedel varitfelaktigt. Eftersom ett besked enligt paragrafen således saknar direktarättsverkningar (jfr prop, 1975/76; 164 s. 248) kan det inte överklagas, se 30§ första stycket påföljdslagen. Ordet "besked" leder emellertid lätttanken till att överklagande är möjligt. För att en sädan tolkning skallundvikas har ordet besked i lagrådels förslag bytts ul mol"upplysning". Genom ordbytet markeras också skillnaden mol"förhandsbesked" (8 kap, 33 § lagrådets förslag), som innefattar ettbindande och överklagbart beslut om att en bygglovspliktig åtgärd kan tillåtaspå en viss plats. Prop, 1985/86:1 310 Byggnadsavgift tas ut på grundval av den taxa somkommunen fastställt för avgift för beslut om lov. När bestämmerbyggnadsavgift, skall emellertid hänsyn inte tas till alla i taxanförekommande kostnader. Bland de kostnader som, enligl vad som för närvarandegäller, ej skall beaktas är kostnader för framställning av fotonegativ ellerbildkort, 1 specialmotiveringen uttalas atl avsikten endast varil alt göraredaktionella jämkningar i gällande bestämmelse, I lagrådets förslag hardärför nyssnämnda kostnader tillagts. I paragrafen finns bestämmelser om särskild avgift.Sådan kan tas ut bl. a, om överträdelse sker genom att arbete uiförs i stridmot fastställda handlingar eller villkor som har beslutat(punkt 3). Lagrådel vill i delta sammanhang belysa vissa konsekvenser av del s,k. flexibla syslem för bygglovsprövningen som förordals i lagrådsremissen ochsom lagrådet kritiserat i den allmänna delen av sitt yttrande. Systemet innebäralt själv bestämmer omfattningen av den granskning nämndenskall göra, varvid nämndens kännedom om den sökandes kvalifikationer ochansvarskänsla skall vara avgörande, "Större byggherrar" med långerfarenhet och dokumenterat ansvar för sin produktion avses inte varaunderkastade någon delaljkontroll ens när det gäller de grundläggande villkorenför byggprojektet. Om i enlighet med det anförda prövningen i ellbygglovsärende lagts på en låg nivå med hänsyn att sökanden är ett stortoch välrenommerat företag, så att vissa ritningar inte fastställts, blirföljden att särskild avgift inte kan utgå för byggande som skett i strid motsådana ej fastställda ritningar. Det må framhållas alt det sagda också gällerför den händelse "den störte byggherten" efler erhållet lov överiålerbyggprojektet på ett mindre och ej så välkänt företag (jämför lagrådetsyttrande under 14 §). Fastställda handlingar och villkor sombyggnadsnämnden har beslutat utgör integrerande delar av nämndens beslut ombygglov. Med hänsyn härtill har punkten - med 9 kap. 1 § som förebild -omformulerats. Punkl 3 i första stycket har i lagrådets förslaganpassats efter lydelsen av 8 kap. 1 § första stycket 3, Skälen härtill framgårav vad lagrådet anfört i anslutning till sistnämnda paragraf Till förtydligandeav punkt 3 har i lagrådets förslag efter orden "för vilket byggnaden"inskjutits orden "eller byggnadsdelen", se NJA 1984 s, 700, Prop.1985/86:1 311 Av förarbetena till päföljdslagenframgår atl, när fråga uppstår om att göra anmälan till åklagaren om uttagandeav tilläggsavgift, inte får göra nägon egen bedömning avmöjligheten till eftergift av avgiften. Finner alltså atlfömtsättningar föreligger att ta ul tilläggsavgift pä gmnd av bestämmelserna i7 § första och andra styckena har nämnden en obligalorisk anmälningsskyldighet.Detta förhållande framgår emellertid inte tydligt av lagtexten, nägot som harvållat tillämpningssvårigheter (se JO;s ämbetsberättelse 1984/85 s, 358), Lagrådetföreslår därför ett nytt andra stycke i förevarande paragraf varav framgår attbyggnadsnämnden inte får göra någon diskretionär prövning av frågan om enöverträdelse skall rapporteras lill åklagaren. Del sagda innebär atl lagrådetinstämmer i departementschefens uttalande all anledning ej finns ändring idagens ordning. Delta ställningstagande är nämligen en naturlig följd av attUlläggsavgifl skall prövas inte av utan av allmän domstol. Enpolitiskt sammansatt nämnd som har nämligen ansetts ej (seprop. 1975/76; 164 s. 278 O böra få efter skönsmässig bedömning ålägga enskildbetydande avgifter.