prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I enlighet med bemyndigande harregeringen beslulat om en tillfällig premie vid förtidaåterbetalning av studiemedel . För de administrafiva kostnadernai samband med elt sådant erbjudande beräknar jag en engångsanvisning om 2600000kr. Under anslaget E 4. Studiemedel m. m. kommer jagatt behandla en fråga som rör studeranderabatter på allmännakommunikationsmedel. Jag kommer att föreslå att hanteringen av sådana rabatterden tas över av CSN. CSN kommer att få en del administrafivakoslnader i samband med övertagandet. Med den korta lid som har stått tillförfogande har CSN inte hunnit lämna ett underlag för beräkning av dessakostnader, varför jag återkommer till resursfrågan i etl senare sammanhang. Jag beräknar ökade inkomster från aviserings- ochpåminnelseavgifterna med sammanlagt . De sammanlagda kostnaderna för administrafionen avvuxenstudiestöden beräknar jag till . Dessa medel bör tillförasanslaget av de medel som tillfaller statsverket genom inkomsterna frånvuxenutbildningsavgiften. Jag har redogjort för de besparingar enligthuvudförslaget som CSN har beräknat. Huvuddelen av dessa besparingar fallerinom anslaget E 2 och hänför sig till administrationen av vuxenstudieslöd. Föratt statsverket skall kunna tillgodogöra sig dessa besparingar bör en summamolsvarande de angivna besparingarna, dvs. filiföras detta anslagav vuxenutbildningsavgiftsmedel. Jag återkommer med förslag till lagändringar underanslaget E 5. Vuxenstudieslöd m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att 31 700000 kr.av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för budgetåret1986/87 används för att delvis finansiera anslaget, 2. fill centralastudiestödsnämnden m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av82807000 kr. E 2.Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning Prop. 1985/86:100 av studiesocialt stöd Bil 10 1984/85Utgifl 14446750 1985/86Anslag 16520000 1986/87Förslag 12520000 Från della anslag bestrids koslnaderna förportoavgifler, handläggning av vuxenstudieslöd samlavgifter till kronofogdemyndigheter och tingsrätter för viss kravverksamhet.Kostnaderna för handläggning av vuxenstudieslödfinansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften. CSN beräknar medel tillpostverket för portoavgifter med . Medel för utbetalning ochbeloppsberäkning av särskilt vuxenstudieslöd och tim-/dagstudiestöd minskasmed . Resterande kostnader för denna verksamhet föreslås överföraslill anslaget E 1. m. m. CSN beräknar medel för avgiftertill kronofogdemyndigheter och tingsrätter för viss kravverksamhet lill 640000kr. Fråndetta anslag har tidigare bestridits kostnaderna för riksförsäkringsverketshandläggning av vuxenstudiestöd. las denna handläggning överav cenlrala (). Övertagandel innebär en betydanderationalisering och jag beräknar en reell besparing om . Resterandekostnader har redovisals under anslaget E 1. m. m. Jag beräknar kostnaderna för ersätlningen tillpostverket för följesedels-bunden post fill , en ökning med2700000 kr. Den kraftiga ökningen sammanhänger med ökade volymer på grund av denya rutinerna för utbetalning av studiehjälp och vuxenstudieslöd. Avgifterna till kronofogdemyndigheterna ochtingsrätterna beräknar jag till , en minskning med . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Ersättning tiU vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd för /87 anvisa ettförslagsanslag av . E 3.Studiehjälp m. m. POP- 1985/86:100 1984/85Utgift 1358029 370 1985/86 Anslag 1536300 000 1986/87 Förslag 1576445 000 Från anslaget bestrids utgifter för studiestödenligt studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579, ändrad senasi 1985:388),vad avser föriängl barnbidrag enligt 2 kap. och studiebidrag jämte tillägg,resekostnadser-sältning, ersättning till svenska elever utomlands för vissaresor, statsbidrag till länstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor samtaterbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap. Medoförändrade regler och belopp beräknar centrala ()medelsbehovet under anslaget för /87 till 1 579,7 milj.kr. Detär 43,4 milj.kr. mer än vad som anslagits för /86, vilkel iförsia hand beror på en förväntad ökning av antalet elever med förlängtbarnbidrag och studiehjälp. För det förlängda barnbidraget beräknasmedelsbehovel lill 48 milj. kr. Del är en ökning med 1,8 milj.kr., beroende påen beräknad ökning av antalet elever i årskurs nio. CSN har i annat sammanhangföreslagit att anslagsposten för förlängt barnbidrag förs över lill allmännaförsäkringens område. För studiebidrag beräknas utgiften till 947,2 milj.kr., en ökning med 14,1 milj. kr. med anledning av etl ökat antal elever iförhållande fill prognosen för innevarande budgetår. CSN beräknar utgiften för inackorderingsfilläggtill 185,6 milj. kr., en ökning om 24,4 milj. kr. Förslaget innebär bl. a. enviss höjning av bidragsbeloppen. När det gäller del exlra tillägget föreslår CSN attinkomstgränsema höjs med 5000 kr.fill 45000, 65000 resp. , samt attfribeloppet för förmögenhet höjs . Dessutom föreslårCSN alt elever som har aterbetalningspliktiga studiemedel prövade mot egen ekonomiinte skall ha rätt atl dessulom få extra tillägg. Utgiften för exlra tilläggberäknas lill 74,8 milj. kr. Del är en ökning med 8,9 milj.kr., som hänför sigtill ett beräknat ökat antal elever med extra tillägg. CSN föreslår oförändrade regler förresekostnadsersältning lill studerande vid statens skolor för vuxna. Utgiftenför /87 beräknas till samma belopp som anvisats /86,dvs. 2,8 milj. kr. CSN föreslår att kravet på minsl åtta veckorskurslid för rätt fill studiehjälp slopas. Eftersom förändringen berör ettmycket litet antal elever bedömer CSN merkostnaden för förslaget fill högst300000 kr. CSN föreslår i likhet med attelever som studerar på minst halvtid, men mindre än heltid skall ha rätt fill halv studiehjälp. CSN beräknar att detla leder lill att ca 3 000 elever får halvtidsstudiehjälp ochatt kostnadsökningen då blir 4,8 milj. kr. Förstatsbidrag lill länstrafikförelagen för gymnasieelevernas resor har Prop.1985/86: 100 för innevarande budgetår anvisats 234,3 milj. kr. /87föreslår CSN Bil 10 en uppräkning av anslagsposten eller14,1 milj.kr. Utgiften stiger med ytterligare 3,3 milj.kr. på grund av atlanlalet elever med dagliga resor ökar. För återbetalningspliktiga studiemedel har anvisats92,8 milj.kr. 1985/86. CSN beräknar att utgiften stiger med 2 milj. kr. CSN beräknar del lotala medelsbehovel för anslagettill 1610 milj. kr. för budgelårel 1986/87, en ökning med 73,7 milj. kr. iförhållande till vad som anvisats för innevarande budgelår. Detförlängda barnbidraget och studiebidraget är då det gäller den summa som kanutgå samordnade med det allmänna barnbidraget. Till skillnad fråndetta utgår dock förlängt barnbidrag och studiebidrag perår. För innevarande budgelår har anvisats 46,2 milj. kr. för förlängtbarnbidrag och 933,1 milj. kr. Liksom centrala () räknar jagmed en viss ökning av elevantalet i årskurs nio och beräknar dettotala medelsbehovel till 48 milj.kr. Jag anser liksom CSN att det förlängdabarnbidraget fr. o. m. nästa budgetår bör administreras av försäkringskassornaoch riksförsäkringsverkel. Jag föreslår därför efter samråd med statsrådetLindqvist att 48 milj.kr. förs över till anslaget C I. Allmänna barnbidragunder femte huvudtiteln. Mitt förslag föranleder i fråga om studiestödslagen(1973:349) dels att 2 kap. skall upphöra atl gälla, dels att I kap. 1 §, 4 kap.21 § och 9 kap. 1 § skall ändras. Statsrådet kommer under våren 1986att föreslå regeringen atl en proposition rörande vissa barnbidragsfrågor läggsfram till . I denna kommer förslag att läggas om delagstiftningsåtgärder som behövs för överföringen av administrationen av detförlängda barnbidraget till de allmänna försäkringskassorna. Jag har under anslaget B 22. Bidrag lill driften avfristående skolor på gymnasial nivå föreslagit en ökning av antalet /87. Jag har tagit hänsyn till detta då jag beräknat kostnadernaför studiehjälp. Jaghar vidare under anslaget B 19. Bidrag fill driften av gymnasieskolor anmältalt jag under förevarande anslag reserverar . insatserför vissa elever i specialidrott vid idroltsgymnasierna. upptill 75 elever i skidgrenar vid idroltsgymnasierna i , ,, och Åre. Dessa elever har speciella behov av attträna i dagsljus och i en del fall även att kunna vara borta från skolan längreperioder för tränings- och lävlingsresor. För att klara av sina studier behöverde kunna förlänga sin studietid med . normaltinte har skolorten som hemort har de flesta av dem behov av inackorderingstilläggunder det extra året förutom det övriga studiestödet. Jagbiträder CSN: s förslag att slopa kravet i 3 kap. 4 § studiestödslagen ,,. allen utbildning skall ha en kurstid om minst åUa veckor för atl studiehjälp Prop.1985/86:100 skall kunna utgå. Jag beräknar liksom CSN de kostnader som följerav Bil 10 denna förändring till . Jag är däremoi inle beredd all nu laställning lill CSN: s och SÖ: s förslag aU elever som inle studerar på heltidmen på minst halvtid skall få räU till halv studiehjälp. Utgiften för studiebidragberäknas öka under /87 med 18,2 milj.kr. till 951,3 milj.kr. Reglernaför inackorderingstillägg ändrades den så aU gmndbeloppet slogsihop med hemreseersättningen ett schabloniserat inackorderingstillägg. Isludiesiödslagen regleras nu det lägsta och det högsta belopp varmedinackorderingstillägg kan ulgå. Beloppen däremellan bestäms enligtstudieslödsförordningen (1973:418) av CSN. Inackorderingstilläggets storlek varierar iavslåndsklasser efler studieortens avstånd från hemorten. CSN har föreslagitvissa ökningar av tilläggens sloriek i avslåndsklasserna . För längre avstånd föreslår CSN inga ökningar, därför alt SJ har begärt att få lägga om silltaxesystem så alt resorna på långa sträckor skall bli billigare och på kortasträckor dyrare. Även jag anser all inackorderingstilläggen bör höjas, delvisför att kompensera för prisökningar, men också för att utjämna den ekonomiskaskillnaden mellan gymnasieelever som studerar på hemorten och de som måste boinackorderade för att gå på den studieväg de vall. Jag biträder CSN: s förslagatt höjningarna bör vara större i avståndsklasserna . Det lägsta beloppet för sträckor upp ull skall enligt mitt förslag utgå med . Detinnebär en höjning med . För de högsta beloppen om 1 100, 1200 och , som avser avstånd om , föreslår jag en höjning om endasl , eftersom studerande som får dessa tillägg gynnas avSJ: s ändrade taxesystem. Mitt förslag fömtsätter ändring av studiestödslagens3 kap. 7 §. Jag beräknar kostnaderna förinackorderingstilläggen till 193,5 milj.kr. för /87. Det innebären ökning med 32,3 milj. kr. Extratillägg utgår efter behovsprövning med högsl 600 och lägst . per månad.Vid prövningen tas hänsyn fill elevens och hans föräldrars ekonomiskaförhållanden. CSN har lidigare föreslagit att prövningen inte längre skall avselaxerad inkomst utan aktuell inkomst. Med hänsyn lill att aktuell inkomst ärnågol högre än taxerad inkomst anser CSN att gränserna för extra tillägg börjusteras upp med . Vidare föreslås att fribeloppel förförmögenhet höjs från . på gmnd avpenningvärdesförsämringen. Jag biträder CSN: s förslag på dessa punkter. Jag föreslår atl beloppen för extra tillägg ökasmed för all öka möjligheten för ungdomar från hem med svag ekonomi att studera i gymna sieskola. Tilläggen kommer då att utgå med högst 660 och lägst . Mittförslag förutsätter ändring av studiestödslagens 3 kap. II §. 1985/86: 100 Samtidigtbör i 3 kap. 30 § göras en teknisk ändring med anledning av alt Bil 10 dennuvarande skollagen ersätts av en ny lag den . Jag biträder däremot inte CSN: sförslag, all en elev, som uppbär aterbetalningspliktiga studiemedel prövademot egen ekonomi, inte skall ha räu att få extra tillägg. Jag anser att ensådan förändring kan öka lånebördan för de studerande som är berörda, på etlsätt som inte är önskvärt. Kostnaderna för extra tilläggberäknar jag för /87 till 82,3 milj. kr., vilket innebär enökning om 16,4 milj. kr. Resekostnadsersättning och ersättning tilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor För resekoslnadsersättning till studerande vid statensskolor för vuxna räknarjag liksom CSN med oförändrat belopp, dvs. 2,8 milj. kr. Ersättningen tilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor bör ökas med hänsyn dels tillatt antalet ersättningsberättigade elever ökar, dels till kostnadsökningar. Jagberäknar liksom CSN ersätlningen till länstrafikföretagen till 251,7 milj.kr.,vilket innebär en ökning med 17,4 milj.kr. Chefen förkommunikationsdepartementet har under sjätte huvudtiteln föreslagit altanslaget Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik skallavvecklas . Mol denna bakgrund anserjag att det finnsanledning överväga om nuvarande bidragskonstruktion skall fortsätta att gällaför länslrafikförelagens åtagande att svara för gymnasieelevernas resor. Jagavser därför atl pröva om det finns andra sätt att tillförsäkragymnasieeleverna molsvarande ersättning för deras resekostnader. Studiehjälpens bidrag och tillägg kan kompletteras medåterbetalningspliktiga studiemedel. Jag har räknai med en ökning med 2,1milj.kr. till 94,9 milj. kr. Jag återkommer med förslag lilllagändringar under anslaget E 5. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Studiehjälp m. m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . E 4.Studiemedel m. m. Prop- 1985/86:100 1984/85Utgifl 4140322865 1985/86 Anslag 4458100000 1986/87 Förslag 4728290000 Från anslaget bestrids utgifter för studiebidragenligt 4 kap. och för aterbetalningspliktiga studiemedel enligt 4 och 7 kap.studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579, ändrad senasi 1985: 388). Återbetalningenav studiemedel regleras i 8 kap. samma lag. Medoförändrade regler beräknar centrala sludiestödsnämnden (CSN) medelsbehovelför studiemedel under /87 fill 4564,2 milj. kr., vilkel är enökning i förhållande till anslaget /86 med 222,8 milj. kr., varav 221,1milj.kr., avser återbetalningspliktiga studiemedel och 1,7 milj.kr.studiebidrag. Ökningen föranleds lill slörsta delen av förväntade höjningar avbasbeloppet och endast till en mindre del av ett ökat antal studiemedelstagare. CSN föreslår atl studerande som uppbär studiemedelför studier i land med vilket har avtal om sjukvårdsförmåner eller iland där sjukpenning kan erhållas, dels skall få rätt att behålla beviljadestudiemedel vid styrkt sjukdom under terminstid, dels få rätl tillskuldreducering om sjukdomsperioden varar . CSN beräknar atlkoslnaderna för förslaget kommer atl undersfiga . CSN föreslår vidareatt nämnden bemyndigas alt besluta om formerna för utbetalning av studiemedel. Utgifter för särskilt vuxenstudiestöd i form avåterbetalningspliktiga studiemedel beräknas till 192,8 milj. kr. för budgetåret1986/87, vilket är en ökning i förhållande till anvisade medel /86 med76,1 milj. kr. CSN beräknar del totala medelsbehovel för anslagetStudiemedel m. m. lill 4757 milj.kr. under /87, en ökning med298,9 milj. kr. i förhållande till vad som anvisats /86. Beträffandeåterbetalning av studiemedel föreslår CSN att regler införs som gör det möjliglför studerande att ångra sig och inte uppbära studiemedel, trots attstudiemedlen satts in på den studerandes konto. Vidare föreslås ändrade reglerför återbäring av preliminär avgift, en höjning av tilläggsavgiften från niolill av den kvarstående avgiften samt en höjning avpåminnelseavgiften vid betalning av studiemedel eller studielån från 25 till50 kr. Studiemedelskommilténhar som jag berört i det föregående enligt direkti ven (Dir. 1985:33) slor frihet atl inom nuvarande ekonomiska ramar före- 365 slå förändringar avregelsystemet. Kommiltén skall ha slutfört sitt arbete i Prop. 1985/86: 100början av . Som jag nämnt är jag i avvaktan på kommitténs Bil 10förslag inte beredd att föreslå några mer omfattande förändringar av studiemedelssystemet. Studerande som bedriver studier vid svenskaläroanstaUer omfattas av en särskild sjukförsäkring. Försäkringeninnebär i korthet alt den studerande får behålla studiemedlen vid studieavbrottpå gmnd av sjukdom om sjukperioden har godkänts av . Om sjukperiodenöverstiger reduceras studieskulden. Svensk medborgare som harstudiemedel för studier vid utländsk läroanstalt saknar detta försäkringsskydd.Skälet för denna skillnad är atl det vid reformens införande 1975 saknadeserforderiiga möjligheter till sjukkontroll utomlands. har avtalmed elt relafivt stort antal länder om sjukvårdsförmåner. Avtalen innebär attsvenska medborgare som vistas tillfälligt utomlands har rätt lillvistelselandets sjukvårdsförmåner. Vid vistelse i vissa länder är det ocksåmöjligt att vid sjukdom få ersättning från den svenska . Närdet gäller studerande i länder med vilka har träffat sådana avtal anserjag del inte vara rimligt att upprätthålla nuvarande skillnader isjukförsäkringsreglerna. Jag tillstyrker därför centrala studieslödsnämndens(CSN:s) förslag och beräknar därmed ell ökat utflöde av studiemedel med lOOOOOkr. Förslaget kräver ändring av 4 kap. 36 § Sludiesiödslagen (1973:349). Det är enligt min mening viktigt atl mtinerutformas som innebär att riskerna minimeras för att studiemedel betalas ut tillpersoner som inte har rätt till stöd. Jag föreslår därför i det följande vissaförändringar av rutinerna som har till främsta syfte all förbättra kontrollenvid utbetalning av studiemedel. Jag biträder i sak CSN:s förslag med inriktning attövergå lill en mlin med månadsutbelalning av studiemedel till studerande igymnasial utbildning. Genom månadsutbelalning uppnås en förbättrad kontroll avatl studiemedlen inte betalas ut oriktigt. Dämtöver gör staten också relalivlbelydande vinster genom att utbetalningarna lill viss del görs senare underterminen än vad som f.n. är fallet. m.den 1 juli 1986 handhasutbetalningarna av studiehjälp av studiemedelsnämnderna. Studiehjälpen kommerdå alt i likhet med vad som redan gäller för särskilt vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag atl utbetalas . Det är enligt min mening troligt attvissa administrativa vinster kan göras om hela det StaUiga studiestödet tillstuderande vid gymnasial utbildning i fortsättningen kan betalas ut enligtsamma huvudrufin. Jag har förståelse för CSN: s inställning atlformerna för utbetalning av studiemedel främst bör ses som en administrativ fråga som det bör ankom ma på CSN att besluta i. Det är emellertid, enligt min uppfattning, inte möjligt att bortse från att delutbetalningarnas storiek och antal får konse kvenser som har betydelse för statsbudgeten. Jag anser därför atl det bör ankomma på regeringen alt besluta om antalet utbetalningsfillfällen. Under fömtsättning av godkännande, avser jag atl lämna förslag lill regeringen om att fr. o. m. /87 införa månadsutbetalning av studiemedel lill studerande i gymnasial ulbildning. Jag vill dessulom föreslå en mindre förändring avulbetalningsmlinerna Prop. 1985/86: 100 för högskolestuderande. Enligt nugällande mtiner fördelas studiemedels- Bil 10 beloppet på två delbetalningarper termin. Inför resp. utbetalning måsle den studerande försäkra att hanbedriver de studier han har beviljats studiemedel för. Vid terminens förstadelutbetalning krävs dessutom etl studieintyg från läroanstalten. Någol sådantintyg krävs däremot inle inför terminens andra utbetalning. Mitt förslag innebär att krav på studieintyg frånläroanstalten skall gälla för båda delbetalningarna när det gäller studerandepå högskolenivå. Genom denna förändring kommer summan oriktigt utbetaladestudiemedel sannolikt atl minska. Om förslaget godkänns av avser jagall föreslå regeringen att ge CSN i uppdrag att efter samråd med UHÄ genomföraden nya mfinen fr. o. m. /87. Till följd av de förändringar iutbelalningsmfinerna som jag har föreslagit beräknar jag en sammanlagdbesparing på ca 30 milj. kr. Handikappersättningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring räknas enligt nu gällande reglersom inkomst vid behovsprövningen av rätten till studiemedel. Ersättningen harfill syfte att täcka den handikappades merkostnader som är orsakade avhandikappet. Handikappersättningen är skattefri och är inte inkomstprövad. Delär enligt min mening inte rimligt alt handikappersättning inverkar påsludiemedelsbeloppel. Mitt förslag är alltså att handikappersättning enligt lagenom allmän försäkring inte skall räknas som inkomst vid prövningen av rättenfill studiemedel. Jag räknar inte med någon nämnvärd utgiftsökning om förslagetgenomförs. Förslaget kräver ändring av 4 kap. 21 § studiestödslagen. Jagövergår nu till frågor om återkrav och återbetalning. CSN har föreslagit atlstudiemedel som redan har betalats ut till den studerande, men som han intevill utnyttja, skall kunna återbetalas tillämpning av degängse återbetalningsreglerna. Förslaget innebår att en ökad flexibililet ochservice byggs in i regelsystemet. Jag biträder CSN: s förslag. Förslagetkräver en ny bestämmelse i studiestödslagen. Jag beräknar atl den föreslagnaförändringen medför en besparing på 4 milj.kr. Enligt nu gällande regler kan enålerbelalningsskyldig, som redan har betalat in preliminär avgift och däreftermedges uppskov med årsavgiften, få fillbaka vad han har eriagt för mycketendast om synnerliga skäl föreligger. Enligt CSN: s erfarenheter är dennarestrikfiva hållning svår att förstå för en ålerbelalningsskyldig i dennasituation. Jag delar CSN: s uppfattning om att bestämmelsen bör ändras så återbelalningsskyldige efler ansökan kan få tillbaka vad han har eriagt förmycket. Förslaget medför ändring av 8 kap. 75 § studiestödslagen. Den ändradeordningen föranleder en ökad kostnad som jag beräknar fill 1,9 milj. kr. CSN har lämnat förslag om höjning av den s. k.fillåggsavgiflen. Tilläggs avgift beräknas med f. n. på kvarstående avgift. CSN: s förslag innebär höjning av tilläggsavgiften lill . Förslaget har till främs ta syfte att minska antalet ansökningar om uppskov med studiemedelsav- giflen som gmndar sig på felakfiga eller bristfälliga inkomstuppgifler. Jag biträder även i denna fråga CSN:s förslag. För att undvika retroaktiv 367 lagstiftning böremellertid, vilkel också CSN: s förslag innebär, den höjda Prop. 1985/86:100 tilläggsavgiften tillämpas först vid beslut om sluUig avgift föravgifisåret Bil 10 1986. Förslaget kräver ändring av 8 kap. 51 §sludiesiödslagen. CSN har föreslagit att den s. k. påminnelseavgiftenvid försenade inbetalningar höjs från 25 lill . Avgiften har varitoförändrad . Det ankommer på regeringen atl besluta om storleken pådenna avgift. Jag biträder CSN: s förslag och avser atl föreslå regeringen ensådan höjning. Jag räknar med alt den höjda avgiften medför att ett antalåterbetalnings-skyldiga som erlägger avgiften för sent i stället betalarin denna fid. Därigenom gör staten ränlevinsier som jag beräknar till ca Imilj. Vid fastställande av s.k. slutlig avgift kan detvisa sig alt en återbetalningsskyldig har eriagt mer i preliminär avgift änvad som varit nödvändigl. Han får då etl erbjudande om alt få tillbaka vad haneriagt för mycket. Ofta kvitteras dessa pengar ul omkring efteravgiftsåret. I sådant fall räknas studiemedelsskulden upp, inle bara med detbelopp han får tillbaka utan också med regleringslalel på det återbetaladebeloppet. Staten förfogar alltså över pengarna och kan tillgodoräkna sig räntasamtidigt som den avgiftsskyldige får skulden uppräknad med regleringslalel fören lidsperiod upp lill . Jag delar CSN: s uppfattning atl dettaförhållande inte är rimligt. Jag tillstyrker därför nämndens förslag om atlnågon skulduppräkning i de aktuella fallen inte skall göras fr. o. m.avgiftsåret t. o. m. årel före återbetalningen av den preliminära avgiften.Förändringen medför endast relativt obetydliga kostnadsökningar på lång sikt iform av minskad inbetalning. Förslaget kräver ändring av 8 kap. 21 §sludiesiödslagen. Utgiften för särskill vuxenstudieslöd i form avåterbetalningspliktiga studiemedel beräknar jag till . Jagåterkommer med förslag lill ändring av studiestödslagen under anslaget E 5.Vuxenstudiestöd m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. godkänna de förändringar avutbetalningsmtinerna för studiemedel som jag förordat,