prop · G90392 · 1985-12-31 00:00:00 — Belräffande nyttotrafiken tillkommer ocksä kostnaderi form av uteblivna trafikinläkter, Uiredningen har med hjälp av material frånnågra branschorganisationer försökt beräkna kostnaderna för den yrkesmässigatrafiken. Siffrorna uppvisar stora skillader och resultatet får beteckanas somosäkert. Med ledning av de uppgifter vi fått från har viberäknat kostaderna beträffande lastbilar i åkerinäringen lill . perfordon och år och med ledning av Svenska lokallrafikföreningens uppgifter harkostnaderna för lokaltrafikföretagens bussar beräknats till . per fordonoch år. har beräknat kostnaderna för övriga bussartill . och Svenska taxiförbundel har beräknat kostnaderna lill5650 kr. per laxibil och år. Vi har inte kunnat finna alt sådana skilladermellan de genomsnittliga kostnaderna för olika fordon kan föreligga iverkligheten. Vi anser oss kunna anta atl de verkliga kostnaderna ligger närmasldem som redovisats för åkerilaslbilar och lokaltrafikbussar. Beträffande dieselpersonbilsägarnas kostnader bedömer uiredningen,med utgångspunkt i siffrorna över reparationer och ingrepp i apparaturen, atlde åriiga kostnader som kilometerskattesyslemel förorsakar är mycket måttligaoch dessutom små i förhållande lill den kilomelerskatt som får betalas förfordonet. Del är svårt alt beräkna den genomsnittliga kostnaden förolika fordons-kategorier. anspråk på exakthet beräknar vi, mest som ett räkneexempel,fordonsägarnas kostnader för kilometerskatten till . per fordon och åreller till sammanlagt ca 145 milj, kr. Kontrollen m. m. Kontrollen av väglrafikskall utförs av länsslyrelserna ochRSV - närmasl de fyra dislriktskonloren - och bedrivs genom granskning och revision. Kontrollärenden kan initieras av bl. a. skönsmässiga eller ovanligt låga debiteringar eller efter en kontroll av kilometerräknarapparaturen vid poli sens flygande inspektion, Konlrollbehovel beror alltså dels på alt kilome terräknarnas funktion kan störas av slitage och annan normal påverkan men ocksä pä att de utsätts för försök till manipulationer. nerna avser i stort sett alltid de vajerdrivna räknarnasom sätts ur funktion Prop. 1985/86:92 på något sätt, I vilken utsträckningmanipulationer förekommer är svårt att veta. En allmän uppfattning bland RSV: srevisorer är dock att det största skatteundandragandet avser privatpersoners dieselpersonbilar.Antalet av polisen beslagtagna kilometerräknarapparalurer har ökat markant desenaste åren och uppgick till 426, Det finns dock inte belägg för atlantalet personer som manipulerar med kilomelerräknarapparalur skulle ha ökatunder . Förklaringen lill ökningen är förmodligen altmanipulationer upptäcks i större utsträckning . En av orsakerna lill att kilomelerskatten infördes var,som nämnts, all den innebar möjligheter att åstadkomma en beskattning enligt dendä gällande koslnadsansvarighetsprincipen. En kilometerskatt ger ju en beskattningav det enskilda fordonets faktiska körsträcka. Den kan ocksä anpassas efterfordonels totalvikter och axelantal. Delta innebär alt kilometerskaiten ävenkan anpassas lill de principer för avgiftsuttaget på vägtrafiken som gäller , dvs. alt de röriiga avgifterna skall överensstämma med de kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnaderna, Kilomelerskattesystemets körsträckeslatislikanvänds som transportstatistik för t. ex, planering och prognosframställningoch fyller ocksä en viktig funktion vid tilldelning av bränsle vid endrivmedelsransonering. I våra direktiv nämns som en alternativ beskallningsformendast en beskattning av motorhrännoljan. Del enda ytterligare realistiskaalternativ som vi övervägt är alt enbart la ut en fast skatt, dvs. en högfordonsskatt, för de kilometerskattepliktiga fordonen. Enbart en fast skatt skulle vara administrativt enkel, ominga undantag görs för fordon som används mindre än normalt. Den skulle också iprincip vara lätt att kontrollera, Efiersom skatten skulle bli hög tordeemellertid benägenheten att fuska, t, ex.genom att använda avställda fordon,öka. Höga belopp är också svårare atl driva in. Skattebortfallet kan därför blistort även med enbart fast skatt. Fordonsskatteskalorna kan anpassas efter de genomsnittligakörsträckorna för olika slag av fordon och för olika vikter. Variationerna ikörsträckor för enskilda fordon är dock stora. Enbart en fasl skatt kan därförinte ge ett skatteuttag som för enskilda fordon någol så när motsvarar dekostnader fordonet orsakar. Delta skulle inte heller vara förenligt med deprinciper för avgiftsuttaget på vägtrafiken som gäller. Samma skäl kan anförasmot att ersätta kilomelerskatten med en fast skatt enbart för persobilar.Enbart en fasl skatt för dessa, som skulle bli ganska hög, skulle ocksä i mångafall leda lill slora skillnader i beskattningen av dieselpersonbilar ochbensinpersonbilar och innebära att det skulle vara ekonomiskt fördelaktigt attköpa en dieselpersonbil endast när den åriiga körsträckan är förhållandevisläng. Det är således enligt vår mening inte möjligt att ersättakilometerskatten med enbart en fast skatt på samtliga fordon eller endast påpersonbilar. Brännoljeskatt, allmänt Prop. Det enda alternativ till kilometerbeskattningen som vi harkunnat finna är att ta ut en högre skatt pä motorbrännolja än på eldningsolja.1 myckel slor utsträckning är det möjligt all använda eldningsolja I som motorbrännolja.Av kontrollskäl måste därför den högbeskattade motorhrännoljan kunna skiljasfrån eldningsoljan. Detla kräver - vilket redan gäller i mänga länder -att manmärker den lågbeskaltade eldningsoljan. I del brännoljeskattesystem vi hadeföre 1974 förekom ingen märkning. Kontrollsvärigheterna var stora och detförekom en hel del skatteundandragande. a, praktiska skäl och kontrollskäl måsle i elt brännoljeskattesystemsamma skattesats tas ut på all högbeskattad motorbrännolja, oavsett om denanvänds i personbilar, lastbilar eller bussar. För alt ge oförändradskatteintäkt för statsverket i förhällande lill den kilometerskatt som kommeratt tas ut efter får skallesatsen bestämmas till ca , 50öre per liler. Om en särskild skatt införs på motorbrännolja kommerskattebelastningen pä de olika fordonskategorierna all avvika från del som nugäller. Detta hänger samman med all kilometerskattesalserna har ulvecklatsolika för personbilar, lastbilar, bussar och släpvagnar. 50öre per liler skulle innebära stora skattelättnader för de brännoljedrivnapersonbilarna och en skattehöjning för tyngre lastbilar. För tyngre släpvagnar däremolkommer nämnda skattesats att medföra skattesänkningar. För bussarna skulleskattesatsen innebära kraftiga skattehöjningar. Om oförändrad skattebelastningför de olika fordonskalegorierna skall uppnås krävs särskilda anpassningsålgärder,lämpligen genom ändringar av fordonsskatten. För personbilarna skulle detkrävas en relativt kraftig skallehöjning - ca I , - och förlastbilarna en skattesänkning. För släpvagnar krävs en skattehöjning men förtyngre fordonskombinationer krävs sammantaget skattesänkningar. För bussarnaskulle skaltehöjninen bli betydligt större än fordonsskatten, vilket skullekräva att en del av brännoljeskallen skulle fä återbetalas i särskild ordning. De flesta länderna i vår omgivning har brännoljeskattesystemsom bygger på all eldningsoljan märks med furfural. Ofta kombineras märkningenmed att oljan också färgas. Vi förutsätter atl en eventuell märkning i Sverigeockså skall göras med furfural och alt även etl färgämne skall tillsättas. De fordon som är kilometerskattepliktiga skallgivetvis köras på högbeskattad omärki motorbrännolja. tas ingenkilometerskatt ut för trafiktraktorer, jordbrukstraktorer eller motorredskap. 1enlighet med våra direktiv har vi antagit atl dessa fordon bör tillåtas köra pålågbeskatlad motorbrännolja, vilkei innebär atl även den mäste vara märkt. Med ledning av den mängd som tillsätts i andra länder harvi funnit att en tillsats av furfural per liter olja skulle varalämplig. Om tillsatsen bestäms lill per liler skulle, med dagensförbrukning, den totala mängden furfural som tillsätts bli ca . Furfuralär /85 klassificerat som giftigt ämne. I etl system där olika skattesatser skall tillämpas på likvärdigaoljeprodukter beroende pä användningssättet är del av stor vikt all man kan förhindra att lågbeskatlad eller obeskattad olja användsnär högbeskattad Prop. 1985/86:92 skall användas. Det är därför väsentligt attmärkningen av olja är tillförlitlig, lätt atl kontrollera och svår attkringgå. Det förhållandet alt eldningsolja I och motorbrännolja i storutsträckning är inbördes utbytbara och därför ofta samlagras och samdistribueras talar för att märkningen bör göras . Av framförallt konlrollskäl men även av praktiska skäl bör märkningen göras senast vid ullastningfrån depåerna. Om märkning skall ske vid ullastning från depåerna bör enligtSvenska () märkning göras vid dels 95 depåer som destörre oljebolagen i har på sammanlagt 40 orter och dels på ytterligareca 40 medelstora och mindre depåer, alltså totalt vid ca 135 depåer. Ett märkningsförfarande får utformas efler de erfarenheterman gjort i de länder som har märkning och anpassas till utlastningsanordningenskonstruktion. Huvudprincipen bör vara all all lågbeskatlad olja skall varamärkt när den lämnar depån. Lämpligen bör endasl någon eller några lyper avmärkningsförfaranden och ullaslningsanordningar godkännas, som vid ullastningautomatiskt märker all lågbeskatlad olja. För alt eliminera möjligheterna tillfusk och möjliggöra en effektiv kontroll bör anläggningarna för märkning,särskilt räkneverken, vara plomberade. Eftersom de brännoljedrivna fordon som inte omfattasav kilometerskaltesystemet skall tillåtas köra på märkt lågbeskatlad olja mästesädan finnas tillgänglig pä elt stort anlal bensinstationer. Enligt SPI: sberäkningar kan anlas att av de ca 4400 bensinstationerna bör sälja märkt lågbeskatladolja. En brännoljeskatt bör lämpligen utformas pä ungefär sammasätt som den tidigare brännoljeskallen som i slora delar var uppbyggd som dennuvarande energiskalten pä oljeprodukter. Kostnader och kontroll m. m. Beskaltningsmyndighel bör vara . Verketskall också kontrollera att de skattskyldiga fullgör sina skyldigheter samtkontrollera märkningen vid depåerna. RSV:s kostnader, som lill övervägande delkommer att avse kontrollen, kan uppskattas till sammanlagt ca 5,5 milj. kr. Härtill kommer vissa initialkostnader i storleksordningen 0,5 - I milj. kr. Den återbäring av viss del av brännoljeskallen tillbussägarna som måsle införas bör lämpligen administreras av länsslyrelserna. Dehandhar bilre-gislren och kommer även fortsällningsvis att vara beskatlningsmyndigheterför fordonsskatten. Administrationen av detta återbelalningssyslem torde krävabetydligt mindre resurser än de som länsslyrelserna behöver förkilometerskallen, uppskattningsvis av dessa. Kostnaden skulle då uppgå tillca 1,4 milj. kr. Enkontroll av att lågbeskatlad märkt olja inte används vid drift av bilar lorde i praktiken endast kunna ske genom atl innehållet i fordonets tank eller i ell transportföretags egen tankanläggning analyseras. Kontrollen bör ulföras av polisen och vara sä enkel som möjligt. Under förutsättning att den lågbeskaltade oljan färgats, bör man vanligtvis efter alt ha lagil ett 38 bränsleprovur tanken, med blotta ögal kunna konstalera om det är lågbe- Prop. 1985/86: 92 skattadolja. En noggrannare kontroll, furfuralprov, får göras stickprovsvis,förslagsvis vid var tredje kontroll. Vid etl sådanl prov används lämpligen en glasampullsom innehåller anilin/ätliksyreblandning under vakuum. Oljan sugs in i ampullenvarvid eventuellt furfuralinnehäll ger en färgad fällning. Tveksamma prover färundersökas på laboratorium. Polisen skall även kontrollera fordonet, eftersomdet t, ex, kan vara försett med dubbla bränsletankar. Efiersomdet skulle finnas tillgång till såväl märkt eldningsolja, som kvalitelsmässiglofta kan användas för motorfordonsdrift, som märkt motorbrännolja tillexempelvis jordbrukslraklorer, bör elt minimikrav vara att i vart fall entiondel av alla fordon i trafik kontrolleras varje är, vilket skulle innebäraca 26000 kontroller . har till utredningen uppgetl attdel bör vara möjligt för polisen atl i samband med övrig trafikövervakningkontrollera del angivna antalet fordon varför några särskilda kostnader intebör uppslå enligt siyrelsen. Uiredningen anser emellertid att det är tveksamtom en tillfredsställande kontroll kan uppnås utan en ökning avkontrollinsatserna jämfört med vad som läggs ner på kilometerskatten. Vi hardockinte kunnat beräkna varken nuvarande eller framtida kostnader för polisen. Beträffandetrafiken lill och från tillåter vi tull- och avgiftsfri införselav bränsle. Vid ell införande av en brännoljeskatt anser vi atl dennavolymgräns bör behållas. En deklarationsplikt bör införas för den mängd bränslesom därutöver införs till landet. Någon restitution bör inte medges av skattenpå den motorbrännolja som förs ut ur landet, efiersom del skulle kräva enomfattande administration. Denna utformning av reglerna för dengränsöverskridande trafiken skulle uppskattningsvis leda till atl tullverketsresursbehov skulle vara tre Qärdedelar av dess resursbehov för kilomelerskatten,dvs. uppgå till ca 7,5 milj, kr, . Kronofogdemyndigheternaskostnader för ett brännoljeskattesystem lorde bli lägre än för kilomelerskattenefiersom antalet skallskyldiga och därmed även antalet reslföringar blir lägre.Uppskattningsvis kommer dessa kostnader alt uppgå till av dagens kostnadereller drygt 0,2 milj, kr. , TSV fär inga arbetsuppgifter i ett brännoljeskattesystem. Sammanfattningsvisskulle de totala kostnaderna för de myndigheter som skall administrera ett brännoljeskattesystemenligt våra beräkningar uppgå till ca 14,6 milj, kr. Därtill kommerkostnader för rättsväsendet, framför allt polisen, som vi tror kommer att blihögre än molsvarande kostnader för dagens kilomelerskatt. SPIhar pä begäran av uiredningen beräknat kostnaderna för den svens ka oljebranschen om en brännoljebeskatlning som här skisserats skulle införas i . SPI har beräknat atl ombyggnad av ullaslningsplals för två tankbilar på vaije depå skulle kosta 0.5 milj. kr., totalt allt.så för 135 depåer 67,5 milj. kr. Tankfordonen måste utrustas med separata rörsystem och mätare för alt undvika atl omärkla varor smittas ner. Detta skulle kosta . per bil eller släp. 1 landet finns ca I 500 tankfordon varav ca 1 000 är försedda med släp. Total kostnad för alla dessa skulle bli 227.5 milj. kr. De bensinstationer som skall tillhandahålla märkt lågbeskatlad 39 molorbrännolja behöver kompletteras med ett ytteriigare distribulionssy-Prop. 1985/86: 92 slem som kostar per station, SPI beräknar att 70%av landets ca 4400 bensinstationer behöver förses med ett sådant till en totalkostnad pä 385 milj. kr. Till detta kommer vissa andra mindreinvesteringskostnader. Totalt skulle investeringarna uppgå till 701,9 milj. kr.Reparation och underhåll av dessa investeringar har beräknats till i genomsniti4% eller 28 milj. kr. Den utrustning som skall monteras pä lankfordonenväger ca vilket minskar deras lastförmåga. Detla ökar enligt SPIdriftkostnaden med 19,8 milj. kr. Vidare anser institutet atl systemetskulle erfordra en ytterligare internkontroll som skulle innebära atl del krävsytteriigare en person på varje depå där märkning skall ske. Den totalakostnaden härför har beräknats bli 25,5 milj, kr. SPI har räknat med enavskrivningstid för tankbilar och för övrig utrustning. Dentotala åriiga merkostnaden blir dä 223,6 milj. kr. Vi saknar kompetens all bedöma om dessa beräkningar ärrealistiska i alla delar. Det förefaller oss som om vissa kostnader särskillför ombyggnad av bensinstationer och lankfordon kan ha överskattats. allvilja hävda alt det är det korrekta beloppet har vi använt oss av ell belopp om150 milj. kr, som mätt på oljebolagens ökade kostnader för en brännoljeskatt.Del kan antas atl denna kostnad kommer att övervältras på fordonsägarna. Ansvaret för att all lågbeskatlad olja blir märkt skallläggas på oljebolagen. Om fusk visas förekomma vid någon depå bör lillslåndelalt märka olja där dras in. Till depån kan därefter levereras endast beskattadolja. Om både hög- och lågbeskatlad olja skall levereras från depån måsle deolika oljorna lagras separat. Straffskall kunna utdömas liksom s.k. förelagsbot,som regeringen avser alt föreslå skall införas (se prop. 1984/85:32 s,53n. Även om all lågbeskatlad olja kommer att vara märkt är detmöjligt att använda sådan olja i bilar. Den kommer ocksä atl varalättillgänglig, bl, a, i fastigheternas oljetankar och även på de flestabensinstationer. Hur vanligt det kommer atl bli atl fordonsägare gör sigskyldiga lill skatteundandragande genom atl köra på sådan olja har utredningeningen uppfattning om. Detta blir bl, a, beroende på kontrollens omfattning. Detmäste emellertid finnas kraftfulla sanktioner för att avskräcka frän fusk.Förutom straffstadganden bör införas en ekonomisk sanktion, vilket finns äveni andra länder. Del bör vara en schabloniserad avgift som närmast blir atljämföra med den som las ul enligt lagen (1972:435) om överiastavgifl. En ny typ av kilomelerräknare kommer inom en snar framlidut på mark naden. Del är en liten navmonlerad räknare som kan användas pä de flesta kilometerskattepliktiga fordonen, även på personbilar och på lastbilar med navreduklion. Denna lilla navmonlerade räknare bör vara lika driflsäker och svår atl manipulera som den större navmonlerade räknaren visat sig vara. Den nya räknaren löser ocksä de problem som kommmer atl uppstå när ullaget för vajerdrivning på växellådan försvinner vid övergång lill 40 elektroniskahaslighetsmälare/färdskrivare. Efiersom en navmonlerad Prop. 1985/86:92 räknareär enklare att montera och enligt gjorda erfarenheter fungerar bättreän den vajerdrivna räknaren med dess vajer och fördelningsväxel, skulle enövergäng till enbart navmonlerad räknare innebära en förbättring av systemet.För atl få en snabbare övergäng lill enbart navmonlerade räknare kanföreskrivas alt alla nya fordon skall förses med sädan räknare, vidare alt allaräknare som byts ut skall ersättas av en sådan räknare. Viredovisar i betänkandet också vissa förenklingar som kan göras av syslemet. Kilomelerräknarapparalurskall i fortsättningen kunna typbesiktigas, under förutsättning atl ävenfordonet typbesiktigas. sker ca hälften av installationsbesiktningarna isamband med registreringsbesiklning. Övriga räknarbesiktningar görs vidsärskilda besiktningar. Om typbesiktning införs slipper man ifrån dessasärskilda besiktningar som innebär kostnader och besvär. behöver räknarapparaturen besiktigas i vart fall en gäng före första kontrollbesiktningenoch i många fall två gånger. Antalet besiktningar beror på när fordonet tas ibruk och på slutsiffran i registreringsnumrel. Vi föreslår att skyldigheten atlbesiktiga räknarapparturen skall begränsas så att den särskilda besiktningenskall ske senast från del alt fordonet blev kilometerskalteplikfigtförsta gången och atl det mellan besiklningstillfällena inte får förflyta merän 21 månader. Då kan fordonsägaren i många fall anpassa liden för densärskilda besiktningen sä att den sammanfaller med tiden för den förstakontrollbesiktningen av fordonet eller så att högst en särskild besiktning behövergöras. Dentidsfrist som gäller för reparation av räknarapparaturen, ,föreslår vi skall förlängas . Det skulle i praktiken innebära entidsfrist efiersom lördag, söndag eller annan helgdag inte skallinräknas i lidsfristen. Viföreslår också all obligatorisk avstämpling och skatledebilering vid ägarbyteskall införas. Då uppnås det principiellt riktiga, all varje fordonsägareskall betala skatt för den sträcka han kört. För att i en framlid kunna minskaantalet ordinarie avstämplingar till eventuellt endast en i samband med konlrollbesiklningenär del enligt vär uppfattning nödvändigt att avstämpling vid ägarbyte görs. Vidarebör man genom obligatorisk avstämpling komma ifrån vissa problem som i vid ägarbyten. Antalet stämpelkort och skattedebiteringar kommeremellertid att öka något, även om vi i förslaget kunnat begränsa ökningen genomall undanta fordon som varit avslällda frän kravel på avstämpling.Vi föreslår alt avslämplingen vid övriga överlåtelser skall göras vidäganderättsövergången och atl kortet skall skickas in lill länsstyrelsentillsammans med ägarbylesanmä-lan. Om slämpelkortel inte kommit in inom envecka efler del all ägarbytet har registrerats påförs kilomelerskatt skönsmässigt.Bristande betalning av den skatt som förre ägaren debileras skall ej medföra brukandeförbudför den nye ägaren, Kilometerskattemärketskall enligt värt förslag i fortsättningen skickas 41 ut till samtliga ägare av kilometerskattepliktigapersonbilar. Någon avgift Prop, 1985/86: 92 skall inte tas ut för märket, utom för dupleltmärke som enfordonsägare beställer då det märke han tidigare fått har förkommit.Märket skall i fortsättningen fästas i nedre vänstra hörnet på främrevindrutan, för att lullpersonelen lättare skall upptäcka del. Märket skallfästas på rutan redan när fordonsägaren får märket, och inte som tidigareförst när bilen skall föras utomlands. Vi föreslår också utökademöjligheter att medge avräkning för körsträcka utomlands även om märket saknats. Om en skattskyldig underlåter att inom föreskriven lidlämna uppgift om fordonels körsträcka för en skatleperiod påförs enförseningsavgift med . om han har underiåtit atl lämna sådan uppgift ävenför minst en av de tre tidigare skalteperioderna. Om fordonsägaren i sådantfall påförts förseningsavgift för minst en av de tre närmasl föregåendeskatteperioderna eller anmanats att lämna uppgift om körsträcka men inte gjortdel inom föreskriven tid påförs han förseningsavgift med . Vi föreslåralt förseningsavgiften förenklas sä att den skall påföras med oförändrat belopp,, om fordonsägaren underlåter atl lämna uppgift inom föreskriven tidför två på varandra följande perioder. Vid försia förseningen skall erinranskickas ut pä samma sätt som . Om fordonsägaren underlåter alt lämnauppgift för tre eller flera perioder efter varandra eller inteefterkommer anmaning alt lämna uppgift skall förseningsavgift påföras med 200kr. för varje period. Utredningens överväganden och förslag Vi har i vär jämförelse mellan en kilomelerskatt och en differenfieradbrännoljeskatl utgått ifrån den nuvarande kilometerskatten med de förbättringarsom vi föreslagit. Kritiken mot kilometerskattesyslemel har inte riktats molprincipen som sådan utan mol alt del har ansetts vara byråkratiskt, tungrott,komplicerat och dyrbart. Även om en slor del av kritiken är generellt hällenoch i viss män kan misstänkas vara grundad pä mindre väl underbyggda åsikterfinns det också mycket konkreta inslag i kritiken. Till de senare hör t. ex.kritiken mot driftstörningar av räknarapparaturen, möjligheten alt manipuleraapparaturen samt att vissa regler är alllför krångliga. Kilometerskatlesyslemethar emellertid förbättrats efter införandet och bör genom våra förslag, bl. a.fortsatt övergång till navmonlerade räknare samt vissa förenklingar, kunnaförbättras ytterligare. Vid en samlad bedömning av de skäl som talar för och emotde två alternativa systemen har vi kommit till slutsatsen att kilometerskaltesystemetbör behållas. Vi grundar denna uppfattning på följande skäl, I en situation, där valet står mellan en skatleform som lillämpassedan många år tillbaka och en annan skatleform som är en för del nykonstruktion bör enligi vår uppfattning den nya skatteformen väljas endast omden har uppenbara och odiskutabla fördelar framför den äldre skalteformen. Dengenomgäng vi har gjort visar atl så inte är fallet. Det finns också anledningatt här peka på de svårigheter som själva omvandlingen från kilometerskall till brännoljeskatt skulle orsaka iform av behov av 42 justeringav fordonsskatten och särskilda bidrag lill busstrafiken. Kilometerskallenkan bättre än oljeskatten utformas så att den ger Prop. 1985/86:92 uttryckför den kostnadsansvarighelsprincip som enligt statsmakternas beslut skalltillämpas för vägtrafikbeskattningen,