prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — strömFaslighelsbildningslagen s, 53 och regeringens beslut den 15 decem- Prop,1985/86: 90 ber 1977, Pl 2039/76,) Bestämmelsen förslåsbättre om detta förhållande framgår av lagtexten, lämpligen i ett särskillstycke, BUaga 8 Lagrådet vill anmärka all besvärsräit över länsslyrelsens ellerkommunal myndighets beslut f n, anses tillkomma fastighetsägaren men intefaslighelsbildningsmyndighelen. Någon ändring hämlinnan åsyflas inte med denav lagrådet föreslagna lagtexten. Möjlighetenalt överlåta länsslyrelsens beslutanderätt på myndighei har ilagrådsremissen utformats med 28 § andra stycket nalurvårdsförordningen somförebild. Del framgår inte klart om det enligt förslaget är länsslyrelseneller kommunfullmäktige som skall bestämma atl en viss nämnd gesbefogenhet atl medge undantag, Endasl det första alternativet torde kunnagodtas. Enligt lagrådels mening bör delega-lionsmöjligheten utformas på sättsom skell i 43 § andra styckel naturvårdslagen, nämligen atl länsstyrelse kanförordna atl befogenheten skall ankomma på myndighei. Av vad somgäller för beredning av ärenden följer all länsslyrelsens beslut skaU föregåsav all kommunfullmäktige bereds tillfälle yttra sig i ärendet, Iparagrafens femte stycke ges som nämnts regler om fullföljd av lalan mol beslutsom avses i tredje stycket. Enligt den föreslagna lydelsen överklagas beslutengenom besvär. Enligt nuvarande lydelse förs talan genom besvär. Hitintills hari fastighelsbUdningslagens fullföljdsparagrafer genomgående använls uttrycketföra talan eUer molsvarande såväl i fråga om besvär lUl myndighet sombeträffande besvär till fastighetsdomstol. Den nu föreslagna redaktionellaändringen är ett uttryck för en strävan atl modernisera språkbruket. Den haremeUertid inte genomförts i aUa de paragrafer som reglerar fullföljdsfrågorutan har begränsats till paragrafer som av andra skäl nu föreslås ändrade dvs,,fömlom den nu förevarande paragrafen, 15 kap, 8 och 9 §§ samt till en nyparagraf, 4 kap, 25 a §, Lagrådel anser del inte lämpligt alt centralarättsliga begrepp i en och samma lag anges med användande av olika lokutioner.Antingen bör den nu föreslagna ändringen genomföras konsekvent eller börgällande uttryckssätt bibehållas, konsekvent genomförande skulle medföraändring av ell stort anlal paragrafer. Strävan att bringa lagen i närmareöverensstämmelse med dagens språkbmk kan knappast motivera så omfalr landeändringar. Lagrådet föreslår atl nuvarande uttryck bibehålls, Beslämmelsenatt lalan mol beslul skall föras genom besvär hos regeringengäller såväl då handlagt ärendet i första instans som då frågankommit upp i länsslyrelsen genom besvär över myndighels beslul. Dettakommer tydligare till ullryck om beslämmelsen får bilda etl särskill stycke. Lagrådetföreslår med hänvisning lill vad ovan anförts alt 3 kap, 2 § FBL ges följandelydelse. Inomområde med detaljplan, faslighelsplan eller områdesbestämmelser fårfastighetsbildning inte ske i slrid mol planen eller beslämmelserna. Om syftetmed planen eller beslämmelserna inte molverkas, får dock mindre avvikelsergöras. Gällereljest nalurvårdsföreskrifler eller andra särskilda bestämmelser 359 förmarks bebyggande eller användning, skall fastighetsbildning ske så, att Prop. 1985/86:90 syftet med bestämmelserna inte motverkas. Får på gmnd avsärskilt medgivande byggnad uppföras eller annan därmed jämförlig åtgärdföretagas i BUaga 8 slrid mot sådan beslämmelse, ulgör vad nu har sagts ejhinder mol fastighetsbildning som behövs för all medgivandel skall kunnautnyttjas. Omdel fmns särskilda skäl, får länsslyrelsen eller efler dess förordnandekommunal myndighei på begäran av fastighetsbildningsmyndighelen medge undantagfrån bestämmelser som avses i andra slyckel. Talanmot en myndighels beslut i fråga som avses i iredje slyckel föres hoslänsslyrelsen genom besvär. Talanmol länsstyrelses beslut i fråga som avses i tredje slyckel föres hosregeringen genom besvär. Detkan anmärkas atl någon hänvisning lill särskUda stycken i 3 kap, 2 § FBL intetorde finnas utom i 4 § första stycket 3, stadsregislerkungörelsen (1971:1010), 3 kap,3 § Enligtparagrafens nuvarande lydelse gäller de i lagrummet föreskrivnalämplighetsvillkoren genereUt endast i fråga om fastighetsbildning för bebyggelse,Belräffande annan fastighetsbildning tillämpas villkoren endasl inom områdenmed tätbebyggelse. Den nu föreslagna lydelsen innebär atl lämplighelsvillkorenutsträcks all omfatta all fastighetsbildning, sålunda även fästighelsbUdningför annat ändamål än bebyggelse utanför tätbebyggda områden, I denna delöverensstämmer del remitterade förslagel med förslag. eller departementschefen har redovisat skälen till den föreslagnautvidgningen. Även om denna kan synas naturiig, efteriyser lagrådel någonmotivering till den sakliga ändring som här har berörts, 4 kap,25 a § Underhänvisning lill vad lagrådet anfört under 3 kap, 2 § föreslår lagrådel allandra stycket av förevarande paragraf, ges följande lydelse. Talanmol beslut varigenom vägral medgivande tillfastighelsbildningen eUer gjort sådanl medgivande beroende av villkor föres hoslänsslyrelsen genom besvär. Talan mol länsslyrelsens beslut föres hosregeringen genom besvär, 5 kap,3 § Iparagrafen finns bestämmelser om vilka som har rätt att ta initiativ till fastighetsreglering. De föreslagna ändringama innebär alt kommunen i stället för skall vara behörig att ansöka om förrättning samt att begränsningen i den kommunala initiativrätten till atl avse områ den där tätbebyggelse föreligger eller är att vänta slopas, Lagrådel har intet atl invända mol ändringsförslagen. Dessa föranleder dock påpekanden i följande avseenden, 360 Denutvidgade kommunala initiativrätten medför enligt förslagets orda- Prop.1985/86:90 lydelse att en kommun kommer alt kunna påkaUa förrättning i syfteatt t, ex, åstadkomma en ändrad arrondering av ägorna på jordbmksfastig- Bilaga8 heter trots att ägarna själva gjort den bedömningen all ett omskifte inte ärekonomiskt fördelaktigt för dem, är del endast som kanpåkalla en sådan förrättning och då endasl om länsslyrelsen, t, ex, eflerframställning från lantbmksnämnden, finner en reglering vara av störtebetydelse från allmän synpunkl. Enligt lagrådels mening kan del inte varaavsett all kommunen med stöd av beslämmelserna i paragrafen i dess föreslagnalydelse skall använda initiativrätten till all påkalla sådanaslruk-turtalionaliseringar, Lagrådel föreslår därför sådan ändring av den föreslagnalydelsen atl den kommunala initiativrätten begränsas tUl sådanfastighetsreglering som erfordras i anledning av ny eller befintlig bebyggelse,(Om innebörden av "bebyggelse" se lagrådels yttrande över PBL s, 26,)Bestämmelsen har sin naturliga plats i tredje stycket och kan ges följandelydelse: Kommunen kan påkalla fastighetsreglering som behövs för att mark ochvatten skall kunna användas för bebyggelse på ell ändamålsenligt sätt. Iakttasdetta skall orden "och kommunen" ulgå ur paragrafens första stycke, 7kap, 1 och 6 §§ Denya sista styckena i dessa paragrafer bör utformas med texten i 6 kap, 3 §första stycket PBL för ögonen. Del bör alltså anges all reglerna avser"serviiut varom bestämmelser har meddelats i en fastighetsplan".Detta uttryck visar bättre än ordet "förutsatts" atl planmyndighetengått in på en närmare prövning av vilka servitut som behöver bildas, ändraseller upphävas. 15kap, 8 och 9 §§ Underhänvisning till vad lagrådel anfört under 3 kap, 2 § föreslår lagrådeloförändrad lydelse av 8 § första stycket och att i 9 § första slyckel ej görsannan ändring än att "" ersätts med"kommunen". Förslageltill ändringar i FBL innebär enligt departementschefen i ell avseende en ändring av materiell innebörd. Enligt 3 kap, 3 § utvidgas sålunda möjligheten atl utom planlagt område förbjuda olämplig fästighels bUdning, nämligen lUl fastighetsbildning som inte skall ske för bebyggelse, I övrigi är ändringarna - i den mån de inte bara innebär en terminologisk anpassning till i PBL använda begrepp och uttryck - av processuell art. Till förslagel är inte några övergångsbestämmelser fogade. Lagrådet delar uppfattningen att sådana bestämmelser ej är erforderliga. Uppkommer frågan om vilken lydelse av 3 kap, 3 § som skall tillämpas, bör vägledning kunna hämtas från gmnderna för 4 § FBL:s promulgationslag och vad som anförts i förarbetena till detta lagrum, 361 Iparagrafen, som är ny, föreskrivs all beslämmelserna i 5 och 6 §§ inte skalltillämpas om en gemensamhetsanläggning är fömtsall i en faslighelsplan ochansökan om anläggningsförrällning görs före utgången av detaljplanensgenomförandetid. Bestämmelsen är föranledd av att PBL upptar föreskrifter (6kap, 4 § Iredje stycket) om all nämnda paragrafer i anläggningslagen skalltiUämpas när en faslighelsplan, som avses skola reglera inrättande av engemensamhetsanläggning, antas. Avsikten med beslämmelsen är atl endubbelprövning skaU undvikas så länge bedömningen i fastighetsplanen kan ansesvara aktuell. Delta har i paragrafen kommit lill uttryck genom föreskrtflen attansökan om förtättning skall göras före ulgången av detaljplanensgenomförandetid. Enligt lagrådets mening bör den avgörande tidpunkten vara intenär ansökan görs utan då anläggningsbeslul meddelas. Med hänsyn lill all delkan förflyta en lid, , innan genomförandeliden börjar löpa,föreslår lagrådet vidare alt orden "före utgången av" ersätts avpreposilionen "under". Slutligen bör uttryckssättet i paragrafenbättre ansluta till del av lagrådel förordade ordvalet i 6 kap, 3 § PBL, Pågmnd av det anförda föreslår lagrådel all paragrafen ges följande lydelse. Bestämmelsernai 5 och 6 §§ skall inte lillämpas om del i en fastighetsplan har meddelalsbestämmelser om en gemensamhetsanläggning och anläggningsbeslut meddelas underdetaljplanens genomförandelid. Underhänvisning lill vad lagrådet anfört under 3 kap, 2 § FBL föreslår lagrådel altförevarande paragraf ges följande lydelse. Inomområde med detaljplan, fastighetsplan eller områdesbestämmelser får engemensamhetsanläggning inte inrällas i strid mot planen eUer bestämmelsema. Omsyftet med planen eUer bestämmelsema inte molverkas, får dock mindreavvikelser göras, GäUereljest nalurvårdsföreskrifler eller andra särskilda bestämmelser för marksbebyggande eUer användning, skaU anläggning inrättas så, atl syftet medbestämmelserna inte molverkas. Omdel finns särskilda skäl, får eUer efler dess förordnandekommunal myndighet på begäran av fastighetsbildningsmyndigheten medge undanlagfrån bestämmelser som avses i andra styckel. Talanmol en myndighels beslul i fråga som avses i tredje stycket föres hoslänsstyrelsen genom besvär. Talanmot länsstyrelses beslut i fråga som avses i iredje slyckel föres hosregeringen genom besvär. Underhänvisning till vad lagrådel anfört under 3 kap, 2 § FBL föreslår lagrådeloförändrad lydelse av paragrafens andra stycke. Ikraftträdandet Prop, 1985/86:90 I6 § föreslås en ändring av båtnadsvillkoret så att förrättningsmannen fårstörre möjligheter att väga in mUjömässiga och sociala fördelar vid båt- '"" nadsprövningen. Lagrådet har ingen erinran häremot. Ändringen ärav materiell natur. En övergångsbestämmelse synes behövlig. Enligt lagrådetsmening är det lämpligt all utforma en sådan beslämmelse efler förebild av 7 §lagen om införande av anläggningslagen och lagen om förvaltning avsamfälligheter. Har aUlså sammanträde med sakägarna hållits innan ändringen av6 § anläggningslagen trätt i krafl, torde beslämmelsen i dess äldre lydelseböra tillämpas, Iparagrafen bör göras ändringar som motsvarar dem som föreslagils beträffande 6a § anläggningslagen. Paragrafen bör därför ges följande lydelse. Bestämmelsei 6 § skaU inte tillämpas om del i en fastighetsplan har meddelals bestämmelserom en ledningsrätl och ledningsbeslut meddelas under detaljplanensgenomförandelid. Underhänvisning lill vad lagrådel anfört under 3 kap, 2 § faslighetsbildningslagenföreslår lagrådet all förevarande paragraf ges följande lydelse. Inomområdel med detaljplan, faslighelsplan eller områdesbestämmelser får enledningsrätl inte upplåtas i slrid mot planen eller beslämmelserna. Om syflelmed planen eller beslämmelserna inte molverkas, får dock mindre avvikelsergöras, GäUereljesl nalurvårdsföreskrifler eller andra särskilda bestämmelser för marksbebyggande eUer användning, skall ledningsrätl upplåtas så, atl syftet medbestämmelsema inte molverkas. Omdet finns särskilda skäl, får länsslyrelsen eller efter dess förordnandekommunal myndighet på begäran av fastighetsbildningsmyndighelen medge undantagfrån bestämmelser som avses i andra stycket. Talanmot en myndighets beslul i fråga som avses i tredje stycket föres hoslänsstyrelsen genom besvär. Talanmot länsstyrelses beslul i fråga som avses i Iredje slyckel föres hosregeringen genom besvär. Underhänvisning till vad lagrådel anfört under 3 kap, 2 § FBL föreslår lagrådetoförändrad lydelse av paragrafens Iredje stycke. Jordabalken Prop, 1985/86:90 3kap, 7 § Detvå första styckena i denna paragraf reglerar rätten att ha kvar byggnad ellerannan anläggning som uppförts över fastighetsgräns. Tredje stycket upptar enerinran om all del finns särskUda bestämmelser om trappa som skjuter övergatulinje. Härmed åsyflas reglerna i 39 § första stycket byggnadslagen.Eftersom denna paragraf inte avses få motsvarighet i PBL, föreslårdepartementschefen all Iredje slyckel i 3 kap, 7 § skall upphävas, Beslämmelsernai 3 kap, 7 § JB första och andra styckena om atl ha byggnad kvarstående harinte omfattat trappa som skjuter över gatulinje (se SOU 1947:38 s, 143),Däremot lär beslämmelsen gälla Irappa som eljesl skjuter in på angränsandefaslighet. En Irappa är nämligen - om den inte utgör en anläggning - en del aven byggnad. Är en Irappa helt eller delvis uppförd på en grannfaslighel, fallerden alltså in under beslämmelserna i JB, Konsekvensen av vad departementschefennu föreslagit synes bli att också Irappa som skjuter över gatulinje kommer altomfattas av 3 kap, 7 § första och andra styckena. Med hänsyn till ordalydelsenfinns det nämligen knappasl utrymme för någon annan tolkning av lagrummet.Tidigare har emellertid en sådan reglering ansetts alltför sträng. Allbibehålla en Irappa, som skjuter över gatuhnjen, kan nämligen vara önskvärt avhistoriska eller estetiska skäl, (Se m, fl. Byggnadslagstiftningen 5:euppl, s, 177,) Rättsläget med lagrådsremissens förslag blir atl ägaren lill en Irappaär skyldig all avträda den gatumark som han lagil i anspråk, om han inkräktatpå marken avsiktligt eller av grov vårdslöshet, I andra fall torde han ha rätlall få ha trappan kvar. Av betydelse är självfallet om han byggt trappan medkommunens uttryckliga eller lysta medgivande eUer om kommunen i efterhandgodtagit att fastighetsägaren utnyttjat gatumark. Omdel å andra sidan ej är departementschefens avsikt atl trappa, som skjuter övergatulinje, skaU omfattas av 3 kap, 7 §, får del i första styckel anges attstadgandet inte gäller sådan Irappa, I så faU kommer del alt saknaslagreglering för dylika trappor. Fastighetsägaren blir då hänvisad tiU att sökanå en överenskommelse med kommunen, om han vill ha sin Irappa kvar pågalumarken. Enytteriigare möjlighel är all även fortsättningsvis - och då lämpligen i Iredjestycket av förevarande paragraf - ge befogenhet för atl medge atltrappa som skjuter över gatulinje får slå kvar lUlsvidare eller under viss lid.En sådan dispensprövning skulle liksom nu få ske från fall lill faU under ettskäligt avvägande av de estetiska synpunkterna mot trafikens krav. Medbeaktande av etl av huvudsyftena bakom PBL, nämligen all flytta nerbeslutanderätten till kommunerna, kan det kanske övervägas alt ål kommunenanförtro avgörandet av dispensärenden. Departementschefenhar inte lämnat någon motivering tUl varför 39 § byggnadslagen enligt hansmening ej skall ges motsvarighet i den nya byggnadslagstiftningen, Lagrådel hari det lägel avstått från atl föreslå någon lagtext ulan inskränkt sig lill altanvisa tänkbara lösningar. 7kap, 5 § Prop, 1985/86:90 Paragrafensförsta stycke reglerar maximitid för upplåtelse av annan nyttjanderätt äntomträtt. Den kortare maximitiden - - gäller nu för ""g 8upplåtelse av fasl egendom inom sladsplan men skall enligt förslagel framdelesavse upplåtelse inom detaljplan. Del sägs i remissen alt ändringen intepåverkar avlal som träffats före ikraftträdandet. Att det är planförhållandenavid den tidpunkt då avtalet slöts som är avgörande får anses följa av lagtextenoch framgår också klart av förarbetena, (Se NJA II 1908 nr 5:1 s, 6 f ochWeslerlind, Kommentar till jordabalken 7 kap, s, 200 med hänvisningar,) Genombeslämmelserna i 17 kap, 4 § PBL kommer -förutom sladsplaner - vissa andraplaner alt från och med PBL:s ikraftträdande gäUa som detaljplaner,Artendeavtal angående mark som berörs av sislnämnda beslämmelse kommer alltsåinte att omfattas av bestämmelsen om kortare maximitid i fall avtalet träffasinnan PBL träder i kraft. Det sagda gäller även om arrendetiden inte skallböija löpa förrän efter ikraftlrädandel, Lagrådel anser i likhet meddepartementschefen att några övergångsbestämmelser till förevarande paragraf iJB ej behövs. Ilagrådsremissen föreslås alt kopplingen mellan NRL och naturvårdslagen skallske genom en andra mening i paragrafens första - och enligt gällande lydelseenda stycke, I paragrafen anges nu att vid prövning av frågor som rörnaturvård tillbörlig hänsyn skaU las lill övriga allmänna och enskildaintressen, Lagrådel delar uppfattningen att bestämmelsen som gör NRL tillämpligpå naturvårdslagens område bör placeras i förevarande paragraf. Däremot harbeslämmelsen fått en mindre lyckad uiformning. Dess tillämpningsområde angesnämligen genom ell precisl angivande av paragrafer, i förekommande fall styckeni paragrafer. Regeln om NRL:s tillämplighet bör ges en mer allmän uiformning.Enligt lagrådets mening bör stadgandet säga ut atl NRL skall tillämpas vidprövning av sådana frågor som avses med paragrafen, alltså frågor som rörnaturvård, Atl del vid prövningen av vissa frågor knappast ges utrymme för entillämpning av hindrar inte en sådan uiformning. Det ligger isakens natur alt NRL inte skall tiUämpas annal än när del är möjligt ochmeningsfullt, dvs, vid sådana konfliktsituationer där NRL anger hur avvägningenskall ske, Etl ytterligare skäl för att inte koppla NRL till naturvårdslagen påföreslaget sätt är att kopplingen både lill PBL (2 kap, 2 §) och till övrigalagar skett genom en bestämmelse som getts en övergripande uiformning, Iöverensslämmelse härmed bör andra meningen i första styckel lyda: Härvid skaUlagen (0000:000) om hushållning med nalurtesurser m, m, tillämpas, Påsamma sätt som , 54 § 4 mom, byggnadsstadgan, ger PBL, 8 kap, 21 §, rätt all påkallabyggnadsnämndens prövning av ålgärder som inte Anordningar som avses i den nu förevarande paragrafen kan alltså komma attprövas av , ehuru de inte är lovpliktiga, I yttrandet överPBL-förslaget har lagrådet föreslagit all beslämmelserna om lov i PBL skalltiUämpas i sådana ärenden. Lagrådet föreslår i nära anslutning lill paragrafensnuvarande lydelse ell tillägg varav framgår alt beslämmelserna i paragrafengäller inte endast anordningar för vilka bygglov krävs utan även anordningarför vilka bygglov har lämnats. Prop, 1985/86:90 Bilaga8 Paragrafenreglerar ersällning för skada och inlrång på fastighel vid undersökning påmarken innan beslul meddelas i nalurvårdsärende. Enligt lagrådsremissen skallsådan ersällning alllid betalas av staten. Något skäl varför gottgörelse inteskall kunna utges av en kommun har ej åberopats av departementschefen. Vidföredragningen inför lagrådel har emellertid upplysts all del inte bliraktuellt för kommunerna alt vidta förberedande undersökning enligtnaturvårdslagen. När en kommun beslutar om naturreservat lär har det därvidframhållits erforderliga undersökningar ha utförts redan i samband medkommunens fysiska planering enligt PBL, Om rätt all få tillträde till fastighelför planläggning enligt PBL och om rätl lill ersällning för skada som härvidkan uppslå finns bestämmelser i 16 kap, 7 § och 14 kap. 6 § PBL. Del undandrarsig lagrådets bedömande om det inte kan finnas behov för en kommun alt - sedanplanarbetel avslutats -få tillträde liU en fastighel för all närmare undersökavilka föreskrifter som blir erforderliga när etl beslut skall fattas ombildande av etl naturteservat. Lagrådel föreslåralt paragrafen utformas med 15 kap, 6 § PBL som förebild. Enda avvikelsen iförhållande till detta lagrum blir alt i andra meningen anges all även statenkan förpliktas ersätta rättegångskostnaderna. Ietl nytt Iredje stycke i paragrafen föreslås atl regeringen kan ge en kommunalmyndighei molsvarande befogenheter som länsslyrelsen har alt besluta omnaturteservat, Beslämmelsen har utformats så atl , även ombeslutanderätt har delegerats till en myndighet, skall ha kvar sinkompetens. Enligt lagrådsremissen avses alltså kunna kompletteraell kommunall beslut alt bilda ett reservat på samma sätt som kankomplettera sina egna reservatsbeslul. Omvänt medger konstruktionen all ocksåkommunen kan i efterhand komplettera ett statligt reservatsbeslut. Motivenlill förslaget i denna del har redovisats i avsnitt 3,2,3 näst sista slyckel.Någon närmare analys av förslagels konsekvenser finns dock inte redovisade.Lagrådet har för sin del svårt atl överblicka de svårigheter som det föreslagna"dubbelkom-mandol" kan medföra. För de fastighetsägare som berörs avett reservats- beslulkan det innebära olägenheter atl inte få frågan om ersättning för Prop.1985/86:90 uppkommande skador avgjord på en gång och mol en och samma part. Delmåste också ifrågasättas om det i alla lägen är möjligt för slalen att - BUaga8 såsom sägs i motiven - gå in och komplettera etl kommunall reservatsbeslulför tillgodoseende av friluflsinlressen med särskilda föreskrifter för , ettvisst nalurvårdsiniresse. Har nalurvårdsintresset varit med i bilden undersamrådet mellan länsslyrelsen och kommunen inför reservatsbildningen synesbeslämmelsen i 8 § andra slyckel lägga hinder i vägen för en sådan komplettering.Denna beslämmelse förutsätter nämligen all en ny gmnd för reservatetaktualiseras "sedermera" dvs, efler del all reservatet har bildals. Medhänsyn lill det anförda förordar lagrådel att ordet "även" i bestämmelsenstryks och atl "dubbelkommando" sålunda ej skaU förekomma. Medden föreslagna övergångsbestämmelsen synes det ovisst om högre instans kanförelägga vite efler del att 21 § upphävts. Lagrådet föreslår därför följandelydelse av bestämmelsen, Belräffandeärenden enligt 21 § som har avgjort före ikraftträdandet skalläldre bestämmelser tillämpas. Lagrådetvill framhålla att ett enligt äldre lag förelagt vite lorde kunna utdömas ochdrivas in även efler i vart fall om fullgöran-detidpunkten utgåtttidigare, Lagenom allmänna vatten- och avloppsanläggningar (va-lagen) Deföreslagna ändringarna avser andra slyckel. Delta stadgande reglerar en allmänva-anläggnings följsamhet till planbestämmelser. Frågan huruvida man böruppställa etl krav på alt också fastighetsplaner skall styra inrättandet avsådana va-anläggningar har inte berörts i lagrådsremissen, Lagrådel anser atlett uttalande av departementschefen i den här berörda frågan vore av värde, Lagrådelifrågasätter om det ej kan finnas behov av dispens från naturvårdsföreskrifter,jfr 3 kap, 2 § FBL, 9 § anläggningslagen och 8 § ledningsrättslagen. Del kanle sig egendomligt atl sådan dispens kan ges för en enskild va-anläggning meninte för en allmän va-anläggning. Paragrafen,som är ny, reglerar fastighetsägares rätt alt återfå erlagda va- avgtfler som blivit onyttiga för honom genom all han hindras från atl använda sin faslighet för bebyggelse så som förutsattes när avgifterna togs ut. Bestämmelsen fanns lUl en början upplagen i det till lagrådel remittera de PBL-förslagel (14 kap, 7 §), Lagrådet förordade emellertid all frågan i stället borde regleras i va-lagstiftningen. Med hänsyn till all den föreslagna beslämmelsen angav endasl kommunen som ålerbelalningsskyldig anförde 367