prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Slulbetänkandel avses bli avlämnatföre . Bidragoch ersättningar till kommunerna Skatteutjämningssystemetsyfiar till all utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommunerresp. landstingskommuner i fråga om skattekraft och koslnader för bedrivande avkommunal verksamhel. Bidragssystemet är ett av de främsta medlen för en imöjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. beslöt (prop. 1978/79:95, FiU35, rskr 335, SFS 1979:362) om en omfattande reformering av skatteutjämningssystemet.Denna reform var fullt genomförd . sänktes allagrundgarantier med en procentenhet föi all finansiera den aulomaliska ökningenav skatteutjämningsbidraget della år. Bidragsökningen 1986 finansieras genomen skatteuljämningsavgift om /skr. som tas ul på kommunernas ochlandstingskommunernas tolala skatteunderlag. får kommuner och landstingskommunerfillsammans ordinarie skatteutjämningsbidrag med preliminärt 11 697 milj.kr.Av landels lo- tall 284kommuner erhåller 252 kommuner () skalleutjämningsbi- Prop. 1985/86: 100drag . Samlliga landsting utom och Bil. 9Västmanlands läns landsting får skatteutjämningsbidrag. Ulöver ordinarie bidraghar beviljats exlra skatteutjämningsbidrag. Extra skatteutjämningsbidrag ulgårfrämsl lill kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter.Sammanlaget har anslagils 250 milj. kr. i exlra skatteutjämningsbidrag för år1986. Inom ramen för exlra skatteutjämningsbidraget ulgår etl särskillslöd till kommuner med en hög utdebitering för alt göra det möjligt för dem attsänka skallesatsen. Bidragen är förknippade med villkor om enskallesalssänkning som motsvarar det erhållna bidraget. Regeringen har preliminärt beviljat 100 milj. kr. i bidrag för all sänkaskattesatserna. Skalleuljämningsbidragen för år1986 motsvarar en skattesats på 3:11kr. per skallekrona (skr.) igenomsnitt för landet eller /invånare. För att ge en bild avskatteutjämningsreformens belydelse för olika delar av landet redovisas iföljande tabell hur bidragen fördelar sig länsvis . Detexlra skatleuljämningsbidraget ingår i bidragssummorna. Länsvis fördelning av skatteutjämningsbidrag åren 1979 och1986 Län 1979* 1986** Kr./**» Kr./*** Dito i kr./inv. * Inkl. den förhöjning som hänförsig till särskilda statsbidrag till kommuner och landstingskommuner.Skatteutjämningsbidraget till de kyrkliga kommunerna som avskaffats fr.o. m. år1983 ingår ej i de för redovisade beloppen. ** Preliminära uppgifter *** Beräknad förändring av utdebiteringsbehovet vidslopande av skatteutjämningsbidragen. Den största betydelsen har skatteutjämningsbidragen förGotlands, Prop. 1985/86: 100 och Norrbollens län. Som framgår avtabellen motsvarar bidra- Bil. 9 gen för en skattesats på12:20 kr./skr. 11: /skr. i och 10:02kr./skr. I kronor per invånare utgör bidragen i de nämndatre länen 5064, 4557 resp. 4472. Minst betydelse - sett med länet som enhet -har skalleuljämningssystemet för Slockholms län, där bidragen motsvarar 0:19kr./skr. Skatleutjämningsbidragensutveckling framgår av följande sammanslällning. Skatteutjämningsbidrag till den kommunala sektorn åren1980-1986 (miy. 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986** Ordinarie bidrag 6613 8186 9886 9956 10950 10 844*11697 kommuner 3793 4 598 5467 5 664 6259 6015 6469 landstingskommuner 2688 3450 4337 4292 4691 4829 5228 kyrkliga kommuner 132 138 82 - - - - Extra skatteutjämnings bidrag 96 226 206 402 385 180 231*** (198l-83)/riktat slöd (1984) - 127 105 306 300 Totalt 6709 8412 10092 10358 11335 11024 11928 * Bidragsnivän hänger samman dels medneddragningen av grundgarantin dels med slopande av den kommunala beskattningen avjuridiska personer ** Preliminära uppgifter *** Av 250 milj. kr. har fördelats 231 milj. kr. utfärdades direktiv parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över skatteutjämningssystemet.Skalleutjämningskommil-tén överlämnade sitt betänkande lill chefen förfinansdepartementet. I betänkandet redovisas förslag till förändringar ayskatteutjämningssyslemet. I betänkandet redovisas även hur automatiken ibidraget bör finansieras. slopades denkommunala beskattningen av juridiska personer och kommunerna får enkompensation härför genom ell särskill statsbidrag. har riksdagenbeslulat att bidraget skall reduceras med /inv. eller 250 milj. kr.Regeringen har fastställt kompensationen lill kommunerna förslopad beskattning av juridiska personer lill sammanlagl I 570 milj.kr. De kommunalekonomiska frågornainför kommer all behandlas i en proposifion under våren 1986.1 bilaga 1lill budgetpropositionen (finansplanen) redovisas vissa utgångspunkter förövervägandena i dessa frägor. Förändringarna inom finansdepartemenlels verksamhelsområdei förhållande till motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten för budgelårel1985/86 framgår av följande sammanslällning. 1985/86: 100 B Skalle- och indrivningsväsen C Pris-, konkurrens- och D Vissa cenlrala myndigheter E Bidrag och ersättningar till 1985/86: lOO Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avser frågorna underlittera A, B, D punkterna 19, E, F punkterna 2-5, 78; statsrådet avser frågor under littera C, D punkterna 1013, F punkterna 1, 6 och 9. Anmälan till budgetpropositionen 1986 m. m. 1984/85 Ulgift 43 588000 1985/86 Anslag 40588000 1986/87 Förslag 48610000 1985/86 Beräknadändring Personal 217 -1-20 Förvaltningskostnader 40588000 -h8 022 000 (därav lönekostnader) (34578000) (-1-6470000) Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget för näsla budgetår till 48610000 kr.Genom förordningen (1985:818) om ändring i departementsförordningen (1982:1177) har finansdepartemenlels verksamhelsområde fr. o. m. den I december 1985utvidgats lill alt även omfatta statens löne- och pensionsfrågor. För dennaverksamhet och vissa andra frågor som följer av förändring av arbetsfördelningeninom regeringen krävs en statssekreterare, politiskt sakkunniga m. fl. saml tvånya enheter. Jag har för ändamålet beräknat medel för 20 tjänster. I övrigl har medelsbehovetberäknats med ulgångspunkl i en real minskning av utgifterna om på tre årmed fördelningen 1,2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Jag hemställer atl regeringen föreslår all till förbudgelårel 1986/87 anvisa elt förslagsanslag av . A 2.Finansråd/Ekonomiska attachéer PP- 1985/86.100 1984/85Ulgift 1952742 1985/86Anslag 2182000 1986/87Förslag 2325000 Frånanslaget bestrids kostnaderna för finansråd/ekonomiska attachéer. Sådanatjänster finns inrättade i , och . Anslagsbehovetberäknar jag lill . för näsla budgelår. Jag hemsläller alt regeringenföreslår att liU Finansrådlekonomiska attachéer /87 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1984/85Utgift 19181868 Reservafion 4224 303 1985/86Anslag 21 300000 1986/87Förslag 21 300000 Från anslaget bestrids förutom kostnaderna förfinansdepartementets kommittéer även kostnaderna för de ekonomiskalångtidsutredningarna och vissa arbetsgmpper. Sex nya kommittéer har tillkallats under år 1985.Dessa är utredningen (Fi 1985:01) med uppdrag atl se över regleringen av vissaformer av tillfällighelshandel, kommittén (Fi 1985:02) med uppdrag alt utarbetaförslag fill en realränleskatt, delegalionen (Fi 1985:03) för sparfrämjandeåtgärder, kommiltén (Fi 1985:04) med uppdrag all göra en översyn avbeskattningen av utländska artister m.fl., ulredningen (Fi 1985:05) med uppdragalt utarbeta ell förslag till en enhetlig förordning för verksamheten medstatliga kreditgarantier och kommitlén (Fi 1985:06) med uppdrag all göra enöversyn av företagsbeskattningen. har vidare fyra kommiltéerfullgjort sina uppdrag, nämligen ulredningen (B1978:06) med uppdrag atlföreträda staten vid förhandlingar med kommun om överlåtelse av vissa markområdenm.m., kommitlén (B 1981:01) för reavinstuppskov, konsumenlpolitiska kommitlén(Fi 1983:03) och delegationen (Fi 1983:08) för allemanssparande. Med hänsyn lill den beräknade omfatlningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med oförändrat belopp för nästabudgetår. Jag hemsläller all regeringen föreslår all till Utredningar m. m. för /87anvisa ett reservalionsanslag av 21 300000kr. A 4.Extra utgifter Prop. 1984/85Ulgift 816489 Reservation 395 1985/86Anslag 795000 1986/87Förslag 1030000 Jagförordar att anslaget förs upp med . i statsbudgeten för näslabudgelår. Jag har därvid räknat med ökat medelsbehov med anledning avutökningen av finansdepartementels verksamhet samt all bidrag till utgivningenav statskalender skall bestridas från delta anslag även ifortsättningen. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lill Extra utgifter för /87anvisa ell reservationsanslag av I . B.Skatte- och indrivningsväsen Prop. 1985/86: lOO 9 Allmänt om skatte- ochindrivningsväsendet väl fungerande skallesystem är av stor belydelse församhällets verksamhet. Regeringen har påbörjat enmålmedveten satsning i syfte att förenkla och förbättra skattesystemet.Åtgärder har redan genomförts på en rad olika områden och nya åtgärderföreslår. Insatserna gäller såväl de materiella beskattningsreglerna sombeskattningsförfarandet och skatteorganisationen. Målsättningen är alt skapaenklare beskattningsregler som gör det lättare för enskilda och myndigheterall överblicka systemet, att skapa elt smidigare beskallningsförfarande sominrymmer mindre av onödig byråkrati och att skapa en effektivareskatteförvaltning som bättre än den nuvarande kan tillgodose rättvisa ochlikformighet vid beskattningen. Vad först angår förenklingar avreglerna vill jag böria med att peka på den genomgripande nyordning påtaxeringsområdel som beslutade om , nämligen den förenkladesjälvdeklarationen. års taxering blir det möjligl för ca 4miljoner skallskyldiga att använda den nya deklarationsblanketten. Samtidigtförenklas de materiella beskattningsreglerna bl. a. genom höjdaschablonavdrag. Deklarations- och laxeringsarbetethar förenklats också i andra avseenden. års taxering har manslopat skyldigheten för fysiska personer med fastighet eller rörelse i annankommun än hemortskommunen all avge en särskild självdeklaration i den andrakommunen. Beslulel innebär en minskad uppgiftsbörda för drygl 500000skallskyldiga. Vidare har beslutats om all slopa den kommunala taxeringen förjuridiska personer fr. o.m. Del innebär bl. a. all även dejuridiska personerna slipper atl lämna särskilda självdeklaralioner i variekommun där verksamhet bedrivs och att redovisningen förenklas i den allmännadeklarationen. Om man ser framåt i liden påtaxeringsområdel är det givetvis angeläget all förenklingsarbetet fortsätter.Det pågår också arbeie i den riktningen. a. utreder ()ell syslem med standardiserade räkenskapsutdrag som bör kunna leda lill attdeklaralionsbeslyrel för förelagen blir mer enhetligt. RSV har också lillsalten särskild förenklingsgrupp som f. n. arbelar med att göra informalion ochblanketter enklare och mer begripliga. Vidare övervägs inom finansdepartementetytterligare förenklingar vid inkomstbeskattningen av fysiska personer. Detgäller t. ex. i fråga om beskattningen av traktamenten och naturaförmåner.Dessulom övervägs det förslag som RSV har lämnal i sin anslagsframslällning omalt begränsa sambeskallningen av makar. Del är givetvis inte bara påtaxeringsområdel som förenklingar behövs. Regeringens ålgärder gäller därför också andra områden. Den Irädde etl nytl syslem för en samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter i krafl. Ansvaret för debitering och uppbörd av arbets givaravgifter överfördes därigenom från till skatte förvaltningen och samordnades administralivl och tidsmässigt med upp börden av källskatt. pågår inom finans- och socialdeparte- '4 menten etl annat viktigtarbete på uppbördsorm;ådet, nämligen att få till Prop. 1985/86: 100 ståndklarare regler i fråga om skyldigheten att göra källskatteavdrag och Bil. Syftet är all man skall undvika fall avdet slag som fått stor uppmärksamhet där parterna inle vet om ellarbetsgivar-Zarbetstagarförhällande föreligger eiler ej. 1 samband härmed undersöks även förulsällningarnaall åstadkomma elt gemensaml underiag för sociala avgifter ochpreliminärskatleavdrag. En sådan lösning skulle innebära en belydandeförenkling både för arbetsgivarna och för laxeringsorganen. Förslag lill förenklingar har dessutom lagts frampå den indirekta be-skaftningens område. har (prop.1985/86:47, SkU 17, rskr 92) beslulal om en höjning av beloppsgränsen förredovisningsskyldighet för mervärdeskatt från nuvarande . innebär att ca IO 000 skattskyldiga befrias från skyldigheten attavge mervärdeskai-ledeklaralioner. De förenklingsålgärder som sålunda genomförls ellersnart förestår bör som jag lidigare har sagt resultera i ett betydligt enklareoch smidigare skattesystem. Genom åigärderna får man också möjlighet att arbetaeffektivare inom skatteförvaltningen. Det blir möjligt att hålla nerekostnaderna för beskallningsförfarandel och all successivt föra över resurserfrån kontroll av detaljer till kontroll av väsentligheter. När del sedan gäller organisalionen avskatteförvaltningen står det klart att även om förenklingar kan genomföras såär del fråga om ett mycket omfattande och komplicerat arbetsfält. För att demånga olika leden i beskallningsförfarandel skall fungera lillfredslällandekrävs en effekliv organisation som kan leda och samordna verksamheten. Dennuvarande organisalionen är splittrad och styrfunktionerna är oklara. Riksdagenhar mot denna bakgrund beslulal (prop. 1985/86:55, BoU 11, rskr 82) omen sammanhållen skatteförvaltning. Målsättningen är atl få elt gemensamtuppträdande från skatteförvaltningens sida i olika frågor. Huvudförslaget äralt skatteavdelningarna skall brytas ut från länsstyrelserna och bildafristående länsskattemyndigheter. ges skatteförvaltningen en enkeloch rak organisation med klara och enhetliga ansvars och befogenhetsförhållanden.Detta skapar också enligt min mening fömtsättningar för alt decentralisera vissverksamhet från RSV. Därutöver föreslås ell ökat medborgeriigl inflytande. Dennya organisalionen skall träda i krafl den . viktigt steg mol en effektivaretaxeringsorganisalion logs redan i slutet av 1970-talel genom den s. k.RS-reformen. Målsättningen med reformen var alt alla deklarationer skullegranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelseeller lokal skattemyndighet samt all granskningen skulle inriktas pä altupptäcka fall av väsentliga skatleundandraganden. Skalteadminislralioneneffektiviserades bl.a. genom elt väl utbyggt ADB-stöd som underiag förgranskning och taxering. granskas fortfarande knappl hälften avsamlliga deklarationer av fritidsfunktionärer. Insatsen för fördjupad kontroll, t.ex.taxeringsrevi sioner, är av vad som ursprungligen beräknades. ningama inle kunnatuppfyllas beror bl. a. på atl antalet deklarationer ökat Prop. 1985/86: 100kraftigt efter del att de ursprungliga resursberäkningarna gjordes och på Bil. 9 den ökade komplexiteten i lagstiftningen. Vidare har inte taxeringsperiodenkunnat förlängas i den omfaftning som ursprungligen var avsiklen. RSV har i en rapport till finansdepartementetberäknat effekterna för taxeringsorganisationen av reformen med den förenkladesjälvdeklarafionen. Enligt rapporten bör reformen resultera i betydanderationaliseringseffekter som bör komma skatteförvaltningen lill godo genom attde medel som frigörs genom en minskning av antalet fritidsgranskade deklarationerkan utnyttjas för en ökning av den fördjupade kontrollen. Jag kan i stort settansluta mig till RSV: s uppfattning om användningen av de resurser som kommerall frigöras genom reformen. Jag återkommer till delta. förslag om en fullständig avveckling avfritidsgranskningen finns i skatteförenklingskommitténs belänkande (SOU1985:42) Förenklad taxering som remissbehandlas. Betänkandetinnehåller också förslag bl. a. om atl tjänstemän skall få beslula i vissalaxeringsärenden och all såväl de enskilda som del allmänna skall få slörremöjligheter atl på elt enkelt sätt - efler mönster från den indirektabeskattningen - uppnå rättelse av felaktiga taxeringar. Del är min avsikt atlbereda frågan så alt en proposition kan föreläggas . Personalomsättningen inom skatteförvaltningen ärfortfarande hög i vissa delar av landel. Skattemyndigheterna har svårigheteratl behålla erfarna tjänstemän i konkurrensen med del privata näringslivet.Förutom förlusten av kvalificerade tjänstemän medför övergångarna lill privatIjänsl alt nedlagda koslnader för ulbildning inle ger den tänkta avkastningen.När del gäller frågan all behålla kvalificerad personal finns numera vissamöjligheter att i speciella fall ge s. k. marknadslönetillägg. Syftet är atlvidmakthålla myndigheternas kompetens. Jag kommer givetvis atl noga följautvecklingen på delta område. Indrivningsväsendet har förstärkts genom olikaålgärder. Samtliga kronofogdemyndigheter har anslutits till ADB-systemet förexekutionsväsendet (). Genom införandel av elt särskiltpåminnelseförfarande har antalet mål sjunkit. Men trots detla fortsätter derestförda beloppen all öka. Det är således uppbenbart atl ytterligare ålgärderbehöver vidtas. Till all börja med behöver kronofogdemyndigheternasorganisaiion förbältras, bl. a. för att eliminera den nuvarande ojämnaarbetsbelastningen mellan myndigheterna. Vidare måste indrivningsarbeletrationaliseras. Skatleindrivningsulredningen (B 1981:02) har lill uppgift alllägga fram förslag om effektivare indrivning. Utredningen har kommit med fleraförslag som är under beredning och arbelar vidare med ytterligare förslag påområdet. Utredningens arbete bör kunnat resultera i en minskning av derestförda beloppen. I avvaktan på aft slutlig ställning tas till deorganisatoriska frågorna för exekutionsväsendet har effeklivilelsarbelel bedrivits på det sättet all elt effektivitetskrav slällls på samlliga kronofogdemyndigheter varefter myn digheter med störsi arbetsbörda tilldelats exlra resurser. Sålunda fick RRV under /86 i uppdrag att fördela 5 milj. kr. lill de mest re- 16 surssvaga myndigheterna.Under budgelårel 1986/87 bör RSV få fördela Prop. 1985/86: 100 vissa medel enligt samma princip. RSV har i sin anslagsframställning framhållit attfrågan om folkbokföringens framlida huvudmannaskap bör avgöras. Kostnads- ocheffektivitetsskäl talar enligt RSV för alt lokal skaltemyndighet tar överansvaret för folkbokföringen. Härigenom skulle enligt verket de åriigadriftkostnaderna kunna nedbringas med i storleksordningen 150 milj. kr. Jag ärinle beredd atl nu uttala mig i denna fråga eftersom ärendet bereds inomregeringskansliet. Del är emellertid min avsikt att etl beslul i ärendet skallfallas . Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Jag vill slutligen ta upp några speciella frågor påbeskaltningsområdet, nämligen den internationella beskattningen,sjömansbeskattningen samt fastighetstaxeringen. RSV har i sin anslagsframställning pekat påeffekterna av en ökad internationalisering inom företagssektorn. RSV framhålleratl de internationella skattefrågorna kommer atl få ägnas ökad uppmärksamhetoch alt samarbelel mellan skattemyndigheterna i olika länder torde få uividgas. I liksom i de flesta andra stater användssom allmän princip för beskattning av multinationella förelag den s. k. arm'slenglh metoden. Metoden bygger på atl varie stat skall få beskatta så stor delav koncernens vinst som skulle ha beskattats där om koncernföretagen hade varitsinsemellan oberoende. Har förelagen i sina interna affärer använt en prissättningsom avviker från denna norm kan inkomsten korrigeras. Den svenskakorrigeringsregeln finns i 43 § I mom. kommunalskaltelagen (1928:370), KL. Vid taxeringen av multinationella företag mötermyndigheterna en rad problem. Utredningsläget är ofta mycket komplicerat.Materialet är regelmässigt både omfattande och svåråtkomligt. Etl problem avprincipiell karaktär är atl del kan vara svårl all fastställa ett arm's lenglhpris vid affärer som inle förekommer mellan andra förelag än koncernföretag. Enannan komplikation är att bedömningen i andra länder kan avvika från den som desvenska skaltemyndigheterna gör. Följden kan bli en inlernalionell dubbelbeskattningav det slag som man från svensk sida av tradition försöker att undvika. Frågan om de multinationella förelagens beskattninghar varit föremål för särskild uppmärksamhet från sida. Riksdagenbeslöt all hos regeringen begära en utredning i frågan. Någon särskildutredning har emellertid inle lillsatts. Med hänsyn lill att varie lösning frånsvensk sida måsle slå i samklang med den inlernalionella ulvecklingen påområdet har det ansetts lämpligl att avvakta det utredningsarbete som pågårinom bl.a. och EG. På förslag av skalleulskott inledderiksdagens revisorer en granskning av de multinationella företagensskatleförhållanden. Granskningen inriktades på tillämpningen avkorrigeringsregeln i 43 § Revisorerna föreslog att en översyn av rättsområdet skulle ske och att - i avvaktan på resultatet av en sådan översyn - ell arbete medatt utfärda anvisningar och föreskrifter för tillämpningen av korrige- 17 Vidare föreslog revisorerna all : s rap- Prop. 1985/86: 100port "Transfer Pricing and " skulleöversällas Bil. 9 till svenska. har i enlighet med skatteutskottetshemställan beslulal atl lägga revisorernas förslag lill handlingarna. Motbakgmnd av det utrednings- och forskningsarbete som f. n. pågår, bl. a. viduniversiteten i och och inom RSV, har skatteulskollel ansettalt någon särskild utredning inle bör tillsättas. Utskottet har dock framhållitbetydelsen av alt regeringen ägnar frågan uppmärksamhet. Utskottet har ocksåfömtsall att de förslag till ålgärder som lämnals av revisorerna kommer allprövas av regeringen (SkU 1984/85: 35). Till ledning för den fortsalla inriktningen avarbelel med de multinationella företagens beskattning har skalleutskolteluttalat all frågan inom överskådlig lid torde få lösas enligt arm's lenglhmetoden. har underslrukils angelägenheten av alt sä långt möjligtsöka nå internationella lösningar. Arbetet inom medanknytning lill den nu berörda frågan - främsl förhandlingar omdubbelbeskattningsavtal - ger slöd för skatteutskottets bedömning. Det är f. n.inle aktuellt alt tillsätta en särskild utredning om de multinationellaföretagens skatteförhållanden. Regeringen följer emellertid uppmärksamt delutredningsarbete som bedrivs på skilda håll. Av belydelse för det fortsalla arbetet med dessaskattefrågor är att kunskapen om utvecklingen på del inlernalionella planet gesen god spridning här i landel. Inom RSV pågår etl arbeie med att översättaOECD: s rapport "Transfer Pricing and ".Arbetet beräknas vara klart . I delta sammanhang bör också nämnasatl prissättningsfrågorna uppmärksammals alltmer. På sikl bördetta leda till alt innebörden av gällande rätl preciseras genom alt fler målav denna art blir föremål för regeringsrättens prövning. Under senare lid har del varit en allmän strävanalt förskjuta tyngdpunkten i skattekontrollen mot de mer kompliceradeobjekten. Till denna kategori hör i hög grad de multinationella förelagen.Särskilda medel har slällls lill RSV: s förfogande för bl. a. revision av deinternationella oljebolagen. Mot bakgrund av förelagens ökandeinternationalisering är del angelägel att del finns en tillräcklig kompelens påden fiskala sidan för granskningen av multinationella företag. På samma sätt ärdet viktigt att RSV: s uppgift atl sköta internationella handräckningsfrågorfungerar väl. Vid sidan av kontrollverksamheten och uppgiften attsköta handräckningsfrågor har RSV fått i uppdrag atl vara behörig myndighetvid bl.a. tillämpningen av det multilaterala nordiskadubbelbeskallningsavtalel. I uppdraget ingår atl handlägga ansökningar frånskattskyldiga, ingå överenskommelser med övriga nordiska stater, biträdafinansdepartementet vid avtalsförhandlingar samt besvara frågor från eller påannat sätt informera berörda skattskyldiga. RSV besvarar också remisser belräffandenya och reviderade dubbelbeskattningsavtal, prövar dispensansökningar i frågaom skattefrihet för utdelning frän utlandet samt biträder finansdepartementetvid utredningar bl.a. beträffande frågor om sådana ändringar av