prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna kontroll skersåledes inte enbart av hänsyn till kommunerna utan utgör en garanti för tredjeman all ell avtal med en samfällighetsförening kommer att genomföras.Exploateringsavtalet ulgör onekligen ell myckel viktigt avtal i dettasammanhang som regelmässigt har anledning alt bevaka. Detta böremellertid kunna ske på ett förhållandevis enkelt sätt, I övrigt skiljer siginte uppgifter i detta sammanhang från vad som bör iakttas vidupplösning av annan förening som är registrerad hos . Denna lag träder i kraft den1 , Ändringarna i denna lagbör träda i kraft med lagen om exploateringssamverkan. Någrasärskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1151) ominförande av anläggningslagen (1973: 1149) och lagen (1973:1150) om förvaltningav samfälligheter Vadsom enligt anläggningslagen (1973: 1149) gäller fördel fall alt faslighelsvarar för fordran skall lillämpas även när fastighet besväras av rätl lillavkomsl eller annan förmån. Ändringeninnebär alt andra stycket upphävs, I detta föreskrivs nu att beslämmelserna ianläggningslagen om byggnadsplan äger motsvarande lillämpning påavstyckningsplan, I lagrådsremissen föreslog jag inte någon ändring iförevarande lag. Av samma skäl som jag anförde i specialmotiveringen lill 12 §lagen (1970:989) om införande av faslighelsbildningslagen blir emellertidbestämmelsen i 6 § andra styckel onödig och kan därför upphävas (jfr- ocksålagrådets yttrande över förslaget till lag om ändring i vattenlagen (1983:291)bilaga 8, s, 369), SpecialmotiveringLagen om införande av anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter Dennalag träder i kraft den , Ändringarna i lagenom införande av anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter börträda i kraft med PBL. 4.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:990) omförmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning förtättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988) eller lagen(0000:000) om exploateringssamverkan bestämts alt ägare av faslighel skall utgeersällning lill annan sakägare och har fordran på ersättning icke förfallitlill betalning tidigare än ell år före utmätning eller konkursansökan, skallmed fordringen följa förmånsrätt enligt 6 § 1 förmånsrällslagen (1970:979). Samma förmånsrätttillkommer fordran på ersättning i pengar enligt 5 kap. 31 § tredje slyckelfaslighelsbildningslagen för skog som ej kunnat utlagas inom föreskriven lid. SpecialmotiveringLagen om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning Tillägget i denna paragrafinnebär all de ersättningar som en exploateringssamfällighet skall belala somföljd av markregleringar vid en exploate-ringsförtätlning utgör en ersällningmotsvarande faslighelsbildningslikvid. För denna gäller den särskildaförmånsrätt som anges i paragrafen. Eftersom utdebiteringen från fastigheternai exploateringssamfälligheten sker enligt de andelstal som gäller enligtexploateringsbeslutet, är det möjligt att beräkna storleken av det belopp sommed förmånsrätt kan åvila en fastighet. Dennalag träder i kraft , Prop,1985/86:90 Ändringen i dennalag bör träda i kraft med lagen om exploateringssamverkan. Några särskildaövergångsbestämmelser behövs inte. 4.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1152) omförmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter fordran på belopp, som vid uttaxering enligt lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter påförts någon såsom ägare avfaslighel eller innehavare av tomträtt, som omfattas av samfälligheten, följerförmånsrätt enligt 6 § 1 eller 7 § 2 förmånsrällslagen (1970:979), om beloppeticke förfallit till betalning tidigare än etl år före utmätning ellerkonkursansökan. Om föreningen förvaltaren exploateringssamfällighet enligt lagen (0000:000) om exploateringssamverkan,gäller förmånsrätten dock inte större belopp än som följer av beslul enligt 13§ nämnda lag. Specialmotivering Lagenom förmånsrätt för fordringar enligt lagen om förvaltning av samfälligheter Ienlighet med vad jag angett i den allmänna motiveringen i propositionen medförslag lill lag om exploateringssamverkan (prop, 1985/86:2, avsnitt 2,3,3) ochi anslutning lill 12 och 13 §§ förslaget lill lag om exploateringssamverkanskall en samfäUighetsförening som förvaltar en exploa-leringssamfäUighet intefå åtnjuta förmånsrätt för större belopp än som har angetts iexploateringsbeslutet. En bestämmelse härom tas upp i etl nytt andra stycketill förevarande lag. Har inget belopp angetts i exploateringsbeslutet kansamfäUighetsföreningen inte heller åtnjuta någon förmånsrätt. Denföreslagna lydelsen i andra styckel överensstämmer med den som lagrådet(yttrandet bdaga 10, s, 405) har föreslagit. Förmånsrättengäller för samfällighelsföreningens fordringar hos delägarna. Det kan varafråga om kostnader för all ulföra gemensamma anläggningar,administrationskostnader m, m. De ersättningar som samfällighetsföreningenskall betala vid en exploaleringsförrätlning motsvaras avfaslighelsbildningslikvid, för vilken särskild förmånsrätt gäller enligt lagen(1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning (seavsnitt 4,8), Viddelägarförvallning föreligger ingen förmånsrätt enligt denna lag. Dennalag träder i kraft , Ändringarnai denna lag bör träda i kraft med lagen om exploateringssamverkan.Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 4.10Förslaget till lag om ändring i jordabalken Ijordabalken finns flera bestämmelser som direkt anknyter lill byggnadslagensplaninstitul m. m. Dessa besiämmelser måsle anpassas lill motsvarande institutoch begrepp i PBL, Servituthar tidigare i stor omfattning använts för att ge detaljplanelik-nandeföreskrifter, s, k, vUlaservilut, Dessa servitut har gett upphov till problemvid genomförande av efterföljande planer, framhåller atlreglering av byggnader bör ske i de former som anges i PBL och föreslår alt i14 kap. 4 § jordabalken införs ett förbud mol atl bilda servitut som avsersådan reglering av byggnader som skall ske enligt PBL, Villaservitulkan även på olika sätt reglera markanvändningen. Utredningen anser dock atletl förbud inte bör omfatta markanvändningsservitu-ten, eftersom det är svårtatl dra en gräns mellan sådan reglering av markanvändningen som bör förbehållasPBL och sådan där servitut kan vara ett lämpligt medel för all ge en fastighelrätl till viss markanvändning på annan fastighet, EnhgtPBL-ulredningen är det önskvärt all finna enkla former för att upphävabefintliga villaservitul. Utredningen lade dock inte fram någol eget förslag idenna del, eftersom frågan var föremål för behandling i annat sammanhang, Endaslnågra få remissinstanser har behandlat utredningsförslaget om villaservituten.Några remissinstanser tillstyrker förslagel. Ett par av dem vill gå längre ochföreslår ett generellt förbud mol alt bilda privata servitut. Hovrätten förNedre Nortland avstyrker förslaget till ändring av 14 kap, 4 § jordabalken medmotiveringen att den leder tiU tolkningssvårigheter. Av samma skäl ärStockholms kommun kritisk mol den föreslagna ändringen, särskill när delgäller servitut som avser endast en eller några enstaka fasligheter. har framhållit har villaservituten medfört en hel del problem vidgenomförande av planer. Innan samhället genom lagstiftning fick effektivaplaninslmment var det vanligt att nya tätortsbildningar helt reglerades genomvillaservitul. De problem som har förelegat beror främst på dessa äldreservitut, Serviluten gäller före planbestämmelser som rör samma frågor och somtillkommit . Behovet av den här formen av servitut ärnaturligtvis genom den byggnadslagstiftning som föreligger mycket litet.Det är inte heller troligt atl nya vUlaservilut avtalas annat än i mycketbegränsad omfattning. Man kan naturligtvis säga sig, att samhället kan avgöratvister mellan grannar om all bebyggelsereglering och att bebyggelsereglerandeservilulsavlal till förekommande av sådana tvister inte behövs. Jag delaremeUertid hovrättens uppfattning atl utredningsförslaget kan ge upphov tilltolkningssvårigheter och är alltså inte beredd atl ansluta mig till förslagel.Del väsentliga för samhällets del är naturligtvis atl servilutsbestämmelserinte utgör hinder mol en från aUmän synpunkt lämplig bebyggelseutveckling.Enligt min mening är reformbehovet på det här området i allt väsentligt knutetlill frågan om atl finna godtagbara och enkla former för att upphäva servitutsom ulgör hinder för en sådan bebyggelseutveckling. Denna fråga bör emellertidtas upp i annat sammanhang. Harbyggnad eller annan anläggning uppförts så atl den skjuter in på angränsandemark, och skulle anläggningens borttagande eller förändring medföra betydandekostnad eller olägenhet för anläggningens ägare, är denne ej skyldig allavträda den mark som sålunda tagits i anspråk, förtän anläggningen avlägsnaseller blir obmkbar. Vad som sagts nu gäller dock ej, om den som uppfördeanläggningen inl . lade på den angränsande marken med avsikt eller av grovvårdslöshet oth, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedomdärom vid.sill förvärv. Denangränsande markens ägare är berättigad lill ersättning för det inlrång somanläggningen medför. Ändringeninnebär atl paragrafens tredje stycke upphör alt gälla. I detta stycke erinrasom atl det finns särskilda bestämmelser om trappa som skjuter över gatulinje.De besiämmelser som åsyflas är 39 § byggnadslagen där det bl, a, föreskrivs alllänsstyrelsen får medge atl en trappa som skjuter över galulinjen från enfastighet inom byggnadskvarter får stå kvar på galumarken ellertills vidare. Någon motsvarighet till 39 § byggnadslagen har inte ansettsbehövlig i PBL, Som lagrådet har påpekatblir konsekvensen av alt tredje styckel upphör atl gälla atl också trappa somskjuter över gatulinje kommer all omfattas av 3 kap, 7 § första och andrastyckena. Lagrådet har också framhållit all en sådan reglering haransetts alllför slräng därför atl det av historiska eller estetiska skäl kanvara önskvärt atl bibehålla en trappa, som skjuter över galulinjen. Lagrådethar vidare anfört (yttrandet bilaga 8, s, 364): Rättslägetmed lagrådsremissens förslag blir atl ägaren till en trappa är skyldig atlavträda den gatumark som han tagit i anspråk, om han inkräktat på markenavsiktligt eller av grov vårdslöshet, I andra fall torde han ha rätl alt få hatrappan kvar. Av betydelse är självfallet om han byggt trappan med kommunensuttryckliga eller lysta medgivande eller om kommunen i efterhand godtagit allfastighetsägaren utnyttjal gatumark. Lagrådet har anvisat olikalösningar för den händelse att det även i fortsättningen skulle vara önskvärtmed en särreglering av beslämmelserna om trappa som skjuter över gatulinje. Enmöjlighet är enligt lagrådet atl ge befogenhet för eUer kommunenall medge alt Irappa som skjuter över gatulinje får stå kvar liUsvidare ellerunder . En sådan beslämmelse borde enligi lagrådet lämpligen las in itredje styckel av förevarande paragraf. Jag ser inga påtagliganackdelar med all också trappa som skjuter över gatulinje kommer alt omfattasav första och andra styckena i paragrafen. Rättsläget som lagrådet harbeskrivit del innebär enligi min mening en rimlig lösning, Atl låta frågan omtrappan skall få stå kvar eller inte avgöras genom en särskild dispensprövningär enligt min mening en onödig omgång. Avtalom upplåtelse av annan nyttjanderätt än tomträtt är inte bindande längre från del avtalet slöts. Upplåtelse av fast egendom inom detaljplanoch upplåtelse av jordbmksartende är dock inte bindande längre än tjugofem år.Upplåtelse av annan nyttjanderätt än jordbmksarrende för någons livstid gällerulan begränsning lill . Avser upplåtelsen endasteller huvudsakligen rätl all avverka skog för annat ändamål än husbehov, äravtalet ej bindande längre än . Första och andra styckenagäller ej nyttjanderätl som upplåles av staten. Första slyckel inverkar ej pånyttjanderällshavares rätt till förlängning av avtal på gmnd av lag. Har arrende eller hyraupplåtils än den i första slyckel föreskrivna längsta tiden förnytljanderätls bestånd och vill faslighels-ägaren eller nyttjanderättshavarenfrånträda avtalel sedan denna lid gått ul, skall uppsägning ske. Prop,1985/86:90 Iparagrafens/örj/fl stycke har ordet "stadsplan" bytts ut mot"detaljplan". Föreskriften förupplåtelse av fast egendom inom stadsplaneral område infördes redan år 1907genom lagen (1907:36) om nyttjanderätl lill fast egendom (1 §), Inomdetaljplanerade områden kan man ofta räkna med atl förändringar behöver göras.Den lidsbegränsning för upplåtelser som har gällt för sladsplaneområden harlika stort berättigande inom alla områden som omfattas av detaljplan. Denföreslagna ändringen påverkar inte avtal som träffats före ikraftträdandet. har påpekat (yttrandet bilaga 8, s, 365) följer delta av lagtexten ochframgår också klart av förarbetena, Artendeavtal angående mark som berörs avbestämmelsen i 17 kap, 4 § PBL kommer aUlså inte -som lagrådet också påpekat -all omfattas av bestämmelsen om kortare maximitid i fall avtalet träffas innanPBL träder i kraft. Delta gäller även om arrendetiden inte skall börja löpaförrän efter ikraftträdandet. Omjordägaren har sagt upp artendeavlalel, har arrendalorn rätl lill förlängningav delta, utom när 1, arrenderätten är förverkadeller förhållande som avses i 8 kap, 14 § föreligger, 2, arrendalorn i annat fallåsidosatt sina förpliktelser i sådan mån atl avtalet skäligen icke börförlängas, 3, jordägaren gör sannolikt, allhan själv, hans make eller avkomling skall bmka arrendestället, och det ej ärobilligt mol arrendalorn all artendeförhållandel upphör, 4, jordägaren gör sannolikt, allartendeslällel behövs för en mera ändamålsenlig indelning i brukningsenheter,och det ej av särskilda skäl är obilligl mol artendaiorn atlartendeförhållandel upphör, 5,jordägaren görsannolikt, all arrendestället skall användas i enlighet med en detaljplan, 6, jordägaren i annat fall gör sannolikt, attarrendestället skall användas för annat ändamål än jordbmk, och det ej ärobilligt mot arrendalorn all arrendeförhållandet upphör. Omjordägarens intresse blir tillgodosett genom alt artendaiorn avlräder Prop,1985/86:90 endast en del av artendeslällel och avtalet lämpligen kan föriängas såvitt avserarrendestället i övrigi, har arrendalorn utan hinder av första stycket Specialmotivering rätttill sådan föriängning. Ändringeni första slyckel 5 är föranledd av det nya plansystemet i PBL-förslaget ochinnebär ingen ändring i sak. Omjordägaren har sagt upp arrendeavtalet, har artendatorn rätt till förlängningav detta, utom när 1,artenderätlen är förverkadeller förhållande som avses i 8 kap, 14 § föreligger, 2,artendaiorn i annal fallåsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att avtalet skäligen icke börförlängas, 3,byggnad på arrendeställetuppförts ulan bygglov i fall då sådanl erfordrats eller i strid med endetaljplan eller områdesbestämmelser eller därmed jämförligt beslut avmyndighei angående markens bebyggande eller användning, 4,i annal fall byggnad påartendeslällel inte slår i överensslämmelse med en detaljplan ellerområdesbestämmelser och jordägaren gör sanno-likl, att han skall använda markeni enlighet med planen eller bestämmelserna, 5,jordägaren gör sannolikt, atlmarken skall användas för bebyggelse av annal slag än det som avses medupplålelsen eller för jordbruk, industri eller annan ekonomisk verksamhet, samtintresset för honom atl kunna förfoga över marken för sådanl ändamål påtagligtöverväger artendalorns intresse av fortsatt artende, 6,jordägaren i annal fall harbefogad anledning all upplösa arrendeförhållandet. Omjordägarens intresse blir tillgodosett genom att arrendalorn avträder endast endel av arrendestället och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avserarrendestället i övrigt, har arrendalorn utan hinder av första stycket rättlill sådan förlängning. Ändringarnainnebär all punkterna 3 och 4 i första stycket anpassas till plansystem ochbegrepp i PBL, Iupplåtelsehandlingen skall anges ändamålet med upplåtelsen och det beloppvarmed avgälden skall utgå till dess annat bestämmes. Handlingen skall dessutominnehålla de närmare föreskrifter rörande fastighetens användning ochbebyggelse saml de bestämmelser i övrigt som skall gälla i fråga om tomträtten. Finns vid tiden förupplåtelsen särskilda byggnadsbestämmelser rörande fastigheten i en detaljplaneller eljesl, anses de ingå i upplålelsen, om ej annal avlalals. Andringen avser andraslyckel. Ordel "sladsplan" har bytts ut mol "endetaljplan". Det sakliga innehållet i andra styckel är avsett alt varaoförändrat. 22kap, 11 § Gemensaminteckning får på ansökan av fastigheternas ägare och efler medgivande avpantbrevets innehavare avlyftas från någon eller några av fastigheterna(relaxation). Besväras faslighel, i vilken inteckningen skall kvarstå, avpanträtt eller annan rällighel som är inskriven och äger rättigheten lika rättsom eller sämre rätt än inteckningen, fordras att innehavaren av sådanrällighel medger relaxalionen. Svarar faslighel, från vilken inteckningen skallavlyftas, endasl enligt 6 kap, 11 § andra styckel, får relaxation ske utan atlden biträtts eller medgivils av den fastighetens ägare eller av ägaren av ellerrättighelshavare i stamfastighelen eller fastighel som före den ifrågavarandesvarar för brist i stamfastighelen. Fordras ej fastighetsägarens medverkan lillrelaxalionen, får relaxation ske på ansökan av pantbrevels innehavare. Svarar fastigheterna förflera gemensamma inteckningar, får en av inteckningarna icke avlyftas från enfastighel ulan all sädana ålgärder vidtages med de övriga inteckningarna attfastigheten icke vidare svarar för dem gemensamt med någon av de andrafaslighelerna, Ifaslighel, som bildals genom avslyckning av område vilket förvärvats av kommunför att ingå i allmän plats inom deialjplan, får på begäran av kommunenrelaxation ske ulan hinder av beslämmelserna i första slyckel om att förrelaxation fordras medgivande av fastighetsägare och rättighelshavare, omsannolika skäl föreligger för all områdets värde uppgår till högsl tvä procentav den odelade fastighetens värde och relaxalionen är väsentligen ulanbetydelse för fastighetsägarnas och rällighelshavarnas rätt. Prop,1985/86:90 Iparagrafens tredje stycke har orden "stadsplan eller byggnadsplan"bytts ul mol "deialjplan". Delta innebär inte någon ändring i sak. Dennalag träder i kraft , Ändringarna ijordabalken föreslås träda i kraft , dvs, vid samma tidpunktsom PBL, Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 4.11 Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) allmänna motiveringen (avsnitt 2,4,1) har jag redogjort allmänt förnaturvårdslagens samordning med PBL och NRL, Innan jag går närmare in påändringarna i de särskilda paragraferna vill jag därutöver endasl nämna all jagi PBL-propositionen (s, 258) avvisade PBL-ulredningens förslag atl skyltar, somnu regleras i både byggnadsstadgan, nalurvårdsla-gen och väglagen, skalllillståndsprövas enbart enligt PBL, I förslagel lill PBL tas upp endasl deregler om skyllar och ljusanordningar som f.n, finns i byggnadsstadgan.Hänvisningar i naturvårdslagen i vad avser skyilar till byggnadsstadgansregler skall således ändras till alt avse reglerna i PBL. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer senare att anmäla en proposition omändringar i väglagen som bl. a, föranleds av PBL-propositionen, I remissentill lagrådet har angående dessa ändringar fömlskickats behovet av en ändring i22 § natuvårdslagen som innebär all någol krav på tillstånd enligt denna lagtill skyltar m, m, inom ett vägområde inte längre skall behövas. Del skall varatillräckligt med en prövning enligt 43 § väglagen av väghållningsmyndighelen.Efter samråd med statsrådet I, har jag funnit del lämpligt alt föreslådenna ändring i naturvårdslagen i nu förevarande sammanhang. Prop, 1985/86:90 Vidprövning av frågor som rör naturvärd skall tillböriig hänsyn las lill övrigaallmänna och enskilda intressen. Härvid skall lagen (0000:000) om hushållningmed naturresurser m. m. tillämpas. Beslut i frågorsom avses i 7-11 §§, 13 §, 18 § första, andra och fiärde styckena, 19 § samt 20§ andra stycket får inte meddelas i strid mol en detaljplan ellerområdesbestämmelser. Om syftet med planen eller beslämmelserna inte motverkas,får dock mindre avvikelser göras. Nuvarande lagtext ingår -med endast språkliga ändringar - som första mening i första stycket. I andrameningen har lagils in anknytningen mellan naturvårdslagen och NRL,Anknytningen innebär atl sådana markanvändningsbedömningar som fömtsälts i NRLskall göras vid prövning i frågor som rör naturvård, I del remitteradelagförslaget angavs bestämmelsens tillämpningsområde genom ett precislangivande av paragrafer, nämligen 7-13 §§ (naturreservat och naturminnen), 15och 16 §§ (slrandskydd) samt 18 och 19 §§ (takter och naturvårdsområden).Lagrådet (yttrandet bilaga 8 s, 365) har anfört all en sådan utformning avbestämmelsen är mindre lyckad. Regeln om NRL:s tillämplighet bör enligtlagrådet ges en mer allmän utformning. Enligt lagrådets mening bör stadgandetsäga ul att NRL skall tillämpas vid prövning av sådana frågor som avses medparagrafen, alltså frågor som rör naturvård. Att det vid prövningen av vissafrågor knappast ges utrymme för en tillämpning av anser lagrådetinte hindra en sådan utformning. Det ligger enligt lagrådet i sakens natur allNRL inte skall tillämpas annal än när del är möjligt och meningsfullt, dvs, vidsådana konfliktsituationer där NRL anger hur avvägningen skall ske. Jagansluter mig till lagrådels uppfattning. Första stycket andra meningen hardärför utformats i enlighet med lagrådels förslag. Dennya bestämmelsen kommer, som jag nämnde, atl bli tillämplig främst vidprövning av frågor som rör naturreservat och naturminnen (7-13 §§), slrandskydd(15-16 §§) samt takter och naturvårdsområden (18 och 19 §§), I fråga om institutennalurteserval, naturminne och naturvårdsområde kan sägas att de i första handkompletterar NRL som skyddsinslrument på del sättet all de kan tillgripas närdet skydd mot exploaleringsförelag som NRL avses ge för områden av betydelseför naturvård och friluftsliv inte är tillräckligt. Självklart användsinslmmenlen i naturvårdslagen endast då del finns ett starktallmänt intresse - som väger tyngre än motstående enskilda intressen - allskydda ett område. Inte sällan finns emellertid mot skyddsinlressel ståendemarkanvändningsinlressen som är av betydelse från aUmän synpunkt, NRL:sreglerom avvägningar mellan olika iniressen skall då läggas tiU gmnd för besluten. Även vid beslul omutvidgning eller inskränkning av strandskydd och vid 1,/eslut om dispens frånstrandskyddel görs sådana avvägningar om mark- och vattenanvändningen all NRL:sregler bör läggas till grund för prövningen. De materiella regler somf.n, gäller för prövningen av läklärenden är endast de allmänna reglerna i 1och 3 §§ naturvårdslagen. Takter påverkar inte bara naturmiljön i läktområdetoch dess närmaste omgivning, Täkt-verksamheter kan med hänsyn tilllandskapsförändringen, trafikfrågor m, m, också påverka möjligheterna allanvända ett vidare område för olika verksamheter. Vid tillståndsprövningen avtakter finns därför särskild anledning att göra en bred prövning av denlämpligaste markanvändningen i området på det sätt som förutsätts enligt NRL, I etl nytt andra styckehar tagils in en beslämmelse om att beslut enligt naturvårdslagen inte fårmeddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser, I enlighet med vadjag anförde i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,1,1) har i andra meningenföreskrivits att mindre avvikelser från en detaljplan eller områdesbestämmelserfår ske, om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas. Del ärbeslutsmyndigheten själv som skall avgöra tillåtligheten av en mindreavvikelse, I händelse av tveksamhet om en avvikelse kan anses förenlig medsyflel med en plan eller områdesbestämmelser, bör självfallet kommunen geslillfälle alt yttra sig i frågan. Detta följer fö, för flertalet fall avsamrådsregeln i 43 § första stycket.