prop · G9034 · 1985-12-31 00:00:00 — Inspektionenhar inte heller funnit några invändningar mot att myntens namnvärden liksomsedlarnas valörer såsom anges i lag samt att bestämmelser rörandemyntens metallinnehåll och utformning beslutas av riksbanksfullmäktige. Därvidräknar inspektionen med att sedvanligt remissförfarande föregår förändringarav vikt för berörda parter, säsom banker, automattillverkare och handelnsorganisationer. Isamband med de nödvändiga förändringarna i lagstiftningen om mynt ansermyntverket det lämpligt att genomföra en demonelarisering av vissa mynt,präglade enligt lagstiftning. Det rör sig om samtliga guldmynt somhar ett guldvärde som är ca namnvärdet. Vidare rör det sig om 5-och 2-kronorsmynt enligt lag vilka i praktiken är helt försvunna. Vadförst gäller övertagande av myntproduktionen må erinras om att i 2§ riksbankslagen stadgas dels i andra stycket att får "å sittsedeltryckeri idka tryckerirörelse och vid sitt pappersbruk bedrivapapperstillverkning" dels i sista stycket att ej får"deltaga i eller driva annan rörelse än den, som enligt denna lag är riksbankenuttryckligen medgiven". övertagande av myntproduktionen, lätvara i aktiebolagsform, synes därmed förutsätta att 2§ andra stycketriksbankslagen utvidgas att omfatta även tillverkning av mynt och medaljer. Vadhärefter gäller själva myntutgivningsrätten är att observera den konstitutionellaskillnad som vid utgivningen finns mellan sedlar och mynt. 1 9 kap. 13 §regeringsformen stadgas sålunda att "endast har rätt att utgivasedlar". I andra punkten av samma paragraf tillägges att "bestämmelserom penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigi genom lag".Myntväsendet är sålunda inte genom grundlagen knutet till regeringen påmotsvarande sätt som sedelutgivningen till och kan därför överföras tillriksbanken utan grundlagsändring. Den underliggande tanken i den avseddareformen att sedlar och mynt är likvärdiga betalningsmedel för vilka likaregler skall gälla bör emellertid föranleda sådan ändring av 9 kap. 13§ regeringsformen att däri ges ensamrätt att utgiva såväl sedlar sommynt. Tillsvidare förutsattes emellertid att endast riksbankslagen ochmyntlagen ändras. enhetlighetens intresseeftersträvas att reglerna om sedlar och mynt så Prop. långt som möjligt parallelliseras.Detta talar för att myntlagen upphävs och erforderliga bestämmelserom mynt inarbetas i riksbankslagen. är föremålför omarbetning och förslag till ny riksbankslag kommer att framläggas atstatsskuldspolitiska kommittén. som förutses förmyntväsendets överförande till kan emellertid kommitténs förslag ejavvaktas. Nödvändiga förändringar måste göras inom den nuvaranderiksbankslagens ram. Hurändringarna i riksbankslagen skall utformas får närmare övervägas. Såsom utgångspunktför det fortsatta arbetet vill emellertid fullmäktige föreslå att III kap.riksbankslagen som reglerar sedelutgivningen omarbetas lill att avseutgivningen av säväl sedlar som mynt. Detta bör innebära att i en inledandeparagraf i kapitlet utsäges dels att ensam har rätt att låtatillverka och utge mynt, dels att av utgivna sedlar och mynt skallvara lagligt betalningsmedel. Bestämmelsen om ensamrätt att utgemynt förutsattes senare överförd till regeringsformen. I övrigt torde ikapitlet få intas de bestämmelser från myntlagen som bör bestå. Isamband med atl lagbestämmelserna om sedlar och mynt sålunda omarbetas kan varaanledning ta upp vissa andra lagfrågor inom detta område även om de ej direktsamband med myntningens överförande lill . Tillfället bör sålundabegagnas till att upphäva bestämmelserna i 10 § riksbankslagen om densupplementära sedeltäckningen, vilka saknar belydelse. Vidare kanförtjäna övervägas att genom övergångsbestämmelser demonetarisera vissa äldremynt. andra promemorian förekommer en översikt över reglerna rörandeutgivningsrätten för sedlar och mynt och en redovisning av vilka lagändringarsom torde bli erforderliga om mynttillverkningen samordnas med sedelframställningenunder . Sparbanksföreningenhar ingel att erinra mot de föreslagna lagtekniska lösningar som diskuteras i nyssberördapromemoria, 4 Genomförande av ändrat huvudmannaskap för myntutgivningen Sedanfrågan om myntverkets framlida organisation nu tagits upp är det angeläget attbeslut härom fattas sä snart erforderligt beslutsunderlag föreligger. Vidarebör beslutet genomföras sä snart sig göra låter eftersom del dels syfiar för det allmänna förbättrad verksamhet dels tiden fram till beslutet och denföljande förändringen kan komma att präglas av Prop.1985/86:4 en känsla av osäkerhet hos myntverkets personal. Med utgångspunkt i remisstidensutgång utgår myntverket från att regeringen avser att förelägga riksdagenproposition i ärendet före riksdagsarbetets slut . Underförutsättning av att regeringen kommer att föreslå att myntverket upphör som myndighettorde följande tidsplan i stort sett kunna följas. 1985-03- Regeringentillsätter arbetsgrupp för bearbetning av i promemoriornainte belysta frågor. 1985-05- Regeringenavger proposition till . 1985-05-06- Övertalighetsförklaringenligt TRÄS. 1985-10-11- Riksdagsbeslut om lagändringar och huvudman för Huvudmannen börjar förbereda övertagandet. 1986-02- Personalplanför den nya verksamhetsformen fast- ställes.Förhandlingar med PO påbörjas. 1986-04- Formelluppsägning av myntverkets personal. Rekrytering(återanställning) i den nya verksamhetsformen. Myntutgivningenövertas av Riksbank. Tillverkningenövergår i ny verksamhetsform. böljar avvecklas som myndighet. Tillovannämnda tidsplan kan sägas att det är synnerligen angeläget att tillämpningsbeslutenmed anledning av ställningstagande fattas utan dröjsmål och att dennya företagsledningen tillsättes . Det är åtskilliga storafrågor som måste vara lösta före den , exempelvis personalplan,anställningsavtal och (åter)anställning av myntverkets nuvarande personal i denmån de så önskar, avtal om övertagande eller uthyrning av myntverksbyggnaden,övertagande av maskinell utrustning m. m., m. m. utgår från att i huvudsak samma personer kommer att vara anställdaföre och efter bytet av ägare kommer övergången att medföra en mycket stor arbetsbelastningför i första hand företagsledningen som dels skall avveckla myntverket ochdels införa rutiner och administrativa system för icke statlig verksamhet så atldessa fungerar . måste ha förberett sig attövertaga den rena myndighetsutövningen vid myntverket och måste ocksäha avtalat med det nya företaget om leveranser och priser för den närmastetiden . 4.2Fullmäktige i riksbank Prop. Promemoriansförslag om myntverkets överförande lill är elt principförslag ochvad fullmäktige ovan tagit ställning till är just principlösningen, vartillfogats ovanstående kommentarer till grundläggande legala och ekonomiska frågor.Hur ett överförande av myntverket närmare skall genomföras diskuteras ej ipromemorian och ej heller har utredningsmannen gått in på värderingen avmyntverket, lät vara att han i några räkneexempel belyser möjligheterna attdriva myntverkets verksamhet på elt ekonomiskt bärkraftigt säll. Anledningsaknas därmed alt i ett remissyttrande gå in mera i detalj på genomförandefrägornaeller atl överhuvudtaget ge sig in på värderingsfrågor. Det bör dockunderstrykas atl om förslaget anses böra föras vidare, ett betydande arbetehärmed återstår. Att mäste dras in i detta arbete slår klart redanmed hänsyn därtill att såsom köpare uppenbarligen har anledningdiskutera priset. Men för en smidig övergäng är viktigt att på etttidigt stadium får vara med och påverka även detaljlösningar av olika praktiskafrågor vid reformens genomförande. Fullmäktige förutsätter alltså alt vilkenform som än väljes för fortsatt utredningsarbete, beredes tillfällemedverka i detta. Enförändrad organisation av mynt- och sedelproduktionen förutsätter altförhandlingar upptages med berörda huvudorganisationer om de avtal som skullegälla för de anställda inom den nya organisationen och vilka övergångsbestämmelsersom blir nödvändiga. vill framhålla angelägenheten avatt sådana förhandlingar igångsattes så att ett accepterat förslagföreligger innan organisationsförändringen blir en realitet. Tryckeri, 1985 73