prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — , som i det remitterade lagförslaget upptogs i anslutning till deavhandlade bestämmelserna, om alt den ansvarige arbetsledaren skall göraanmälningar till har av systematiska skäl på förslag avlagrådet (yttrandet s. 101) flyttats till 45. Till paragrafens fjärde stycke har,utan ändring i sak, överförts bestämmelserna i 61 8 5 mom. byggnadsstadgan. 4 § När en byggnad eller annan anläggning skall uppföras,byggas till eller på annal sätt ändras eller när den skall rivas och åtgärdenkräver bygglov eller rivningslov, skall den ansvarige arbetsledaren göraanmälan till innan arbetena påbörjas och när de har slutförts.Om ansvarig arbetsledare inte har blivit utsedd, skall anmälningarna göras avbyggherren. Nämnden får medge befrielse helt eller delvis från anmälningsskyldigheten. Utöver vad som följer av förstastycket skall anmälan göras vid de Ullfällen som bestämmer ibeslutet om lov. 1985/86:1 761 Paragrafen motsvarar 62 8 byggnadsstadgan, 14 kap.95 i ulredningsför- 9 kap. 4-5 §§ slagel samt 9 kap, 5 8 och delar av 4 8tredje stycket i del remitterade lagförslaget. Jämfört med dagens ordning och utredningsförslagethar den ändringen gjorts att kravet pä anmälan vid vissa tekniskt angivnatillfällen har tagits bort. Detta överensstämmer med önskemålet hos mångaremissinslanser. Vidare har anmälningsskyldigheten utvidgats till att omfattaockså andra anläggningar än byggnader. Med ändring av en byggnad eller annananläggning avses tillbyggnad, ombyggnad och andra ändringar (3 kap. 108). Föralla åtgärder som kräver bygglov eller rivningslov skall byggnadsnämndenuppmärksammas på påbörjandet och avslutandet genom anmälningar. Vidbygglovspliktiga arbeten skall därutöver i beslutet om lovkunna bestämma att anmälningar skall göras vid vissa, för det aktuellaprojektet tekniskt lämpliga tidpunkter under produktionsskedet, då besiktningarbör göras. Det framgår av 8 kap. 268 andra stycket 2. Förevarande paragraf har på lagrådets förslagutformats så att anmälningsskyldigheten åligger den ansvarige arbetsledaren.Eftersom del i vissa fall kan föreligga en anmälningsskyldighet även förarbeten där en ansvarig arbetsledare inte skall finnas, upptar paragrafen enbestämmelse om anmälningsplikt i vissa fall för byggherren. Detremitterade förslaget föreskriver - liksom dagens lagstiftning (61 8 4 mom.BS) - att den ansvarige arbetsledaren skall göra anmälningar inte bara till utan också till andra berörda myndigheter. Jag instämmer i lagrådets uppfattning (yttrandet s, 101) atl en sådan bestäm melse inte har sin plats i PBL, I stället bör varje enskild författning primärt reglera anmälningsskyldigheten. Annars kan - som lagrådet har framhållit - olika sankiionsbestämmdser konkurrera med varandra (se 10 kap. 6 5 första stycket 2). Det nu föreliggande förslaget upptar därför ingen sådan regel. 5 8När till har inkommit en anmälan enligt 4 8 första stycket att en byggnad skall uppföras eller byggas lill eller att annan anläggning skall ulföras eller väsentligt ändras, skall nämnden skyndsamt låta utstaka byggnaden, tillbyggnaden eller anläggningen och utmärka dess höjdläge, om detta är motiverat med hänsyn till förhållandena på platsen och omständigheterna i övrigt. Är byggnaden eller anläggningen till sitt läge direkt beroende av gränsen mot en grannes fastighet, skall grannen kallas utstakningen. Paragrafen motsvarar 63 8 byggnadsstadgan, 14 kap.11 5 första stycket i utredningsförslaget och 9 kap. 6 5 i det remitteradelagförslaget. Flera remissinstanser har berört frågan omutstakning och utmärkning. Statens och landstingens byggnader bör enligt flerainstanser undantas från bestämmelsen. Flera kommuner föreslår att utstakningskall vara obligatorisk för alla nya byggnader men att skallkunna medge befrielse. Prop.1985/86:1 762 Enligt min mening bör det ankommapå att pröva om 9 kap. 5-6 §§ utstakning och utmärkningerfordras. Behovet av sådana förrättningar gör sig starkast gällande i fråga ombygglovspliktiga åtgärder inom omräden med samlad bebyggelse. För mindrebyggnader, lillbyggnader och anläggningar av mindre omfattning eller förbyggnadsåtgärder inom glest bebyggda områden bör byggherren själv kunna taansvaret för att placeringen blir riktig, 1 sädana fall bör byggnadsnämndenalltså avstå från utstakning och utmärkning. Det bör ocksä kunna ske i fråga omprojekt där byggherren eller entreprenören är elt välrennomerat företag e,d,med tillgång till mätteknisk kompetens. Därmed bör statens och landstingensbyggnader normalt kunna undantas, 1 detta sammanhang vill jag erinraom vad jag anförde i den allmänna motiveringen (avsnitt 3,6,3) om strävandenefter enkelhet för den byggande även när det gäller utstakning. 1 65 i det remitterade förslagetupptogs även en bestämmelse om kontrollmätning, varmed avses mätning av denutförda grundkonstruktionens läge. I lagrådets förslag har denna bestämmelseutgått. Kontrollmälning av grunden får enligt lagrådet (yttrandet s. 101 Oanses ingå i de besiktningar som nämnden skall utföra (6 8), Jag delar dennauppfattning. Förevarande paragraf innehåller därför inte niigra beslämmelser omkontrollmätning. När det gäller paragrafensutformning i övrigt har den på lagrådets förslag (yttrandet s, 101) utformatssä alt det tydligare framhävs när nämndens skyldigheter i fråga om utstakninginträder, 1 63 8 byggnadsstadgan finns enbestämmelse om att grannen skall kallas till utstakningen, om byggnaden elleranläggningen till sitt läge är direkt beroende av gräns mot dennes faslighel.Del remitterade förslaget upptar inte någon molsvarande bestämmelse. Skälettill detta är att grannars iniressen skall beaktas redan i samband med attbygglov lämnas. Som lagrådet (yttrandet s. 102) har framhållit gälleremellertid skyldigheten för nämnden alt i bygglovsärenden höra grannar endast ivissa fall. I stor utsträckning kommer således grannar inte att höras i bygglovsärenden.Pä lagrådets förslag har därför tagits in en bestämmelse om att grannen iangivet fall skall kallas till utstakning. Utstakning och utmärkning börgivetvis ske så skyndsamt som möjligt efter det atl anmälan enligt 4 8 harkommit in lill . 6 8 skall i erforderlig utsträckningbesikta arbeten som kräver bygglov. Slutbesiktning skall göras, om det inte äruppenbart onödigt, och skall alltid göras, om byggherren elleryrkesinspektionen begär del. Skall en byggnad besiktas av någon annan myndighetän nämnden, skall nämnden verka för att den besiktningen pä elt lämpligt sättsamordnas med nämndens besiktningar. får, om byggnadersoch andra anläggningars egenskaper och funktioner inte på ett enkelt sätt kaniakttas och bedömas vid nämndens besiktningar, begära att byggherren skallförete bevis av sakkunnig om atl egenskaperna och funktionerna uppfyllerkraven i 3 kap. Prop.1985/86:1 763 skall utfärdaskriftligt bevis över vad som förekom- 9 kap. 6 § mit vid nämndensbesiktningar. Paragrafen motsvarar 64 8byggnadsstadgan. 14 kap. 11 och 12 85 i utredningsförslaget och 9 kap. 7 5 idel remitterade lagförslaget. 1 förhållande till 64 5 1 mom. ochförslaget har den ändringen gjorts att i första stycket inte preciseras någragivna besiktningslillfällen. För åtgärder som kräver bygglov skallbyggnadsnämnden i stället i beslutet om lov ange vid vilka tillfällenbesiktning skall ske. Del framgår av 8 kap. 268 andra stycket 2. I likhel med vad som gäller (64 8 1 mom. Iredje och fjärde styckena BS) har föreskrivits att slutbesiktningskall ske, om byggherren eller yrkesinspektionen begär del. Möjlighelerna att upptäcka bristeroch rätta till dessa vid slutbesiktningen är begränsade. Det är vid detlatillfälle oftast för sent att påverka t. ex. grundkonstruktionen och inmuradedelar i byggnaden. Det är därför viktigt att besiktning sker återkommande underbyggandets gång. En noggrann grundbotten-, stom- eller fukt- ochdräneringsbesiktning kan medföra att eventuella brister och fel kan åtgärdasmed mindre kostnad än om bristen eller felet hade upptäckts vidslutbesiktningen. Slutbesiktningen ger i huvudsakbyggnadsnämnden tillfälle att kontrollera att byggnaden har föreskrivnafunktioner, genom syn pä platsen och genom att ta del av utlåtanden frånsakkunniga rörande provning av funktionen hos färdigställda installationer.Som jag har anfört i specialmotiveringen till 5 8 ingår kontrollmätning avgrundkonstruktionens läge i besiktningsverksamheien. Jag vill betona atlslutbesiktningen inte innebär att byggherren avlastas sitt ansvar enligt 1 8.Byggnadsnämndens slutbesiktningsbevis bör dock ge upplysning - så långtbyggnadsnämndens tjänstemän kunnat finna - om byggnaden eller anläggningen harbyggts enligt gällande föreskrifter och fastställda handlingar. En godkändslutbesiktning bör därför kunna ses som en form av skydd för byggherren att hangentemot del allmänna har uppfyllt sina skyldigheter enligt PBL och att haninte senare skall kunna drabbas av påföljder och ingripanden enligt PBL förfelaktigheter som rimligen kunnat påtalas vid slutbesiktningen. Slutbesiktning bör alltid göras avarbeten som fordrar bygglov, om det inte är uppenbart onödigt, Pä lagrådetsförslag (yttrandet s. 102) har detta särskilt framhållits i lagtexten.Slutbesiktning bör kunna undvaras om en åtgärd har varit av ringa omfattningoch i liten utsträckning har betydelse för människors säkerhet till liv ellerhälsa eller för samhällets intressen i övrigt. Exempel på sädana åtgärder äruppförande av mindre byggnader eller mindre, utvändiga förändringar pä enbyggnad. Slutbesiktningen bör göras före eller i så nära anslutningtill ianspråkta- 1985/86:1 764 gandetav byggnaden eller anläggningen som möjligt så att kontroll kan ske 9 kap.6 § av att allvarliga bristerinte finns. Samlingslokaler, affärslokaler eller andra lokalereller anläggningar, där en stor mängd människor skall vistas eller passera,bör slutbesiktas före ianspråktagande!, så atl det står klart atl l.ex, anordningar förpersonbefordran är säkra och att brandutrymning kanske på elt tillräckligt säkert sätt. Slutbesiktningen bör ske som en samlad besiktning.Delbesiktningar bör undvikas, bl, a, för att del inte skall uppslå oklarheterom i vilken utsträckning slutbesiktning verkligen har utförts. Även av hänsyntill byggherren är det angeläget att berörda myndigheter så långl det ärmöjligt samordnar sina besiktningar. I första stycket har föreskrivits en skyldighetför att se lill att sådan samordning sker. Vad jag nu har sagt om tidpunkten förslutbesiktningen och angelägenheten av en samlad slutbesiktning ställer kravpå att byggherren och den ansvarige arbetsledaren slutför arbetena och planerartidpunkten för slutbesiktningen . Det förutsätter också attbyggnadsnämnden och andra berörda kommunala instanser har en sådanresursplanering att de kan lämna byggherren uppgift om vilken aviseringstid sombehövs för slutbesiktningen. I de fall slutbesiktning sker är det ocksä dentidpunkt då i administrativt hänseende kan avsluta och arkiveraett ärende. Med stöd av andra stycket kan krävaatt funktionen hos färdigställda delar eller anordningar skall prövas av ensärskild sakkunnig och alt utlåtande från denne skall företes. Andra stycketmotsvarar närmast 64 8 2 mom. byggnadsstadgan, som föreskriver att bevis avskorstensfejare m.fl. skall företes vid slutbesiktningen. I förhållande tillbeslämmelserna i byggnadsstadgan är andra stycket mer generellt utformat.Detta motiveras av att byggnader och anläggningar numera består av tekniskt merkomplicerade och sammansatta delar och system. Byggnader skall klara bl, a. deunder senare år allt högre ställda kraven på klimatkomfort ochenergihushållning. Därmed ökar risken för att någon enstaka bristfälligt utförddetalj kan medföra en dålig slulfunktion. Den slutliga funktionen hos t, ex,installationssystem kan därför behöva provas genom en funktionskontroll närsystemet har utförts. 1 tredje stycket har tagits in en bestämmelse omskriftliga bevis över utförda besiktningar. Motsvarande bestämmelse finns i 648 3 mom. byggnadsstadgan. I 64 8 4mom. byggnadsstadgan föreskrivs att yrkesinspektionenskall kallas till slutbesiktning som avser arbetslokal eller personalrum. 305 PBL sägs att bygglov som avser arbetslokaler eller personalrum får 1985/86:1 765 meddelasendast om yrkesinspektionen har yttrat sig. Det åligger yrkesin- 9 kap. 6§ spektionen enligt sin instruktion atl bl, a. utföra inspektioner och andraförrättningar. Jag anser det därför inte nödvändigt med en särskild bestämmelsei förevarande paragraf om att yrkesinspektionen skall kallas till slutbesiktningen. 1985/86:1 766 Påföljder och ingripainden vid överträdelser m. m. lokap. Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m,m, (påföljdslagen) innehåller som jag nämnde i den allmännamotiveringen (avsnitt 15,1) bestämmelser om dels påföljder och ingripanden vidöverträdelser av sådana föreskrifter om byggande som har meddelats i eller medstöd av byggnadslagen eller byggnadsstadgan, dels ingripanden i form avhandräckning och förelägganden när någon underlåter att utföra arbete ellervidta annan åtgärd som åligger honom enligt byggnadsstadgan eller beslut somhar meddelats med stöd av stadgan. Utredningen har föreslagit att bestämmelserna somrör påföljder och ingripanden vid överträdelser tas in i ett särskilt kapitel ompåföljder, ingripanden m, m, (15 kap,), och att bestämmelserna om ingripanden iövriga fall tas in i ett kapitel om ätgärdsförelägganden (16 kap,). För egen del anser jag att bestämmelserna börhållas samman i ett kapitel. Del är med utredningens modell svårt att dra enskarp gräns mellan vad som bör stå i det ena eller det andra kapitlet.Vinsterna med en sådan ordning överväger enligt min mening inte de olägenheterden för med sig. Påföljdslagens beslämmelser har därför i allt väsentligttagits in i 10 kap. En del av lagens bestämmelser har emellertidutmönstrats. Det gäller till alt börja med 1 5, som anger lagenstillämpningsområde och som blir överflödig på grund av att beslämmelsernakommer att ingå som ett särskilt kapitel i PBL, 1 12 8 päföljdslagen finnsbestämmelser om straff vid överträdelse av bestämmelserna i 136a 5byggnadslagen m, m. En motsvarighet lill 136a5 är avsedd att ingå i NRL,Bestämmelserna i 125 påföljdslagen skall därför inte tas in i IO kap, I 10 kap, saknas även vissa andra paragrafer som finns i påföljdslagen. Skälen till detta är att paragraferna har tagits ini andra kapitel i PBL, Det gäller t, ex, fullföljdsbeslämmelserna som återfinnsi 13 kap. Jag återkommer till dessa paragrafer när jag behandlar de avslutandebestämmelserna i 10 kap. Utredningen har i kapitlet om särskilda kravbeträffande vissa befintliga byggnader, underhäll m. m, (6 kap,) föreslagitflera beslämmelser som ger rätt att besluta attfastighetsägaren skall vidta vissa åtgärder, t, ex. riva skadade byggnader (6-955 och II 5 andra styckel). Sådana beslut kan enligtutredningens förslag genom bestämmelserna i 16 kap, förenas medåtgärdsföreläggande mot fastighetsägaren. Motsvarigheter till de nämndabestämmelserna i 6 kap. i utredningsförslaget återfinns med några undantag i 10kap. Utredningen har också föreslagit alt vissabestämmelser i naturvårdslagen, bl. a. de som ger möjlighet förbyggnadsnämnden att förelägga någon atl ordna slängselgenombrott, skall förasöver till PBL. Jag har tidigare (avsnitt 5.4.3) föreslagit att i princip allade bestämmelser som enligt utredningens förslag skall överiöras till PBL skallbehållas i naturvårdsla- 1985/86:1 767 gen,Nägon motsvarighet lill den nämnda bestämmelsen har därför inte 10 kap. 1-2§§ tagits in i 10 kap. 18 skall ta upp frågan om påföljd eller ingripande enligt dettakapitel så snarl del finns anledning att anta att en överträdelse har skett avbestämmelserna om byggande i denna lag eller av någon föreskrift eller någotbeslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov ellermarklov har vidtagits utan lov, skall se till att det som harutförts blir undanröjt eller på annat sätl rättat, om inte lov till åtgärdenmeddelas i efterhand. Paragrafenmotsvarar i sak 2 8 första stycket påföljdslagen och 15 kap. 1 8i utredningsförslaget. skyldighet att ta upp frågor ompåföljd eller ingripande gäller enbart överträdelser av sådanaföreskrifter om byggande som har meddelats i byggnadslagen ellerbyggnadsstadgan eller med stöd av någon av dessa förtättningar. En motsvarandebegränsning har tagits in i 1 8. Del tillägget har dock gjorts att byggnadsnämndensskyldighet skall omfatta även överträdelser av beslut som har meddelats medstöd av bestämmelserna om byggande i PBL. Uttrycket byggande har sammavidsträckta innebörd som enligt I 8 påföljdslagen och omfattar inte barabyggnadsverksamhet i vanlig bemärkelse utan ocksä t. ex. sådana åtgärder somkräver marklov. skyldighet att vara verksam föratt det som har utförts olovligt blir undanröjt omfattar inte bara som i dagåtgärder som kräver bygglov ulan också åtgärder som kräver marklov. Jag vill peka pä att i 16 och 17 55 finnsföreskrifter, som ger möjlighet atl ingripa även mot annat änrena överträdelser. 2 5Om någon begär det, skall lämna skriftlig upplys ning om det beträffande en viss byggnad, annan anläggning eller anordning har vidtagits någon åtgärd som föranleder ingripande enligt detta kapitel. Paragrafen motsvarar 2 5 andra stycketpåföljdslagen och 15 kap, 3 5 i utredningsförslaget, I det remitterade förslag har uttrycket besked använtsi paragrafen. Som lagrådel påpekar (yttrandet s, 103) är "besked"enligt denna paragraf inte bindande för . Det kan inte helleröverklagas. Eftersom ordet besked kan leda tanken till att överklagande ärmöjligl, har det - för att en sädan tolkning skall undvikas - på lagrådetsförslag bytts ut mot "upplysning". Jag är medveten om att behovet av särskildabestämmelser av det slag som har tagits in i 25 kan ifrågasättas, eftersombyggnadsnämnden 1985/86:1 768 enligt11 kap. 2 5 har en allmän skyldighel att lämna skriftliga besked i lO kap. 2-3§§ frågor inom dess ansvarsområde. Skyldigheten för nämnden atl enligtförevarande paragraf lämna skriftlig upplysning om etl ingripande enligtkapitlet kan komma att ske, går emellertid längre än skyldigheten enligt 11kap. Bestämmelserna utgör ett för allmänheten viktigt komplement tillbeslämmelserna om ingripanden, bl. a. för den som har för avsikt atl köpa enfastighet och är osäker på om någon åtgärd har vidtagits som kan föranledaingripande. Av dessa skäl anser jag det alltså befogat att i lOkap. ha ensärskild paragraf om skyldigheten att lämna skriftliga upplysningar. F. n.gäller den begränsningen att är skyldig att lämna besked omingripande endast på begäran av den vars rätt kan beröras. Syftet medbegränsningen torde vara att förhindra att nämnden i dessa fall belastas medonödiga arbetsuppgifter. Med stöd av 11 kap. 5 8 kan emellertid nämnden la utavgift för det arbete som sådana upplysningar föranleder. Denna befogenhettorde i tillräcklig utsträckning avhålla från att upplysningar begärs i onödan.Något krav att upplysningen måsle begäras av någon vars rätt kan beröras däravhar därför inte uppställts. Förbudatt fortsätta byggnadiiarbeten m. m. 38 får förbjuda all ett visst byggnads-, rivnings- ellermarkarbete eller en viss åtgärd fortsätts, om del är uppenbart alt arbeteteller åtgärden strider mot denna lag eller mot någon föreskrift eller någotbeslut som har meddelats med stöd av lagen. Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd somavses i första stycket äventyrar en hållfasthet eller medför fara förmänniskors liv eller hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärdenfortsätts, även om de förutsättningar som anges i första stycket inteföreligger. Förbudenligt första eller andra stycket får förenas med vite. Beslutenligt denna paragraf gäller . Paragrafen, som redaktionellt har utformats enligtlagrådets förslag, motsvarar 15 kap. 4 5 i utredningsförslaget. 1 3 8 påföljdslagen finns bestämmelser bl, a, ombyggnadsnämndens möjligheter och skyldigheter atl förbjuda byggnadsarbeten, F,n, får nämnden förbjuda att byggnadsarbete fortsätts, om det är uppenbart altarbetet strider mot 1, byggnadsstadgan, 2, fastställd generalplan,stadsplan, byggnadsplan eller utomplansbestämmelser eller 3, förbud enligt byggnadslageneller enligt föreskrift som har meddelats med slöd av byggnadslagen att företanybyggnad eller att riva byggnad. Skyldighet att ingripa med förbud inträder, när etlbyggnadsarbete äventyrar byggnadens eller en närliggande hållfastheteller medför fara för människors liv eller hälsa. Prop.1985/86:1 769 Första siycket 10 kap. 3 § Utredningen har föreslagit attbestämmelserna i första siycket utvidgas till att omfatta andra åtgärder änrena byggnadsarbeten, t, ex, schaktning, fyllning, trädfällning m, m. Ävenanvändning av en lokal för en från exempelvis brandskyddssynpunkt heltolämplig verksamhet bör enligt utredningen omfattas av bestämmelsen. Utredningen har dessutom påpekatatt en överträdelse av föreskrifterna i Svensk byggnorm, vilka är utfärdade medstöd av byggnadsstadgan, inte kan självständigt läggas till grund föringripande. Utredningen har därför föreslagit att förbud bör kunna avse ävensådana fall. Den föreslagna utvidgningen avbestämmelsernas tillämpningsområde har godtagits av remissinstanserna. Även jagansluter mig till utredningens förslag i denna del. Första stycket har utformats ienlighet härmed. Det framgår sålunda att förbud kan avse inte barabyggnadsarbeten utan också rivnings- och markarbeten, t. ex. schaktning ochfyllning. Av första stycket framgår vidare att pågående olovliga åtgärder kanförbjudas. Med åtgärder avses här i första hand andra åtgärder än renabyggnadsarbeten, l.ex. olovligt ianspråktagande av en bostadslägenhet för ettannat ändamål. På grund av att plansystemet i PBLhar en annan uppbyggnad än dagens och att nybyggnadsförbuden upphävs måsteförsta stycket ges en annan utformning än 3 5 första siycket i påföljdslagen. Idet nu föreslagna första stycket föreskrivs att arbeten och åtgärder av detslag jag nämnde får förbjudas, om det är uppenbart att arbetena elleråtgärderna strider mot denna lag - dvs. PBL - eller mot någon föreskrift ellernågot beslut som har meddelats med stöd av lagen. Beslut med stöd av lagen kanl.ex. avse beslut enligt 8 kap. 95 tredje siycket att införa marklovsplikt inomett visst område för schaktning och fyllning. Om någon utan lov påbörjar schaktninginom området, kan alltså med stöd av 3 5 första stycketförbjuda att arbetena fortsätts. I paragrafens första styckeregleras de fall när har möjlighet att ingripa, medan det iandra stycket stadgas i vilka situationer är skyldig altingripa. På samma sätt som i första stycket har den utvidgningen gjorts altandra stycket gäller inte bara byggnadsarbeten utan också mark- ochrivningsarbeten samt andra åtgärder. Tredje och fiärde styckena Tredje och fjärde styckena innebäringa förändringar i sak av vad som gäller f.n. 25 1985/86. 1985/86:1 770 Avgifter 10 kap. 4 48 Utför någon utan lov en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov,skall byggnadsavgift tas ut. Byggnadsavgiften skall bestämmas till ett beloppsom motsvarar fyra gånger den avgift som enligt taxa, fastställd med stöd av 11kap. 5 5, skulle ha betalats om lov till samma åtgärd hade meddelats.Byggnadsavgifien skall dock bestämmas till . När avgiftenbesläms på grundval av taxan, skall hänsyn inte tas lill sådana höjningar ellersänkningar av normalbeloppet som enligt taxan orsakas av omständigheterna idet särskilda fallet. Hänsyn skall inte heller las lill belopp som avserkoslnader för nybyggnadskarta, utstakning eller lägeskontroll av byggnad ellerandra mätningstekniska åtgärder. Är överträdelsen ringa, får byggnadsavgiftenbestämmas till etl lägre belopp än som följer av andra stycket eller heltefterges. Paragrafen, som redaktionellt har utformats enligtlagrådets förslag, motsvarar 4 5 påföljdslagen och 15 kap, 5 5 iutredningsförslaget.