prop · G903155 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:155 med förslag till utsökningsregisterlag m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en lagreglering av det ADB-regisler som används inomexekutionsväsendet, del s. k. utsökningsregislrel. Lagförslaget innebär ihuvudsak en kodifiering av nuvarande ordning. Den nya lagen föreslås innehållaregler om personregistrets ändamål och innehåll samt om ADB-teknisk tillgångtill registret och gallring av uppgifter ur delta. Dessutom föreslås någramindre ändringar i sekretesslagen (1980:100). 1 1985/86. 1 Förslag till Utsökningsregisterlag Härigenom föreskrivs följande. 1 § För de ändamål som anges i denna paragraf skall medhjälp av automatisk databehandling föras etl för hela riket gemensamt utsöknings- register. Registret skall användas inom exekutionsväsendet för 1. verkställighet enligt utsökningsbalken, 2. verkställigheteller tillsyn enligt annan författning, 3. avräkningenligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 4. planering och tillsyn av verksamhet som avses under1-3. Registret får användas av myndigheter utanför exekutionsväsendet för 1. ändamål somavses i andra stycket 3, 2. planering,samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vidbeskattning och lulllaxering, 3. utredningar vidbestämmande och uppbörd av skaller, tullar och socialavgifter. 2 § förfogar över hela utsökningsregislrel.En krono fogdemyndighet förfogar över registret, såvitt gäller uppgifter i mål eller ärenden som handläggs hos myndigheten, enligt de närmare föreskrifter regeringen meddelar. Prop.1985/86: 155 3 § Utsökningsregislrel skall innehålla uppgifter om densom enligt 1 kap. 7 § utsökningsbalken är gäldenär eller svarande i mål hos en kronofog demyndighet. I fråga om annan person får införas uppgifter som avses i 6 § 9. 4 § För en fysisk person skall i utsökningsregislrelanges 1. namn, adressoch personnummer eller, när uppgift om personnummer saknas, särskiltregistreringsnummer, 2. civilstånd ochdag för civilståndsändring, 3. om han haravlidit dagen för dödsfallet, 4. om han harflyttat till utlandet dagen för utflyttningen och den församling från vilkenutflyttningen skett. 5 § För en juridisk person skall i utsökningsregislrelanges firma, adress och organisationsnummer eller, nar uppgift om organisationsnummer sak nas, särskilt redovisnings- eller registreringsnummer. För etl dödsbo får även registreras den avlidnespersonnummer och dagen för dödsfallet. 6 § Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregislrel,i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, innehålla uppgifter om 1. exekutionstitel, skuldens storlek, medelsslag, dag närskulden fastställdes och när den förföll till betalning, influtna medel, dentidpunkt vid vilkenskulden preskriberas saml andra förhållanden av betydelse för Prop. 1985/86:155 betalningsskyldigheten som framgår av exekutionstiteln eller av andrahandlingar i målet, 2. de verkställighelsåtgärdersom har begärts av sökanden, 3. den som söktverkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av influtna medeloch annan redovisning, 4. ställd säkerhet,uppskov och avbetalningsplan, 5. utmätning,exekutiv försäljning, införsel, avräkning och betalningssäkring, 6. kvarstad ochåtertagande av vara, 7. böiesförvandling, 8. betalningsinställelseoch likvidation, 9. konkurs,ackord, näringsförbud och förordnande av god man enligt 2§ ackordslagen(1970:847), 10. förhör eller annan åtgärd som harvidtagits för efterforskning av tillgångar, 11. redovisningen av verkslällighelsuppdraget, 12. administrativa och tekniskauppgifter som behövs för registrets användning. 7 § och kronofogdemyndigheterna får ha lerminalåt- komst till utsökningsregislrel. Terminalålkomsten för en kronofogdemyndighet får avseendast uppgifter om 1. den som ärregistrerad hos en kronofogdemyndighet i länet som gäldenär i mål om exekutivaåtgärder, 2. den som i annatfall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende somhandläggs hos myndigheten, 3. make tillperson som avses under 1, 4. den som ärgemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1, 5. fåmansförelagsom avses i 35 § la mom. sjunde stycket kommunal-skatlelagen (1928:370) ochdelägare i sådant företag, om företaget eller delägare i delta är gäldenär somavses under 1, 6. konkurs ochnäringsförbud. I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet ikonkurs gäller terminalålkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer iannat län, om detta ingår i lillsynsområdet. 8 §Generaltullstyrelsen, länsstyrelserna och de lokala skaftemyndigheterna får haterminalålkomsl till utsökningsregislrel. Terminalålkomsten för generallullstyrelsenfår avse endast uppgifter om person som förekommer i ärende hos myndigheten.För en länsstyrelse och en lokal skaltemyndighet får terminalåtkomsten avseendast uppgifter om person, som förekommer i ärende hos myndigheten eller hösannan skallemyndighet inom länet. 9 § Förutbetalning av influtna medel och för annan redovisning får uppgifter ur utsökningsregislrellämnas ut på medium för automatisk dalabehandling. För annat ändamål än som anges i första stycket fåruppgifter lämnas ut på medium för automatisk databehandling endast om detta följer av lag eller förordning eller regeringen har medgett del. Regeringen får uppdra ål 3 datainspektionen att lämnasådant medgivande i fråga om uppgifter som Prop. 1985/86: 155 inte omfattasav sekretess. Datainspektionens beslut får överklagas hos regeringen genombesvär. 10 § Myndighet som är regisleransvarigför utsökningsregislrel skall särskilt iaktta alt uppgifterna i registret fårbearbetas endast i enlighet med registrets ändamål. Regeringen får för särskiltfall medge annan bearbetning, om det föreligger särskilda skäl. 11 § Uppgift om indrivningsuppdragsom avser böter får bevaras i utsökningsregislrel till utgången av det år dåfull betalning skedde. Andra uppgifter som avses i 6§ 1-11 får bevaras underhögst . Denna lid räknas för uppgifter om betalningssäkring, kvarstad,näringsförbud och förordnande av god man från utgången av det år då åtgärdenförföll eller förlorade sin verkan samt för uppgifter om konkurs och ackordfrån utgången av det år då förfarandet avslutades. För övriga uppgifter räknasliden från utgången av det år under vilket målet avslutades. Uppgifter enligt 4och 5 §§ skall bevaras så länge annan uppgift om personen förekommer iregistret. Uppgiftsom inte längre får bevaras skall gallras ur registret senast efterbevaringslidens utgång. Regeringenfår föreskriva alt vissa av de uppgifter som avses i 6§ 1 11 får bevarasunder högst , om särskilda skäl föreligger. Dennalag träder i kraft, i fråga om 11 § första och andra styckena den 1 januari1987, och i övrigt den . Lag omändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs atl 9 kap. I, 2 och 19§§ sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Prop.1985/86: 155 Sekretessgäller i myndighels verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avsertaxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt,för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Uppgift hostullverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utanatt den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos domstol gällersekretessen endast om del kan antas att den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs. Har uppgifter erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagddär, gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgiften saknar betydelsei målet. Sekretessgäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avsertaxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt,för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Motsvarandesekretess gäller i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag urregister som avses i skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförtssådant register. Uppgift hos får dock lämnas ut, om del slår klartalt uppgiften kan röjas utan atl den enskilde lider skada eller men. Föruppgift i mål hos domstol gäller sekretessen endast om det kan antas att denenskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Har uppgifter erhållits frånannan myndighet och är den sekretessbelagd där, gäller dock denna sekretesshos domstolen, om uppgiften saknar betydelse i målet. Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst ellerförmögenhet samt omsätiningsskaii, tull och annan indirekt skatt. Med skalljämställs arbetsgivaravgift, prisregleringsavgift och liknande avgift samtskalle- och avgiftstillägg och förseningsavgift. Med verksamhet som avserbestämmande av skatt jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundandeinkomst. Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt ellerpensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skattfastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om 1. förhandsbeskedi taxerings- eller skattefråga, 2. befrielse fråntillämpning av bestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinstvid avyttring av aktier och liknande egendom i samband medstrukturrationalisering, 3. rätt atterhålla avdrag vid taxeringen för avsättning till särskild nyanskaffningsfond, 4. rätt atterhålla avdrag vid laxeringen för kostnad för exportkredit. ' Lagen omtryckt senast I985i 1059. - Senaste lydelse1984:949. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 155 5. beskattning av utländska forskare vid tillfälligtarbete i när beslutet har fattats av forskarskallenämnden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskildenligt vad som föreskrivs i lag om förfarandet vid beskattning eller omskatteregister. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . 2§ Sekretess gäller i 1. särskilt ärende om kontroll beträffande skall ellerom säkringsåtgärd i samband med sådan kontroll saml annan verksamhet som avser tullkon troll och som inte faller under I §, 2. ärende omkompensation för eller återbetalning av skatt, 3. ärende omanstånd med erläggande av skatt för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden. I fråga om sekretess enligt denna I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 § första stycket paragraftillämpas 1 § första stycket andra-fjärde meningarna. Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i förstastycket 2 och 3. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . I9§ Sekretess gäller inom exekutionsväsendet i mål ellerärende angående exekutiv verksamhet för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, om del kan antas all den enskilde eller någon honomnärslående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs.Sekretessen gäller dock inte uppgift om förpliktelse som avses med den söktaverkställigheten och inte heller beslut i målet eller ärendet. Sekretess gäller hos kronofogde- Motsvarande sekretess gäller i myndighet för uppgift i det centrala myndighets verksamhet som avser skatteregistret om enskilds person- förande av eller uttag ur utsök- liga eller ekonomiska förhållanden. ningsregistret för uppgift som har Har uppgiften tillförts ett mål gäl- tillförts registret, ler dock första stycket. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, ochannars i högst . Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1982:454. ,; Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , ,, , Proposition med förslag till utsökningsregisterlag m.m. DetADB-system som används inom exekutionsväsendet är resultatet av ettlångvarigt utvecklingsarbete. Redan under senare delen av 1960-lalel togs deförsta stegen. () fick nämligen år1966 i uppdrag atl studera möjligheterna att utnyttja ADB inomexekutionsväsendet. Ansvaretför utvecklings- och teslarbetet övertogs när EON upphörde av rikssk.itteverket(RSV), som fortsättningsvis drev verksamheten med inriktning på ett centralt ADB-systemunder arbetsnamnet (redovisningssystem för exekutionsväsendet). I december1975 sammanfattade RSV i en rapport till regeringen erfarenheterna från enförsöksverksamhet som hade bedrivits i . Verket föreslog dåalt ADB-systemel skulle införas i hela landet. Från en del håll kritiserades den föreslagna lösningen medett centralt system. Nägot förslag med en sådan inriktning kom därför inte atlunderställas för beslut. I stället uppdrog regeringen ål StatskonsultAB att göra en utvärdering av olika alternativ. Denna utvärdering visade altalternativet med regionala system skulle bli dyrare än den av RSVföreslagna centrala lösningen. Denfortsatta försöksverksamheten författningsreglerades genom en förordning(1976:163) som trädde i kraft den och RSV tilldelades däreftersuccessivt medel för en utbyggnad av projektet. Delta hade t.o.m. budgetåret1980/81 genomförts i , , , samtGöteborgs och län. I avvaktan på en utvärdering av försöksverksamhetenbeslöts att någon ytterligare utbyggnad av denna inte skulle ske. Uppdragetall göra en sådan utvärdering gavs ål en särskild utredningsman(riksdagsmannen , "REX-ulredningen") och denne redovisadesitt arbete i betänkandet (Ds Kn 1981:5-7) Datorstöd för exekutionsväsendet.Utredningsmannens överväganden om olika systemlösningar mynnade ut i förslagom att försöksverksamheten skulle ersättas med permanent drift ochatt ADB-systemet med oförändrad struktur skulle Prop. 1985/86: 155 byggas uttill återstående kronofogdemyndigheter under budgetåren 1982/83 och 1983/84. 1budgetpropositionen för /83 föreslogs, i huvudsakligöverensstämmelse med betänkandets förslag, atl systemet skulle genomföras vidsamtliga kronofogdemyndigheter (prop. 1981/82:100 bilaga 18). Riksdagenbeslutade i enlighet med propositionen (CU 1981/82:40, rskr 406). Vidövergången till permanent drift ersattes reglerna om försöksverksamhet med enförordning (1983:167) om användning av automatisk databehandling inomexekutionsväsendet. Denna förordning reglerar bl. a. förfarandet vid registreringenav allmänna mål i REX-systemel, men den innehåller inte några bestämmelser omden närmare utformningen av registret. Behovetav en utförligare författningsreglering av exekutionsväsendets dalaregister haraktualiserats bl. a. genom det av skalteindrivningsutred-ningen(B 1981:02), SlU,överiämnade betänkandet (Ds Fi 1983:4) Utsökningsregisterlag. Betänkandet har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas sammanfattningen av betänkandet ochdess författningsförslag saml en förteckning över remissinstanserna som bilaga1, 2 och 3. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över inomfinansdepartementet upprättade förslag till lagstiftning på grundval avbelänkandet. Lagrådsremissen omfattade ett förslag till utsökningsregisterlagoch ett förslag till lag om ändring i sekretesslagen. Lagrådet lämnadeförslagen utan erinran. Till protokollet bör fogas som bilaga 4 de tilllagrådet remitterade lagförslagen och som bilaga 5 lagrådets yttrande överdessa. Jagtar nu också upp ett förslag som inte har granskats av lagrådet. Del gäller enändring i sekretesslagen som syftar till alt för enhetlighetens skull gereglerna om sekretess hos myndigheter som har lerminalåtkomst till det centralaskalleregistret samma redaktionella utformning som föreslås i fråga omsekretessen vid lerminalåtkomst till utsökningsregislrel. Även i de av lagrådetgranskade förslagen har gjorts vissa justeringar av redaktionell art. Innanjag går in på lagförslagen skall jag lämna en kortfattad redogörelse för del ADB-systemsom används av kronofogdemyndigheterna. 2 ADB-systemet inom exekutionsväsendet KronofogdemyndigheternasADB-system har använts i huvudsak bara för handläggningen av deallmänna målen, dvs. mål om uttagande av det allmännas fordringar på skaller,avgifter, böter o. d. De enskilda målen har registrerats huvudsakligen för altmöjliggöra en datorstödd samordning med de allmänna målen vid handläggningen. Isystemet ingår åtta databaser, nämligen - cenlralregister, som innehålleruppgifter om alla allmänna och enskilda mål som är överlämnade för indrivning, - transaktionsregister somanvänds för registrering via terminal av nya mål, betalningar, avkortningar och anstånd rri. ochvars uppgifter Prop. 1985/86: 155 efter avstämning överförs satsvis till centralregistrel, - namnregisterför efterforskning av person-/organisationsnummer, som äridentifikationsbegrepp i centralregistret, - postnummerregisterför fördelning och överflyttning av mål m. m., - e-målsregisterför sökning av enskilda mål med hjälp av diarienummer - ombudsregister,som innehåller uppgifter om ombud och sökande som är frekventa beträffande e-mål, - orgaiiisationsnummerregisterför snabb tillgång till namn, adress m.m. för i huvudsak alla juridiskapersoner och - behörighetsregislerför kontroll av behörigheten vid användning av terminal. All datorbearbetning i REX-systemet sker centralt hos daiamaskincen-Iralenför adrpinistrativ dalabehandling (DAFA). Vid ingången av 1986 fanns hoskronofogdemyndigheterna och RSV totalt ca 550 bildskärmsterminaler och 55Pdalaskrivare anslutna till datorernas centralenheter via fast uppkoppladetelelinjer och kommunikationsdalorer. För att påverka registrets innehåll via terminal krävsgiltigt behörighetskort. Uppgift om atl visst kort ger behörighet, resp. allbehörigheten har upphört, förs in i behörighetsregislret av den säkerhetsansvarigehos kronofogdemyndigheten. Nya allmänna mål förs in i systemet dels vid RSV, dels aven särskild registreringsenhel vid kronofogdemyndigheten i . Vid registreringen av nya mål tillförs ADB-systemetuppgifter om den som avses med den sökta verkställigheten samt uppgift omskuldbeloppet m.m. Finns flera mål mot samma person tillses genom maskinellarutiner att dessa blir tilldelade samma kronofogdemyndighet och sektion. Uppgifternaom de olika målen kan sökas med hjälp av person- resp. organisationsnummer. När nya mål har uppdebilerals - vilket sker en gång pervecka -framställs betalningsanmaning maskinellt och skickas med posten från DAFA.Om det finns anledning till del överlämnas betalningsanmaningen i stället tillvederbörande kronofogdemyndighet för vidare behandling. Kravrutinen i ADB-systemetinnefattar utöver maskinell utskrift och kuvertering av anmaning - maskinellkontroll av att gäldenären inle är försalt i konkurs, aft förskottsbetalninginte gjorts och att inte anstånd medgetts eller avkprtning av fordringen skett. ADB-systemet används också för registrering och maskinellbevakning av kronofogdemyndighetens åtgärder i allmänna mål och av vissa andrabeslut rörande gäldenärerna som är av betydelse för det exekutiva arbetet.Registreringen i ADB-systemet av sådana förhållanden görs via terminal av densektion som handlägger målet. Av stor praktisk betydelse för myndigheterna äratt anstånd, uppskov, avbetalningsplaner och införsel-beslut bevakas maskinellt. En annan viktig maskinell rutin är den årligabearbetningen av överskju tande preliminära skatter mot registrerade skulder. De operationer som krävs för att bestämma hur stort belopp av en överskjutande skatt som skall tas i anspråk och hur detta skall fördelas mellan olika konkurrerande 9 ti /86. fordringar och avräknasmot dessa utförs helt maskinellt på grundval av de Prop. 1985/86: 155 uppgifterom skulder som har registrerats. Vidarehar ADB-systemet viktiga funktioner när det gäller bokföring och redovisning.En stor del () av betalningarna i de allmänna målen görs med optisktläsbara inbetalningskort som skickas ut tillsammans med belalningsanmaningarna.Sådana betalningar registreras med hjälp av magnetband. Medel påkronofogdemyndigheternas konton för allmänna mål överförs tillstatsverkels checkräkning maskinellt via system S och postgirot. Ävenredovisning till uppdragsgivande myndighet sker till stor del genomöverlämnande av uppgifter på ADB-medium. Efter vaije redovisningsperiod(kalendermånad) framställer systemet en redovisnings-rapport övermedelsförvaltningen för varje kronofogdemyndighet och ett rikssammandrag. ADB-systemetanvänds också för att underlätta kronofogdemyndigheternas arbelsplanering.Sektionen är den minsta enhet som ett mål kan hänföras till i ADB-systemet. Somhjälpmedel för sektionerna framställer systemet bl.a. ett s.k.planeringsunderlag, som ger en överblick över de mål som sektionen har atthandlägga. Etl resultat av ADB-driflen är all pappersmängden hoskronofogdemyndigheterna och arbetet med utskrift av handlingar har minskalavsevärt. Handlingar finns nämligen utskrivna bara i de mål som skall behandlasinom den närmaste liden. De arbetshandlingar som behövs skrivs ut maskinelltnär etl mål beställs från systemet för handläggning. I princip avgör sektionenvilka mål eller typer av mål som skall handläggas. I systemet finns emellertidlagrade vissa generella prioriteringsregler. Bl.a. gäller att mål som avser s.k.företagarskatter (särskilt uppdebiterade A-skatter, preliminära B-skatter, mervärdeskatteroch arbetsgivaravgifter), mål som avser stora belopp, mål som snartpreskriberas eller där uppskovstiden gått ut saml mål som legat utan åtgärd i12 månader alltid prioriteras. Via terminal kan man på vilken sektion som helstsnabbi få besked om skulder, kredileringar och indrivningsåtgärder m.m. Viaden dataskrivare som finns kopplad till flertalet terminaler kan man omedelbartfå t. ex. en sammanställning av skulder och kredileringar att lämna till gäldenären.Alla anslutna kronofogdemyndigheter har tillgång till uppgifterna oberoende avvilken myndighet som handlägger ett visst mål. Vidare fårkronofogdemyndigheterna ha lerminalåtkomst till vissa uppgifter i del centralaskalteregistrel. Åtkomsten gäller, med visst undanlag, endast uppgifter om densom är gäldenär hos en kronofogdemyndighet. Detta kontrolleras i exekutionsväsendetsADB-system innan en fråga vidarebefordras till det centrala skalteregistrel. 3 Föredragandens överväganden och förslag Utsökningsförfarandethar fått ett delvis ändrat innehåll. var verksamheten väsentligen inriktad på fältkonlroller i form av bostadsförrättningar o.d. har tyngdpunkten i stället förskjutits mot ett skrivbordsförfarande, där efterforskning i olika register är ett 10 vikligtinslag i sökandel efter utmätningsbar egentlöm. Detta förhållande Prop.1985/86: 155 förklaras givelvis till stor del av att de tekniska hjälpmedlenutvecklats och tagits i bruk också i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Dettahar skett som ett naturligt led i strävandena att rationalisera verksamhetenoch den tekniska inriktningen har numera också lagts fast i de lagbestämmelsersom reglerar utsökningsförfarandet. En ledande tanke i den nya utsökningsbalkenär således atl de rutinmässiga efterforskningarna i gäldenärens bostad i storutsträckning skall ersättas med bl. a. undersökning i olika register. Mot dennabakgrund är del klart att registerfrågorna och ADB-an-vändningen inomexekutionsväsendet har fåll en allt större betydelse. Underutvecklingen av REX-systemet har vid återkommande tillfällen diskuteratshuruvida ett centralt datasystem är atl föredra framför regionalaanläggningar. I tur och ordning har EON, RSV, och atl ta ställning till den frågan. Svaret har genomgå-' ende blivit att etlcentralt syslem är överlägset andra alternafiv ur effektivitetssynpunkt. REX-systemethar utvecklats i enlighet med dessa överväganden, som också har fåttla ställning till i anslutning till de uttalanden om den fortsattahandläggningen av REX-ulredningens förslag som dåvarande chefen förkommundepartementet gjorde i propositionen 1981/82:100. Principen om ettcentralt ADB-system är således redan fastlagd av statsmakterna och bildardärför utgångspunkten för författningsregleringen. Del är då naturligt alt RSVsom centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet ges etlövergripande ansvar för ADB-an-vändningen hos kronofogdemyndigheterna.