prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Hämtöver fillkommer SEK:s s.k.kostnadsmarginal på f.n. lägst 0,. Resultatet blir räntor som ligger0,75-2,över de minimiränlor som tillämpas av flertalet andraländer. Minimiräntorna i den nämnda consensusöverenskommelsenrelateras till etl vägt genomsnitt av räntorna förstatsobligationer i de valutor som ingår i Inlernafionella valutafondensSpecial Drawing Rights (SDR). Förändringar sker automatiskt om detta genomsnittändrats med i jämförelse med det värde som gällde viddet senaste ändringsfillfällel. Justeringar görs halvårsvis. Överenskommelseninnebär all risken för ökningar i koslnaderna för framtida exportkreditstöd harundanröjts. I normalfallet blir f.n. det statliga stödet i krediter till rikareu-länder litet, särskilt om de extra svenska påslagen beaktas. För kreditertill i-länder innebär vUlkoren marknadsmässiga räntenivåer eller högre. För defattigaste är minimiråntan oräknat de svenskapåslagen, för medelinkomstländer 10,711,och för i-länder högre.Fartygsränlorna ligger dock kvar på en låg nivå, , enligt den särskildaöverenskommelsen. Inom ramen för den s. k. consensusöverenskommelsen finns ensårskild överenskommelse om villkor för exportkrediter i samband med export avkärnkraflsanläggningar. En särskild överenskommelse förbereds beträffandeexportkrediter för flygplan. På grund av anpassningen till marknadsmässigaräntor för de staissiödda krediterna minskar statens kostnader nu snabbi för nya krediter. mans med en ökadeffektivitet i upplåningen och minskade kursförluster Prop. 1985/86: 100innebär det att belastningen på anslaget, enligt SEK:s beräkningar, mins- Bil. 14 kar drastiskt. förutses en minskning på 100200milj. lill en avsevärt lägre nivå i början av 1990-lalet. Ersättningen tUl SEK betalas ut kvartalsvis iefterskott. har utbetalningen förskjutils så att ersättningen förförsta och andra kvartalen betalas först . Detla har medfört enmindre belastning än väntal på anslagen för /85, men kommer attleda fill en högre belastning under innevarande år. Förskjutningen mellanbudgetåren är för de tre anslagen tillsammans ca 419 milj. kr. TUI detla kommerminskade ränteinkomster som tillförs avräkningskontol med staten. SEK-syslemelför statsstöd till finansiering av kapiialvaruexporten infördes för att mötaandra länders kraftiga subventioner av deras kapitalvaruexport genomexportkrediter. Den internationella konkurrensen med krediter lill u-länderhar nu förskjutits lill atl avse ännu förmånligare krediter, i första hand s.k. u-krediter via u-landsbiståndet. De internationella förhandlingarna omgemensamma miniminivåer för räntorna har också fokuserat reglerna föru-krediter med syfte alt öka kontrollmöjligheterna. Anpassningen avminimiräntesatserna i de internationella överenskommelserna för vanligaexportkrediter lill marknadsräntorna innebär alt subven-lionsinslagel harminskal. Den minskningen forlsäller . Efterfrågan på projekt och kapitalvaror har minskatkrafligl i de traditionella köpariänderna, och statshandelsländerna.Orsaken är problem med alltför hög skuldsättning i kombinalion med svagareefterfrågeutveckling för dessa länders exportvaror och det höga räntelägel.Samtidigt har efterfrågan på kapitalvaror i i-länderna hållits väl uppe men ärfrämst inriktade på enstaka komponenter. Behovet av finansiering har ändratkaraktär. SEK har därför i allt högre grad inriktat sig på atl erbjuda krediterutan statsstöd genom atl åter expandera den ursprungliga marknadsmässigaverksamheten. Möjhghetema atl lämna staissiödda krediter förexport till kapitalimpor-terande länder är fortfarande i många fallutslagsgivande för de svenska företagens möjligheter all erhålla order påprojekt och kapitalvaror i en allt hårdare marknad. Det minskande antaletkredilvärdiga marknader har inneburit en hårdnande konkurrens. För denlångsiktiga utvecklingen av den svenska kvalificerade verkstadsindustrin ochinom internationellt byggande är exportfinansieringsmöjlighelerna av storbetydelse. Mot denna bakgrund förordar jag att SEK-systemel bibehåUs /87. SEK har redovisal bedömningar av de framlidakoslnaderna för den staissiödda kreditgivningen. Koslnaderna sjunker nu snabbivilkel är fillfredsställande. Beräkningen av koslnaderna är dock osäker, bl.a. är valutakursutvecklingen svårbedömd. Jag beräknar anslagsbehovet förbudgelårel 1986/87 fill 570 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lill Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB Svensk ExportkredU för /87 anvisaett förslagsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m.m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsell förslagsanslag av . Chefen för industridepartementet avser atli en särskild proposition la upp vissa varvsfrågor m. m. och därvidockså behandla denna anslagsfråga. Anslaget bör i avvaktan på en sådanproposition föras upp med oförändral belopp för näsla budgetär. Jaghemsläller all regeringen föreslår all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. för /87 beräkna ett förslagsanslag av . Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till 1984/85Utgift 32290651 1985/86Anslag 90000000 1986/87Förslag 135000000 Under delta anslag redovisas extra koslnader somuppkommer för förmånliga krediter fill . Dessa krediter ges lillvillkor som år fördelaktigare för köparen än andra exportkrediter och kostnadenbelastar delvis biståndsanslagen. Kostnadsberäkningen bygger på den bedömningsom AB har redovisat. Etl nylt system för s.k. u-krediter infördesfr.o.m. 1983/84:100 bil. 5 punkt C 8, UU 15, rskr334). Delta anslag kommer därför endast all belastas av kostnader för åtagandensom har gjorts infill utgången av . Jag beräknar kostnaderna /87 till 135 milj. kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslår atl till Ersättning för extra kostnader förförmånlig kredUgivning tiU för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . B 9.Kostnader för viss kreditgivning hos ""P- '' '00 InvesteringsbankAB ''- '" 1984/85Utgift 27611 164 1985/86Anslag 25000000 1986/87Förslag 15000000 Från anslaget bestrids utgifter förkostnadstäckning lill för skillnad mellan ut- ochupplåningsräntor samt i särskilt fall för kursförlust när det gäller vissakrediter till svenskt företags försäljning inom landet som Investeringsbankenlämnat. Regler om detta finns i förordningen (1981:666) om statligt stöd förkredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Del slöd som har lämnats (s. k. matchning)har ofta varit föranlett av kreditkonkurrens från förelag i nordiska länder.Koslnaderna för /87 beräknas fill 15 milj. kr. och avsertidigare gjorda åtaganden. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl fill Kostnaderför viss kredUgivning hosSveriges för /87 anvisa elt förslagsanslagav . Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin 1984/85Utgift 71573238 Reservation 72476839 1985/86Anslag 96 300000 1986/87Förslag 92000000 Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk (SIND), bestrids koslnaderna för branschfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsin dustrin. förelades förslag om ändrad stödprofil vad gäller åtgärderna för tekoindustrin. Förslagen innebar ökade industri- och- försörjningsberedskapspoliliska insatser parallellt med minskade arbetsmarknadspolitiska ålgärder (det s.k. äldrestödet). beslutade om en minskning av de arbelsmarknadspolifiska åt gärderna men begränsade sina beslut rörande övriga åtgärder att avse /84 (prop. 1982/83:130 bil. 1, NU 42, rskr 321). konstaterade alt omfallningen av åtgärder för lekoindustrin i regeringens förslag enligt prop. 1982/83:130 överensstäm mer med det förslag som förelades . beslu tade således anvisa ett reservationsanslag av 96,3 milj. kr. tUl Industripoli tiska åtgärder för tekoindustrin (prop. 1984/85:100 bil. 14, NU 25, rskr 279). 1985/86: 100 Tekoindustrinssituation är gynnsammare . Textilindustrins produktion ökade undersåväl som och bedöms enligt statens industriverk öka ävenunderår 1985. Nedgången i trikå- och konfektionsindustriernas produktionfortsatte visserligen men i långsammare takt än lidigare. De kraftiga sysselsätlningsminskningarna harbromsats upp. Enligt SIND:s rapport 85 (SIND PM 1985: 3) uppgicksysselsättningen är 1983 till totalt 27900 årssysselsatta. harsysselsättningen minskat med totalt 200 årssysselsatta från föregående år. Åren1985 och 1986 beräknas sysselsättningen komma all minska med ca 600 årssysselsattaper år, bl. a. på grund av fortsatta rationaliseringsålgärder. Exportvärdet för teko inkl. reexport ökade från ca4,lill ca 5 miljarder . Exporten avsvensktillverkade varor ökade från lill 3,8miljarder . Den fakliska exporten för har av statensindustriverk beräknats motsvara av produktionsvolym inomtextilindustrin och inom tillverkningen av trikå- ochkonfektionsplagg. Dessa relationstal är oförändrade från föregående år. Ibörjan av 1970-talel var exportandelen av produktionsvärdet. År 1983uppgick exportandelen till . har i rapporten 85 gjort enlönsamhetsundersökning hos elt urval företag representerande samtligadelbranscher inom tekoindustrin. väntar sig avföretagen förbättrad eller oförändrad lönsamhet. Den svagaste ulvecklingenväntas inom konfektionsindustrin. Mer än häUten av förelagen väntar ungefär oförändradsoliditet såväl som . Av övriga företag räknar deflesta med förbättrad soliditet. Lönsamheten inom tekoindustrin liggeremellertid enligt SIND genomsnittligt på en lägre nivå än i praktiskt lagetalla andra huvudbranscher inom svensk industri. fanns ca I 000 arbetsställen 1981 fanns 650. Därefter har antalet varil i slort sell . År1981 hade 20 arbetsställen fler än 200 anställda, medan motsvarande siffra förår 1985 var 25 arbetsställen. BranschprogramTeko vid statens industriverk Branschprogrammetför tekoindustrin startade /71. Syftet med programmet är f. n.atl del vad avser textilindustrin skall bidra fill att befästa ställningen påhemmamarknaden och öka exporten. Vad avser konfektionsindustrin skall del dämpanedgångarna i produktionsvolymer och exportmarknadsandelar samt medverka lillalt nuvarande exportvolymer bibehålls. För /86 har riksdagenanslagit 96,3 milj. kr. De hitfills vidtagna åigärderna har bidragit tillatl stabilisera utveckling en i den svenska lekoindustrin. Genom insatserna har drastiska nedgångar i produktion och sysselsättning kunnat motverkas som utveck- 71 lingen av långsiktigt meralivskraftiga delar av branschen har kunnat stöd- Prop. 1985/86: 100 jas.Åtgärderna har riktals mol de förelag som bedömts som progressiva Bil. - 300 företag erhållit stöd i formav avskrivningslån, - omfattande program avseendeteknisk utveckling och ulbildning genomförts, - ca 300 företag erhållit stödför konsultinsatser som i olika avseenden varit avsedda alt stärkakonkurrenskraften, - betydande individuellaexportstöd utgått till mellan 150 och 200 förelag. slorl program avkollektiva exporlakliviteter är etablerat. Inbrytningar på nya exportmarknaderhar gjorts, - omvärids- ochkonkurrenskraftsanalyser utförts för mer än 25 olika delbranscher, - ca 50 av de främstakonfeklionsföretagen beretts tillfälle atl della i olika samverkansaktivitetermed syfte alt stärka positionerna på hemmamarknaden. Åtgärderna inom exporiprogrammet med stöd tillindividuella och kollekliva aktiviteter saml rådgivning har bidragit till allföra ul svenska tekoprodukter på världsmarknaden. Exportmedvetenhelen ochexportkunnandet har ökat och många förelag som lidigare endast arbetade påhemmamarknaden har startat exportverksamhet. Även SIND:s åtgärder på teknikområdet, t.ex.utvecklingen och genomförandel av den nya daiorbaserade tekniken, har varilvikliga och har medverkat tUl att höja den tekniska nivån inom svenskkonfektionsindustri. SIND:s möjligheter att ge bidrag tillkonsultkostnader har sfimulerat förelagen all använda ulomstående konsulter.Därigenom har en kompetent kår av framför allt lekniska konsulter vuxit fram.Dessa konsulter kan nu erbjuda företagen kvalificerade tjänster. Utbildningsverksamheten, bidrag till SvenskaModerådel och lill olika samverkansgrupper är andra exempel på ålgärder som iolika avseenden hjälpt till alt stärka den svenska tekoindustrinsinternationella konkurrenskraft. föreslår atl elt nylt treårsprogram fastställs för branschprogramTeko fr. o. m. /87 och att verksamheten åriigen anvisas 87, 83resp. 80 milj. kr. för budgeiåren 1986/87, 1987/88 resp. 1988/89. Av de angivnabeloppen beräknas 20 milj. kr. för lån till ralionaliseringsinvesteringarinom konfektionsindustrin. SIND konstaterar att tekobranschen under den fidbranschprogrammet funnits genomgått mycket stora förändringar. Branschen harkunnat om-stmklureras och stärkas bl. a. genom de åtgärder SIND hitfills harvidtagit inom ramen för programmet. Branschen står nu enligt SIND inför enstrukturutveckling som kan förväntas bli relativt lugn, såvida den aUmänna kostnadsutvecklingen i inte avviker från den i omvärlden. Fortsatta insatser för atl konso- 72 lidera branschenshemmamarknadsposition och stärka utvecklingen på Prop. 1985/86: 100exportmarknaden bör enligt verkel göras främst hos de företag som visar Bil. 14 tillväxtpotential och utvecklingsfömtsältningar men som har begränsademöjligheter all finansiera sådana satsningar. Mot denna bakgrund föreslär SINDett nytt ireårsprogram som dock kan avtrappas stegvis och avvecklas efterprogramperiodens slut. Verkel föreslår all vissa slag av insalser skallfortsätta efter /89. Det gäller slöd lill kolleklivaexportsatsningar, design, teknisk ulveckling och teknikspridning samtralionaliseringslån lill konfektionsindustrin. Synpunkter och förslag i fråga om slalliga ålgärderpå tekoområdel har lämnals av textil- och konfeklionsinduslriförbund.Beklädnadsarbetarnas förbund 7, Textilimportörerna samt . Deåtgärder inom handels-, försörjningsberedskaps-, arbetsmarknads- och industripolitikensområden som beslutades av har förbättrat tekobranschenskonkurrensförutsättningar. Den devalvering som genomfördes harockså haft gynnsamma effekter för tekoindustrin. Jagdelar industriverkets uppfattning atl tekobranschen nu har en stabilare stmkturän tidigare. Tekoindustrin står inför en långsiktigt lugnare utveckling,fömtsatt att den allmänna kostnadsutvecklingen i inle avviker frånomväridens. Branschen har dock fortfarande genomsniltligt svagare lönsamhet änövriga industribranscher i landel. För stora delar av branschen finnsmöjligheter att ytterligare stärka marknadsposUionerna. Jag anser - liksomindustriverket - att branschprogrammet bör inriktas på sådana insatser somstödjer de förelag som visar lillväxlpolential och utvecklingsfömtsältningar.Industripolitiska insatser är härvid alltjämt nödvändiga för alt bromsaproduktions- och sysselsältningsnedgångar vid den fortsaita omställningen avbranschstrukturen. Mol denna bakgmnd föreslår jag ett nytlIreårsprogram vid SIND. I enlighel med vad jag sagt lidigare om branschensgynnsammare situation föreslår jag en stegvis minskad omfattning av insalserna. Enligt tekoslruktumlredningen (SIND PM 1984:4), sominnehåller en bedömning av tekoindustrins utveckling på lång sikl, kan ulvecklingen mot en mer konkurrenskraftig svensk lekoindustri påskyndas genom en huvud- orientering av insalserna till områdena teknik och teknikspridning, pro- duklionsrationaliseringar, marknadsföring och samverkan industri-han del. SIND har anfört atl sådana insalser bör göras av företagen medan konjunkturen är god. Del är också enligt verket nödvändigl alt företagen i allt högre grad inriktar sina ansträngningar mol marknadsseg ment där svenska varor har god konkurrenskraft. Jag delar dessa åsikter. Riksdagensbeslut om lekopoliliken innebår, atl kraftiga Prop. 1985/86: 100satsningar bör göras på effeklivilelsfrämjande och marknadsslödjande åt- Bil. 14 gärder som del s. k. äldrestödet successivt dras ned. Jaganser att denna politik bör fullföljas. Andelen offensiva insalser bör därföröka inom ramen för det totala tekostödel. Jag beräknar därför 87 milj. kr. för budgetåret1986/87 saml 78 resp. 70 milj. kr. för budgeiåren 1987/88 och 1988/89 föråtgärder inom ramen för branschprogram Teko vid SIND. Chefen för industridepartementet har uppdragit ålstatens pris- och kartellnämnd att göra en översyn av bl.a. de industripohtiskaåtgärderna för tekoindustrin. ResuUaten av översynen skall redovisas undervåren 1986. Dessa kan utgöra ett underiag för hur tyngdpunkterna bör läggasfortsättningsvis inom programmet. Merän hälften av tekoindustrier finns i . Det har i mångasammanhang betonats att bygden har fömtsättningar att vara ett centmm förbranschen även . Den branschkunskap som finns i tekoförelagen ochbland de anslällda utgör en viktig resurs all bygga en framlida ulveckling på. Företag som tUlverkar maskiner för tekoindustrin ärmycket utveck-lingsorienterade och beroende av alt ha nära relationer till sinakunder, bl.a. för atl pröva sina produkter och för all få impulser lill tekniskutveckling. Tekotillverkarna har stort behov av produktionsteknisk förnyelseför att bibehålla och stärka konkurrenskraften. I dessa sammanhang börmaskinleverantörerna kunna utnyttjas i ännu högre grad än vad som sker . Mol denna bakgrund har den regionalautvecklingsfonden i efter diskussioner med länslandsting och i samverkan med bl.a. i tagitinitiativ till att inrätta ett produktionstekniskt utvecklingscentmm förtekoindustrin. Centret skall lokaliseras till . I ett sådani centrum kommer tekoföretagen atl fåmöjligheter till praktisk ulbildning och rådgivning när det gäller dalaslyrdaproduktionsmaskiner och robotteknik. Genom praktiska prov i centret kommerföretagen att konkret kunna skaffa sig en uppfattning om den nya teknikensmöjligheter för den egna tillverkningen. Företagen skall också kunna anlitacentret vid upphandling av maskinutmstning och för personalutbildning. Ianslutning till centret avses även annan service rörande ny teknik förtekoförelagen kunna tiUhandahållas. Avsikten är att arbetet med genomförandet av ettproduktionstekniskt utvecklingscentrum för teko skall påbörjas . Verksamhe ten skall bedrivas affärsmässigt och driften skall täckas av intäkter från kundföretagen. För att inle debileringen skall bli så hög att de mindre företagen avskräcks från att anlita tjänsterna av kostnadsskäl, har i centret berörda intressenter framhållit att gmndinvesleringen och inkörningspe rioden bör täckas av offentliga medel. Jagfmner del angeläget att centret redan från böijan når ul lill alla Prop.1985/86: 100 tekoföretag. Inom ramen för delta anslag bör därför 5 milj. kr.resp. 2 milj. Bil. anvisas under budgetåren 1986/87 resp. 1987/88för ett produktionstekniskt utvecklingscentmm för teko med den inriktning somnyss beskrivits. Vadgäller utrikeshandelspolitiken på tekoområdet löper multifiberavtalet (MFA) ulden . Om förhandlingar av avtalet har påbörjats. Vidare kommerPortugal att bli EG-medlem den . Båda dessa förhållanden kankomma alt medföra förändrade fömtsättningar för den svenska handelspolUiken irikining mot en mer selektivt inriktad politik på de vamgrupper där behovet avskydd är mest angeläget. Därför har man inom utrikesdepartementetshandelsavdelning bl. a. uppdragit ål kommerskollegium all uireda en framtidamera selekfiv importbegränsning. Chefen för försvarsdepartementet har lidigare ( bU. 6) redovisat förslag till försörjningsberedskapspolitiska åtgärder sominnebär en me-delslUldelning budgelårel 1986/87 inom främst spinneri- ochväveriområ-dena om ca 25 milj. kr. innebär en minskning jämfört medlidigare budgelår men bör inle tolkas som en avtrappning i egentlig mening.Orsaken lill detta jämfört med lidigare budgetårs relativt låga belopp ärojämnhet i betalningsutfall för gällande flerärsavtal mellan överstyrelsen förekonomiskt försvar och tekoföretag. För anskaffning av utmstning för lekoutbildning vidhögskolan i har chefen för (bU. 10)föreslagil all anvisar totalt 4 milj. kr., varav 2,5 milj. kr. börfå disponeras under /87 och resterande del under budgetåret1987/88. I enlighet med att omläggningen av tekopolUiken medkraftiga satsningar på marknadsslödjande och effeklivilelsfrämjande åtgärderoch en successiv neddragning av det s. k. äldrestödet fullföljs har chefen förarbetsmarknadsdepartementet (bil. 12) föreslagit attäldrestödet under de närmast följande tre budgetåren, räknat /87, böruppgå fill högst , resp. av lönekostnaderna för produktionspersonal.Chefen för har även föreslagit alt riksdagenanvisar medel för särskilt stöd om 20 milj. kr. till utbildning inomtekoindustrin för ytterligare en treårsperiod. De lolala satsningar på ulbildning som föreslås skebidrar således till att de offensiva andelarna inom del lotala tekostödel ökar. Måloch riktmärken i tekopolUiken Riksdagenhar vid olika tillfällen behandlat frågor rörande mål och riktmärken för denstatliga lekopoliliken. De ambitioner som därvid kommU lill uttryck grundasenligt uttalanden i propositioner och utskottsbetänkanden på bl.a.försörjningsberedskaps-, regional- och sysselsättningspolitiska motiv. När del gäller försörjningsberedskapen beslötriksdagen om förutsättningar för beredskapsplaneringen avseende försörjningsulhål- 75 lighet ochförsöijningsstandard (prop. 1977/78:42, FöU 5, rskr 81). Sedan Prop.1985/86: 100 gäller vidare påförsörjningsberedskapsområdet att ett upprätthål- Bil. lande av denproduktionskapacitet i fråga om olika tekovaror som enligt gällande planeringsnormererfordras av försörjningsberedskapsskäl skall betraktas som ettriktmärke för den fortsatta försöijningsberedskapspolili- ken(prop. 1980/81: 100 bU.14, NU 47, rskr 279). Näringsutskollet uttalade i betänkandet NU1978/79:48 atl ett långsiktigt mål för den statliga tekopolitiken bör vara attsvensk tekoindustri skall svara för eller mer av den tolala tillförseln avtekovaror. Någon formell låsning på denna nivå bör dock enligt utskottet intekomma i fråga. beslöt atl ett upprätthållandeav produktionsvolym bör utgöra etl riktmärke för den fortsatialekopoliliken (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 47, rskr 279). Produktionsvolymenvar lägre än . 1982/83: 130 (NU 42, rskr 362) om åtgärderför tekoindustrin m.m. anfördes att lekopolitiken även fortsättningsvis skullebaseras på riktmärket om 1978 års produktionsvolym och målet om självförsörjning.Utskottet delade denna uppfattning. Enligt SIND:s rapport 85 var de inhemskamarknadsandelarna för textilvaror och för beklädnadsvaror 23%.Marknadsandelarna 1984 var för lexlUvaror och för beklädnadsvaror . Jagkonstaterar alt målet således överträffals för textilbranschen men inleuppnåtts för konfektionsbranschen. Produktionsvolymerna låg enligt rapporten år 1984för texfilindustrin lägre, för trikåindustrin lägre och förkonfekfionsinduslrin lägre än produktionsvolymer. Avståndetlill produktionsvolym kommer enligt SIND:s tekoslmktumtredning (SINDPM 1984:4) att vara något större än . När chefen för och jagnu lägger fram förslag om ytterligare ålgärder för lekoindustrin inom våraansvarsområden vill jag efler samråd med arbetsmarknadsministern betona attåtgärderna utformats med utgångspunkl i arbetsmarknads- och industripolitiskamotiv. Den arbetsmarknadspolitiska målsättningen med dets.k. äldrestödet var att hålla tillbaka utslagningen av hela företag ellerdelar av företag med hög andel äldre arbetskraft. Åtgärden, som skulle varatillfällig, skall ses mot bakgrund av att såväl sysselsättning somproduktionsvolymer minskade kraftigt . Antaletårsanställda minskade under dessa år med 10000 personer och produktionsvolymensjönk . Den industripolitiska målsättningen medbranschprogrammet vid SIND är att det skall bidra fill att texfilindustrin befäster ställningen på hemma marknaden och ökar exporten. Vidare skaU det bidra tUl atl konfeklionsin- duslrins nedgångar i produktionsvolymer och exportmarknadsandelar dämpas samt att nuvarande export volymer bibehålls. Som jag har sagt har de vidtagna åtgärderna vid verket bidragit lill attstabili sera utvecklingen i den svenska tekoindustrin. De drastiska nedgångarna i produktion och sysselsättning har kunnat motverkas och de mer livskrafti ga delarna av branschen har kunnat stödjas.