prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Därigenom blir det nya systemetlätt alt administrera och överblicka för såväl som för organisationerna, Idetla sammanhang är frågan om hur antalet medlemmar beräknas och 92 hurmedlemsbegreppet definieras central. Huvudprincipen inom de övriga Prop.1985/86:98 statsbidragssystemen för folkrörelsestöd är all man utgår från denuppgift om antalet medlemmar som organisationens verksamhetsberättelse, styrktav dess revisorer, uppger. Jag anser att denna princip bör ligga till grundäven för slödel lill invandrarorganisationerna. Det grundläggande bör såledesvar atl slödel beräknas med utgångspunkt från antalet personer som självaindividuellt har visat all de vill tillhöra riksorganisationen, t, ex, genomalt belala medlemsavgift till en förening som är ansluten lill organisationen.Med tanke på ambitionen alt stimulera barn- och ungdomsverksamhet iorganisationerna finner jag del inte lämpligl all ställa upp några ålderskrav ifråga om vilka som skall kunna inräknas i medlemsunderiagel. Även belräffandebarn- och ungdomsmedlemmar bör dock gälla att de bör fylla kravet att varabetalande medlemmar i sin förening. Med tanke på att ändringar imedlemsunderiagel kan förekomma över tiden vill jag förorda all delbidragsgrundande medlemsunderiagel bör beräknas med hänsyn lill förhållandenavid ulgången av organisationens verksamhetsår under del närmast föregåendebidragsåret. Det är angelägel att bistår organisationerna med allförbättra sin medlemsredovisning. Det är även angelägel atl det sker en noggrannprövning av all villkoren uppfylls innan organisationen tillstatsbidrag. Jag förordar mot denna bakgrund atl regeringen, efter förslag frånSIV har att besluta om en organisalion skall vara berättigad tillstatsbidrag. Jag anser atl en utgångspunkt för del nyastödsystemet bör vara alt i princip de riksorganisationer som fårstatsbidrag bör kunna omfattas av del nya systemet, under förutsättning all deuppfyller de allmänna villkoren för statsbidrag lill invandrarorganisationerna.Jag har således utformat mitt förslag till stöd efter den medlemsstmklur som organisationernahar . Denna har varit relativt stabil . En riksorganisationsom representerar färte än 1000 individuellt betalande medlemmar bör dock ejkunna få stöd enligt det nya systemet. Jag föreslår atl stödet utgår i följandeomfattning: Bland de riksorganisationer som fårverksamhetsbidrag från finns två som har invandrare från ett stort antal länder som medlemmar, nämligen Riksförbundet Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor och , Jag anser att de även i fortsättningen bör få statsbidrag, i den mån de uppfyller de allmänna kraven härför. Jag finner del emellertid vara naturligt atl stödet till Riksförbundei Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor minskas med ett belopp som motsvarar det stöd som utgår lill organisationen enligt de regler som gäller för slalsbi- 93 Med det system som jag nu har föreslagit kommer,enligt mina beräk- Prop. 1985/86:98 ningar, var och en av del tjugotalorganisationer som erhåller verksamhetsbidrag, all totalt sett få störrestatsbidrag än de får , under förutsättning alt de uppfyUer de allmännavillkoren för bidrag och all deras medlemsantal är tiUräckligt stort. Undersenare år har en diskussion förts om hur statens stöd lill folkrörelsernaskall kunna förenklas och samordnas, I delta syfle planeras en översyn av aUlslatiigt folkrörelseslöd. Arbetet med en sådan översyn kommerati påbörjas icivildepartementet under år 1986,1 samband med de förslag till förändringar somen sådan översyn kan komma alt aktualisera är det naturligt atl ävenkonstruktionen av slödel lill invandrarorganisationerna kan komma atlpåverkas. Regeringen bör inhämta godkännande av deangivna grunderna för statsbidrag liU invandrarnas riksorganisationer, 6.3 Bidrag till avgränsade projekt Utöververksamhetsbidrag lill riksförbundens centrala verksamhei beviljar ocksåbidrag lill avgränsade projekt. Från denna anslagspost har sedan flera årutgivits projektbidrag även till riksorganisationernas verksamhet. Medel harockså beviljats för de samverkansorgan som bildals mellan konstellationer avriksförbund. Med de uppräkningar av bidragen lill riksförbunden som det nyasystemet leder till anserjag atl det bör vara organisationernas egenuppgift all finansiera den samverkan som man finner behov av. Jag har därförvid beräkningen av medelsbehovel för anslagsposten Bidrag lill avgränsadeprojekt m, m, tagit hänsyn dels till all medel för samverkan mellanriksförbunden inte längre behöver ulgå, dels lill atl de projektmedel i övrigisom givils och som kommit lill användning i riksförbundens centrala verksamhei,, för föreningsombudsmän, inte längre behöver ulgå. Av del jag nu har anfört följer alt delvis nyaregler måste komma atl gälla för invandrarverkels bidragsgivning lillavgränsade projekt. Även andra skäl talar härför. har, somförsöksverksamhet, stöd kunnat ulgå lill projekt i regi. Dessa hargivit värdefulla erfarenheter och bidragit tUl ökad samverkan mellan invandrareoch majoritetsbefolkningen. har del kommunala engagemanget förinvandrarfrågor ökat, bl, a, till följd av del förändrade systemet förmottagning av asylsökande och flyktingar. har dessulomtillkommit en möjlighel för kommuner som deltar i flyktingmottagningen atlerhålla särskUda bidrag, bl, a, för kommunall stöd lill folkrörelser som ärengagerade i flyk-tingmoltagningen. Totalt förfogar under innevarandebudgetår över 8 milj, kr för särskilda bidrag lill kommunerna, Mol denna bakgrund anserjag atl försöksverksamhetenmed projektbi drag lill kommuner med medel från denna anslagspost bör upphöra. Bidrag bör framgent främst inriktas på samverkansprojekl och bör kunna utgå lill invandrarorganisationer, svenska fackliga och ideella organisationer och institutioner m, fl. Bidrag bör komma i fråga för lids- och koslnadsmässigt klart avgränsade projekt som inte kan anses ingå i den bidragssökandes 94 ordinarieverksamhet, SIV:s beslul i dessa ärenden bör ej kunna överklä- Prop.1985/86:98 gas. Jag förordar mol denna bakgrund all anslagsposten tas upp med för /87, Regeringen bör inhämta godkännande av deangivna grunderna för bidrag till avgränsade projekt. Min bedömning:Statens invandrarverk bör ha kvar ett ansvar för samordning och bevakning avmyndigheternas ålgärder för invandrare. Verkets insatser bör dock anpassaslill fackmyndigheternas ökade kunskaper om behovet av ålgärder och denutveckling av åtgärderna som skett . Verketsambitionsnivå i fråga om bevakning och samordning bör vidare anpassas till dekrav som kommit all ställas på verket som en följd av det nya systemet förflyklingmollagning. Utredningarna: EnUgl diskrimineringsulredningensmening bör i förordning få ell fastlagt tillsynsansvar för all de statligamyndigheterna inom sina ansvarsområden behandlar invandrare och medlemmar avspråkliga minoriteter likvärdigt med befolkningen i övrigi. Remissinstanserna: Ett övervägande anlal av deinstanser som uttalat sig i frågan är negativa lill en fastlagd tillsynsrollför , De skäl som anförs härför är främst den rollkonflikt som därigenomuppges komma i bl, a, på så sätt all verkel skulle ulöva lillsyn även över sigsjälvt, Förslagel skuUe, enligt remissinstanserna, innebära ell avsteg frångällande praxis om myndigheternas jämställdhet och självständighet iförhållande lill varandra. Statskontoret och pekar på all behovelav löpande tillsyn är uppfyllt genom , vars granskningäven inrymmer de kommunala myndigheterna. Även är tveksamt lill att få en fastlagdtillsynsroll och menar alt tillsynsfunktionen rimmar illa med intentionerna attvarje myndighei inom sitt ämnesområde har ansvar även för invandrarna. Manpekar också på atl del skulle kräva en avsevärd resursförstärkning för , Delär enligt lämpligare all verkel, i stället för en direkt tillsynsfunktion,även i fortsättningen har sin nuvarande bevaknings- och samordningsroll. Skälen för min bedömning: Liksom bör SIVha en bevakningsroll i förhållande lill andra statliga myndigheter. Den avdiskrimineringsutredningen föreslagna förändringen med innebörd atl bör fåell fastlagt tillsynsansvar för all de statliga myndigheterna inom sinaansvarsområden behandlar invandrare likvärdigt med befolkningen i övrigt årenligt min mening inte motiverad. Bevaknings- och samordningsrollen har enligtSIV:s bedömning fungerat tillfredsställande. Den utveckling avinvandrarfrågorna som allmänt har sketl hos myndigheterna talar inte heller för att : s roll behöver stärkas, I likhet med flertalet remissinstanser anser jag också alldel finns såväl Prop. principiella som praktiska skäl som talar mot all SIVskall få en fastlagd bör således ha kvarsill nuvarande bevaknings- och samordningsansvar i förhållande lill andrastatliga myndigheter. Jag vill nu lämna några synpunkter på : s bevaknings-och samordningsuppgifter. Enligt sin instruktion skall SIVbl, a, fortlöpande bevaka behovel av åtgärder för att främja invandraressociala och kullureUa silualion i samt efler samråd med berördamyndigheter föreslå eller vidtaga åtgärder och verka för samordning avåtgärderna. Verkels bevaknings-, inilierings-och samordningsarbete sker i olikaformer. Med en rad myndigheter har verket kontinuerliga kontakter ellersamarbete i projektform i flera frågor, Påverkansarbetel sker också i hög gradgenom medverkan i kurser och konferenser. Vid verket finns en samordningsbyråsom svarar för huvuddelen av detta bevaknings- och samordningsarbete. Byrån ärindelad i sektioner, som ansvarar för bevakningen av en eller flera samhällssektorer. Invandrarverkels samordnings- ochbevakningsuppgifler har i stort varit oförändrade , harmyndigheternas medvetande om behovel av särskilda åtgärder för invandrareöverlag ökat kraftigt och del har också skett en posiliv utveckling avmyndigheternas ålgärder för invandrare. Flera centrala myndigheter har numerainom vissa funktioner myckel god egen "invandrarexpertis". Enligt minmening har : s initiativ- och päverkansarbete varit av slor betydelse fördenna positiva ulveckhng och del är viktigt att även fortsättningsvis kanha möjlighel all spela en sådan roll. Ökat medvetande och ökade kunskaper iinvandrarfrågor i flertalet myndigheter innebär emellertid att SIV:s fortlöpande bevakning och initierande verksamhet behöver anpassas lill deförändrade förutsättningar som råder, Behovel av anpassning kan gälla såväl arbetsformeroch organisalion som resurser. fick den 1 januari1985 väsentligt utökade uppgifter då verket blev ansvarig myndighei förmottagandet av flyktingar i , Det är i stor utsträckning fråga omuppgifter som är hell nya för verket men det är också fråga omuppföljningsarbete och initierande arbete som har nära samband med debevaknings- och samordningsuppgifter som verkel redan har för invandrare. Denya uppgifterna kräver slor flexibilitet inom verkel på grund av alt arbetsbelastningenär beroende av flyktinginvandringens storiek. Inom har under år1985 en del av den personal som normalt arbetar inom samordningsbyrånsbevakningsfunklion arbetat med kommunkontakter för att få fram tillräckligtantal mollagningsplalser för flyktingar, Kommunkontakler inom ramen förflyklingverksamhelen kan också ge kunskaper som är värdefulla för den generellabevakningen av ålgärder för invandrare. En fortsall samordning inom verket avden allmänna bevakningen av åtgärder för invandrare och flyklingverksamhelenär enligt min mening önskvärd, inte minst därför att den innebär godaförutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Vid verket utreds för närvarandefrågan om hur samordningsbyrån fort sättningsvis skall dimensioneras och organiseras för all kunna möta de nya 96 kravsom ställs på byrån. Jag är därför nu inte beredd atl lämna några mer Prop.1985/86:98 detaljerade förslag rörande samordningsbyrån utan avseratt först tadel av verkets kommande förslag och därefter eventuellt återkomma till regeringeni denna fråga. - Bland invandrarpolilisklangelägna forskningsområden vill jag särskilt framhålla behovel av forskning ometniska relationer och etnisk diskriminering. Olika invandrargruppers -särskill kvinnornas - arbetslivsförhållanden bör vidare ägnas ökad uppmärksamhetinom forskningen. Det bör ankomma på delegationen för invandrarforskning attutarbeta program för forskning inom dessa områden, Etl Iredje område somförtjänar särskild uppmärksamhet är forskning om flyktingars förhållanden iSverige samt om det nya systemet för flyktingmottagning. - Centrumbildningar och liknandetvärvetenskapliga miljöer vid universitet och högskolor, som särskill inriktatsig på forskning om invandrare och etniska minoriteter, bör utvecklas och konsolideras, - Del internationella och nordiska samarbetet påmigrations-forskningsområdel befrämjar den svenska utvecklingen på områdel. Utredningsförslag m. m.: Diskrimineringsutredningenhar i sitt slutbetänkande lagil upp frågan om forskning och annatkunskapsinhämlande. Utredningen konstaterar att forskning om etniskarelationer kommit igång sent och inte hunnit bli omfångsrik. Även om nyamöjligheter lill kunskapsuppbyggnad kommer att ges vid de instilutionsliknandeenheter av tvärvetenskaplig karaktär som har bildats vid flerauniversitet är del enligt utredningen viktigt atl områdel ges ökad prioritetvid anslagstilldelning och atl flera forskare stimuleras lill insatser. Till angelägna forskningsuppgifter hör enligtutredningen också de etniska minoritetsgmppernas rättsliga ställning,uppföljning av utredningens studie av majoritetsbefolkningens attityder,forskning om massmediernas roll i opinionsbildningen och studieromspråkkunskaper och språkbehandling som diskrimineringsgmnder. Även av IPOK: s belänkande framgår att det finnsstora behov av ny kunskap inom flera områden. Delegationen för invandrarforskning (DEIFO) harvåren 1985 överlämnat ell forskningsprogram till ,I programmet har DEIFO pekat ul områden inom vilka del saknaskunskaps-underiag och där del är angeläget med forskningsinsatser. Remissinstanserna: 1 fråga omdiskrimineringsulredningens avsnitt om Prop. 1985/86:98 forskning ullalar sig ettfemlontal remissinstanser och flertalet av dem tillstyrker utredningensbedömning av behovel av ny kunskap på områdel. Även i yttrandena över IPOK: sbelänkande framhåller några remissinstanser behovet av forskning, DEIFO: sforskningsprogram har inte remissbehandlats. Skälen för mina bedömningar: Regeringen beslutade imaj 1983 atl tillkalla en delegation (A 1983:01) för invandrarforskning.Delegationens arbete innebär en fortsättning av de uppgifter som tidigare ålågexpertgruppen för invandringsforskning (EIFO), inrättad , Delegationensuppgifter är i huvudsak atl la initiativ lill forskning och all informera omforskningens resultat, 1 delegationen ingår forskare och företrädare förpolitiska partier, m,fl. inrättades vid i för invandringsforskning, lill vilket knutils bl, a, forskare frånden tidigare expertgruppen. Som jag framhöll i den forskningspoliliskapropositionen (prop, 1983/84:107) är invandrarpolitiken ell angeläget och nyttforskningsområde. Endast etl begränsat anlal forskare har varitengagerade inom området, DEIFO har lämnat en redovisning av genomfördoch pågående forskning inom invandrarområdel. Den visar all området är undersnabb utveckling och engagerar alll fler forskare. Ett av de störreforskningsprojekten rör invandringens långsiktseffekler (),som har genomförts med stöd främst från . Projektetvar knutet lill den tidigare expertgruppen för invandringsforskning ochfullföljs nu vid iStockholm, En preliminär slutredovisning av projektet har redovisats.Delar av projektet har redan redovisats i rapportform, bl, a, en jämförelsemellan sex europeiska länders invandrings- och invandrarpolitik, stort delprojekt inom PIL-projeklel rör denandra generationens levnadsförhållanden. Resultaten från detta arbete ärintressanta och utgör ett viktigt underlag för den fortsatta inriktningen avinvandrarpolitiken. En iakttagelse som jag särskilt vill nämna år allandrageneralionen i mycket hög grad tycks vara integrerad i det svenskasamhället. Forskningsresultaten visar också all skillnadema inomandrageneralionen är myckel slora i fråga om många företeelser. Denna situationgäller inom utbildningen och på arbetsmarknaden. Många barn till invandrare harsvårt atl hävda sig inom dessa områden, medan andra klarat sig mycket bra, I den forskningspoliliska propositionen som ladesfram för pekade jag på några forskningsområden somföryänar särskild uppmärksamhet, DEIFO har med utgångspunkt från vad somframhölls i propositionen utarbetat ell program för invandrarforskningen.Programmet omfattar en bred beskrivning av olika samhällsområden inom vilkadel finns angelägna forskningsbehov. Delegationen har också prioriterat vissaområden. Själv vill jag nämna tre forskningsområden som jag anser bör ha högprioritet . Del finns ett stort behov av grundläggande forskningom etniska relatio ner, dvs, de ömsesidiga förhållningssätt som utvecklas mellan etniska 98 grupper inom samhällen, I anslutning härtill behövsfördjupade kunskaper Prop. 1985/86:98 om etnisk diskriminering, särskill sådanasom tar sig institutionella former. Olika invandrargruppersarbetslivsförhållanden är vikliga att belysa, inte minst de som avserandrageneralionen. Arbetet är av central betydelse för flertalet människor ochpåverkar i hög grad övriga livsvillkor. Jag anser del därvid vara särskiltangeläget med forskning om de invandrade kvinnornas arbetslivssilualion, inteminst med hånsyn lill de skillnader som finns mellan olika etniska grupper. Inilativet alt bedriva forskning ianslutning till reformen rörande ett lokalt mottagande av flyktingar ochasylsökande bör följas upp. Här finns flera viktiga frågeställningar.Flyktingars framlida bosättningsmönster och boendeförhållanden är etl exempel;relationerna mellan majoritetsbefolkningen, de redan etablerade invandrarnaoch nyanlända flyktingar är etl annat. Även rena effektivitetsskäl talar föralt en sä omfattande reform som denna bör bli föremål för forskning ochutvärdering. Med hänsyn lagen lillmigralionsforskningens tvärvetenskapliga karaktär har vid flera universitetoch högskolor centrumbildningar eller liknande tvärvetenskapliga arrangemangvuxit fram med särskild inriktning mol migralions- och elniciletsforskning. Vidolika högskoleorter har olika sådana organisatoriska lösningar vuxit fram. Jaganser atl dessa fora för forskning och utbildning är värda alll stöd och atlderas verksamhei bör utvecklas och konsolideras. Vid inrättandet beslöts allverksamhelen skulle pågå i försia hand , dvs.Lo, m, /87, När försöksperioden närmar sig sill slut är delväsentligt atl förfoga över ell underiag, varpå beslul kan fattas om denfortsatta verksamhelen, dess inriktning och finansiering. harinvandrarkunskap blivit etl inslag inom flera utbildningslinjer, Detla harinneburit all antalet studerande som på detta sätt kommer i kontakt medinvandrarfrågor ökar, vilket enligt min mening är mycket positivt. Delta kanleda lill alt invandrarfrågorna också beaktas i forskningen inom ämnen där detidigare inte ägnats någon uppmärksamhet. breddas basen förrekrytering av forskare till invandrarområdel. Invandrarforskningen är ett områdesom är väl ägnat för samarbete såväl bilateralt som multilateralt. Jag vill härnämna atl samarbetet inom vad gäller migralionsforskningen harfördjupats under del senasie året. Samarbetet mellan och inomdetta område har breddals i och med all ett gemensamtarbetsprogram antagits av mig och den finske arbetskraftsministern. Jag vill avslulningsvis nämna altfrågor om invandrarforskning kommer att behandlas i den forskningspolitiskaproposition som regeringen planerar atl lämna lill , Jag har vid mina överväganden omforskningsfrågor samrått med statsrådet och med chefen förutbildningsdepartementet. Minbedömning: bör spela en aktiv roll i det internationella samarbetet påmigrationsområdet, bör låta sig vägledas av existerande internationellanormer vid utformningen av sin invandrarpolitik. Utredningsförslag: Överensstämmer med min bedömning(se SOU 1984:58 s, 336,340), Remissinstansernahar inte kommenterat förslagen. Skälen för min bedömning: har hittillsverkat för att migralions-frågorna skall prioriteras högt i de internationellaorganisationernas verksamhet saml medverkat lill en lämplig arbetsfördelningmellan och inom organisationerna, alll efler dessas formella mandal och reellakompelens. På svenskt initiativ samlades inom ramden försia migra-lionsministerkonferensen. Likaså planerar all våren 1986genomföra en konferens på hög nivå om den framlida migralionen, Sverigeinnehar ordförandeskapet i : s arbetsgrupp för migrationsfrågor.Enligt min uppfattning bör fortsätta atl spela en aktiv roll i delmultilaterala samarbetet i syfle all främja dialogen mellan invandrings- ochulvandringsländer. Därvid bör strävan vara atl omsätta de av riksdagenfastlagda invandrarpolitiska målen också i internationella normer, t, ex, i denFN-konvenlion om rättigheter för alla migrerande arbetare och deras familjersom nu utarbetas, I detta sammanhang vill jag anmäla atl frågan omSverige bör ansöka om medlemskap i () bereds inom . Mitt förslag:Sverige bör ansluta sig lill ILO-konvenlionen (nr 143) om migrerandearbetstagare i dess helhet. Utredningsförslag: Överensstämmer med mitt förslag(se SOU 1984:58 s, 337-339), Remissinstanserna:ILO-kommitlén föreslår att synpunkler från : s expertkommitté avvaktas innanfrågan om atl lyfta del svenska förbehållet mot konventionen tas upp på nytt, ISkälenför mitt förslag: Förutsättningarna för en svensk anslutning tillILO-konvenlionen nr 143 har redovisats för (prop,1975/76: 126, 1976/77:60 och 1981/82: 146), De ursprungligen konstateradeeller befarade hindren mol ratifikation har successivt eliminerats.Konventionen godkändes av med förbehåll för del II ochratificerades (SÖ 1982:76), Del enda återstående förmodadehindret mot fullständigt godkännande syntes vara kravet på Prop. 1985/86:98likabehandling i fråga om social trygghet enligt konventionens art 10, Art. 10 i konventionen nr 143 handlar om attutforma och genomföra en politik som syftar lill att främja och garanteralikställdhet (jämlikhet) mellan migrerande arbetstagare och den ratificerandeslalens egna medborgare. En sådan politik har antagit. Också i frågaom genomförandel av politiken har kommit långt, Belräffande metodernaatt genomföra politiken medger konventionen slor frihei genom all de kan vara"lämpade efler nationella förhållanden och sedvanor". Ingentinghindrar alt politiken genomförs t, ex, genom all bilaterala överenskommelsersluts, : s expertkommitté har slagit fasl attomnämnandet av social trygg-hel i den citerade artikeln var avsett att bekräftaen grundläggande princip ulan all gå in på de tekniska aspekterna av problemet. Sedan 1975 års riktiinjer för invandrar- ochminorUelspoliliken antogs har bl. a, antagit principer för invandraresrätt tiU folkpension vid bosättning här och slutit ett antal bilateralasocialförsäkringskonventioner, varför en slor majoritet av i bosattautiändska medborgare omfattas av syslem för social trygghet, Dessulom harSverige lillträtl (nr 157) om bevarande av rälligheterinom den sociala tryggheten (prop, 1983/84:81, SfU 15, rskr 154), Sammantagna erbjuder de vidtagna åtgärderna ochexpertkommitténs tolkning av arl, 10 en tiUräcklig grund för att också detsista påtalade hindret mol ratifikation av konventionen nr 143 skall kunnaanses undanröjt. Regeringen bör därför föreslå all godkännakonventionen även såvitt avser del II, Min bedömning:Sverige bör verka för ett fördjupat nordiskt samarbete vad gäller migralions-och invandrarfrågor. Skälen för min bedömning: Under åren 1983 och 1984har del nordiska samarbetet på migrationsområdet kartlagts av en särskild gruppunder svenskt ordförandeskap. Mot denna bakgmnd har Nordiska ministerrådetunder lillkallal en särskild kontaktgrupp för del nordiskamigra-tionssamarbelet. Kontaktgruppen är knuten till Nordiska arbetsmarknadsutskottet. har efler förslag låtit kartlägga nordiska medborgares rättighetervid vistelse och bosättning i annal nordiskt land.