prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Genomförandetiden skall enligt andra siycketförlängas i skälig utsträckning. Jag ansluter mig alltså inte till den modellsom utredningsförslaget har, dvs, en strikt koppling mellan hindretsvaraktighet och förlängningens tidsrymd. Detta kan medföra onödigakomplikationer. När kommunen väl har konstaterat att en föriängning ärmotiverad, bör liden förlängas så att hänsyn tas till de då rådande prakUskamöjligheterna att verkligen genomföra det projekt som avses. Om allmänhetensintresse av saken är begränsat kan genomförandetiden förlängas genom enkeltplanföriärande enligt 28 8, Det kan anmärkas att lagtexten i del remitteradeförslaget var utformad så att det krävdes av fastighetsägaren atl han skullevisa att han har avsett att genomföra planen. Mot denna formulering harlagrådet invänt (yttrandet s,61): Trots att bestämmelsen har ett materiellt innehållhärden utformats som en bevisregel. Delta är en ovanlig lagstiftningsteknik.Lagrådet förordar att bestämmelsen i stället ges en utformning som klarläggerdess reella innebörd. Att det åvilar den som begär förlängning avgenomförandetiden att visa att de omständigheter som anges i bestämmelsenföreligger behöver inte särskilt utsägas. 1985/86:1 .,: 601 Med anledning av attbevisskyldigheten i del remitterade förslaget lagts 5 kap. 14-16 §§ påägaren av den fastighet varom är fräga, vill lagrådet framhålla att del intemed nödvändighet behöver vara denne som genomför planen. Genomförandel kanocksä ankomma pä en nyttjanderätlshavare. Andra styckel har utformats ienlighet med lagrådets förslag. Som lagrådel ocksä påpekar behöver i densituation som regleras i andra stycket - i motsats till vad som gäller enligtförsta stycket - ett beslut om föriängning inte fattas före genomförandetidensutgång, 15 8 Den t'd under vilken tillfällig markanvändning färpågå kan förlängas i sänder. Den sammanlagda tiden får dockinte överstiga . Bestämmelsen är ny och motsvarar 9kap, 18 8 i utredningsförslaget samt 5 kap, 15 8 tredje stycket i detremitterade lagförslaget. Av systematiska skäl har bestämmelsen pä förslag avlagrådet (yttrandet s,62) brutits ut och fått bilda en egen paragraf. Regleringen är samordnad medföreskrifterna i 8 kap. 14 8 om tillfälligt bygglov. Frågan bör väckas genomatt fastighetsägaren eller annan som har nytta av bestämmelsen ansöker om förlängningföre utgången av den i planen medgivna tidsfristen för den tillfälligamarkanvändningen. Av samma skäl som jag har anfört i anslutning till 14 8första stycket får förlängningen ske i sänder. 16 8 För begränsade omräden som inte omfattas avdetaljplan kan områdesbestämmelser antas för att säkerställa att syftet medöversiktsplanen uppnås eller att ett riksintresse enligt lagen (0000: 000) örnhushållning med naturresurser m. m. tillgodoses. 1. i vad mån åtgärder kräverlov enligt 8 kap. 5 8 första stycket. 6 8 första stycket 1 och 3, 7 8, 8 8 andra stycket och 98 tredje stycket, 2. grunddragen föranvändningen av mark- och vattenområden för bebyggelse eller förfritidsanläggningar, kommunikationsleder och andra jämförliga ändamål, 3. störstatillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och storleken på tomter tillsådana hus, 4. placering,utformning och utförande av byggnader, andra anläggningar, anordningar ellertomter, varvid ombyggnadsbestämmelser enligt 3 kap. 108 tredje stycket ochskyddsbestämmelser för byggnader som avses i 3 kap. 12 8 får meddelas, 5. användning ochutformning av allmänna platser, 6. vegetation samtmarkytans utformning och höjdläge inom sädana områden som avses i 8 kap. 98tredje stycket, 7. skyddsanordningarför att motverka störningar från omgivningen, 8. exploateringssamverkanenligt 6 kap, 2 8. Prop.1985/86:1 602 Paragrafen, som har redigerats ihuvudsaklig överensstämmelse med 5 kap. 16 § lagrådets förslag, motsvararnärmast 9 8 andra och fjärde styckena byggnadslagen, lOkap. 1 5 iutredningsförslaget och 4 kap, 13 5 i del remitterade lagförslaget, 1paragrafen anges i vilka avseenden områdesbestämmelser kan meddelas för attreglera användningen av mark- och vattenområden för bebyggelse och därmedsammanhängande anordningar samt medgivande lill exploateringssamverkan ni, m.Uppräkningen i paragrafen är avsedd att vara uttömmande. Beträffande innehållet i punkterna18 vill jag till att börja med hänvisa till vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 8,8,2), lill skillnad mot detaljplanen, som är en merfullständig regleringsform, bör områdesbestämmelserna kunna användas, närbeslämmelser behövs endast i några få avseenden. Regleringsmöjligheterna är i fleraavseenden lika de som gäller för detaljplan. Områdesbestämmelser kan av denanledningen inte meddelas för område med detaljplan. Del maleridla innehällel ipunkterna har jag delvis redan berört i specialmotiveringen till 7 5, 1 punkternaförekommer emellertid vissa avvikelser i förhållande till 7 5, vilka jag nutar upp, 1 punkl I finns beslämmelser ommöjligheterna att variera skyldigheten atl söka lov. De olika åtgärder som kanomfattas av elt beslul härom kommenteras i specialmoliveringen lill resp,paragraf i 8 kap. De viktigaste skillnaderna mellan områdesbestämmelser ochdetaljplan i detta avseende är följande. Mitt förslag innebär atl detaljplanautomatiskt medför krav på dels bygglov för vissa åtgärder med byggnaders yttresamt för skyltar och ljusanordningar (8 kap, 3 5), dels rivningslov (8 kap, 8 5första stycket) och dels marklov för schaktning och fyllning (8kap, 9 5 förstasiycket), Skyldighel att söka lov för motsvarande åtgärder kan införas genomområdesbestämmelser. För en annan grupp av åtgärder kanskyldighet att söka lov införas pä ett likartat sätt genom detaljplan ellerområdesbestämmelser. Exempel på sådana åtgärder är underhåll av bebyggelse medsärskilt bevarandevärde (8 kap, 6 5 första siycket 3) samt trädfällning ochskogsplantering (8 kap. 9 5 andra och tredje styckena). När det gäller möjligheten att befria från skyldighetenatt söka lov till vissa åtgärder, har jag behandlat förutsättningarna i denallmänna motiveringen (avsnitt 12,1,5), För områden som inte omfattas avdetaljplan kan skyldigheten att söka lov under vissa föruisättningar minskasför en rad olika åtgärder (8kap, 5 5 första stycket). Detta sker genomområdesbestämmelser som i delta hänseende erbjuder en möjlighet för kommunenatt skapa förenklingar för enskilda och anpassa prövningen av lov till behoveninom olika områden. Genom följande exempel vill jag belysa hur en sådanreglering skulle kunna ske, 1 kommunen finns etl större glesbygdsområde medjord- och skogs- Prop.1985/86:1 ; 603 bruksfastigheter och spridd bebyggelse huvudsakligen längsvägarna. Ut- 5 kap. 16 § vecklingen är svag, och inga omräden av riksintressenenligl NRL eller andra större allmänna intressen finns. Några enstakafritidshus har tillkommit inom området. Kommunen har i översiktsplanenbetecknat området som övrig mark utan några speciella riktlinjer förbebyggelseutvecklingen. De allmänna bestämmelserna i 2 och 3 kap, skall somvanligt läggas till grund för prövningen av lov inom området, men i dettaområde helt ulan slöd i någon riktlinje i översiktsplanen. Kommunen vill gärnaunderiätta för dem som bor i området att utveckla den verksamhet som redanbedrivs, I områdesbestämmelser kanöversiktsplanens syften tänkas tillgodoses genom vissa förenklingar när detgäller bygglov och införande av några enstaka byggnadsreglerande bestämmelser.Tanken med bestämmelserna är att förenkla för vardagliga och ordinära åtgärder,om de ftiljer nägra få regler. Kommunen kan t, ex, upprätta och antaområdesbestämmelser av följande innebörd: o skyldigheten att söka bygglovupphävs för komplementbyggnader och mindre tillbyggnader som placeras i enlighet medområdesbestämmelserna (8 kap, 5 5 första stycket 1 och 2) o skyldigheten attsöka bygglov upphävs för inre åtgärder (8 kap. 5 5 första stycket 3) o nya byggnader ochtillbyggnader skall placeras pä visst avstånd från allmän väg och så att jordbruketsproduktionsbetingelser inte äventyras o omräden som på kartan anges medsärskild beteckning skall såvitt möjligt bevaras obebyggda. Några effekter av sådanabestämmelser blir följande. Enskilda som vill komplettera sin bebyggelse kangöra del ulan lov. En förulsältning är att det nya inte byggs inom områden somskall bevaras obebyggda eller alltför nära väg. Om någon anser sig ha skäl tillmindre avvikelse från bestämmelserna, måste lov sökas (se 8 kap, 12 8 fjärdestycket). Vid beredningen av bygglovsärendet är grannarna garanterade insyngenom kravet att de skall beredas tillfälle lämna synpunkler på ansökan om lov(8 kap, 22 8 fö'sta stycket 1), Råder det stor osäkerhet om tillåtligheten förden sökta åtgärden kan sökanden begära ett förhandsbesked. Givetvis gällerockså delaljplanekravei enligl 5 kap, 1 8, om del inte är fräga o/n enkompletteringsåtgärd (se 8 kap, 12 § andra stycket). Om någon bryter motområdesbestämmelserna kan byggnadsnämiden nå rättelse med stöd av ingripandenenligt lOkap. 12 8 3 och 14 8. Enskilda som är osäkra pä om befrielse från attansöka om lov gäller för viss åtgärd, kan alltid få sin sak prövad i förväg medstöd av bestämmelsen i 8 kap. 21 5. Enligt punkt 2 finns möjligheleratt bestämma grunddragen i användiing-en av mark- och vattenområden för ettbegränsat område. Dessa itågor kommenterade jag utförligt i specialmotiveringentill 4 kap. 1 5. Etet bör alltså vara möjligt att i områdesbestämmelser angemarkens användning i så grova termer som t. ex. bebyggelse, fritidsanläggningareller kcmmuni- Prop.1985/86:1 604 Syftet kan vara att få en avgränsning motett område av 5 kap. 16 § riksintresse enligt NRL eller ett beslut i enprincipfråga av stort allmänt intresse, t, ex, om fritidsbebyggelse skallmedges i ett område eller om endast sädana åtgärder som anknyter lill detrörliga friluftslivet skall tillä-tas. Till skillnad mot vad som gällerför detaljplanen finns ingel krav på att markanvändningen skall anges iområdesbestämmelser, Punkl 2 ger dock en möjlighel att ange grunddragen imarkanvändningen, t, ex, bebyggelse, Nägon uppdelning av delta huvudändamål påmark för allmän plats och kvartersmark får därvid inte göras. Som framgår avpunkt 5 kan dock områdesbestämmelser meddelas om användning och utformning avbefintliga allmänna platser. Inget hindrar heller en angivelse att viss markskall utgöra skydds- eller säkerhetsområde. Det innebär att tillkomsten av nybebyggelse på sådan mark strider mol områdesbestämmelsen och därför kan vägras.Däremot skall områdesbestämmelser givetvis inte kunna användas på ett sätt somgör alt det rättsskydd som detaljplanen ger fastighetsägaren åsidosätts. Detbör t. ex. inte vara möjligt alt avsätta ett område för allmänt ändamål ellerallmän plats genom områdesbestämmelser, eftersom fastighetsägaren då inte harmöjlighet att begära inlösen, vilket han kan när det gäller områden meddetaljplan. För de fall dä ett vattenområdeslämpliga användning behöver bestämmas i sina grunddrag bör områdesbestämmelserkunna antas, om vattnet inte nalurligen ingår i etl område med samladbebyggelse som skall regleras med detaljplan. Genom områdesbestämmelser börelt vattenområde kunna reserveras lör t. ex. båthamn, friluftsbad, fastaomräden eller banor för segelsport, vattenskidåkning, roddsport ochisaktiviteter. Likaså bör lokala och nationella skyddsintressen kunnatillgodoses för t. ex. fiskreproduktion, s.k. vattenbruk, och rävattentäki. 1de flesta fall bör emellertid riktlinjer i översiktsplanen vara tillräckligt.Att områdesbestämmelser har antagits inverkar naturligtvis inte på skyldighetenatt söka Ullstånd enligt vattenlagen. 1 punkt 3 avhandlas möjligheten attreg,lera byggnads- eller bruksarean på fritidshus eller storleken på tomter.Bestämmelsen tar sikte på områden för fritidshus där det finns ett önskemål atlförhindra s.k. permanent bosättning. 1 lagrådsremissen avsåg regleringen"byggnadsarean", men jag har funnit det mest ändamålsenligt altanknyta även till begreppet "bruksarea", 1 punkt 4 behandlas .Tiöjlighelentill byggnadsreglerande bestämmelser med stöd av kraven i 31ap, Den frågan harjag utföriigt behandlat i specialmotiveringen lill 7 8 törsta stycket 4,Områdesbestämmelserna och detaljplanen ger i princip sammaregleringsmöjligheter i detta avseende. Översiktsplanens rikllinjer kan t,ex, innehålla ett allmänt formulerat mål som går ut på af bevara karaktären iett kulturiandskap med stort inslag av bebyggelse. Planen kan också innehållariktlinjer med innebörd Prop.1985/86:1 605 att ny bebyggelse bör förläggas och utformas så altjordbruksdriften inte 5 kap. 16 § försvåras, 1 sädana och liknande fallärdel naturligt alt, om översiktsplanens syfte skall säkerställas, riktlinjernaomsätts i ganska detaljerade områdesbestämmelser om byggnadernas placering,utformning och utförande. En viktig möjlighet är att kravenvid ombyggnad enligt 3 kap, 105 tredje styckel kan regleras iområdesbestämmelser. I specialmotiveringen till den paragrafen redovisade jaghur omrädessynen kan komma till uttryck i differentierade ombyggnadskrav förolika byggnader inom området, 1 punkt 4 avhandlas ocksåmöjligheten att meddela skyddsbestämmelser för bebyggelse med särskiltbevarandevärde enligl 3 kap. 12 5, Jag har kommenterat detta närmare ispecialmotiveringen till 7 8 första stycket 4 som har samma lydelse somifrågavarande punkl 4, Att fastighetsägaren i vissa fallhar rätt till skälig ersättning för den skada skyddsbestämmelser kan medföraframgår av 14 kap. 8 8 första stycket 3, Bestämmelser av detta slag kan ävenmeddelas för en enstaka fastighet eller byggnad, 1 punkt 5 behandlas möjligheten attreglera användning och utformning av mark för allmänna plalser. Bestämmelsen,som grundas på kraven i 3 kap, 18 5, ansluter nära till 7 5 första stycket 6,Jag har kommenterat dessa frågor närmare i specialmotiveringen lill denparagrafen. Regleringsmöjligheten torde få sin användning huvudsakligen närområdesbestämmelser används i bevarandesyfte. Jag vill betona att bestämmelseninte är avsedd att tillämpas så att omräden som inte har använts somallmän plats genom områdesbestämmelser avsätts för detta ändamål, I punkl 6 avhandlas möjligheten atlmeddela bestämmelser till ledning för prövning av marklov. Denna punktmoisvaras för detaljplanernas del närmast av 7 5 första styckel 5 men skiljersig frärt denna i ett avseende. Skyldighel alt söka marklov enligt 8 kap, 9 5tredje stycket måsle nämligen föreligga för att områdesbestämmelserna skall fånägon verkan. Som framgår av 8 kap, 9 8 Iredje siycket gäller vissabegränsningar av möjlighelen atl meddela sådana bestämmelser. Det aktuellaområdet skall vara avsett för bebyggelse eller som skyddsområde för altområdesbestämmelser skall kunna anlas med stöd av punkl 6, Det skydd som vissaförsvarsanläggningar m,m, åtnjuter till följd av 81 och 82 SSbyggnadslagen kommer i PBL att i första hand upprätthällas genom riktlinjer iöversiktsplanen. Om det behövs kan genom områdesbestämmelser införasskyldighel alt i närheten av anläggningarna söka bygglov för ljusanordningar(8kap. 7 8) saml skyldighet att söka marklov för schaklning, fyllning,trädfällning och skogsplantering (8 kap, 95 tredje stycket). Vidare kan enliglförevarande paragraf punkl 4 maieriella beslämmelser meddelas för bebyggelsenl,ex. beträffande tillåtlighet och placering av ny bebyggelse. Med stöd avpunkt 6 kan bestämmelser med- 1985/86:1 606 delas för marklovspliktiga åtgärder inom dessa skydds-eller säkerhetsom- 5 kap. 16-17 \ råden, t, ex, avverknings- ellerskogsplanleringsförbud, tillåten höjd för vegetationen och krav på braiidgaior.Ägaren lill den anläggning vars fortbestånd och drift tryggas med områdesbestämmelsernaär skyldig att ersätta kommunen för dess koslnader för eventuell ersättningtill fastighetsägare eller för marklösen (14 kap, 8 5 femte siycket), 1 punkl 7 avhandlas möjligheten attmeddela bestämmelser om skyddsanordningar för alt motverka störningar frånomgivningen. Jag har kommenterat detla i specialmotiveringen till 7 5 förstastycket 11,1 del remitterade lagförslaget nämns även "byggnadsteknisktutförande". På de skäl jag har anfört i anslutning till 7 5 första siycket11 har detta uttryck fält utgå. Skillnaden mot den reglering somenligt 7 5 första stycket 11 är möjlig genom detaljplan ligger i attområdesbestämmelser inte kan ange högsta tillåtna värden för olika slagsstörningar, I punkt 8 avhandlas möjligheten attgenom områdesbestämmelser besluta om tillåtligheten av exploateringssamverkanoch samverkansområdets avgränsning, I den frågan hänvisar jag till vad jaganför i specialmotiveringen till 6kap, 2 8. 17 8 Områdesbestämmelserna och skälen till dem skallredovisas i en särskild handling. Handlingen skall utformas så att det lydligtframgår hur bestämmelserna reglerar miljön. Vad som föreskrivs i första stycketgäller även när områdesbestämmelserna ändras eller upphävs. Paragrafen, som har utformats ienlighet med lagrådets förslag, saknar motsvarighet i gällande rätt. Denmotsvarar 10 kap. 68 i utredningsförslaget och 4 kap. 15 8 i det remitteradelagförslaget. Den handling som enligt förstastycket skall innehålla områdesbestämmelserna kan enligt min uppfattning varaganska enkel och koncentrerad, men den måste vara tydlig. De sakliga motivenoch den allmänna bakgrunden lill innehållet i områdesbestämmelserna framgårvanligtvis av översiktsplanen med dess riktlinjer. 1 dessa fall bör detregelmässigt ske en hänvisning till översiktsplanen eller om möjligt tas medett utdrag av denna för det aktuella området. Handlingen medområdesbestämmelser kan bestå av en karta över det område som omfattas avbestämmelserna samt själva bestämmelsema och deras tillämpningsområden.Bestämmelserna kan skrivas direkt på kartan, om det blir tillräckligt tydligt. 1 handlingen eller i en särskildbilaga skall också ges en redovisning av skälen till bestämmelserna. Med detlaavser jag skälen till att just områdesbestämmelser behövs för den avseddaregleringen. Här bör regelmässigt ingå en redovisning av anknytningen Ullöversiktsplanen. Prop.1985/86:1 607 stämmelserna handläggs med översiktsplanen, börkravet pä 5 kap. 17-18 §§ motivering vara uppfyllt genom den samtidigahandläggningen av översiktsplanen. 1 andra siycket föreskrivs att enmotsvarande redovisning skall finnas, när områdesbestämmelser ändras ellerupphävs. Redovisningskravet kan vid upphävande uppfyllas genom atl del pähandlingen med de aktuella beslämmelserna görs en anteckning om atl de föresläsbli upphävda. Skälen till förslaget kan dä anges i en särskild bilaga. Förfarandet m. m. 18 8 Detaljplanen bör grundas pä ett program som angerutgångspunkter och mål för planen. Paragrafen handlar om program förarbetet med detaljplaner. Den är ny och motsvarar 9 kap, 218 iutredningsförslaget samt 5 kap, 165 i det remitterade lagförslaget. Frågan omprogram har jag behandlat i den allmänna motiveringen (avsnitt 8,7,2), Utredningens förslag tillbestämmelser om program har mött viss kritik från remissinstanserna. Mångaanser dock att programmen bör ges en starkare ställning i PBL, Mitt förslaginnebär en översiktsplan som inrymmer delar av programmet för detaljplaner, meningen tillgodoser förslaget dessa remissinstansers krav på en starkareställning för programmen. Självständiga program kan sannoliktbehövas om översiklsplanen ger föga vägledning för detaljplaneläggningen ellerom i sitt granskningsytirande har ifrågasatt översiktsplanen fördet berörda området. Jag delar alltså uppfattningen att arbetet med progi-amär en viktig del i planarbetet och ger möjlighet lill etl tidigt samråd omplanen, Nägra vägande skäl atl föreskriva program som obligatoriskt inslag iplanprocessen finner jag dock inte. Den nu föreslagna 188 har därför utformatssom en rekommendation. Om program upprättas, skall det redovisas vid samrådet(21 8) och vid utställningen av planförslaget (265), En fråga som inställer sig ärvilket organ som skall besluta om programmet. Det har samma karaktär somöversiktsplanens rikllinjer. Om programmet endast förtydligar översiktsplaneni vissa avseenden, kan beslutet om programmet lämpligen fattas av det organsom skall anta detaljplanen enligl 29 8- Om däremot översiktsplanensriktlinjer är knapphändiga eller om del råder starka motsättningar omöversiktsplanens uiformning, kan det vara lämpligt att programmet beslutas avfullmäktige. Jag är emellertid övertygad om att kommunerna själva här kan finnalämpliga beslutsformer. Det finns alltså ingen anledning att lagreglerabefogenheten att besluta om program. Prop.1985/86:1 608 19 8 När förslag till detaljplan upprättas skall del,om det inte är uppen- 5 kap. 19 § bart onödigt, finnas en eller flera förändamålel avsedda kartor (grundkarta) och en fastighelsförleckning, Ifaslighetsförteckningen skall i den mån de berörs av planen redovisas 1. fastigheter,mark som är samfälld för flera fastigheter och andra omräden samt ägare tilloch innehavare av annan särskild rätt än bostadsrätt och hyresrätt i nämndaegendom, 2. gemensamhetsanläggningarenligl anläggningslagen (1973: 1149) samt ägarna till de fastigheter som deltari anläggningen. Om en samfällighetsförening enligtlagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter förvaltar samfällighet,särskild rätt eller gemensamhetsanläggning skall i stället för ägare ellerinnehavare anges föreningen. Paragrafen behandlar kravet pågrundkarta och fastighetsförteckning när detaljplaneförslag upprättas.Paragrafen motsvarar 15 8 byggnadsstadgan, 9 kap, 5 8 andra stycket iutredningsförslaget samt 5 kap, 108 andra stycket och 11 8 tredje stycket i detremitterade lagförslaget. På lagrådets förslag (yttrandet s,58) harbestämmelserna om karta och fastighelsförleckning sammanförts lill en paragraf,som har utformats i huvudsak enligt lagrådets förslag, 1 lagtexten har dockangetts att grundkartan kan bestå av en eller flera kartor. Efler del attlagrådsremissen beslutades har jag nämligen erfarit att detla uttryckssättbättre svarar mot den teknik inom kartväsen-del som håller på att utvecklas. Om en grundkarta är uppenbartobehövlig, skall den kunna undvaras. Detta bör kunna ske om det finns annatkartmaterial som på ett Ullfreds-ställande sätt redovisar befintligaförhållanden som är av betydelse för del aktuella planförslaget. Vidare föreskrivs alt det som i dagockså skall finnas en fastighetsförteckning till kartan. Som lagrådel harframhållit (yttrandet s.59) lämnar dock bestämmelsen utrymme fijr att iundanlagsfall utesluta faslighetsförteckningen. Förteckningen skall läggastill grund för underrättelser enligt 25 8 om utställning av planförslag.Förteckningen skall vara aktuell när utställningen sker enligt 23 8. Enligtdagens ordning innebär detta att den inte bör vara äldre än tvä månader och jagavser ingen ändring härvidlag. Därmed får man garantier för at.t kallelsen nårrätt sakägare, 1 det remitterade lagförslagetangavs att de samfälligheter som berörs av planen skall förtecknas. Lagrådethar om detta yttrat bl, a. följande (yttrandet s, 59): Härmed torde avses inte endasimarksamfälligheter ulan också t, ex, samfällighet enligl anläggningslagen ochservitut som hör till flera fastigheter gemensamt, Detla bör komma tilltydligare uttryck i lagtexten. bör införas en bestämmelse i syfteatt förenkla förteckningen när samfällighet förvallas av förening. Därjämte börförteckningen, såsom nu föreskrivs i 15 8 andra stycket byggnadsstadgan, ocksåuppta andra områden - t, ex, gatu- och vägmark - som berörs av planen. Sådanaområden behöver nämligen inte ingå i fastighetsindelningen (se ochNord- Prop.1985/86:1 609 ström: Fastigheisbildningslagen s, 378), Enligt förslagetskall förteckning- 5 kap. 19-20 §§ en ange ägarna till den fasta egendornen ochinnehavare av särskild rätt i denna, Faslighetsförteckningen har under detfortsatta förfarandet betydelse som förteckning över de intressenter vilkaskall underrättas om planförslagets utställande, Underättelse härom skall integå lill hyresgäster. Behovet av kommunikation med dem blir tillgodosett genomkungörelse i ortstidning om utställningen och genom underrättelse tillorganisaUon och förening av hyresgäster.