prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — FramUdsbedömningarna präglas av optimism ochutvecklingen pekar mot att turismen är 2000 är en av världens största näringar.Presenterade analyser av affärs- och semesterresande redovisar en beräknadtillväxt per är i reala termer som överstiger prognostiserad BNP-tillväxt. Iprognoserna har stor vikt lagts vid ekonomiska faklorer som inflation,växelkurser och real inkomstuveck-ling. Därtill har beaktats en mängd andrafaktorer som t.ex. disponibel familjeinkomst, andelen fritid, boendemiljö ochlivsstil. I flertalet fall förväntas en utveckling som gynnar turism. Konkurrensen hårdnar om turisterna. I flertaletvästeuropeiska länder ökar del samhälleliga engagemanget i anläggningar,infrastruktur och marknadsföring. Det är förståeligt eftersom dennaframfidsnäring förenar intressanta effekter på bytesbalans, sysselsättning,skatteintäkter samt lokal och regional ekonomi. Hög lönsamhet och lågimportandel förstärker detla intresse. Turismen är en viktig näring för med enomsättning på ca . och med en intäkt av ca . Kostnaderna för atl försvara den turistiska hemmamarknaden och de ioch för sig alltför små andelarna på utlandsmarknaderna blir allt högre. Samtidigthar goda chanser all öka sina marknadsandelar. beslöt om riktlinjerna förturismens ulveckling. Beslutet visar på den vikt man fäster vid turismen och deförväntningar man har om framtida utveckling. turistråd fick etlvidgat ansvar för att initiera och stimulera expansion. Organisalionenanpassades för alt klara dessa uppgifter. Hemmamarknaden är vär viktigaste marknad. Deinsatser som turistrådet vill kraftsamla intressenterna kring är semestersfipendiumkombinerat med sparande, semeslerspridning, kort- och veckoslutsresande samt utvecklingav turistiska moltagningsmöjligheter och aktiviteter. I första hand vill turistrådet nu prioriterautlandsmarknaderna. Turistrå det föreslår nu elt treårigt investeringsprogram för all göra inbrytningar på prioriterade utlandsmarknader. Investeringsmedlen avses nyttjas med 60, 90 resp. lOOmilj. under vart och ett av de tre åren. Medlen är enbart operativa och kommer inle all leda lill några bindningar för staten efter treårsperioden. Medlenföreslås anvisas utöver ordinarie budget som då primärt dispo- Prop.1985/86:100 neras för alt försvara uppnådda marknadsandelar samt för deservicein- Bil. 11 satser som skall fullgöras mot näring, massmedia,samhälle och konsumenter. föreslär att dess ordinarie budgeträknas upp med 4,7 milj. kr. som kompensation för prisutvecklingen. Turismoch rekreation i är under snabb utveckling. Statsmakterna tog ställningtill inriktningen av politiken på detta område (prop. 1983/84:145,KrU22, rskr353). Beslutet följdes upp med samordning av den centralaorganisationen och etl flertal uppdrag lill turistråd alt ytterligareutveckla och anpassa luristseklorn. Uppdragen gäller såväl turismens villkorinom näring och samhälle som nödvändiga administrativa ätgärder. Flertalet avde lämnade uppdragen fullföljs f. n. såväl inom turistråd som i andrasammanhang. Uppdragen har ännu inte redovisats eller lett till ätgärder. Enviktig uppgift är uppdraget att utveckla en samordnad strukturplan för turismoch rekreation. Arbete pågår vidare med bl. a. en branschsludie avturistnäringen med statens industriverk som huvudman. Översyn av turistrådetsutlandsorganisation, förslag till regionalt samarbete på turistområdet samtförsöksverksamhel med syfte atl öka tjänste- och serviceinsatserna inomlurist-och rekreationssektom pågår inom turistrådet på basis av givna uppdrag.Utvecklingen av etl system för datoriserad bokningsverksamhet m.m. (BOKSER)inom turism och rekreation pågår inom turislrädel. BOKSER förväntas inom kortockså anslutas till internationella bokningssystem. Inom ramen för det Nordiska ministerrådets arbetehar de nordiska länderna beslutat om en gemensam marknadsföringsinsats inriktadpå den västtyska marknaden. Regeringarna har förbundit sig alt anslå 15 milj.kr. förutsatt att näringslivet bidrar med molsvarandebelopp. Den samlade marknadsföringsinsatsen förväntas således uppgå till 30milj. För egen del vill jag framhålla alt turismen iSverige befinner sig i etl intensivt skede med stora möjligheter till enpositiv utveckling. Det finns i detta läge anledning alt betona viklen avkoncentration och noggrann prioritering av marknadsföringsinsatser på olikaturislmarknader. förslag till övergripandemarknadsföringsinsatser kan läggas lill grund för fortsatta överväganden förstefter en ytteriigare analys av bl.a. turismens samhällsekonomiska effekter. Nuvarande anslag till Stöd lill turism ochrekreation av 75,3milj. föreslår jag räknas upp med . Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till Stöd till turism och rekreation /87 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1985/86: 100 Bil. 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Frånanslaget bestrids utgifter för deltagande i vissa internationellaorganisationer och för internationellt samarbete inom jordbruksdepartementetsverksamhelsområde. tionen om skydd av Östersjö- tionen om förhindrande av dumpning från fartyg och Unionen för skydd av bekämpande av mul- och Nordiskt organ för ren- Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag efter samråd med Prop.1985/86: 100 statsrådet I. alt regeringen föreslår Bil.11 atl lill Bidrag tiU vissa internationellaorganisationer m.m. för /87 anvisa etl förslagsanslag av 35384000kr. Ersättningar för viltskador m. m. NyUanslag (förslag) 325 000 Jag har under punkten B 11 tagit upp frågan omersättning för rovdjursrivna renar. Fr.o.m. /87 bör koslnaderna förersättning för andra rovdjursrivna lamdjur än ren och ersällning för skador avkronhjort på skog och gröda inom del s. k. frireservatet i bestridas fränett nytl anslag benämnl Ersättningar för viltskador m.m. För ersättning förandra rovdjursrivna lamdjur än ren uppskattas medelsbehovet för budgetåret1986/87 lill . och för ersäUning för skador av kronhjort lill 120000kr. Frän anslaget bör vidare bestridas koslnaderna fördels syner och besiktningar på statens hus och byggnader, delssyneförrätlningar enligt 12 kap. vattenlagen (1983:291), dels ersättning ivisst fall till förvaltare av avlyst flotlled. Koslnaderna härför beräknar jaglill . Jaghemsläller all regeringen föreslår att till Ersättningar för viUskador m.m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil. 16 A. m.m. 2 tanthruksrkd,förslagsanslag m., reservalionsanslag 4 Extrautgifier, reservalionsanslag B.Jordbrukets rationalisering m. m. 1 Lanlbruksstyrelsen,/öri/agiufzi/og 2 Lantbruksnämnderna,/öri/agiani/ag 3 Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m., förslagsanslag 4 Markförvärvför jordbrukets rationalisering, reservationsanslag 5 Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti, förslagsanslag 6 Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m. m., förslagsanslag 7 Främjandeav trädgårdsnäringen, reservalionsanslag 8 Stödtill innehavare av fjällägenheter m. m.. reservalionsanslag 9 Främjandeav husdjursaveln m. m., reservationsanslag 10 Särskiltstöd ät biskötsel och växtodling. 11 Främjandeav rennäringen, reservalionsanslag 38 C. Jordbruksprisreglering 38 1 ,/öri/agiflrti/flg 39 2 , förslagsanslag Prisreglerande åtgärder pä jordbrukels område,förslagsanslag 4 Inköp avlivsmedel m. m. för beredskapslagring, reservationsanslag 5 Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m.m., förslagsanslag 6 Prisstödtill jordbruket i norra , förslagsanslag 7 Bidrag lillpermanent skördeskadeskydd 8 Administralionav permanent skördeskadeskydd m. m. förslagsanslag I 53 53 55 56 Skogsvårdsstyrelserna./örf/ag.sfl«. Skogsvårdssiyrelserna; Myndighetsuppgifter, Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet, Skogsvärdsstyrelserna: Investeringar, reservalionsanslag Bidrag lill skogsvård m. m., förslagsanslag Stöd lill byggande av skogsvägar, förslagsanslag Främjande av skogsvärd m. m.. reservalionsanslag Bidrag lill trygghetsförsäkring för skogsbrukare, 58 59 60 60 61 62 62 63 F\skeristyre\sen, förslagsanstag Främjande av fiskerinäringen, reservalionsanslag Bidrag till fiskehamnar m. m., förslagsanslag Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen,/öri/agion/ag Bidrag till fiskets ralionalisering m. m., förslagsanslag Lån lill fiskerinäringen, reservalionsanslag Täckande av föriuster vid statlig kreditgaranti tillfiske, Prisreglerande ålgärder på fiskets område, förslagsanslag Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m. m., Bidrag lill fiskevård m. m., reservationsanslag 35084000 8524000 2216000 4 6570001000 9000000 1985/86:100 Bil. ,/öri/agani/ag 60486000 Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m. m., Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000 Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt, reservationsanslag 48 998 000 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m., Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens utsädeskontroll, reservationsanslag 2000000 Bekämpande av växtsjukdomar,/ör/agjani/ag 250000 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens maskinprovningar, reservationsanslag 5 207000 Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet,/öw/agjanj/ag 1 000 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård,reservalionsanslag 43 350000 Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård, Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder, lantbruksuniversitel, reservationsanslag 406 328000 Lokalkostnader m. m. vid , 84 3 Byggnadsarbeten vid m. m., 86 4 Inredning och utrustning av lokaler vid m. m., reservalionsanslag 28400000 94 5 Skogs-ochjordbrukets forskningsråd, reiervar(onxan. ?/ag 102298000 95 6 Stöd lillkollektiv forskning, re5erva//onia/!i/ag 21000000 96 7 Bidragtill växtförädling, rejervöf(oniaf!5/ag 23000000 97 8 Bidraglill Skogs-och lantbruksakademien,/öri/agiaAii/flg 620000 98 99 100 101 102 103 105 106 107 107 108 , förslagsanslag 100282 000 Miljövårdsinformation, reservalionsanslag 4400000 för naturvård, reservationsanslag 40000000 Vård av naturreservat m. m., reservationsanslag 36200000 Miljövårdsforskning, reservationsanslag 68 150000 Övervakning av miljöförändringar, m. m., reservationsanslag 30 300 000 Ålgärder mot försurningen, reservalionsanslag 163000000 Bidrag till Förenta Nationemas miljöfond, förslagsanslag 16660000 Restaurering av , reservationsanslag 1 600000 Statens strålskyddsinslitut: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens strålskyddsinstilul,reservationsanslag 21 062000 Kemikalieinspektionen,/ör.s/agjani/ag 1000 Särskilda projekt på miljövårdens område, reservalionsanslag 14 000 000 Prop.1985/86:100 Bil. Idrott, rekreation och turism 112 1 Stöd till idrotten, reiervo/ionia/ii/flg 115 2 Slöd lill turism och rekreation, reierva/ionsanj/ag 118 1 Bidrag lill vissa intemationella organisationerm. 119 2 Ersättningar för viltskador m. m.,/öri/agian47ag Bilaga 12 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Den ekonomiska politiken och sysselsättningen Denekonomiska politik som har bedrivits i harförbättrat balansen gentemot omvärlden och reducerat budgetunderskottet.Industriaktiviteten har höjts vilket medfört kraftiga ökningar av såvälinvesteringar som produktion. Detla har möjliggjort en stark tillväxt avsysselsättningen. Ökningstakten väntas avta lill följd av enförsvagad induslrikonjunktur. För alt skall kunna behålla sinintemationellt unika ställning med högt arbetskraftsdeltagande och lågarbetslöshet behöver den arbetsmarknadspolitiska beredskapen hållas på en högnivå. Sysselsättningspolitiken inriktas på en varaktig balans i ekonomin medmålen full sysselsättning och fortsatt utveckling av välfärden. Detkrav på återhållsamhet med statens utgifter som har gällt för de senaste årensbudgetberäkningar ligger fast och behov av utgiftsökningar på högt prioriteradeområden har bara kunnat tillgodoses genom molsvarande inbesparingar på andraområden. Myndighets- och motsvarande anslag har pris- och löneomräknats ochdärefter räknats ned enligt det s. k. huvudförslaget. Arbetslinjen måste även i fortsättningen vara utgångspunkteni arbetsmarknadspolitiken. En väl fungerande förmedling och framåtsyftande utbildningsinsatserär härvid nödvändiga för att kunna ge effektivt stöd ål såväl sökande somarbetsgivare. 1 1985/86. 12 Anlalet personer som tillhör arbetskraften uppgårtill drygt 4,4 miljoner, vilket år den högsta siffran . Det motsvarardrygt av befolkningen i åldern . har en internationelltsett unikt hög nivå på det kvinnliga arbetskraftsdeltagandet. Nettoinströmningen av arbetskraft tillarbetsmarknaden har emellertid varit lägre under 1980-lalet än under detföregående decenniet. Två klara trendbrott finns i sysselsättningsutvecklingen.Dels har medelarbetstiden ökat från att tidigare under en följd av årha varil sjunkande. Dels har frånvaron, som kontinuerligtökade, nu minskat och förefaller ha stabiliserat sig på ungefär samma nivå som . Sammantaget innebär detta attsysselsättningen i timmar har ökat snabbare än antalet personer. Efterfrågan på arbetskraft på den öppnaarbetsmarknaden var mycket stark. Arbetslösheten har kunnatreduceras från till 2,och det har gjort det möjligl altbegränsa de sysselsättningsskapande åtgärderna. Det är emellertid djuptoroande att andelen långtidsarbelslösa är väsentligt större än i motsvarandefas under förra högkonjunkturen. Under den svagare konjunkturutveckling som kanvänlas kommer en fortsatt aktiv arbetsmarknadspolitik som sätter arbetslinjenoch kampen mot arbetslösheten i centrum att föras. Arbetsförmedlingen intar encentral roll i arbetsmarknadspolitiken och utgör en förutsättning för alt anpassnings-och omstäliningskraven pä arbetsmarknaden skall kunna tillgodoses.Arbetsmarknadsstyrelsens (AMS) arbete med atl effektivisera förmedlingen ochetl plalsinriktat arbetssätt börjar redan få effekt. Arbetsförmedlingenstekniska förnyelse och den medvetna omstruktureringen till förmån förförmedlingsverksamheten utgör väsentliga hörnstenar i detta arbeie. För en effektiv arbetsförmedling fordras atl dentill sitt förfogande har stödjande instrument i form av bl.a. ulbildning ochsysselsättningsskapande insatser. I den osäkra konjunklurbild som nuföreligger är det vidare nödvändigt att insatserna planeras så att en högberedskap finns för att möta oförutsedda påfrestningar. Regeringen avser motdenna bakgrund att återkomma till i samband medkompletteringspropositionen med en reviderad bedömning av utvecklingen ochbehovet av insatser. Rekryteringsstödet som infördes den I januari 184syftade i första hand till att förmä företag att tidigarelägga rekrytering. Viden avmattning av konjunkturen minskar dessa möjligheter. Stödet bör därför förtillfället avvecklas. För att skapa möjligheter för långtidsarbetslösa ochandra svårplacerade att få en förankring inom näringslivet bör enskilda beredskapsarbetenutnyttjas. Den tolala volymen beredskapsarbeten beräknas nu lill under /87. Antalet personer i ungdomslag ligger år 1985väsentligt års nivå. Fr. o. m. innevarande budgetår finns särskilda resurser för att stödja ungdomarna i deras arbetssökande. Arbetssökaraktiviteter är ett obligato riskt inslag i ungdomslagen genom s. k. jobbsökarklubbar och liknande 2 Elt flertalstudier pågår för alt studera behovel av liksom Prop. 1985/86: 100 effektemaav insatser för 20-24-åringarna. Ungdomar som har Bil. 12fullföljt gymnasieutbildning föreslås få rätt till arbete i ungdomslag. Arbetsmarknadsutbildningen planeias för en hög nivåsåväl,kvantitativt som kvalitativt och beräknas nästa budgetår omfatta totalt115000 deltagare. Genom den nya som införs den 1 januari1986 förbättras möjligheterna att anpassa kursernas inriktning och uppläggninglill de arbetssökande och till arbetsmarknadens behov. Anslag har beräknats såatl AMS kan upphandla särskill anordnad arbetsmarknadsutbildning till 80000elever. Arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragenliksom traktamentena vid arbetsmarknadsutbildning föreslås höjda. Regeringensarbetsmiljöpolilik syftar lill alt trygga människors rätl lill en i alla avseendengod arbetsmiljö. Risker för ohälsa och olycksfall måste så långt möjligtundanröjas. Budgetförslaget för arbetarskyddsverket innebär entreårig medelsram med en real minskning av anslaget. För att en ansvarsfullfältverksamhel skall kunna upprätthållas har emellertid yrkesinspektionen ilikhet med föregående år tillförts vissa medel utöver huvudförslaget. har överlämnat förslag tillålgärder mol asbest såväl i arbetsmiljön som i den yttre miljön. Berördamyndigheter har fått i uppdrag atl genomföra de förändringar som föreslagits. Arbetslinjen i svensk arbetsmarknadspolitik innebärbl. a. atl handikappade först och främsl skall få hjälp till arbeie så att dekan försörja sig genom egen arbetsinkomst. Särskilt viktigt är det att ungahandikappades arbetsförmåga och arbetsvilja tas till vara. Därför föreslås etlfortsatt och utvidgat försök med uppsökande verksamhet, utbildning, praktik ocharbete för att hindra att unga handikappade blir förtidspensionerade. Bidraget till arbetsbiträde åt svårt handikappadeföreslås bli fördubblat och AMS bör få medel till en intensifierad satsning påavancerade hjälpmedel åt handikappade. Ett ökat antal platser med särskiltlönebidrag hos enskilda och kommunala arbetsgivare beräknas ge fler handikappademöjlighet alt få arbete inom dessa sektorer. Förslag läggs också fram om ändrad utformning avden näringshjälp som utgår till handikappade som skall starta eget företag samlom vissa förändringar av bidragen till arbetshjälpmedel åt handikappade. Driftbidraget till Samhällsföretag föreslås /87 utgå med ett belopp motsvarande 116,av lönesumman för deanvisade anslällda. Antalet bidragsberättigade arbetstimmar fastställs till 30miljoner. Invandring och svenskt medborgarskap Degmndläggande principema för svensk invandrings- och flyktingpolitik Regeringenavser att lägga fram en proposition med Prop. 1985/86: 100bl. a. förslag till en precisering av riktlinjerna för invandrarpolitiken saml Bil.12 med förslag till stöd lill invandrarnas riksorganisationer. Vidare föreslåsinrättande av en ombudsman som genom olika åtgärder skall motverka etniskdiskriminering såväl i arbetslivet som inom andra delar av samhällslivet.Dessulom föreslås en straffskärpning för olaga diskriminering. Antalet asylsökande har ökat kraftigt under de tvåsenaste åren. Det har inneburit en ökad arbetsbelastning för de myndigheter somhandlägger asylärenden. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för atthålla nere handläggningstiderna. Bl.a. har statens invandrarverks resurser förstärktsmed 18 tjänster. Dämtöver har en temporär förstärkning medgivits med fyratjänster under innevarande budgetår. förstärkslångsiktigt med tio tjänster och lillfälligt med fem. Särskilda medel bör i likhet med innevarandebudgetår anvisas även under /87 för information till allmänhetenoch opinionspå-verkande åtgärder i flyktingfrågor. fattade beslut om ett nyttsystem för svenskundervisning för vuxna invandrare som skall börja tillämpasfr. o. m. . I en proposition har regeringen bl.a. föreslagit dels en lag om grundläggande svenskundervisning förinvandrare, dels en lag om ledighet för sådan undervisning. Jämställdhet mellan kvinnor och män Densvenska arbetsmarknaden är fortfarande könsuppdelad. Därtill kommer att nyteknik, omstmktureringar i industrin och minskad expansion av den offentligasektom ytterligare riskerar att försämra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden.Regeringen lade fram en proposition med förslag till åtgärdsprogramför att vidga kvinnornas utbildnings- och yrkesval och för atl förbättrakvinnomas villkor på arbetsmarknaden. 1 åtgärdsprogrammet, som håller påatt genomföras, ingår projektverksamhet som en cenlral del. Förslag läggs framom en fortsättning av projektverksamheten. Jämställdhet är inte enbart en fråga för kvinnorutan berör också i hög grad män. har männen i liten utsträckningutnyttjat föräldraförsäkringens möjligheter att dela ansvaret för arbetet medhem och barn. En särskild arbetsgrupp i harutarbetat ett idéprogram kring dessa och andra frågor som gäller männens rolli jämställdhetsarbetet. Medel har ställts till förfogande för särskildprojektverksamhet. Kvinnors representation i olika beslutande ochrådgivande organ är av stor vikt i arbetet för ökad jämställdhet. En särskildutredare som skall föreslå åtgärder för att öka kvinnorepresentationen hartillsatts. Anslagsförändringarnainom verksamhels område i förhållande till motsvarande anslag på statsbudgeten för budget- 4 /86 framgår av följande sammanställning (milj. statsbudget Förslag Förändring Pop.1985/86: 100 1985/86 1986/87 Bil. A. Arbetsmarknadsdeparte mentet m. m. B. Arbetsmarknadm. 70, 3 78,-6 ; + 8,3 10 620,4 11 223,6 + 603,2 6 598,2 7 395,2 + 797,0 580,7 885,8 -I- 305,1 17 869,6 19 583,2 + 1 713,6 'p- '985/86: loo Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . såvitt avser frågor rörande m. (littera A, punkterna I -5), Arbetsmarknad m. m. (littera B) ochArbetslivsfrågor (littera C); statsrådet såvitt avser frågor rörandeArbetsmarknadsdepartementet m. m. (littera A, punkterna 6-7), Jämställdhetmellan kvinnor och män samt Invandring m. m. (littera D). Anmälan till budgetpropositionen 1986 ARBETSMARKNAD 1 Den aktuella utvecklingen Underår 1985 har det mest markanta inslaget i den internationella konjunkturbildenvarit den kraftiga uppbromsningen av tillväxttakten i och delvis också iJapan. 1 har tillväxten bibehållits på ungefär samma nivå som under år1984. För totalt innebär delta i det närmaste en halvering avBNP-ökningen jämfört med . Avmattningen i produktionstillväxten i harinneburit att den tidigare mycket starka sysselsättningsökningen har brutits.Arbetslösheten låg under de tre första kvartalen 1985 på en oförändrad nivå avdrygt . 1 har produktionsuppgången varit alltför svag för atlgenerera någon uppgång i sysselsättningen. Arbetslösheten har ökat ytterligaretill en nivå av genomsnittligt . Arbetslösheten i fortsåtter således att öka.Enligt den statistik som publiceras av har arbetslösheten mer änfyrdubblats sedan början av 1970-lalet. Ungdomsarbetslösheten inom OECD-kretsen beräknasuppgå till . Den djupt allvarliga situationenunderstryks ytterligare när man studerar arbetslöshetens varaktighet. Andelav de arbetslösa som har varit arbetslösa längre än: 1985/86: 100 Ulsiklema för pekar enligt päylleriigare en ökning av långtidsarbetslösheten. Resultaten av den ekonomiska politik som har bedrivits iSverige är goda. Återhämtningen av ekonomin har gåttsnabbare än väntat. Balansen gentemot omvärlden har förbättrats väsentligt ochbudgetunderskottet har reducerats. En industriell expansion har inletts. Produktionoch investeringar har ökat kraftigt. Sysselsättningen har vuxit starkt eftertillbakagången åren I98I och 1982. Höjningen av industriaktivitelenhar lell till att åtskilliga företag närmat sig fullt kapacitetsutnyttjande.Framför allt har detta gällt inom massa- och pappersproduktionen och inomverksladsbranschen. En viss tillbakagång kan dock noteras de två senastekvartalen. fULT KAPACITETSUTNmJANDE INDUSTRIto VERKSTAOSINDl£TRI I970il - 1965.3 kalla. Den svenska induslrikonjunkturenhar emellertid under loppet av kommit in i ett mer dämpatexpansionsskede. Inom den tungt vägande verkstadsindustrin ökade aktivitetenännu , men för vissa delar av industrin förefaller uppgången haupphört och i några fall noteras en tillbakagång.Anlalet varsel om personalinskränkningar inom Prop. 1985/86: 100 industrin har också ökat jämfört med fjolåret. Konjunkturinstitutetskonjunkturbarometemndersökningar indikerar nu en långsammareproduktionstillväxt inom industrin. Detta påverkar också utvecklingen inomnäringslivet i övrigt och totalproduktionens tillväxt kan väntas bli lägreunder än under är 1985. Regeringen anser det nödvändigt att i detperspektivet konsekvent och uthålligt hålla fasl vid den ekonomisk-politiskastrategi som har drivits . Balansen i ekonomin harförbättrats på etl genomgripande sätt.