prop · G903152 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:152 om fritidshems verksamheten; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Ipropositionen behandlas fritidshemsverksamhetens organisation, mål och innehållför barn i åldern samt vissa förändringar i statsbidragssystemet. Fritidshemsverksamhetenbör byggas ut i enlighet med kommunemas barnomsorgsplaner. För bam i årskursema1-3 kan behovet av omsorg normalt sett tillgodoses genom plats i fritidshem,utvidgad syskongrupp i daghem eller familjedaghem. Förbarn i årskurserna 4-6 kan i de flesta fall en kompletterande fritidshemsverksamhetsvara mot omsorgsbehovet. I begreppet fritidshemsverksamhet innefattas även deverksamheter som bedrivs i form av sommargårdar/kolonier. Ifritidshem, utvidgad syskongrupp, familjedaghem och sommargårdar/ kolonierskall barnen vara inskrivna. I den kompletterande fritidshemsverksamheten ärbarnen normalt inte inskrivna. I propositionen framhålls dock att det i mångasammanhang kan föreligga behov av ett tillsynsansvar också för de äldre barnen. Vidareanges i propositionen vissa grundläggande principer för fritidshemsverksamhetensinnehåll. Bl.a. aviseras att skall få i uppdrag att utarbetaett pedagogiskt program för fritidshem. 1Riksdagen 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , , Proposition om fritidshemsverksamheten 1 Inledning Kommunemasansvar och skyldigheter när det gäller fritidshemsverksamheten regleras sedanår 1982 av socialtjänstlagen (1980:620), SoL, och socialtjänstförordningen(1981:750). Deav barnstugeutredningen (SOU 1972:26) formulerade målen för förskolansverksamhet - att tillsammans med hemmen skapa goda fömtsättningar för varjebarns utveckling och fostra barnen till goda samhällsmedborgare utifrån endemokratisk människosyn - har i SoL utvidgats till att gälla all verksamhet som:riktar sig till bam och ungdom. I barnstugeutredningen betonades förskolansansvar för bam i behov av särskilt stöd, vilket även görs i SoL. Barnstugeutredningenbehandlade också frågan om yngre skolbarns behov av omsorg ochfritidsverksamhet (SOU 1974:42). Utredningen utarbetade ett program förskolbarn med behov av omsorg under den skolfria del av dagen då föräldrarnaarbetar eller studerar. Bl.a. föreslog utredningen en mera öppenorganisationsform, s.k. utvidgade fritidshem som i första hand skulle knytastill bostadsområdets låg- och mellanstadieskola. Utredningenom skolans inre arbete () föreslog i betänkandet (SOU 1974:53) Skolansarbetsmiljö bl.a. en samlad skoldag, omfattande såväl undervisning som friaaktiviteter. Bådadessa utredningar betonade vikten av att föreningslivet engageras i fritidsverksamhetenför yngre skolbam. Riksdagenställde sig bakom det av barnstugeutredningen formulerade programmet för fritidshemmeinsorganisation, funktion och innehåll (prop. 1975/76:92, SoU 28, rskr 219) ochuttalade sig för förslag om införandet av samlad skoldag. Barnstugeutredningensförslag om fritidshemmens samlokalisering med skolan och SIA-utredningensförslag om en samlad skoldag bidrog till att skapa osäkerhet i fråga om siivälbehovet av fritidshemsplatser som fritidshemmens funktion. Den samladeskoldagen genomfördes inte i den omfattning eller med den utformning som urspmngligenavsågs. Utvidgade fritidshem kom inte heller att slå igenom somorganisationsform. Regeringenbeslutade mot denna bakgrand att till- kalla en särskildkommitté med uppgift att belysa frågan om fritidshems- Prop. 1985/86:152 verksamhetenför skolbarn. Till ledamöter i kommittén utsågs riksdagsledamoten , ordf., riksdagsledamoten , kommunalråden och samt riksdagsledamoten , som antog namnet , avgav betänkandet(SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1. Jagkommer i det följande att redovisa mina förslag och överväganden med anledningav fritidshemskommitténs betänkande. Desenaste årtiondenas snabba samhällsförändring har på många sätt förbättratbarnens livsvillkor i förhållande till hur barnen hade det tidigare. Det gällersärskilt de materiella förutsättningama såsom tillgång till mat, kläder, bostäder,böcker, leksaker m.m., men också tillgång till t.ex. hälso- och sjukvård samtföräldraförsäkring och annan socialförsäkring. Detta har medverkat till attbygga upp en trygghet för barnen som var okänd i tidigare generationer. Jämsidesmed denna materiella utveckling har också kunskaperna om bams utveckling ochbehov ökat hos vuxna i barnens omgivning. Föräldrarna har fått mer tid ochbättre möjligheter att engagera sig i sina barns intressen och utveckling. Förändringarnai samhället har emellertid även inneburit att viktiga funktioner som arbete,boende och fritid alltmer skilts åt i och med industrialisering, specialiseringoch urbanisering. Barnenväxer numera upp i små familjer, vanligen som enda barnet eller med endast ettsyskon. Ensamföräldrarnas antal har ökat och familjernas sammansättning är merskiftande . Inflyttningen till storstadsområdena har ocksåinneburit att många barn har få eller sporadiska kontakter med släktingar ochäldre. GenomTV, radio och tidningar samt videofilmer, reklam, lekmaterial m.m. utsätts barnalltmer påtagligt för en information och påverkan som de ofta behöver hjälp attbearbeta och förstå. Sverigehar bl.a. genom invandringen utvecklats till ettalltmer mångkulturellt samhälle. Många yngre skolbarn har föräldrar medinvandrarbakgrund. Detta medför bl.a. att olika sociala och kulturella synsättoch traditioner möts. I många fall inverkar detta på verksamheten i förskolor,skolor och fritidshem. Barnensuppväxtvillkor påverkas således starkt av det samhälle barnen lever i och deförutsättningar som gäller för barnfamiljerna. Barnomsorgen är därför en viktigdel i samhällets stöd till barnfamiljerna och för barnens utveckling. Riksdagenhar beslutat om en utbyggd barnomsorg för barn i förskoleål- 1*1985/86. dern genom att anta förslageni prop. 1984/85:209 om förskola för alla barn Prop. (SoU1985/86:5, rskr 27). För skolbarnen i låg- och mellanstadiet finns på motsvarandesätt ett behov av omsorg i form av fritidshem, familjedaghem ochmer öppna former av kompletterande fritidshemsverksamhet. omsorgsinriktadeverksamheten avser då i första hand de yngre skolbarnen, medande mer öppna formerna av fritidshemsverksamhet vanligen blir mer aktuellaför de äldre skolbarnen allteftersom barnen mognar och blir mer Fritidshemsverksamhetenkan ge de yngre skolbarnen kunskaper och erfarenheter så att de alltmersjälvständigt kan fungera i sitt bostadsområde och i samhället i övrigt. Enväl utbyggd fritidshemsverksamhet är därför av stor betydelse. För de yngreskolbarnen behövs fritidshem och familjedaghem samt öppen fritids-hemsverksamhet.För de äldre skolbarnen (årskurs 4-6) räcker det vanligen med enklare former avfritidsh«;msverksamhet. del av de föräldrar som har barn i låg- och mellanstadiet är förvärvsarbetandeoch de önskar en trygg och stabil omsorg för sina bam. En utbyggdfritidshemsverksamhet medverkar därmed till att föräldrama ges möjlighet tillpersonlig utveckling och att de kan arbeta för sin egen och familjensförsörjning. Jagövergår nu till att presentera mina ställningstaganden för fritidshemsverksamheteni fråga om mål oi;h riktlinjer, organisation m.m. 2.2 Behovet av fritidshenisverksamhet Minbedömning: Fritidshemsverksamheten byggs ut i enlighet med kommunernas bamomsorgs])laner.För barn i årskurserna 1-3 kan behovet av barnomsorg normalt sett tillgodosesgenom plats i fritidshem eller familjedaghem. För barn i årskurserna 4-6 kan enkompletterande fritidshemsverksamhet svara mot baraens omsorgsbehov. I begreppetfritidshemsverksamhet innefattas även de verksamheter sombedrivs i form av sommargårdar/kolonier, veckokolonier eller dagkolonier. Kommitténsförslag: Utbyggnaden av skolbarnsomsorgen föratsätts fortsätta i minst denomfattning som ägt rum , vilket motsvarar ettgenomsnittligt tillskott på 6 000 platser i fritidshem och 4 000platser i familjedaghem. Kommittén redovisar tre olika utbyggnadsalternativdär kostnaderna för årlig nyproduktion av 4 000 (I), 6 000 (II) resp. 8 000 (III) heldagsfritidshemsplatser fördelas på platser i heldagsfritidshemoch eftermiddagsfritidshem. Kommitténbetonar även behovet av att bygga ut kompletterande former av öppenfritidshemsverksamhet samt olika sommarverksamheter såsom sommargårdar ochdagkolonier. Remissinstanserna:De flesta anser att fritidshemsverksamheten måste byg- gas ut och förbättras.Eskilstuna kommun påpekar ätt beslutet om förskola . 1985/86:152 för allabarn inverkar starkt på behovet av fritidshemsverksamhet. länsbarnomsorgschefer framför att eftersläpningen i utbyggnaden av fritidshemsplatsermåste rättas till och alternativa verksamhetsformer för mellanstadiebarn måsteutvecklas. SFL och TCO anser att den konstaterade bristen på fritidshemsplatserborde leda till förslag till åtgärder som innebär en utbyggnad till dess fullbehovstäckning uppnås för barn i åldrarna . Flera remissinstanser menaratt utredningen inte föreslår tillräckliga stimulansåtgärder för attutbyggnadsmålet skall kunna nås. Isamband med att behandlade frågan om statsbidragsreglernaför barnomsorgen (prop. 1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr 38) gav riksdagenregeringen till känna att en plan skulle utarbetas för den fortsattautbyggnaden av bamomsorgen. pekade även på behovetav en utbyggnadsplan för barnomsorgen (SoU 1982/83:12, rskr 43). Riksdagenbeslutade på grandval av propositionen om förskola för allabarn att godkänna riktlinjer för utbyggnaden av barnomsorgen för förskolebammed sikte på att alla barn från ett och till dess de börjarskolan skall ha rätt att delta i barnomsorgsverksamhet. Dennamålsättning skall främjas genom en planmässig utbyggnad som innebär att bamomsorgenför alla förskolebarn är fullt utbyggd (prop. 1984/85:209, SoU1985/86:5, rskr 27). Minaöverväganden: Principen om rätt till förskola för alla barn senast år 1991kommer naturUgtvis att medföra behov av utbyggnad av fritidshemsverksamhetenför de yngre skolbamen. De förskolebam som är inskrivna i daghem ellerfamiljedaghem kommer vanligtvis att behöva plats i fritidshem ellerfamiljedaghem även . Dessutom finns barn vars föräldrarbörjar förvärvsarbeta i samband med att deras barn börjar i skolan. Samtidigtinnebär barnets skolgång och den tid bamet vistas i skolan att behovet av olikaformer av fritidshemsverksamhet bUr betydligt mer skiftande än för bamen iförskoleåldern. Förde bam i årskurserna 1-3 vilkas föräldrar förvärvsarbetar eller studerar ärdet därvid i första hand fråga om behov av plats i heldagsöppet fritidshemeller familjedaghem. För övriga barn avses mer öppna former av fritidshemsverksamhet.Bam i familjedaghem bör även få tillgång till den öppna fiitidshemsverksamheten. Jagövergår nu till att redovisa underlag och antaganden för bedömningar av behovetav fritidshemsverksamhet. Tillgångpå platser och planerad utbyggnad Prop.1985/86:152 EnligtSCB:s sammanställning om barnomsorgen per var 117 500 barni åldrama inskrivna i fritidshem eller familjedaghem. Av dessa var 101200 barn i åldrarna , vilket motsvarar av samtiiga inskrivna barn iåldrarna . Socialstyrelsenssenaste sammanställning av ansökningar om statsbidrag 1985visar att 121 500 barn i åldem är inskrivna i fritidshemsverksamheten vareivca 72 600 i fritidshem och 48 900 i familjedaghem. Vidslutet av fanns totalt 636 000 barn i åldem . av dessa barnvar således inskrivna i fritidshemsverksamheten. 301 000 barn var i åldem 7-9år och 104 000 () av dessa barn kan beräknas vara inskrivna ifritidshemsverksamheten. Underden senaste femårsperioden har det genomsnittliga tillskottet av platser ifritidshem varit ca 5 000 . I familjedaghem har ca 3 000 platsertillkommit . Enligt kommunernas barnomsorgsplaner förperioden beräknas att 5 600 nya platser tillkommer i fritidshem ellerfamiljedaghem . beräknas 3 200, 3 000, år 19882 000 och 200 platser tillkomma i verksamheten. Samtidigtkan nämnas att det har tillkommit 4 000platser i fritidshem enligt den nämnda sammanställningen av kommunernasstatsbidragsansökningar. Mångabarn som inte är inskrivna i fritidshem eller familjedaghem deltar i andraorganiserade verksamheter på sin fritid. Det kan gälla öppna fritidshem,allmän fritidsverksamhet anordnad av kommuner eller olika organisationer ochenskilda. För dessa llormer av fritidsverksamhet finns ingen samlad statistikom hur många bam som deltar totalt eller i vilken omfattning varje bam deltar.Vid beräkningar av behov av utbyggnad ingår därför endast uppgifter förfritidshem, familjedaghem och s.k. utvidgade syskongrapper. Beräkning av utbyggnaden fram SCB:ssenaste undersökning om efterfrågan på baraomsorg visar att 125000 barn () i åldrarna önskade plats i fritidshem eller familjedaghemunder . Eftersom 98 000 bam redan hade plats inom barnomsorgensaknades {)lats för 27 000 bam. 1 önskade 111 000 bam ()plats i fritidshem eller familjedaghem. Förvärvsfrekvensenbland kvinnor har ökat snabbt och många kvinnor har övergåttfrån deltids- till heltidsarbete. Detta inverkar givetvis på behovet av barnomsorgför skolbamen. Barnomsorgsundersökningen(1982/83) visade att av 7-10-åringama hade moder eller ensamstående fadersom förvärvsarbetade . Enligtårsmedeltal från arbet,>kraftsundersökningaraa harandelen bam i åldem med moder i arbetskraften ökat från 79,8 till 83,3 %.Andelen barn med moder som förvärvsarbetar eller mer har ökatfrån . I dessa senare uppgifter ingår inte Prop. 1985/86:152 tillfälligtfrånvarande eller arbetslösa. Vidare har andelen barn med moder som arbetarmindre än minskat från 12,8'till . Medledning av SCB:s senaste barnomsorgsundersökning och utifrån bedömningar omutvecklingen av förvärvsfrekvensen bland kvinnor beräknar jag att ca 227 000barn i åldern kommer att ha förvärvsarbetande förälder/föräldrar vidslutet av . Av dessa barn beräknar jag att ca 145 000 är i behov avplats i fritidshem eller familjedaghem. Enligtkommunernas barnomsorgsplaner för kommer ca 131 000 barn attkunna beredas plats i fritidshem eller familjedaghem . Dengenomsnittliga utbyggnadstakten är ca 2 300 platserper år. Om utbyggnaden av fritidshem och familjedaghem fortsätter i oförändradtakt även kommer ca 142 000 barn att kunnaberedas plats i fritidshem eller familjedaghem vilket innebär attstörre delen av behovet av plats i fritidshem eller familjedaghem är täckt förde yngre barnen. Jagvill i sammanhanget nämna att utbyggnaden av bl. a. fritidshem under senare årlegat på en högre nivå än vad kommunernas planer visat. 3 Mål och innehåll i fritidshemsverksamheten Mittförslag: För mål och innehåll i barnomsorgens fritidshemsverksamhet skallfinnas en gemensam ram för hela landet i form av ett pedagogiskt program förfritidshem. Det pedagogiska programmet skall i tillämphga delar ligga tillgrund för verksamheten i fritidshem, utvidgad syskongrupp vad avser skolbarnenoch öppet fritidshem. Kommunerna bör besluta om riktlinjer förfritidshemsverksamheten som är anpassade till lokala förhållanden. Vårdnadshavaretill barn som omfattas av barnomsorg har rätt att delta i planeringenav verksamheten samt i dess genomförande enligt riktlinjer som antagits avkommunen. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. I betänkandet föreslåsatt det pedagogiska arbetet i fritidshem inriktas på att stödja barnensindividuella utveckling och deras utveckling som gmppmedlemmar samt attorientera barnen i närmiljön och det omgivande samhället för att därigenomstödja deras utveckling till samhällsmedlemmar. Vidare uttalas att verksamhetenskall anpassas till lokala fömtsättningar och behov och utformas i samarbete medföräldrarna samt samverka med övrig verksamhet för bam och ungdom. Remissinstanserna:Remissinstansema är positiva till kommitténs förslag. Skälenför mitt förslag: I regeringens proposition 1984/85:209 om förskola för allabarn behandlas frågan om mål och innehåll i barnomsorgen vad avser förskolansverksamhet. Jag vill i det följande ta upp och belysa frågan vad avserfritidshemsverksamheten. 1"1985/86. 3.1 Måloch inriktning Prop. Fritidshemsverksamhetensuppgift är att i samarbete med föräldrarna medverka till en god ochutvecklande uppväxtmiljö för barn i åldern och ge dem en trygg omsorgunder den skolfria samt under lovdagar och ferier, medanföräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Fritidshemsverksamheten skallstödja bamens utveckling och ge dem erfarenheter av och kunskap om närmiljönoch samhället. Verksamheten skall förmedla ett kulturarv och bidra till atl bamenkan finna sig väl tillrätta i samhället och vilja delta i och påverka :iamhällsutvecklingen.Den grund som i dessa avseenden lagts i förskolan skall vidareutvecklas i skolaoch fritidshem. Detövergripande målet föi innehållet i bamomsorgen - förskola och fritidshem - äratt förmedla och ge en konkret innebörd åt demokratiska värderingar.Verksamheten skall fostra barnen till solidaritet med andra barn samt utveckladeras uppfattning om allas lika värde, självbestämmanderätt och integritet.Detta överensj.tämmer med den människo- och samhällssyn som präglarsocialtjänstlagens 1 §. Nyckelorden är demokrati, solidaritet, jämhkhet,trygghet och ansvar. Dessa ideologiska mål skall vägleda och präglabarnomsorgen. Fritidshemsverksamhetenskall vidare tillsammans med hemmet stödja barnens individuella utveckling ifysiskt, socialt, emotionellt och intellektuellt avseende genom en allsidigpersonlighetsutveckling. Verksamheten skall också utveckla barnen som gmppmedlemmargenom att ge dem möjlighet att orientera sig om gränser och normer för socialsamvaro. Fritidshemmetskall verka för att minska skillnaderna mellan barns olika uppväxtvillkor. Allabarn skall ges möjlighet att utveckla sina egna resurser och sin självkänsla.Särskild uppmärksamhet i detta avseende skall de barn få som av olika skäl ärmissgynnade vad gäller möjligheter att utveckla sina inneboende resurser. Detkan t.ex. gälla barn med handikapp, barn med psykosociala problem, barn somkommer från språkligt eller socialt eftersatta miljöer, barn med olika kulturbakgrund.För dessa barn har fritidshemmet ett särskilt ansvar. Förde yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghet fortfarande stort.Utveckling av social kompetens som stärker barnens förmåga att klara sig självablir efter hand en allt viktigare fråga. Fritidshemmet skall ge barnenmöjligheter att lära känna sin närmiljö och få kontakt med andra barn, vuxnaoch verksamheter där. Barnen skall efter hand få ta ett ökat ansvar för sinegen fritid. Fritidshemmet skall successivt ge bamen stöd i deras frigörelsefrån det nära beroendet av vuxna. Omsorgsbehovetkvarstår i allmänhet , men förändrar karaktär. Deyngsta barnen inom denna åldersgrupp () är vanligen fortfarande beroendeav en nära och stabil vuxenkontakt, medan 10-12-åringen behöver en trygg miljö,en bas att utgå ifrån och återkomma till, där det finns vuxna att diskuteraerfarenheter med, söka hjälp hos och som kan ge stöd i olika situationer. Vadjag här framhållit när det gäller fritidshemsverksamhetens uppgifter, mål ochinriktning innebär att fritidshemmen skall bedriva en i vid mening pedagogiskverksamhet. Verksamheten skallplaneras och genomföras utifrån barnens egen livssi- Prop. 1985/86:152 tuationoch uppväxtmiljö samt vara baserad på barnens egna erfarenheter för att på ettaktivt sätt fortsätta att utveckla barnen från dessa utgångspunkter.Verksamheten bör ha en förankring i närmiljön. Därför skall den pedagogiskaplaneringen, för vilken personalen ansvarar, ske tillsammans med barnen i denegna verksamheten och i nära samarbete med bamens föräldrar. Fritidshemmetskall också samverka med skolan och andra verksamheter i närmiljön sompåverkar barnens fostran och utveckling. Fritidshemsverksamhetenbör utformas i samarbete med hemmet. För att verksamheten skall kunna planerasoch genomföras på ett målinriktat sätt bör personalen ha kunskap om barnensvärld i familjen och i bostadsområdet. Föräldrarna behöver veta hur bamet hardet och hur verksamheten i fritidshemmet bedrivs. Föräldrasamarbetetär enligt min uppfattning en viktig del i en kvalitativt god barnomsorg.Föräldrarna bör därför ges möjlighet till medansvar och delaktighet ifritidshemsverksamheten. Kommitténpekar i sitt betänkande på behovet av regelbundna samtal och kontakter medbarnens föräldrar, kunskap om hemmets värderingar och normer samt möjlighet förföräldrarna att tillsammans med personalen aktivt delta i och bidra tillverksamhetens utveckhng och utformning. Utredningen framhåller att det ärpersonalen i fritidshemmet som skall ansvara för och ta initiativ till föräldrasamarbetetoch därvid söka få med alla föräldrar. av godkända prop. 1984/85:209 om förskola för alla barn föreslogsen rätt för barnens vårdnadshavare att delta i planeringen av förskolansverksamhet. Jag anser att en motsvarande rätt också bör gälla föräldrar varsbarn vistas i fritidshem. Föräldrarsmöjligheter att delta i fritidshemmets planering och verksamhet skiftargivetvis och det är nödvändigt att varje fritidshem söker finna former för ettföräldrasamarbete som är ändamålsenligt och anpassat till olika föräldrarsbehov och förutsättningar. Ytterligareen viktig del av samarbetet är att föräldrama genom fritidshemmet kan knytakontakter sinsemellan, utbyta kunskaper och ge varandra stöd och hjälp utanförverksamheten. 3.3 Den pedagogiska verksamheten Flerautredningar har behandlat förskoleverksamhetens pedagogiska innehåll, t.ex.Barnstugeutredningen (SOU 1975:67) och Familjestödsutrednin-gen (SOU 1981:25).Barnstugeutredningen behandlade också frågan om yngre skolbarns behov av omsorgoch fritidsverksamhet (SOU 1974:42). har fortlöpande utarbetatarbetsplaner för förskolan. Något motsvarande arbete för fritidshemmen har integjorts. Det är enligt min uppfattning en angelägen uppgift att ocksåfritidshemsverksamhetens mål, innehåll och arbetssätt konkretiseras. Avde medel som regeringen anslagit till utvecklings- Prop.1985/86:152 och förnyelsearbete inom bamomsorgen har ca 4 milj.kr.beviljats till olika projekt som behandlar fritidshemsverksamheten. De flestaav dessa projekt avser att pröva olika former för fritidshemsverksamhet förbarn i åldern och utveckla ett innehåll anpassat till dessa åldrar.Jag fäster stor vikt vid kommunemas utvecklingsarbete och det är minövertygelse att sådant arbete kan ge erfarenheter och kunskaper som gagnarverksamheten. Jaghar i det tidigare påpekat att fritidshemsverksamheten är en i vid meningpedagogisk verksamhet. Fritidshemmen skall ge barnen omtanke, trygghet ochgemenskap. Barnen skall få uppleva ömhet, glädje och uppskattning i närarelationer med personal och kamrater. I fritidshemmet skall bamen få leka,skapa, pröva sina krafter, få ta ansvar, möta utmaningar och äventyr.Verksamheten skall också ge barnen möjligheter till vila och avkoppling och egnatankar i lugn och ro. Deninskrivna barngrappen med barn i olika åldrar ger fritidshemmet godaförutsättningar att bedriva en verksamhet som planeras med utgångspunkt iintressen och behov som finns i barngruppen. Barnsutveckling sker i näira kontakt och genom ett aktivt samspel med omgivningen,människor och miljö. Det är genom eget handlande och egen aktivitet som bametprövar och utvecklar sin förmåga, kunskap och förståelse i relation tillomgivningen. Utvecklingen i de tidiga skolåldrarna kännetecknas bl.a. av entilltagande social förmåga - man utvecklas som gruppmedlem. Att fatta besluttillsammans, genomföra gemensamt planerade aktiviteter i eller utanförfritidshemmet är ett sätt att utveckla barnens sociala förmåga. Lek,skapande och experimenterande måste få dominera de yngre skolbarnens fritid. anda präglad av engagemang och lekfullhet skall barnen ha stor frihet attsjälva välja \ad de vill ägna sig åt i fritidshemmet. Kamratgruppen blir idessa åldrar allt betydelsefullare för barnens utveckling.