prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är mycket glädjande att denna fräga, som harsysselsatt de nordiska regeringarna under myckel läng tid, nu har fått enlösning som innebär atl ett praktiskt samarbete kan komma i gång. 1 likhel medde övriga dellagande ländernas företrädare anser jag all det vore värdefulltmed dansk medverkan i samarbetet. Jag avser därför atl vid de förhandlingar sominom kort skall starta med den danska regeringen pröva alla möjligheter alt fålill stånd en sådan medverkan. 1del följande redogör jag för huvudlinjerna i överenskommelsen. Sändningarna skall i försia hand innehålla programsom har producerats inom de medverkande länderna. Programmen skall utgöra ellattraktivt och konkurrenskraftigt alternativ till andra salellitsändaTV-kanaler samlidigl som de skall främja den nordiska samhörigheten och geolika grupper tillgäng till program på del egna språket. Programmen sätts samman i en nyhets- ochinformationskanal och en kullur- och underhållningskanal. Program från kommer all översättas lill svenska eller norska medan program frånövriga länder skall översättas till finska. Omfattningen och inriktningen av samarbetet i frågaom ljudradioprogram kommer atl fastställas . Tele-X-satellilens sändningar kommer atl kunna lasemot med parabol-antenner i , , och . Däremot blirdel inte möjligl all la emol sändningarna i . När del gällerprogramöverföring lill och från skall visst ytteriigare utredningsarbetegöras genom de nationella radioföretagens försorg. Frågan om dehagandekommer all övervägas pä nytl när förutsättningarna för sådana programsändningarytteriigare har klariagls. 1 överenskommelsen anges ramar för de gemensammakostnaderna. Den sammanlagda kostnaden för treårsperioden uppgår lill 334 milj.kr. i 1985 ärs prisnivå. avser hyra av kapaciiei i satelliten, 7 milj.kr. koslnader för markstationen saml 18 milj. kr. För översätiningsservice har beräk- Prop. 1985/86: 100 näts 84milj. Kostnadsramen för programöverföring till och från Bil 10kommer alt fastställas . De gemensamma kostnaderna skall fördelas mellan dedeltagande länderna i förhållande till de dellagande ländernasbrutlonalionalinläkl. Andra kostnader än de angivna betraktas somnationella och skall täckas av varje land. Sådana kostnader är bl.a.upphovsräitsliga koslnader och administration. har anmodat de nationellaradioförelagen alt utarbeta förslag till detaljerade riktlinjer förprogramsamarbele. Förslag skall redovisas . För att försöksverksamheten skall komma i gångkrävs bl. a. ändringar i den svenska lagstiftningen. Vidare krävs beslut ifinansieringsfrågorna. Jag avser att återkomma lill regeringen idessa frågor. En utgångspunkt bör vara all erforderliga riksdagsbeslut skallkunna fattas under /87. M. Prop. 1985/86: lOO 1984/85 Ulgift 33 268830 198.5/86 Anslag 31566000 1986/87 Förslag 33253 000 Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskoslnader (därav lönekostnader -H 673 000 + 1 148000) -1- 14000 -(-1687000 För del beräknar jag medel medutgångspunkt i det huvudförslag som redovisades i 1985 ärs budgetproposition(prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 115). Enligt della fördelas huvudförslaget med 5%över en treårsperiod. Detla innebär för /87 en besparing med565 . Jag hemställer atl regeringen föreslär att till Utbildningsdepartementetför /87 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1984/85 Ulgift 12912935 Reservafion 1267676 1985/86 Anslag 20880000 1986/87 Förslag 20880000 Med hänsyn lill den beräknade omfallningen avutredningsverksamheten m. m. bör anslaget för nästa budgetår föras upp med20880000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt till Utredningar m.m. /87 anvisa ell reservalionsanslag av . A 3.Extra utgifter Prop. 1984/85Ulgift 564224 Reservation 9706 1985/86Anslag 608000 1986/87Förslag 951000 Behovetav medel under anslaget har ökat. Anslaget bör -ulöver en prisomräkning - genom omprioriteringar inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde räknas upp med . Anslaget bör således föras upp med951 . Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgelårel 1986/87anvisa elt reservationsanslag av . SKOLVÄSENDET Prop- 1985/86: 100 Iinledningen harjag behandlat vissa frågor som rör skolväsendet. Minskandeelevkullar och därmed sammanhängande frågor har behandlats under punkt 2Utbildningssystemet och årskullarna och punkl 3 Elevminskningen i grundskolan.Vidare har frägor som rör styrning av skolan behandlats under punkt 9 Styrningav skolan. 1 del närmast följande behandlar jag frågor omelever med handikapp (avsnitt 1), särskilda åtgärder på skolområdet (avsnitt2), matematikundervisningen i (avsnitt 3), kultur i skolan(avsnitt 4) och frislående skolor (avsnitt 5). Utbildningsministern behandlarfrägor om åtgärder för atl tillförsäkra skolan kompetens i lekniska ämnen ochyrkesämnen (avsnitt 6), gymnasieskolan och den lekniska ulvecklingen (avsnitt7) och pågående försöks- och utvecklingsarbete i gymnasieskolan (avsnitt 8). Vihar samrått med varandra i frägor som rör den andres ansvarsområde. 1 Elever med handikapp Undersenare år har omfattande insalser gjorts för alt förbällra skolsituationen förelever med handikapp. Delta har varil nödvändigl för alt leva upp lillambitionen atl skolan skall vara lill för alla elever. Decentraliseringen avbeslutanderätten inom skolväsendet har medfört atl ansvaret ligger pålokal nivå för de ätgärder som kan behövas för atl även elever med gravafunktionshinder skall kunna få sin skolgång i den vanliga skolan pä hemorten. I landel finns det fem planeringsberedningar meduppgift atl regionalt samordna insatserna för elever med handikapp.Beredningarna är knutna till fem länsskolnämnder. Särskilda medel avsätts underanslaget Särskilda ålgärder på skolområdet (SÅS) för regionala ålgärder fördessa elever. Denna ordning har införts enligt beslut med anledningav propositionen om ålgärder för elever med handikapp i del allmänna skolväsendetm.m. 1983/84:27, UbU 8, rskr 112). Enligt vad jag erfarit harplaneringsberedningarna och den kunskap om elever med handikapp, som harsamlats där, verksamt bidragit bl.a. lill att öka förståelsen för dehandikappade elevernas behov. Enligt min mening är det viktigt atl gå vidare medytterligare åtgärder för atl elever med handikapp skall få en bra skolgång. Genom omprioriteringar föreslär jag ytteriigare resurser för stödet lill produktion av läromedel för handikappade, för läromedelsförsörjningen för de synskadade eleverna och för elever med flerhandikapp. Även för specialskolan föreslår jag ökade resurser, för bl.a. resurscenlret vid , fortbildning av personalen samt ytterligare elevbosläder ute i samhället. Jag har även beräknal medel för kulturinsatser liksom för datorundervisning och utrust ning inom specialskolan. Mina förslag medför alt sammanlagt ca 7,8 61 omprioriteraslill förmän för ålgärder inom skolväsendet för elever . 1985/86: 100 med handikapp. Avtalet mellan staten och kommun om dengymnasiala ulbildningen för döva resp. hörselskadade elever löper ut den 30juni 1986. Förhandlingar pågår om etl förnyat avtal. För all möta behovel avfortbildning på detla område, som också ökat med tillkomsten av hörselgymnasieutbildningen,kommer utbildningsministern atl föreslå en särskild satsning påspecialpedagogisk fortbildning för lärare och övrig personal under enfemårsperiod med början budgelårel 1986/87. Handikappkommiilén har i sitt belänkande (Ds A1984: 12) Vägar lill arbeie för handikappade föreslagit åtgärder för altförbällra möjlighelerna för handikappade alt komma ut på arbetsmarknaden. Vissaav förslagen berör skolväsendet. Efter samråd med arbetsmarknadsministern larjag nu upp dessa frägor. När det gäller övergängen skola - arbetslivföreslår handikappkommiilén atl rektor skall ha huvudansvaret för insatser förhandikappade. Av bestämmelserna om rektors åligganden i 12 kap. 7 och 8 §§ saml13 kap. 7 och 8 §§ skolförordningen (1971: 235, omtryckl 1983: 721) följerenligt min mening att rektor även skall ansvara för att skolans resurser sättsin för atl ge elever med handikapp del slöd och den hjälp de behöver vad gälleryrkesvägledning, praktisk arbetslivsorientering (prao), studieplanering m. m.Rektor kan dock delegera ansvaret för det praktiska arbelel till t. ex.syo-funklionär. Enligt handikappkommittén kan elever med handikappbehöva prao under längre fid än icke handikappade. En del av praon föreslåsdärför kunna förlängas och hell eller delvis förläggas lill ferielid ellerefler den ordinarie skolgångens slut. Jag delar kommilléns uppfattning allelever med handikapp kan behöva en längre prao än övriga elever. Enligt minmening kan en förläggning lill ferielid av praon innebära praktiska problem meduppföljning m. m. från skolans sida och därför vara svår atl genomföra. I defall sådana hinder inle föreligger och skola och elev är överens om en sädanordning, ser jag dock inga hinder för all den tillämpas. För att sprida kunskap till skolväsendet bl.a. ombehovet av förlängd prao, bör regeringen uppdra åt () attutarbeta etl servicemalerial om handikappade ungdomar. Materialet bör rikta sigtill bl.a. syo-funktionärerna i skolan. Handikappkommiilén har också föreslagil atlförordningen (1983:583) om statliga uppföljningsinsatser för ungdomar under 18år kompletteras med en bestämmelse som ger kommunen ell särskill ansvar för dehandikappade ungdomarna inom uppföljningsverksamheten. Med hänsyn tillkommunernas ansvar för alla ungdomar i uppföljningsverksamhelen, således ävenungdomar med handikapp, ser jag inget behov av ändring i nämnda förordning. Vidare börenligt kommittén handikappade ungdomarsom inle forlsäller i gymnasieskolan obligatoriskt skrivas in vid arbetsförmedlingen. Riksda gen har som utbildningsministern redan berört i inledningen uttalat att strävan bör vara att alla ungdomar skall kunna erbjudas en plats i gymnasieskolan. Mol den bakgrunden delar jag arbelsmarknadssly- 62 relsens syn atl skolanliksom bör behålla ansvaret för ungdomar Prop. 1985/86: 100 under18 är. Jag förutsätter all de handikappade ungdomar, som inte Bil 10 kommerdirekt in i gymnasieskolan, genom syo-funktionärernas försorg får kontakt medoch kan ta del av arbetsförmedlingarnas tjänster. Den nya skollagen, som träder i kraft den I juli1986, omfattar även särskolan. Ansvaret för särskolan inom regeringskansliethar i enlighet härmed förts över från tillutbildningsdepartementet, varför medel för särskolans verksamhet för näslabudgelår beräknas under åttonde huvudtiteln anslaget B 17. Bidrag fill driftenav särskolor m.m. Under anslaget kommer jag alt föreslå elt nyllstatsbidragssystem för särskolan fr. o. m. /87.Resurslilldelningssyslemel föresläs vara elevbaseral och beräknas somgrundresurs och lilläggsresurs för speciella verksamheter saml en avlänsskolnämnden behovsprövad kom-plelteringsresurs. Härigenom kommerlandstingen atl få slörre organisatorisk frihet alt inom de ramar riksdag ochregering angivit erbjuda en god skolgång för elever i särskolan. Särskolan omfattas inte av statsbidraget till lokalskolutveckling. Enligt min mening finns del dock ell slorl behov avlärarfortbildning och lokalt utvecklingsarbete även inom särskolan. Jag kommerdärför atl i det följande föreslå atl statsbidrag fär utgå lill lokalskolutveckling i särskolan enligt samma principer som gäller för grundskolan.Jag kommer vidare att föreslå all särskolan ocksä skall omfattas av densärskilda satsningen på utvecklingsarbete avseende kullur i skolan. 2 Särskilda åtgärder på skolområdet Ipropositionen (1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten, m.m. som lågtill grund för riksdagsbeslutet om en Ivåprocenlig minskning av driflbidragentill och gymnasieskolan anfördes all en viss del av besparingenborde återföras till kommuner med särskilda behov. I enlighel härmed infördesefter förslag budgetproposition (prop. 1980/81: 100 bil. C 10,UbU 22 och 30, rskr 283) eU särskilt anslag för särskilda ålgärder inom grund-och gymnasieskolan (SÅS-anslagei) genom sammanförande av dels den tidigare s.k.länsskolnämndsresursen inom statsbidrag, dels av dentvåprocentiga besparingen inom grund- och gymnasieskolan. Den nya resursenersatte även de medel som tidigare anvisats för personell assistans igrundskolan saml för tekniska och organisatoriska stödåtgärder i gymnasieskolan.Anslaget har senare utökats med resurser för glesbygdskommuners behov av extraresurser för studie- och yrkesorientering (syo) i skolan (prop. 1981/82: 100bil. 12 p. D9, UbU 16, rskr 214). Fr.o.m. /84 skall vidare gesekonomisk kompensation över SÅS-anslaget till de kommuner som inle harmöjlighet att genomföra praktisk arbetslivsorientering (prao) under fyra veckorpä högstadiet. Även budgelårel 1984/85 tillfördes SÅS-anslaget nyakomponenter ge nom beslut med anledning av propositionen om åtgärder för elever med handikapp i del allmänna skolväsendel m. m. 1983/84:27,UbU 8, rskr 112). Anslaget har således näslan tillförts nyakomponenter som skall Prop. 1985/86: 100 beaktas vid fördelningen av medel.I 1984 års budgetproposition (prop. Bil 10 1983/84:100 bil. B 9)förordade jag att principerna för fördelning och användning av anslaget bordeses över. eftersom del enligt min mening fanns risk för att fördelningen skullebli så komplicerad att anslaget skulle förlora i överskådlighet. SÖ har i belänkandet (Ds U 1984:16) Översyn av gällande regler för statsbidrag till kommuner för kostnader fördriften av grundskolor m.m. föreslagil förändringar av SÅS-anslaget innebärandeatt merparten av nuvarande SÅS-resurs förs till grundskolansförstärkningsresurs och alt ca 20 milj.kr. förs till gymnasieskolansförstärkningsresurs. Vidare förordas att medel för exlra bidrag lill syo iglesbygd och för bidrag till kommuner som anordnar prao på högstadiet underkortare lid än förs till en särskild anslagspost undergrundskoleanslaget. Resterande medel föreslås användas för elever med handikappi och gymnasieskolan. Medel för särskild undervisning i grundskolanföreslås överföras från grundskoleanslaget lill del nya SÅS-anslaget för elevermed handikapp, SÖ: s förslag om en överföring avmerparten av nuvarande SÅS-anslag till förslärkningsresurs innebärminskade möjligheter till utjämning mellan olika kommuner när det gäller atlbedriva skolverksamhet. För att garantera en så långt möjligl likvärdigutbildningsslandard för alla elever anserjag del nödvändigl med resurser för ensådan utjämning. Vissa kommuner har problem inom med stora grupperav elever med olika svårigheter. Jag ser del som nödvändigl atl bibehållamöjlighelerna alt inom ramen för statsbidragssystemet för ökaresurserna för skolverksamhet i dessa kommuner och härigenom i någon mån ökaförutsättningarna för atl alla elever skall kunna fä goda kunskaper. Jag vill idella sammanhang erinra om vad jag anförde i föregående ärs budgetpropositionnär jag behandlade den s.k. utslagningsgruppens belänkande (prop. 1984/85: 100bil. 10 s. 14 f.). En renodling av nuvarandeSÅS-anslag är enligt min mening nödvändig. De komponenter somtillförts anslaget och som avser kompensation lill vissa kommuner försärskilda förändringar som genomförts de senasle åren bör las bort frånanslaget. Jag förordar således alt medel för extra bidrag lill syo i glesbygdoch för bidrag lill kommuner, som anordnar prao på högstadiet under kortare tidän , förs lill en särskild anslagspost under anslaget Bil. Bidragtill driften av grundskolor m. m. Jag har beräknal 3,6 milj. kr. Kommunerna betalar ersätlning tillstaten för de elever som går i spe cialskolan. I vissa kommuner, t.ex. , bor särskill mänga familjer med barn i specialskolan. För att inle dessa kommuner skall drabbas särskill hårt kompenseras kommunema över SAS-anslaget. Medel för denna kompensation bör las bort från anslaget. I stället bör gälla alt sådana kommuner i fortsättningen inte skall behöva betala ersättning lill staten för den andel av eleverna som kan antas ha flyttat med sina familjer till kommunen pä grund av barnels handikapp. Del bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer alt meddela föreskrifter om beräkningen. Milt förslag föranleder ändring i den av 64 antagnaskollagen (1985: 1100), som träder i krafl den 1 Prop. 1985/86: 100 juli1986. Jag avser atl i annat sammanhang föreslå regeringen atl äter- Bil 10komma med förslag lill lagändring. Resterande medel av nuvarande SÅS:anslag börfördelas på tre anslag, elt anslag för regionala åtgärder för elever medhandikapp, ett anslag för särskilda ätgärder inom och elt anslagför särskilda åtgärder i gymnasieskolan. Villkoren för fördelning av medlen m.m. redovisas under resp. anslag (anslagen B 9, B 12 resp. B 21). Matematikär vid sidan av svenska det ämne som är av mest grundläggande belydelse förbl.a. fortsalla studier, inle minst inom del naturvetenskapliga området.Kunskaper i matematik har också slor belydelse för människor som grund förolika yrkesfunklioner och fritidsaktiviteter. Mol denna bakgrund är del medstor oro som jag har noterat alt svenska elever vid inlernalionella jämförelserklarar sig dåligt i matemalikämnel. har kommit fram senast genom deninternationella undersökning, som genomförts av forEvaluation of Educational Achieve-menl (lEA), om kunskaper och färdigheter imatematik hos elever på grundskole- och gymnasienivå. Mot denna bakgrund harinom tillkallats en arbetsgrupp med uppgift atlgranska matematikundervisningen i svensk skola. Med resultat av granskningensom grund skall gruppen också lämna förslag om åtgärder som kan medverka tillatt förbättra skolans matematikundervisning. Arbetsgruppen skall fömtsällningslösl prövaresullal och utformning av matematikundervisningen i såväl grundskola somgymnasieskola. Gruppen skall därvid ägna särskild uppmärksamhet åt grundskolanoch inom denna ål låg- och mellanstadierna. Det är pä dessa stadier som degrundläggande kunskaperna och färdigheterna måste befästas och utvecklas. Gruppens analys samt förslag lill ålgärder kommeratt föreligga . Enligt min mening bör särskilda medel avsättasunder /87 för atl göra det möjligt att vidta särskilda åtgärderför att förstärka matematikundervisningen i redan fr. o. m. nästaläs-är. Jag kommer vid min anmälan av anslaget Bil. Bidrag till driften avgrundskolor m. m. att föreslå alt 6,2 milj. kr. avsätts för della ändamål. 4 Kultur i skolan Iföregående års budgetproposition redovisade jag min syn pä skolans kulluransvaroch behovel av en ökad betoning av kulturinslagen i skolan. 1 anslutninghärtill föreslog jag bl. a. en utökning av antalet veckotimmar för ämnetsvenska pä högstadiel saml särskilda resurser - 15 milj.kr. - förutvecklingsarbete rörande kultur i skolan. Del är med stor tillfredsställelse jag har kunnatnotera det positiva mottagande mina förslag fått och det intresse för kulturfrågorna i skolan 65 5-Riksdagen 1985/86. Ettexempel på delta intresse är den stora mängd ansök- Prop. 1985/86: 100 ningar som finns frånskolor och kulturarbetare om atl få della i utveck- Bil 10 Mot dennabakgrund är det enligt min mening angeläget all, som en stimulans för dennaulveckling, de särskilda medlen kan utgå under ytterligareetl par år. Jag kommer därför vid min anmälan av anslaget Bil. Bidragtill driften av grundskolor m. m. att föreslå att 16 milj. kr. motsvarandeinsalser under /87, Jag vill dock starkt understryka atl min avsiktinte är atl kulturarbetet i skolan skall bedrivas uteslutande eller ens iförsia hand med dessa medel, Kulluransvarel måsle vara en av skolans viktigasleordinarie arbetsuppgifter och måsle bedrivas med de, trots alll, belydanderesurser som reguljärt finns i skolan och inom kullurväsendel. Betydelsen avsärskilda resurser ligger framför alll i alt de kan utgöra en stimulans och varaen katalysator för utvecklingen. Inle minst kan de fylla en uppgift när delgäller att föra samman skolan och kulturlivet i kommunerna. Att bidra till ensådan samverkan ser jag som en av de viktigaste arbetsuppgifterna inom miltansvarsområde i regeringen. Jag räknar med atl det skall bli möjligt atl undernäsla läsår börja dra slutsatser utifrån erfarenheterna av tvä års fördelningav de särskilda medlen. Det kan därefter finnas anledning att ålerkomma lillriksdagen med förslag till generella riktlinjer eller ätgärder rörande skolanskulturarbete. Hösten1982 beslöt (prop. 1982/83: 1, UbU 10, rskr 63) om ell nyllstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever. Riksdagenbeslöt vidare (prop. 1983/84: 118, UbU 27, rskr 366) om etl nyllstatsbidragssystem för fristående skolor på gymnasial nivå. Besluten innebäratt regeringen kan medge sädan skola statsbidrag för dess verksamhet undervissa förutsättningar. Skolan bör sålunda genom inslag eller uppläggning avverksamheten vara lill allmän nytta såsom ytterligare erfarenhetsunderlag föreller annal komplement till det allmänna skolväsendet. För en skola förskolpliktiga elever gäller dessulom alt den godkänts för skolpliktensfullgörande och atl den har en särskild prägel och inte är en ren efterbildningav . Mot bakgrund av beslut förklaraderegeringen sammanlagt sjutton frislående skolor för skolpliktiga elever berättigade till statsbidrag. Åtta av skolorna är , fyra är internationella skolor och fem är kristna skolor. Vidare utgår statsbidrag enligi en särskild förordning till , och de två estniska skolorna i och . Med anledning av riksdagsbeslutet om frislåen de skolor pä gymnasial nivå förklarade regeringen sammanlagl 27 fristående skolor berättigade lill statsbidrag. Av dessa har arton skolor icke statligt reglerade tjänster. har regeringen fatlat beslut om att ge ytterligare fem skolor på gymnasial nivå utan statligt reglerade tjänster statsbidrag lill deras verksamhel. Regeringen har vidare beslutat 66 att gestatsbidrag lill en utökning av Krislofferskolans gymnasiala stadium. Prop.1985/86: 100 1 samband med regeringsbeslutet omfristående skolor för skolpliktiga Bil 10 elever uppdrogs ät SÖ altutvärdera verksamheten vid dessa skolor. Uppdraget skall redovisas senast den1 . I avvaktan på nyssnämnda uppdragkommer jag att föreslå regeringen att förklara ytterligare femfristående skolor berättigade till statsbidrag fr. o. m. redovisningsåret1986/87. Dessa skolor är Magdalenaskolan i . Slefanskolan i ,Kristinaskolan i , Nibblesko-lan i och The British Primary Schooli . Statsbidrag utgår således till sammanlagt 26 fristående skolor förskolpliktiga elever saml för 33 fristående skolor på gymnasial nivå. Regeringens beslut är enligt minmening uttryck för en generös tolkning av uttalanden med anledningav propositionen (prop. 1982/83:1) om skolor med enskild huvudman m.m. ochpropositionen (prop. 1983/84: 118) om frislående skolor pä gymnasial nivå.Avsiklen är all ge berörda skolor möjlighet alt visa alt deras arbete kaninspirera det allmänna skolväsendet pä olika sätt. Också konfessionella skolorpå krislen grund har fått möjlighet att visa att deras pedagogik är avintresse för del allmänna skolväsendel. 6 Åtgärder för att tillförsäkra skolan kompetens itekniska ämnen och yrkesämnen Den snabba expansion och den lekniska utveckling som underde senasle åren har ägl rum inom vissa branscher har. som jag berört iinledningen, skapat en slarkl ökad efterfrågan pä personal medolika slag av teknisk utbildning. Speciellt uttalad är efterfrågan på utbildadpersonal inom data- och eiektronikomrädena. Den gynnsamma arbetsmarknaden inomvissa branscher har inle bara ökat svårigheterna atl tillförsäkra skolanrelevant teknisk kompelens från näringslivet, ulan har också skapat enöverströmning av lärarpersonal från skolan till näringslivet. Samlidigl ökartrycket på skolan alt ytterligare vidga ulbildningsvolymen inom de aktuellaområdena. , och har i en skrivelse tillregeringen vären 1985 framfört en rad förslag till åtgärder inomutbildningsväsendet som syftar lill atl förbättra tillgången på kvalificeradetekniker för svensk industri. Organisationerna har också förklarat sig villigaall hjälpa lill i arbetet med atl finna former för hur personal i näringslivetpä ett meningsfullt säll skall kunna medverka i skolans arbete.