prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — För all läcka in även sådana faU har i denna paragraf angetts atl med etnisk 2*; diskrimineringavses även all någon utsätts för orättvis eller kränkande Prop. 1985/86:98behandling (på grund av sin etniska tillhörighel). Med orättvis behandlingavses i detta sammanhang en behandling som naturiigen framstår som osakligeller orättfärdig. Diskrimineringsgrunderna är ras, hudfärg,nationellt eller etniskt urspmng eller trosbekännelse. Dessadiskrimineringsgrunder finns i bl, a, bestämmelser om olagadiskriminering och hels mol folkgrupp. De knyter därmed an lill gällande rättoch blir lätta atl förslå, I sak skiljer sig diskrimineringsgmnderna från DU: sförslag därigenom all även trosbekännelse ulgör en diskrimineringsgrund. 3 §En ombudsman mot etnisk diskriminering skall verka för all diskrimi nering på etnisk grund inte förekommer i samhällslivet. Ombudsmannen utses av regeringen, I denna paragraf presenteras den särskildaombudsman vars uppgift är alt genom sin verksamhei molverka etniskdiskriminering i enlighel med lagens ändamål. Liksom bestämmelserna i 1 § skalläven denna paragraf ses som ett uttryck för samhällets inställning till etniskdiskriminering. Ombudsmannens ställning som myndighelsorgan harbeskrivits i avsmlt 5,5, I likhet med vad som gäller för JämO, har någol kravpå all ombudsmannen skall vara lagfaren inte uppställts. Ombudsmannensuppgifter anges i de följande två paragraferna, 4 §Ombudsmannen skall genom råd och på annat säll se liU alt den som utsatts för etnisk diskriminering kan ta tillvara sina rälligheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar medmyndigheter, företag och organisationer saml genom opinionsbildning,information och på annal sätt la initiativ lUI ålgärder mol etniskdiskriminering. Denna paragraf anger vUka övergripandearbetsuppgifter som ombudsmannen skaU ha på hela verksamhetsområdet. Enligt första styckel skall ombudsmannen hjälpaenskilda som blivit utsatta för etnisk diskriminering. En utgångspunkt fördenna verksamhei är den enskildes uppfattning av alt ha blivit diskriminerad.Även om ombudsmannen inte delar denna uppfattning skall han ge erforderliga rådoch upplysningar eller på annal säll stödja dem som vänt sig till honom. Detkan finnas anledning för ombudsmannen all göra närmareefterforskningar i etl vissl ärende innan han tar ställning lill på vilket sätthan bäst kan se till all den enskilde kommer liU sin rätt. Andra slyckel anger vilka uppgifter ombudsmannenhar på etl generellt plan. Statliga myndigheter, kommuner, förelag,organisationer och enskilda skall inte bara förmås alt själva upphöra medsådant som kan innefatta etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall äveninitiera aktiva ålgärder som förebygger och motverkar diskriminering, 5§ Ombudsmannen skall särskUt molverka atl arbetssökandeutsätts för Prop. 1985/86:98 etnisk diskriminering i samband medanställning. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgivare och berördaarbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olika etniskagrupper i arbetslivet. Denna paragraf är etl uttryck förall arbetslivet är ell område inom vilket del är av särskild betydelse attombudsmannens verksamhet når ut, I tider av arbetslöshet ochkonkurrens om arbetstillfällena finns del klara risker för diskriminering avinvandrare och andra personer som tillhör etniska minoriteter. Många teckenlyder hell allmänt på all det inom arbetslivet förekommer att anställda ocharbetssökande missgynnas på grund av sin etniska tillhörighel i en inteobetydlig omfattning. All många upplever sig som diskriminerade är det knappastnågon som förnekar. Utmärkande för arbetslivet - i motsats till de flesta andraområden av samhällslivet är vidare all del inte finns någolheltäckande förbud i gällande rätl mot etnisk dislCriminering, Ombudsmannenserfarenheter från arbetslivels område får mot denna bakgrund särskild betydelsenär del gäller framlida ställningstaganden lill behov av ytterligare lagstiftning.Enligt andra meningen i paragrafen skall ombudsmannen även i arbetslivet på ellgenerelll plan verka mol etnisk diskriminering. Denna uppgift följer redan av 4§ andra styckel, men med hänsyn lill arbetslivets betydelse framhålls den genomen särskild regel. 6 § Regeringen utser en diskrimineringsom skall beslå av tre ledamöler. Ordföranden skall vara lagkunnig och haerfarenhet som domare. Nämndens uppgifter är att geombudsmannen råd i principiellt viktiga frågor om lillämpning av denna lag ochall hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som ärägnade all molverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärendenenligt 8 §, Denna paragraf fordrar ingensärskild kommentar ulöver vad som anförts i avsnitt 5,5,4, Förfarandet hos ombudsmannen och nämnden 7 § En arbetsgivare är på.ombudsmannens uppmaning skyldigalt delta i sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som behövs förom-budsmanenns verksamhet på arbetslivels område. Även andra bör delta iöveriäggningar och lämna upplysningar till ombudsmannen, om ombudsmannenönskar del, I försia siycket av paragrafenanges arbetsgivares obligatoriska skyldighet atl på ombudsmannens uppmaningdelta i överläggningar och all lämna uppgifter. Om arbetsgivaren inte fullgörsin skyldighet kan ombudsmannen ingripa enligt 8 §, Andra styckel är en erinran om altombudsmannens önskemål om överläggningar och upplysningar även i övrigi börrespekteras, 8 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efter ombudsmannens uppmaning Prop,1985/86:98 enligt 7 § försia siycket får nämnden på ombudsmannens begäran föreläg ga vite. Nämndens beslul i ärende om vite får inte överklagas. Frågor om utdömande av vite prövas av länsrätt påansökan av ombudsmannen, I denna paragraf läggs uppgiften all förelägga viteenligt 7 § försia stycket på nämnden. Bestämmelsen syftar lill atl inskärpaallvaret bakom ombudsmannens befogenheter på arbetslivels område. Paragrafenbygger i övrigt på beslämmelserna i vileslagen (1985:206), Av andra slyckel följer alt ombudsmannen hoslänsrätten skall ansöka om utdömande av vite. denna regel skullebefogenheten all göra sådana ansökningar tillkomma nämnden på grund avbestämmelsen i 6 § viteslagen. En sådan ordning vore emellertid inte lämplig. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 kap.22 § Sekretess gäller hos ombudsmannen mot etnisk diskrimine ring eller nämnden mol etnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) mol etnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om del kan anlas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs, Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen i högsl . Den nya paragrafen innebär att sekretess gäller hosombudsmannen och nämnden i ärenden enligt lagen (1986:000) mot etniskdiskriminering, Sekreiessen avser uppgifter om enskildas såväl personliga somekonomiska förhållanden. Med enskilda avses både enskilda fysiska ochjuridiska personer, Sekreiessen skyddar alltså t, ex, en invandrare som larkontakt med ombudsmannen och även en privat arbetsgivare som lämnar uppgifterlill nämnden. Sekretessen gäller om det kan antas atl den enskilde lider skadaeller men om uppgiften i fråga röjs. Beslämmelsen har alltså fått ell s, k,rakt skaderekvisii, vilket innebär alt presumtionen är för offentlighet. Sammanställning av remissyttranden överdepartementspromemorian (Ds A 1985:6) En ombudsman mot etnisk diskriminering Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av justitiekanslern (),riksåklagaren (), (), , statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), konsumentombudsmannen (KO), (),arbetsdomstolen (AD), (), statens invandrarverk(), jämställdhelsombudsmannen (JämO), slalens arbetsgivarverk (SAV), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), , kammarrätten i , riksdagensombudsmän (), näringsfriheisombudsmannen (NO), samerätlsutredningen. Svenskakommunförbundel, Landslingsförbundel, (),Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO), ,i (LO), (),Centralorganisationen /SR, Allmänhetens pressombudsman (PO), Sverigesadvokatsamfund. invandrarbyråer (RIB), (), Judiska församlingarnas i centralråd,i , i (FRIS), Grekiska riksförbundei, . Immigranternas riksförbund.Jugoslaviska riksförbundei. Lettiska hjälpkommitlén, Lettiska centralrådet,Riksförbundei finska föreningar i , Riksförbundei polska föreningar iSverige, och Turkiska riksförbundei. Yttranden över promemorian har dessutom avgells avRiksförbundei för sexuellt likaberättigande (RFSL), (), i (ADL), Portugisiskariksförbundei, frikyrkoråd. och KjellÖberg, ordförande i diskrimineringsulredningen. Gemensamt yttrande har avgells av dels och Lettiska Hjälpkommitlén, dels av Assyriska riksförbundei,FRIS, Grekiska riksförbundei. i , Riksförbundet polskaföreningar i , Spanska riksförbundei. Turkiska riksförbundei ochPortugisiska riksförbundet. Diskrimineringsulredningen(DU), föreslog i sill delbetänkande (SOU 1983:18) Lag mol etnisk diskriminering i arbetslivet en arbetsrättslig lag stiftning, DU:s lagförslag är i allt väsentligt uppbyggt på samma sätt som lagen (1979:1118) om jämslälldhel mellan kvinnor och män i arbetslivet. Även om flertalet remissinstanser var positiva till lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet, fick DU: s förslag till lag stark kritik från många håll, 240 I departementspromemorian görs bl, a, mot dennabakgrund bedömning- Prop. 1985/86:98 en all del inte finnsunderiag för all lägga fram ett förslag med sanktionerade förbudsregler av delslag som DU föreslog, I promemorian uttalas därför all ell ställningslagandelill införandel av sådan lagstiftning måsle skjutas på framliden, I ställetföreslås en lagstiftning vars huvudsyfte är att en särskild ombudsman skall gesuppgifter att inom ramen för gäUande rättsregler på områdel verka mol etniskdiskriminering i hela samhällslivet. Flertalet remissinstanser är posUiva eller har intenågot all erinra mol den föreslagna lagstiftningen. Åtskilliga är docktveksamma utan atl direkt motsätta sig förslaget, Endasl några få ställer sigavvisande. Bland myndigheterna är den allmänna inställningenlill förslagel mer positiv än bland övriga. anser alt vägandeskål talar för ell genomförande av en sådan lagstiftning som föreslås ipromemorian. Den bör enligt styrelsen ge invandrare och andra minoriteter ettbättre skydd än och även ha en positiv effekt på samhällsdebatten omrasism och diskriminering. Det finns bl, a, behov av alt ytterligare undersökaom inte redan befintliga regler på straffrättens, civUrätlens ocharbetsrättens område i högre utsträckning kan användas som ell skydd mot etniskdiskriminering. En ombudsman mol etnisk diskriminering, kommer med de angivnautåtriktade kontakterna alt få en god överblick över hur gällande rättsreglerverkar till skydd mol etnisk diskriminering. Enligt mening börombudsmannen härigenom kunna bli del vikliga samarbelsorgan som förutsätts föratl nämnden skall kunna fullgöra sin uppgift all hos regeringen föreslå deförfallningsförändringar som är ägnade all motverka diskriminering (6 § 2sl), ÄvenSÖ stödjer förslaget och anför bl, a. Inrättandet av ett myndighetsorgan, en ombudsmanjämte en ombudsmannen stödjande och rådgivande nämnd, synes kunna verksamtbidra till all minska och förebygga etnisk diskriminering såväl i arbetslivetsom samhällslivel i övrigi, SÖ understryker för sin del värdet av denerfarenhet pä området som kommer att samlas hos ombudsmannen (s, 59) lill gagnför politiska beslut och framlida överväganden om förändringar i lagstiftningm,m. Det är också viktigt all framhålla all en särskild ombudsman medarbetsområdet begränsat lill etnisk diskriminering relativt snabbi skulle kunnafå en allmänt atlitydpåverkande betydelse. skulle de diskrimineradefå ett stöd som de behöver, SÖ anser alt ombudsmannens arbete efter hand börkunna nyttiggöras i ungdomsskolan, lärarutbildningen och läromedelsproduktionenpå liknande sätt som sker belräffande jämställdhetsfrågor. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinranockså av RPS, KO, , SA V, SAMN och JO. liovräit ochsamerätlsutredningen förklarar sig kunna godta förslagel, 5/Vanförbl,a, 16 1985/86. I promemorian konstateras att förutsättningarsaknas alt nu föreslå Prop. 1985/86:98 förbudsregler mot etniskdiskriminering i arbetslivet eller inom ramen för arbetsrätten, Mol denna bakgrund tillstyrker principen ominrättande av en ombudsman för all aktivt motverka etnisk diskriminering isamhällslivel. En sådan institution bör vid behov, såsom föreslås, kunna byggasul med exempelvis processförande uppgifter. En ledamot av : s styrelse, ,reserverade sig mot verkels remissyttrande, I reservationen anför hon bl, a,all synpunkler som framfört i sitt svar naturiigen borde ha resulterat ietl avstyrkande av den förslagna institutionen, JOframför bl, a, följande synpunkler. Jag har inget all erinra mol huvuddragen iförslagel. finns del knappasl förutsättningar för atl lägga frammer långtgående förslag till ålgärder. En viktig fördel med den föreslagnaordningen är atl den bör ge statsmakterna underlag för ytterligare åtgärder somsyftar liU atl motverka etnisk diskriminering, JO ullalar vidare alt det inte är självklart bör använda benämningen ombudsman på den nya funktionen. Enligt JO kan denbenämningen otvivelaktigt hos allmänheten skapa överdrivna förväntningar omåtgärder i enskilda fall, RA.Statskontoret och AD är tveksamma till förslaget, RÅanför bl, a. Jag vill rent allmänt framhålla atl jag inte ärhell övertygad om all del behövs en särskild ombudsman mol etnisk diskrimineringvid sidan av alla de olika organ som finns i samhället och som bl, a, haratl bevaka och handlägga frågor om sådan diskriminering. Från de synpunkter jaghar all beakta anserjag mig dock kunna godta de i promemorian framlagda förslageni sak, AD erinrar om sill förslag lill lagstiftning påområdet som domstolen lämnade i sill remissyttrande över DU:s delbetänkande, ADföreslog en skadeståndssanklionerad förbudsregel med reglerna lill skydd molföreningsrätlskränkning som förebUd, Vad som därefter har framkommit ger intedomstolen anledning all frånfalla uppfattningen alt detta skulle vara enframkomlig väg, AD uttalar vidare. Mot den i promemorian föreslagna lösningen med enombudsman som verkar på ett område där del i stort saknas förbudsregler ochtraditionella sanktioner vill arbetsdomstolen framhålla all just avsaknaden avsanktionsmedel kan göra ombudsmannens roll svårbemästrad. Genom sin verksamhetkommer ombudsmannen säkerligen att få kännedom om flagranta övergrepp motenskilda. Det kan då bli ett problem alt ombudsmannen inte kan ingripa på elleffektivt säll i det enskilda fallet. Domstolen hyser emellertid förståelse för atl delkrävs ytterligare utredningsarbete innan en särskild, sanktionerad lagregel omförbud mol etnisk diskriminering kan utformas. Den föreslagna ombudsmannenkommer att få goda möjligheter all samla erfarenheter av värde för elleventuellt lagstiftningsarbete på områdel. Statskontorethyser betänkligheter mot all inrätta två nya myndigheter, Prop. Statskontoret, som inte hafl alt ytlra sig över DU:s nyssnämnda belänkande, vUl inledningsvis framhålla atl del framstår som enextraordinär åtgärd att i rådande stalsfinansiella läge inrätta två nyamyndigheter. Vi vill, liksom tidigare bl, a, , JO och ,ifrågasätta om inte sådana uppgifter som här föreslås tillkomma endiskrimineringsombudsman och en diskriminering i slorutsträckning skulle kunna tillkomma redan existerande myndigheter, främst då JOoch , Statskontoret har också i sill yttrande över DU: s betänkande Om olagadiskriminering. Ds A 1984:7, fört fram tanken på en intensifierad bevakningfrån JO: s sida som en väg all komma tillrätta med diskrimineringsproblem. Om statsmakterna, mol bakgrund av vad som anförs iregeringsförklaringen, finner alt del erfordras mer kraftfulla ålgärder ännuvarande lagstiftning medger för all komma liUrätta meddiskrimineringsproblemen vore del bättre att först göra sådana ändringar ilagstiftningen atl det sedan kan ankomma på de reguljära, räitsvårdande organenall övervaka efterlevnaden. Målet bör enligt statskontorets mening vara all sålångt som möjligt infoga åtgärder mol diskriminering i den ordinarieverksamheten hos polis, domstolar, JO, JK m, fl. En sårskild organisation meduppgift atl molverka diskriminering kan vara motiverad under ell övergångs- ochuppbyggnadsskede men bör då ha som främsta uppgift atl ta fram underiag förerforderliga författningsändringar. En sådan organisation kunde ges formen aven delegation e, d, knuten till . Efter förslagsvis börformerna för verksamheten omprövas. Kammarrätten i var i sitt remissvar överDU: s delbetänkande tveksam till lagstiftning som ett medel all molverkadiskriminering i arbetslivet. Kammarrätten, vars tveksamhet består, anför bl,a. Den utveckling som sketl har visatall grupper som arbetat mol etnisk diskriminering spontant har vuxit fram ochfått slor genomslagskrafl i opinionsbildningen. Om lagstiftningsåtgärder över huvud taget skallvidtas har den väg som föreslås i promemorian med en särskild ombudsman motetnisk diskriminering sina fördelar. Tvångsmomenten i den föreslagna lagen ärobetydliga. Den opinionsbildande effekten blir betydelsefull - liksommöjligheten lill förhandlingar med organisationer och enskilda. Förslagetligger ganska nära en idé som kammarrätten framförde i sitt remissyttrande överdiskrimineringsulredningens belänkande. Med hänvisning till regeringens uttalade avsikt atlinrätta en sårskild ombudsman mot etnisk diskriminering förklarar sig JK avstå från alt göra någon bedömning i frågan om del ändamålsenliga och lämpliga med en sådan ordning. Likväl ullalar JK stark kritik mot den föreslagna lagstift ningen. Med utgångspunkt i uppfattningen atl ombudsmannen skall inta en roll som tillsynsmyndighet förklarar JK all del vid sidan av honom själv och JO inte finns någol behov av ytteriigare lillsynsorgan på den offentliga sektorn, överordnat samtliga myndigheter. Detta skulle, anser JK, enbart leda lill kompetenskonfiikler, JK anser inte heller atl ombudsmannen bör ha tillsyn över den privata sektorn med möjlighet all, utan stöd av uttryck- 243 liga regler, genom uttalanden utpeka någon somdiskriminerande. En så- Prop. 1985/86:98 dan ordning kan enligt JK integodtas från rättssäkerhetssynpunki, JK utvecklar dessa ståndpunkter närmare ianslutning till att han kommenterar olika bestämmelser i lagförslaget (sevidare nedan), RRV, AMS och JämO lar inteuttrycklig ställning tiU om förslagel är en lämplig lösning på frågan omlagstiftning mot etnisk diskriminering. Svenska kommunförbundel ochLandslingsförbundet är båda positiva till promemorieförslaget. Styrelsen har inget all invända motde överväganden av allmän natur som departementet i promemorian anför för sillförslag alt göra en särskild ombudsman och en rådgivande nämnd till organ med uppgiftväsentligen all molverka förekommande etnisk diskriminering i svensktsamhällsliv, särskiU som därvid beaktats och tillgodoselts de mångakritiska synpunkter i praktiska, tekniska och rättsliga frågor som underremissbehandlingen av DU:s nämnda förslag har framförts. Departementets uppläggningav del nya lagförslaget eliminerar således i rättssäkerhetens intresse deflesta av del föregående förslagels brister och oklarheter rörande bl, a,skadestånd, kriterier för skadeståndsskyldighel och resonemang kring presumtionför sådan skyldighet; del klargör också att ombudsmannen inte skall varaprocessförare ål förfördelad person, endasl ge råd och anvisningar ommöjligheterna för den enskilde all komma lill sin rätt. Detta är enligtstyrelsens uppfattning tillfredsslällande. När del gäller arbetsmarknadsorganisationerna fårförslaget i promemorian stöd av KFO. LO och SACOISR. KFO anför bl. KFO finner del positivt allDiskrimineringsulredningens förslag lill lag mol etnisk diskriminering iarbetslivet omarbetats lill alt gälla samhällslivet i sin helhet, KFO serocksä med tillfredsställelse att de invändningar som etl fiertalremissinstanser, bland andra KFO, framförde mot utredningens lagförslagbeaktats genom den uiformning som föreliggande lagförslag erhåUit,Konstruktionen med en särskild ombudsman, administrativt knuten till , som aktivt skall molverka etnisk diskriminering i samhället, ärenligt KFO: s mening väl avvägd, LO anför bl, a, LO har vid tidigare lillfällen isamband med remissvar med mera framhållit behovet av en straffsanklioneradlagstiftning mot etnisk diskriminering på arbetsmarknaden, Mol bakgrund av de nu redovisadesvårigheterna alt i dagslägel införa en sådan lagstiftning saml möjlighetenlill grund för eventuell ytterligare lagstiftning framöver, tillstyrker LOförslaget om en ombudsman mol etnisk diskriminering, SACOISR erinrar om altorganisationen i tidigare remissyttranden över betänkanden av diskrimineringsulredningen bl, a, föreslagit inrättande av en invandrarombudsman och därvid framhållit all en sådan ombudsman skulle kunna få en hjälpande och stödjande funktion gentemot invandrare 244 somav naturiiga skäl kan ha svårigheter all tillvarata sina intressen, Mol Prop. 1985/86:98 denna bakgrund tillstyrker /SR förslaget idepartementspromemorian och anför, /SR vill nu ytterligare betona värdet av enombudsman med de i promemorian och lagförslaget beskrivna funktionerna. Såväl arbetsmarknaden och dess parter som samhälleti övrigi är enligt /SR: s uppfattning betjänta av en instans som genom råd,överläggningar och opinionsbildning bislår med sakkunskaper och erfarenhet vidofta svåra och känsliga överväganden och beslul. Den enskilde som uppfattar sig utsatt för etniskdiskriminering befinner sig i ett underiäge och behöver stöd, SAF förklarar sig inte vara övertygad om alt delföreligger något egentligt behov av en ny myndighei och därlill hörandebestämmelser, SAF, som dock inte vill motsätta sig förslagel, uttalar bl, a. Föreningen välkomnar allArbetsmarknadsdepartementet, under intryck av de många tungt vägandeinvändningar sam framförts såväl av andra remissinstanser som av föreningen,kommit till slutsatsen atl förslag lill lag intekan läggas till grund för statsmakternas beslut. Departementet föreslår istället alt genomlag inrättar en ny statlig myndighei. , vars uppgiftskall vara all aktivt molverka diskriminering genom rådgivande, service,information, utbildning och överläggningar med förelag och organisationer. Med denna konstruktion behöver man, enligtföreningens bedömning, inte befara de många allvarliga skadeverkningar somskulle ha blivit en ofrånkomlig följd av en lagstiftning enligt DU: s modell,Ålgärder, inriktade på rådgivning, service, information och samråd, är enligtföreningens mening dessutom bättre ägnade atl leda till positiva resultat påetl område där attityder och relationer är avgörande för den praktiskatillämpningen. Departementets förslag låter sig också väl förena med det syslemför parisamverkan som traditionellt lillämpas på den svenska arbetsmarknaden, TCO ställer sig mera tveksam till tanken pålagstiftning mot diskriminering i arbetslivet. Del lagförslag som presenterades avdiskrimineringsulredningen har av remissinstanserna fåll tämligen kraftigkritik, TCO anförde i sill yttrande över betänkandet "Lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet" att organisationen var tveksam lill om enlagstiftning är det bästa sättet atl komma lill rätta med etnisk diskrimineringi arbetslivet. Delär en angelägen facklig uppgift för arbetstagarorganisationerna all motverkaetnisk diskriminering. Enligt TCO: s uppfattning bör frågor om diskriminering iarbetslivet i försia hand hanleras utifrån avlal mellan arbetsmarknadensparter, TCO vill dock inte motsätta sig inrättandet av en ombudsman mot etniskdiskriminering enligt utredningens förslag. SFOavstyrker förslagel med hänvisning till sitt yttrande över DU:s delbetänkande,SFO anförde där all behovel av lagstiftning mol etnisk diskriminering borde tillgodoses genom ett tillägg tillbrottsbalkens be- Prop. 1985/86:98 siämmelse om olaga diskriminering. Vadsom anförs i promemorian föranleder enligt SFO inte till ändrad syn på frågan.