prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — I andra stycket har därför angivitsatt i sådant fall avräkning av den utländska skatten får ske med så mycket avdenna som den kommunala inkomstskatten på den utländska inkomsten utgör avsumman av denna skatt och den statliga inkomstskatt som skulle ha utgått påinkomsten om denna hade beskattats fullt ut. Dennabestämmelse överensstämmer med 24 § tredje stycket SIL och anger vilka utländskaskatter som får komma i fråga för avräkning enligt I §. Härhar angivits att den inkomstskatt från vilken avräkning kan ske är den som utgåft på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxeringen. Härigenom framgår klart, all av- 20 räkning enligldubbelbeskattningsavtal aldrig får ske för utländsk skall som Prop. 1985/86:131 utgår på inkomst som inte medtagits vid taxeringen. Andra stycket motsvarar 24 § första stycket andra meningenSIL. Principen atl avräkning i första hand skall ske från statlig inkomstskallhar sålunda bibehållits. Endast i den mån den statliga inkomstskatten interäcker lill för avräkning, får avräkning ske från inkomstskatt. Här anges dels att all utländsk skatt för vilken avräkningskall ske, skall beaktas vid bestämmandet av hur mycket svenskinkomstskatt som får tas i anspråk, dels huvudregeln om avräkningsbeloppelsstorlek. Summan av de avräkningsbara utländska skatterna skall jämföras med detspärrbelopp som anges i 6 §. Avräkning får sedan ske med del lägsta av de bådabeloppen. Här anges beräkningen av det spärrbelopp med vilkenavräkning högst får medges. En precisering har skett av de utländska inkomstersom får beaktas vid beräkningen. Dels får de inkomster medräknas på vilka de avräkningsbaraufiändska skatterna utgått, dels får liksom tidigare även vissa andra inkomstermedräknas vilka härrör från, dvs. har källa i utlandet. Vanligen blir enligtskattelagstiftningarna i andra länder inkomster av det senare slaget föremålför beskattning där. Inkomsterna får sålunda räknas med även om någon skattinte utgått på dessa i del enskilda fallet. Bestämmelsen överensstämmer med den i 25 § första stycket SILangivna regeln för hur spärrbeloppet skall beräknas. För att uppnå ökad klarhethar del i deklarationsblanketten använda begreppet "sammanräknad inkomst"införts i lagtexten. Spärrbeloppet erhålls genom all den ifrågavarande svenskainkomstskatten, beräknad på vanligt sätt, fördelas på de utländska och desvenska inkomsterna. Den del av den svenska inkomstskallen som belöper på deutländska inkomsterna utgör spärrbeloppet, dvs. det högsta belopp med vilkenavräkning kan erhållas. Detta erhålls genom atl ett bråktal, där de utländskainkomsterna utgör läljaren och den skattskyldiges sammanräknade inkomst utgörnämnaren, multipliceras med den beräknade inkomstskatten. Här anges hur beräkningen av spärrbeloppet skall ske dåalternativ exempt och avräkning skall tillämpas . Med alternativ exempt avses att en inkomst skall undantas från svensk skatt men ändå taxeras här. Meto den som förekommer i vissa dubbelbeskattningsavtal innebär med andra ord alt någon svensk skatt inle utgår på inkomsten men atl denna las med i den laxerade inkomsten. Spärrbeloppet skall, då de båda metoderna skall användas , beräknas med bortseende från den utländska inkomst som skall undantas från beskattning genom alternativ exempt och den på denna inkomst belöpande svenska skatten. Sålunda skall den samman- -,, räknade inkomsten minskasmed däri ingående inkomst som undantagils Prop. 1985/86: 131 frånbeskattning genom alternativ exempt. Dennabestämmelse överensstämmer med 25 § andra stycket SIL. Regeln innebär atl, idel fall omkostnadsavdrag vid laxeringen tidigare erhållits för den utländskaskatten, spärrbeloppet skall beräknas som om avdraget inte erhållits, dvs. denutländska inkomsten, den sammanräknade inkomsten och den svenska inkomstskallensom används vid beräkningen skall uppgå till de belopp de hade uppgått lill omomkostnadsavdraget inle hade medgivits. Del erhållna spärrbeloppet jämförs medsumman av utländsk skatt beräknad enligt 5 §. I princip medges avräkning meddel lägre av beloppen. När omkostnadsavdrag medgivits, har emellertid dentidigare fastställda skatten blivit lägre än om avdraget inte medgivits. Delbelopp med vilket avräkning eljest skulle ha fåll ske skall därför minskas med etlbelopp motsvarande den sänkning av skatten som den skattskyldige fått genom avdraget. Bestämmelsen,som överensstämmer med 25 § tredje stycket SIL, är en speciell regel förrederier och luftfartsföretag. Regeln innebär atl den nettointäkt som skallanses härröra från en viss utländsk stat får - på begäran av den skattskyldige- beräknas som den del av den skattskyldiges hela inkomst från rederi- ellerluftfartsrörelsen som de i den utländska staten uppburna frakt- och biljettintäklernautgör av den skaltskyldiges samtliga intäkter av sådant slag. Om enligl ensådan beräkning den nettointäkt som skall anses härröra från utländsk stalblir större än den verkliga nettointäkten från den utländska staten, ökar därmedspärrbeloppet. //och 12 §§ Enskattskyldig som är skyldig erlägga vinsldelningsskatt kan enligt 11- 16 §§ erhålla ytterligare nedsättning av sin inkomstskatt utöver vad han eventuellt redan erhållit med tillämpning av 1-10 §§ eller genom att omkostnadsavdrag erhållits för utländsk skatt. I 11 § föreskrivs såsom en första förutsättning härför att den enligt 5 § avräkningsbara summan ut ländsk skall överstigit spärrbeloppet enligt 6 §, dvs. all statlig inkomst skatt inte redan genom avräkning med tillämpning av de föregående be stämmelserna och i förekommande fall genom omkostnadsavdrag för ut ländsk skall kunnat nedsättas med belopp motsvarande all avräkningsbar skatt. Dessutom har såsom en andra förutsättning föreskrivits att den avräkningsbara utländska skatten på en viss inkomst överstiger ett enligt 12 § beräknat spärrbelopp. Detta spärrbelopp beräknas enligt "per item"- principen och motsvarar sålunda den statliga inkomstskatt som hänför sig till just den inkomst på vilken den utländska skallen utgått. Spärrbeloppet beräknas genom att ett bråktal, i vilket den utländska inkomsten utgör läljaren och den skattskyldiges sammanräknade inkomst nämnaren, mul tipliceras med den statliga inkomstskatten. Bestämmelsen i 12 § tredje stycket motsvarar 9 § första meningen och anger hur beräkningen av 22 spärrbeloppet skall ske dåomkostnadsavdrag erhållits för sådan utländsk Prop. 1985/86: 131 skatt förvilken avräkning får ske. Föralt bestämma det belopp med vilket avräkning enligt II § fårske har i 13 § såsom huvudregel angivits all sådan avräkning får ske med beloppsom motsvarar den enligl 5 § avräkningsbara skallen på en inkomst i den månskallen överstiger det enligl 12 § beräknade spärrbeloppet på samma inkomst.Hänsyn måste dock tas lill den lättnad i beskattningen som redan kan haerhållits genom avräkning eller genom alt omkoslnadsavdrag medgivits för avräkningsbarskatt. Därför har också angivils alt avräkning medges endast i den mån lättnadmotsvarande det i 5 § angivna beloppet inle redan erhållits. Summan avräkningsbarutländsk skatt får med andra ord jämföras med redan erhållen skattenedsättningför all konstatera om ytterligare nedsättning kan ske. Avräkningenligt 11 § får dock ske med högst ett belopp (spärrbelopp) som motsvarar denvinstdelningsskatt som hänför sig till den utländska inkomsten i fråga. Iförsta hand beräknas detta genom atl ett bråklal, i vilket den ufiändskainkomsten i fråga utgör läljaren och den skallskyldiges sammanräknade inkomstnämnaren, multipliceras med den skattskyldiges hela vinstdelningsskatt. Det pådetta sätt erhållna beloppet jämförs med etl belopp motsvarande av denutländska inkomsten. Skulle detta belopp vara lägre, skall detta i ställetutgöra spärrbeloppet. Bestämmelseni 15 § första meningen motsvarar 12 § tredje stycket och anger hur beräkningenskall ske då omkoslnadsavdrag erhållits för sådan utländsk skatt för vilkenavräkning enligt 1-10 §§ skall ske. Har omkostnadsavdrag medgivits för denutländska skatt för vilken avräkning skall ske har den tidigare fastställda vinstdelningsskatlenblivit lägre än om avdraget inle medgivits. Del belopp med vilket avräkningeljest skulle ha fått ske skall därför minskas med ett belopp motsvarande densänkning av vinstdelningsskatlen som den skaltskyldige fåll genom avdraget. Ävenavräkning enligt 11 § sker i första hand från den statliga inkomstskatten.Endast om denna inle räcker till får avräkning ske från vinstdelningsskatt. I etldubbelbeskattningsavtal kan föreskrivas atl avräkning beträffande viss inkomstskall ske enligt förmånligare regler än vad som följer av övriga bestämmelser.Så kan exempelvis i etl avtal föreskrivas att avräkning skall ske enligt den s.k. full credit-principen, dvs. med hela den utländska skallen utanhänsynstagande till hur stor svensk skall som belöper på inkomsten. Vidare kanavtalen innehålla regler om avräkning i vissa fall av högre skallebelopp än somfaktiskt erlagts, s. k. malching credil. 1 denna bestämmelse har därförklargjorts alt den skaltskyldige i ett sådant fall har rätt till denytterligare nedsättning som föranleds av avtalet. 7 Hemställan p-p- 985/86: i3i Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Sammanfattning av betänkandet (Ds Fi 1984:25) Underskottvid joint venture- och annan verksamhet i utlandet, m. m. Idetta delbetänkande lägger skatteavräkningssakkunniga fram förslag om vissaändringar i beskattningsreglerna för direktägda rörelser i utlandet. Förslagelavser dels den speciella samverkansformen "joint venture", somförekommer då svenska förelag tillsammans med utländska går samman i etlgemensamt, ofta mycket kostnadskrävande, projekt som l.ex. byggnads- ochanläggningsentreprenad och oljeprospeklering, dels frågan om avdragsrätt förunderskott i filial i ufiandet då enligl dubbelbeskattningsavtal exemptmetodenskall tillämpas i förhållande lill del land där verksamheten bedrivs genomfilial. Vidare behandlas två speciella problem, som aktualiseras vidbeskattningen av löntagare, som bor i och arbetar i annat nordisktland. Slutligen har kommittén föreslagit vissa förlydliganden ochkompletteringar av de interna avräkningsreglerna. Bakgrundentill förslaget beträffande joint venlureverksamhet är en framställning lillregeringen av några svenska företag, som deltar i oljeprospeklering. Förelagenhemställer om ändrade regler vid beskattningen av sådan verksamhet i ullandel.Nuvarande regler skiljer mellan de fall en rörelse i utlandet är en gren(filial) lill en rörelse i och de fall då den utländska rörelsenbedrivs självständigt. Om utlandsrörelsen är all betrakta som en filial medfördel bl. a. alt underskott i denna får utnyttjas för avdrag från inkomst avrörelsen i . Då det gäller självständigt bedriven rörelse hänförsverksamheten utomlands till en särskild förvärvskälla inom inkomstslagetkapital. Underskott i denna särskilda förvärvskälla får inte räknas av motinkomst av verksamhet som bedrivs i . Vid oljeprospeklering är detvanligen så atl företag från olika länder samverkar i etl visst projekt (joint venlure).Detta beror på atl sådan prospeklering är ekonomiskt mycket krävande ochriskfylld. Även inom byggnads- och anläggningsbranschen på den internationellamarknaden är del vanligt alt samverka i joint venture. Enligt nu gällanderegler betraktas joint venlureverksamhet ur skallesynpunkt som självständigtbedriven rörelse. Detta beror på att samverkan i joint venture kräver en för dedellagande förelagen gemensam lokal ledning. I och med det anser man atl del"inre sammanhang" som skall föreligga mellan en svensk rörelse i Sverigeoch dess filial i ullandel bryts. Avdrag för underskoll i verksamhetenutomlands får således inte göras. Skatteavräkningssakkunniga föreslår i dennadel (kapitel I) en ändrad gränsdragning mellan filialer och självständigtbedrivna rörelser, som innebär atl den omständigheten att den skaltskyldigesamverkar i ullandel med annan i projekt med gemensam ledning inte skall leda lillatt verksamhetens karaktär av filial upphör. Enbetydelsefull fråga i detta sammanhang är hur regeln i 74 § KL om begränsning av rätten till underskollsavdrag i vissa fall skall tolkas. Be stämmelsen i 74 § stadgar att, om en inkomst genom tillämpning av exemptmetoden i ett avtal är undantagen från beskattning i , får - omett underskott i stället uppkommer - detta inle dras av mot inkomst Prop. 1985/86:131 som är skattepliktig i . Enligt ordalydelsen i paragrafen torde det inleföreligga någon skillnad i fråga om underskott om verksamheten i utlandet är ensjälvständigt bedriven rörelse eller filial. Det skulle således i båda fallenråda förbud mot avdrag för underskoll i den utomlands bedrivna verksamheten.Emellertid har 74 § inte kommit atl tolkas eller tillämpas så bokstavligt. Vidden praktiska tillämpningen skiljer man i avdragshänseende mellan självständigtbedriven rörelse och filial i utlandet. Då det gäller den förra medges inteavdrag för underskott som uppkommer utomlands. Däremot medges sådant avdrag ifilialfallet. Det är främst frågan om rätten till avdrag för underskott ifilialfallet som varil föremål för diskussion, då det gäller tillämpningen av74§. Del har från fiskalt håll riktals kritik mot nuvarande tillämpning ochförslag har framlagts om en ändring av stadgandet så atl avdragsförbudet ävenskulle gälla i filialfallel. Man har ansett atl hittillsvarande tillämpning är inkonsekvenloch ger etl felaktigt resultat. Det kan nämligen inträffa alt den skallskyldigekan få avdrag för filialunderskottel både i och i det land där verksamhetenbedrivs. Skatteavräkningssakkunnigaföreslår atl en ny regel införs i 74 § som innebär följande. I de fall avdragför filialunderskoli medgivils från inkomst som skall beskattas här i riketoch underskottet även beaktats vid beskattningen i den andra staten skall motsvarande belopp återföras till beskattning i i den månöverskott uppstår. Kan den skaltskyldige visa att avdrag för filialunderskottelinle medges enligt lagstiftningen i den andra staten, eller om sådant avdragfår medges, avdraget inte kunnat utnyttjas, skall beloppet inte återföras lillbeskattning i . Detta syslem brukar kallas "claw back". Bl.a. har ett sådant modifierat avdragssystem beträffande filialunderskolisom uppkommit i utlandet. Bakgrundentill förslaget i fråga om beskattningen av löntagare, som bor i och arbetar i annat nordiskt land (kapitel II), äratt beskaltningssi tuationen för dessa uppmärksammats bl, a. i flera motioner till . Etl av problemen vid beskattningen av dessa löntagare, vilket också om nämns i kommittédirektiven, är att varken avtals- eller lagreglerna om avräkning medger full avräkning om på grund av låg beskattningsbar inkomst den svenska skallen på en utländsk inkomst är lägre än den utländska skatten på samma inkomst. En sådan situation kan uppslå t. ex. om en skattskyldig, som har arbete i annat nordiskt land, redovisar under skott av sin villafaslighel i , och hans beskattningsbara inkomst därför blir så låg atl den svenska skatten inte förslår lill avräkning av den utländska skatten som beräknats på arbetsinkomsten ulan avdrag för un derskottet. Enligl kommitténs mening kan en fillfredsställande lösning på detta problem endast nås genom överenskommelse mellan berörda stater eller genom harmonisering av lagstiftningarna. En inlernordisk arbets grupp är tillbaka sysselsatt med att söka finna en lösning på problemet. Kommittén lägger därför inte fram någol förslag i denna del. Enligt de exempel som kommittén redovisar torde den grupp vars skattesi tuation blir besvärande vara relativt liten. Etl annat aktuellt problemför dessa löntagare rör den s. k. Irygdeavgif- Prop. 1985/86: 131 ten i Norge.Det norska socialförsäkringssystemet, folketrygden, finansieras delvis med avgifterfrån löntagarna själva. Många av de i bosatta personer, som arbetar iNorge, är skyldiga all betala till folketrygden. Eftersom avgiften inteomfattas av del nordiska dubbelbeskattningsavtalet, medges inte avräkning fördenna. Avdragsrätt i som allmänt avdrag föreligger inte. Enligluppgift har inle heller vid den svenska taxeringen avdrag såsom för omkostnadmedgivits för avgiften. Idenna del föreslår skatteavräkningssakkunniga atl avdragsräll som allmäntavdrag införs vid inkomsttaxeringen för obligatoriska avgifter, som avses ikonventionen mellan , , , och Norgeom social trygghet. Den norska trygdeavgiften omfattas av denna konvention ochblir alltså avdragsgill i om förslagel genomförs. Fr.o.m.1983 års taxering genomfördes på förslag av skatteavräkningssakkunniga vissaändringar i reglerna om avräkning av utländsk skatt. Ändringarna innebar bl. a.att alla utländska inkomster och skatter för ett visst beskattningsår skallbeaktas vid bestämmandel av hur mycket svensk inkomstskall som fårlas i anspråk för avräkning detta år. Denna ändring i avräkningsreglerna harmedfört behov av mer detaljerade bestämmelser om avräkning. Genom införandet avvinstdelningsskatten har behov också uppkommit av regler om hur avräkning från vinsldelningsskattskall ske när en skattskyldig enligl dubbelbeskattningsavtal har rätt därtill.Vidare har det visat sig nödvändigt med regler om avräkning från sjömansskatt.Kommittén har med anledning härav utarbetat etl förslag till en särskild lagom avräkning av utländsk skatt. Denna lag kommenteras i kapitel III. Författningsförslagi betänkandet (Ds Fi 1984:25) Prop. 1985/86:13i Underskott vid jointventure- och annan verksamhet i utlandet, m.m. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskaltelagen (1928; 370) dels att 72 § 4 mom.skall upphöra att gälla, delsall 35§ 1 mom., 46§ 2 mom., 53§ I mom., 74§ saml punkt 4 av anvisningarna till38 § skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom.'Till inläkt av tillfällig förvärvsverksamhet hänförs 1) intäkt som skattskyldig haft av annan förvärvskällaän förut har nämnts och som inte heller utgör intäkt av kapital, 2) sådan lotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligl 19 §, 3) restituerade,avkortade eller 3) restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter enligt lagen avskrivna egenavgifter enligl lagen (1981:691) om socialavgifter, som (1981:691) om socialavgifter, som inte utgör intäkt av jordbruksfas- inte utgör intäkt av jordbruksfas tighet eller rörelse, i den mån av- tighet eller rörelse, och återbetalda drag har medgetts för avgifterna, avgifter som avses i 46§ 2 mom. förstastycket 3), allt i den mån avdrag har medgetts för avgifterna, 4) restiluerad, avkortad eller avskriven vinsldelningsskatti den mån avdrag har medgetts för skatten, och 5) vinst - i den omfaftning som anges i 2-4 mom. -genom icke yrkesmässig avyttring (realisationsvinst). (forts,av mom. utelämnad här) 2 mom.I hemortskommunen får skattskyldig, som varit bosatt här i riket under hela beskattningsåret, dessutom göra avdrag: 1) för periodiskt understöd eller därmedjämföriigperiodisk utbetalning, som inte får dras av från inkomsten av särskildförvärvskälla, i den utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna; 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter sominte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla; 3)* för obligatoriska avgifter som den skattskyldige under beskattningsåret,på grund av arbete i annat nordiskt land, har betalat i överensstämmelse medden konvention som avses i förordningen 'Senaste lydelse 1983: 1088. ' Senaste lydelse1982:421. * Punkt 3 upphävd genomSFS 1982:421 och punkt 5 genom SFS 1976:460. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. (1981:1284) om tillämpning av konventionen den 5 mars1981 mellan , , , och om social trygghet, iden mån den avgiftsgrundande intäkten beskattas i ; 4) för belopp som den skattskyldige enligt vidsjälvdeklarationen fogat intyg eller annat skriftligt bevis underbeskattningsåret har betalat för eller tillgodoräknats som underhåll av ickehemmavarande barn intill dess barnet fyllt eller intill dess del fyllt21 år om del genomgår grundskola, gymnasieskola eller därmed jämförliggrundutbildning, dock högst med för varje barn;* 6) för avgift som den skattskyldige har betalat underbeskattningsåret för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, somägs av arbetsgivare, om försäkringen ägs av den skaltskyldige. (forts, av mom. utelämnad här) 1 mom. Skyldighet atl erlägga skatt för inkomst åligger såframt ej annat föreskrives i denna lag eller i särskilda bestämmelser,meddelade på grund av överenskommelse eller beslut, varom i 72 och 73 §§ sägs; a) fysisk person; för tid, under vilken han varit här i riket bosatt: för all inkomst, som av honom här i riket eller å utländskort förvärvats; samt för tid, under vilken han ej varit här i riket bosatt: för inkomst av här belägen fastighet; för inkomst av rörelse, som här bedrivits; för avlöning eller annan därmedjämföriig förmån, somutgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, somutgått av annan anställning eller annat uppdrag, i den mån inkomsten uppburitshärifrån och förvärvals genom verksamhet här i riket; för pension enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring fillden del beloppet överstiger och för annan ersättning enligt nämndalag; för pension på grund av anställning eller uppdrag hossvenska staten eller svensk kommun; för belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkringän tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedrivenförsäkringsrörelse; för ersättning enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen(1956:293) om ersäUning åt smittbärare samt enligt annan lag ellerförfattning, som utgått till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete ellerpå grund av militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersätlning tillsjömän; för dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligllagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd; Senaste lydelse 1984: 353. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 131 för timstudiestöd och inkomslbidrag enligtstudiestödslagen (1973:349); för annan härifrån uppburen, genom verksamhet häri riket förvärvad inkomst av tjänst; för återfört avdrag för egenav- för återfört avdrag för egenav- gifter enligt lagen (1981; 691) om so- gifter enligtlagen (1981:691) om so cialavgifter saml i den mån av- cialavgifter samt - i den mån av drag har medgetts för avgifterna - drag har medgetts för avgifterna - restituerade, avkortade eller av- restituerade, avkortade eller av skrivna egenavgifter; skrivna egenavgifter samt för åter betalda avgifter som avses i46§ 2 mom. första stycket 3) i den mån avdrag har medgetts för avgif terna; för vinst vid icke yrkesmässig avyttring av fastigheteller rörelse här i riket eller tillbehör till sådan fastighet eller rörelseoch av egendom som avses i 35 § 3 a mom. och som innefattar nyttjanderätt lillett hus eller del av ett hus här i riket; samt för vinst vid icke yrkesmässig avyttring av aktier ochandelar i sådana svenska företag som avses i punkt 4 a av anvisningarna till 41§, om överlåtaren vid någol tillfälle under de lio kalenderår som närmastföregått del år då avyttringen skedde hafl sitt egentliga bo och hemvist här iriket eller stadigvarande vistats här; (forts, av mom. utelämnad här) 74 § Skall i anledning av överenskommelse eller beslut,varom i 72 eller 73 § sägs, inkomst, som enligt denna lag är skattepliktig, ejhär i riket beskattas, får, därest underskott uppkommer vid inkomstberäkningen,sådant underskott icke vid taxering avräknas å inkomst, som skall härbeskattas. / det fall kostnaderna i rörelse i utlandet, som är gren av rörelse inom riket, överstigit intäkterna i samma rörelsegren och underskot tet avräknats mot rörelseresultatet här i riket gäller följande.