prop · G90345 · 1985-12-31 00:00:00 — Skall avkastning utöver husbehovet av skog på fastighet,som avses under b eller d, författningsenligt helt eller delvis tillkomma akmänfond eker inrättning, är denna att anse såsom fastighetens innehavare, såvittangår fastighetens skogsbruksvärde. 3 kap. 4§ Byggnad samt tomtmark och övrig mark som hörtill byggnaden samt markanläggning som hör till fastigheten skall undantas frånskatteplikt om fastigheten ägs av någon av följande institutioner och om dentill övervägande del används i deras verksamhet såsom sådana 1. kyrkor, barmhärtighetsinrält- 1. kyrkor, barmhärtighetsinrätt- ningar, stiftelser och ideeka för- ningar, stiftelser ochideella för eningar som avses i 53§ 1 mom. e) eningar som avses i 7§ 5 och 6 kommunalskalielagen (1928:370) mom. lagen (1947:576) om statlig 20 ' Senaste lydelse 1984: 1082. 2. akademier,, stiftelsen . 1985/86:45 fond, för främjande av farmacins utveckling m. m., stiftelsen 3. sådana sammanslutningar avstuderande vid universitet och högskolor, i vilka de studerande är skyldigaatt vara medlemmar, saml samarbetsorgan för sädana sammanslutningar medändamål att fullgöra uppgifter som ankommer på sammanslutningarna och 4. främmande makts beskickningar. Skaltefrihetenskall endast avse egendom, som enligt 4 kap. 11 § skall ha beskattningsnaturenannan fastighet. Dennalag träder i kraft efler den dag då lagen enligt uppgift på denutkom från trycket i . Prop.198.5/86:45 8 Förslag till Lag om ändring i lagen (1983: 1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper. Härigenom föreskrivs att 3§ lagen (1983: 1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skattskyldig är fondkommissionär som sluter avtal omomsättning av värdepapper som avses i 1 § eker medverkar till ett sådant avtal.Om den för vars räkning kommissionären medverkar inte är bosatt i skallskatt inte erläggas för hans led när omsättningen avser utländska värdepapper. Vid omsättning där fondkommissionär inte medverkar är denskattskyldig som är bosalt i och som under ett halvt kalenderåromsätter värdepapper som avses i 1 § till ett värde av . Vid överlåtelse som avses i 35 § 3 Vid överlåtelse som avses \2§ 4 mom. .sjätte stycket kommunalskal- mom. nionde stycket lagen telagen (1928:370) skall skatt inte (1947:576) om slutlig inkomstskatt skall skatt inte utgå. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift pä den utkom frän trycket i . 22 ' Lagen omtryckt 1984: 164. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde I. , ordförande, samt statsråden , ,, , , , , , , R,, , , , , , Proposition om schablonavdrag för egenavgifter iinkomstslaget tjänst, m.m. Ersättningarsom skall taxeras som inkomst av tjänst ger i enstaka fall upphov tillskyldighet atl betala egenavgifter lill socialförsäkringarna m. m. Dessa egenavgifterär avdragsgilla vid laxeringen såsom allmänt avdrag vid taxeringen förbeskattningsår de blivit påförda. Vid beräkning av inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse medges avdrag med belopp som den skaltskyldigehar satt av i bokföringen eller deklarationen för att täcka det löpande årets egenavgifter.Det avsatta beloppet återförs till beskattning nästa beskattningsår ochavräknas mot de slutligt fastställda egenavgifterna. Jag avser i det följandeatt behandla frågor om införande av ett liknande system i fräga om vissa egenavgiftersom utgår vid inkomst av tjänst. a. schablonbeskallade småhus beskattas för samfällighets eventuellaränteinkomster om andelen av ränteintäkten uppgår till . Värdet av samfällighetenskall vid förmögenhetstaxeringen redovisas av ägarna till delägarfastigheterna.Om värdet av andelen i samfälligheten understiger . behöver detemellertid inte redovisas. Jag kommer att föreslå en höjning av dessa belopp. Vidareföreslås att den särskilda betämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader somgäller vid taxeringar för arbetare inom byggnads- ochanläggningsbranschen även skall gälla vid taxering. Jagföreslår även ändringar i kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, skogskontolagen (1954:142), taxeringslagen (1956:623),fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper, som utgör följdändringar till tidigarereformer. 2Schablonavdrag för egenavgifter i inkomstslaget tjänst Mitt förslag:Skattskyldig som har sådan inkomst av tjänst som enligt 11 kap. 3§ lagen(1962:381) om allmän försäkring utgör inkomst av annat förvärvsarbete fär rättatt vid taxering för ett visst beskattningsår göra avdrag för egenavgifter.Avdrag får göras med dels ett schablonavdrag på av inkomsten under beskattningsåretföre avdraget och dels med påförda egenavgifter. Schablonavdragetskall återföras till beskattning nästföljande är. Skälenför mitt förslag: Den som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning (egenföretagare)betalar egenavgifter för finansieringen av socialförsäkringar m. m. Avgifternaär avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Egenavgifter som belöper på inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse dras av som omkostnad i förvärvskällan. Den skaltskyldigefår i detta fall avdrag för det belopp som han i sin bokföring ellerdeklaration sätter av för att täcka det löpande årets egenavgifter. Det avsattabeloppet, som högst får uppgå till av avsältningsunderlaget, återförs fillbeskattning nästa beskattningsår och avräknas mot de slutligt fastställdaavgifterna. I fräga om egenavgifter som hänför sig lill annan inkomst änjordbruks- eller rörelseinkomst är avgifterna avdragsgilla som s. k. allmäntavdrag. Avdrag medges vid laxeringen för det beskattningsår dä avgifternadebiterats som slutlig skatt. Så är faket i fråga om bl. a. vissa inkomster somvid inkomsttaxeringen utgör inkomst av tjänst men som isocialförsäkringshänseende är alt anse som inkomst av annat förvärvsarbete änanställning. I samband med attavdragssystemet för egenavgifter ändrades i fråga om jordbruks- ochrörelseinkomster behandlades frågan om införande av ett system medschablonavdrag under inkomst av tjänst. (B 1979: 15)hade i sitt delbetänkande (Ds B 1980: 15) Samordningen av egenförelagaresskatter och socialförsäkringsavgifter föreslagit ett sådant system. Någonändring i avdragssystemel gjordes emellertid inte i fräga om egenavgifter underinkomst av tjänst (prop. 1981/82:10, SkU 9, rskr 51, SFS 1981: 1150-1160). om bl.a. nya regler vid beskattning av lön vid ufiandsljänstgöring (prop.1984/85:175, SkU 59, rskr 351. SFS 1985:362-364). De nya reglerna innebär bl.a.att den s.k. etlårsregeln ersätts med en sexmånadersregel. Denna innebär iprincip att en person som uppbär inkomst vid utlandstjänstgöring skall undantasfrån beskattning i för denna inkomst om tjänstgöringen pågått och avsett anställning hos arbetsgivare som bedriver näringsverksamhetfrån fast driftställe i det land där arbetet utförs. I fråga om sjömän gälleratt om de är anställda ombord pä utländska fartyg skall de undantas frän skatti om fartyget går i oceanfart och anställningen och vistelsen utomlandsvarat . Vidare krävs att den anställdes arbetsgivare är en iSverige bosatt fysisk person eller en här hemmahörande juridisk person. Vidövergången från etlårsregeln till sexmånadersregeln uppställdes i Prop.1985/86:45 fräga om sjömän nya krav för att skattefrihet skall inträda. Det ärde nämnda kraven pä oceanfart och på svensk arbetsgivare. Detta innebäratt vissa sjömän som tidigare undantogs från beskattning i pä grund av etlårsregelninte längre undantas frän inkomstbeskattning här i riket, eftersom de inteuppfyller kraven för den nya regelns tillämpning. Förutomatt de skall betala svensk inkomstskatt skall de också betala vissa egenavgifter.Det slag av inkomst som det här är fräga om utgör enligt 11 kap. 3§ förstastycket c lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, inkomst av annatförvärvsarbete. Sjömannen skall betala egenavgifter i form avfolkpensionsavgift, tilläggspensionsavgifi och delpensionsavgift [3 kap. 1 §och 4§ andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter]. Vidare skall hanbetala allmän löneavgift. Sammanlagt uppgår dessa avgifter lill 21,95%av underlaget. Tillsammans kan skalle- och avgiftsuttaget uppgå lill myckelhögt procenttal. Hur högt beror på inkomsternas storlek. Sjömannenfår vid inkomsttaxeringen göra avdrag för avgifterna som allmänt avdrag och däförst vid taxering för det är avgiften debiterats [46 § 2 mom.första styckel 2kommunalskattelagen (1928:370), KL]. Härigenom drabbas sjömannen av såväl den s.k. avgift-på-avgiflseffekten, avgifterna beräknas pä ett underlag som intereducerats med påförda egenavgifter, som den s. k. eftersläpningseffekten. Jaganser de uppkomna effekterna av den nya lagstiftningen för sjömän varaotillfredsställande. En ändring bör därför göras i de nuvarande reglerna omavdragsrätt vid inkomsttaxeringen för egenavgifter. Rätten till avdrag föravgifterna bör tidigareläggas så att avdrag får göras redan vid taxeringen fördel beskattningsår till vilket de hänför sig. Detta skulle stämma överens meddet syslem som gäller för egenavgifter för jordbruks-och rörelseinkomster. Ifråga om dessa får som nämnts avdrag göras för del belopp som avsatts i bokföringeneller deklarationen för att täcka det löpande årets egenavgifter, dock högst . I fräga om inkomst av tjänst, som beräknas efler en kontantprincip, passarinte denna bokföringsmässi-ga metod. Jag anser i stället att ett system medschablonavdrag bör införas i detta fall. Uttaget av egenavgifter uppgår somnämnts till av underlaget. Detta motsvarar av ett underlag somhar ökats med avgifterna. Jag anser att ett schablonavdrag på bör införasunder inkomst av tjänst. Härigenom elimineras i princip såväl avgift-på-avgiftsef-fektensom eftersläpningseffekien. Liksom i fråga om egenavgifter på jordbruks- ochrörelseinkomster bör del medgivna avdraget för beskattningsåret återföras lillbeskattning vid nästföljande taxering. Vid denna taxering bör medges delsavdrag med de faktiskt påförda egenavgifterna, dels schablonavdrag förbeskattningsåret. Skaltskyldig som har inkomst av tjänst skall utöver vissaangivna kostnader anses ha haft avdragsgilla utgifter med f n. ,schablonavdrag. Detta avdrag har höjts till . med verkan fr.o.m.1987 års taxering (prop. 1984/85:180, SkU 60, rskr 375, SFS 1985:405). Jaganser att avdragen för egenavgifter bör ligga utanför schablonavdraget ochsåledes medges särskilt. Underiagetför schablonavdraget bör motsvara det avgiftsunderlag som 25 1985/86:45 den lokala skattemyndigheten fastställer.Till grund för beräkningen av avgiftsunderlaget ligger taxeringen till statliginkomstskatt [jfr 3 kap. 5§ tredje stycket lagen om socialavgifter och 11 kap. 4§AFL]. Detta gäller emellertid inte utan undantag. Vid bestämmande avavgiftsunderlaget skall således enligt 3 kap. 5 § andra stycket lagen omsocialavgifter bortses frän inkomst som avses i II kap. 3§ första stycket d AFL. sjukpenning ellerliknande ersättning. Enligt 3 kap. 3 § lagen om socialavgifter beräknas egenavgifterinte för år efter det den försäkrade fyllt . Vidare sägs bl. a. att andraavgifter än tilläggspensionsavgift inte betalas av den som vid utgången avinkomståret inte var inskriven hos allmän försäkringskassa. Sädana avgifterskall inte heller betalas av den som uppburit hel ålderspensionenligt AFL. Inte heller tilläggspensionsavgift skall betalas om den försäkradeför uppburit hel ålderspension enligt AFL. Jag anser att en begränsningbör göras i kretsen avdragsberättigade vid inkomsttaxeringen. Avdragsberättigade bör således i princip vara de som ärskyldiga alt erlägga egenavgifter. Jag föreslär därför alt avdrag inte skakmedges skattskyldig som vid ingången av året före taxeringsåret har fyllt 65år eller som före taxeringsåret har åtnjutit hel ålderspensioneller som vid utgången av året före taxeringsåret inte var inskriven vid allmänförsäkringskassa enligt AFL. Jag föreslår atl bestämmelser med det innehåll jag nunämnt tas in i 33 § 2 mom. samt i nya punkter av anvisningarna lill 32 och 33§§,punkt 12 a resp. punkt 7 KL. I 35 § 1 mom. KL sägs bl. a. att till intäkt av tillfälligförvärvsverksamhet hänförs restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifterenligt lagen om socialavgifter, som inte utgör intäkt av jordbruksfastigheteller rörelse, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna. Vad jag harföreslagit om ändrade avdragsregler för egenavgifter i inkomstslaget tjänstföranleder en följdändring i nämnda lagrum, så att det även undantar egenavgiftersom utgör intäkt av tjänst. De nya bestämmelserna bör träda i kraft så attschablonavdrag för egenavgifter kan medges redan vid taxering. 3Beskattning av vissa samfälligheter Mitt förslag: Denbeloppsgräns om . som gäller för att fastighetsägare skall beskattas församfällighets inkomst föresläs höjd till . Beloppet skall utgöra ettgrundavdrag och inte som f. n. ett gränsbelopp. för samfällighetensskyldighet att lämna kontrolluppgift föreslås höjd till . Om en fastighetsägaresandel av värde i en samfällighet understiger . behöver det interedovisas som förmögenhet. Beloppet föreslås höjt till . Skälenför mitt förslag: Juridisk person, som förvaltar marksamfällighet eller regleringssamfällighetvilken utgör en taxeringsenhet, utgör ett självständigt skattesubjekt. Iövriga fall åvilar skattskyldigheten ägarna av delägarfastigheterna. fall fastighet har del i annan samfäkighet än sådan som beskattas hos denförvaltande juridiska personen skall samfällighetens intäkter och kostnaderfördelas mellan ägarna till fastigheterna i förhållande till vars och ens andeli samfälligheten. Om delägarfastigheterna uteslutande eller så gott somuteslutande utgörs av s.k. schablonbeskattade småhus utgör gemen-samhetsanläggninginte särskild taxeringsenhet. Värdet av samfälligheten ingår i stället i dedelägande fastigheternas taxeringsvärde. 1 fråga om schablonbeskattadesmåhus och bostadsrältsfastigheter beskattas samfällighetens eventuellaränteinkomster hos delägare, fastighetsägare, såsom intäkt av kapital omandelen av ränteinkomsten uppgår till . För övriga fastigheter, t.ex. konventionellt beskattade hyresfastigheter, som äger del i samfällighetgäller atl ägaren till fastighet skall ta upp inkomst pä vanligt sätt efter fasfighetensandelslal av samfälligheten. Om andelen av nettoinkomsten inte uppgår fill 100kr. behöver någon redovisning av intäkter och utgifter inte ske. Om sådanfastighet förvaltas av juridisk person och understiger andelen av ränteintäkt100 kr. föreligger inte skattskyldighet för beloppet. Vidförmögenhetsbeskattningen skall för de flesta typer av delägarfastighetervärdet av samfälligheten redovisas hos ägarna av delägarfastigheterna. Om samfälligheteninte utgör en särskild taxeringsenhet ingår värdet av samfälligheten i varjefastighets taxeringsvärde. Är samfälligheten åsätt taxeringsvärde skall värdetfördelas på delägarfastigheterna enligt andelstal. Om del av särskilttaxeringsvärde och del av övrig egendom, som inte ingår i taxeringsvärde,tillhopa understiger . behöver det inte redovisas. Samfällighet som inte ärskattskyldig skall lämna kontrolluppgift till skallemyndigheten om inkomster,avdrag och förmögenhet. Uppgift behöver emellertid inte lämnas om delägarensandel av ränteintäkt understiger och inte heller om andelen avnettointäkt av annat slag understiger . Uppgift om samfällighetensförmögenhet behöver endast lämnas om sådana andra tillgångar, som inte ingår ide delägande fastigheternas taxeringsvärde. Om sådana tillgångar minus skulderinte uppgår fill . per delägarfastighet behöver uppgift emellertid intelämnas. Vidbestämmelsernas Iklkomst är 1975 anförde föredragande statsråd som mofiv föralt undanta vissa smärre belopp och värden frän beskattning och uppgiftsskyldighelförenklingsskäl (prop. Samma skäl föreligger alltjämt för att göradessa undantag. Emellertid har penningvärdeförändringen kommk att minskavärdet med den tänkta förenklingen. Jag föreslår därför att beloppet . Den nuvarande bestämmelsen vidinkomstbeskattningen är så utformad att beloppet utgör en skatlefrihetsgräns.Jag föreslär att bestämmelsen ändras så att beloppet i stället kommer attutgöra ett grundavdrag, som således alllid är skattefritt även om inkomstenöverstiger delta belopp. Vadjag nu har föreslagit föranleder ändringar i punkt 2 av anvisningarna ull 41 a§KL, 12 § 3 mom. lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt och 42 a§ 1 mom.taxeringslagen (1956:623). Denya bestämmelserna bör träda i kraft så att de kan tillämpas redan vid 1986 årstaxering. 4 Avdrag för ökade levnadskostnader för arbete inombyggnads- och anläggningsbranschen Mitt förslag: Dentillfäkiga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader som gäller vid1984-1986 års taxeringar i fräga om arbete inom byggnads- ochanläggningsbranschen föreslås gäka även vid taxering. Skälen för mitt förslag:Den som företar tjänsteresa utanför sin vanliga verksamhetsort har rätt lillavdrag för resan och för de ökade levnadskostnader som uppkommer undertjänsteresan. För anställda inom bl. a byggnads- och anläggningsbranschenanses bostadsorten normalt utgöra den vanliga verksamhetsorten. Avdrag medgessåledes vid tjänsteresa utanför bostadsorten. Avdrag kan medges med beloppmotsvarande uppburet traktamente dock högst ett normalbelopp som ,, fastställer . RSV har i anvisningar sagt alt avdrag såsom förtjänsteresa i regel inte bör medges om den anställde fortlöpande hafl sinarbetsplats på en och samma ort , den s. k tvåårsregeln.För tid efter tväårsperiodens utgång bedöms rätten lill avdrag för merutgifterenligt andra regler. Iavvaktan på atl beredningen i av traklamentsbeskalt-ningssakkunnigas(B 1978:02) - numera förmånsbeskattningskommitténs - betänkande (SOU 1983: 3)Skatteregler om traktamenten m. m. skulle bli slutförd infördes en regel medinnebörd att anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen även eftertvåårsperioden skall medges avdrag dels för faktiska kostnader för logi påarbetsorten och dels med visst schablonavdrag för övriga kostnader.Bestämmelserna gällde vid 1984 och taxeringar (prop. 1983/84:68, SkU16, rskr 106. SFS 1983:1051). Efterförslag frän regeringen beslutade att den tillfälliga be- Prop.1985/86:45 stämmeisen skulle gälla även vid taxering (prop.1984/85:23, SkU IKrskr 16, SFS 1984:839). av traktamentsbeskattningssakkunnigas förslag är emellertidännu inte avslutad. Jag föreslär därför att den tillfälliga lösningen föranställda inom byggnads- och anläggningsbranschen i punkt 3 andra stycket avanvisningarna till 33 § KL förlängs att gälla även vid taxering. Vidden senaste ändringen av 39§ 1 mom. KL kom felaktigt att i författningstexten(SFS 1985:405) inflyta en hänvisning tik 33 § I mom. andra stycket KL i ställetför tredje stycket i samma moment. Författningstexten är avsedd all träda ikraft . Rättelse bör göras i detta sammanhang. I4la§ KL behandlas fill vilken förvärvskälla intäkter och kostnader från samfälligheterskak hänföras hos delägare. Beslämmelserna ändrades i samband med atl denkommunala taxeringen av juridiska personer slopades. Ändring av hänvisningen iparagrafen kom inte alt ske till det lagrum som motsvarar det till vkkettidigare hänvisades. En ändring bör ske i detta sammanhang. Somen följd av att garanlibeskattningen av juridiska personer avskaffadesflyttades reglerna i 47 § KL om vem som skall jämställas med fastig-helsägare lill1 kap. 5§ faslighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL. I konsekvens med dettabör en liknande redakfionek ändring nu göras i 64 § KL. Vidarebör en numera felaktig hänvisning i punkt 2 e av anvisningarna till 29 § KLrättas. En liknande ändring bör göras i punkt 4 av samma anvisningspunkt. Bestämmelsernai punkt 6 av anvisningarna till 39 § KL tar sikte på vissa ekonomiskaföreningar. Eftersom ekonomiska föreningar i fortsättningen inte längre taxerastill inkomstskatt bör bestämmelserna - i något förenklat skick - förasöver fill lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , och där placeras i 2§ 8 mom. tredje stycket. 1punkt 3 av anvisningarna tik 53 § KL finns bestämmelser som anger i vilka fall royaityeker utgående avgift skall anses som intäkt av rörelse som härbedrivits. Av systematiska skäl bör en motsvarande bestämmelse tas in som ettnytt andra stycke i 6§ 1 mom. Även denna ändring har samband med slopandetav den kommunala taxeringen av juridiska personer. Det nya andra stycketföranleder redakfionella ändringar i 2§ skogskontoiagen (1954:142), 42 a§ 1mom.taxeringslagen och 1 kap. 5 § FTL. I3 kap. 4§ FTL sägs bl. a. att byggnad saml mark som hör till byggna den skak undantas från skatteplikt om fastigheten ägs av kyrkor, barmhärtighetsföreningar, sfiftelser och ideella föreningar som avses i 53 § 1 mom. e KL om den används i deras verksamhet såsom sådan. I samband med beslutet all slopa den kommunala taxeringen av juridiska personer 29 Prop.1985/86:45 överfördes bestämmelserna i sistnämnda lagrum till 7§ 5 och 6 mom. SIL(prop. 1984/85:70, SkU 23, rskr 110, SFS 1985:1060 och 1061). Någon ändring avhänvisningen i 3 kap. 4§ FTL skedde emellerfid inte. Jag föreslår att en sådanändring görs . I 3Stredje stycket lagen (1983: 1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapperföresläs en omredigering som en följd av att beslämmelserna i 35 § 3 mom.sjätte stycket KL om överlåtelse av aktier inom samma koncern utgått ursistnämnda lag i samband med kommunalskattens slopande och i stället ioförändrad form tagits upp i 2§ 4mom. nionde stycket SIL. 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen(1985:405) om ändring i skattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 5. lagom ändring i skogskontolagen (1954:142), 6. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), 7. lag om ändring i faslighetstaxeringslagen(1979: 1152), 8. lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt pä omsättning av vissa värdepapper. Förslagenär av så enkel beskaffenhet all lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår atl anta förslagen. Regeringenansluter sig till fV.i edragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 30 NorstedtsTrvckeri, 1985