prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:99 om verksamhet m. m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder eller de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Avtalenmellan staten och företagen inom löper ut den 30 juni1986. I propositionen behandlas frågor som rör verksamhet undernästa avtalsperiod. Perioden föreslås omfatta . Den centrala målsättningen för verksamheten, dvs.att den skall stå i allmänhetens tjänsl, förutsätts gälla även . a. att företagets publicistiskt oberoende ställning måste garanteras. 1 fråga om de grundläggande föreskrifterna förprogramverksamheten, som de återspeglas i radiolagen och gällande avtal,förutsätts inga större förändringar. På vissa punkter bör koncernen få vidgadebefogenheter för att smidigare kunna anpassa sig till en förändradmediesituation. Sålunda bör själv få bestämma om nuriksdagsbundna frågor såsom t. ex. dem om sändningstidens längd samt omregional och lokal indelning. bör fä ändra inriktningen avTV-kanalerna, så att distriktsverksamheten koncentreras till en kanal. Vidarebör inte regering och riksdag på samma sätt som i detalj föreskrivahur den nya programsättningen skall tillämpas. Samarbetet mellan riks- och lokalradion böruppmuntras, och bör om man finner det påkallat kunna föreslå enmer radikal samordning. Ett fjärde FM-nät bör etableras med /88. Den nya kanalen avses i första hand tillgodose lokalradionsbehov. Vikten av en omfattande frilansmedverkan och produktionsuiläggningunderstryks. Vidare framhålls betydelsen av ell programutbud på svenska språket;i den nya mediesituationen är det angeläget att slå vakt om den Prop.1985/86:99 nationella kulturen. I propositionen behandlas också verksamheten påinvandrar- och minoritetsspråk. Verksamheten har expanderat kraftigt underavtalsperioden. Viss samordning bedöms nödvändig. Även vad gäller programverksamhetenom och för handikappade bör moderbolaget få ett samordningsansvar. bör även under nästa avtalsperiodvara organiserat som en koncern med ett moderbolag och fyra dotterbolag(programbolag). 1 administrativt och ekonomiskt hänseende bör moderbolaget gesen starkare ställning. Bortsett frän vissa klart avgränsade områden därmoderbolaget har att utöva en viss samordning o.d., skall dotterbolagen somhittills åtnjuta programmässig självständighet. Samtliga programbolag bör i de nya avtalen åläggasett folkbildningansvar. a. mot denna bakgrund bör det prövas om en del avutbildningsradions programproduktion kan samordnas med de övrigaprogrambolagens. Inriktningen av utbildningsradions programverksamhet börliksom gälla förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning.Användarin-flytandet bör stärkas och olika möjligheter att ökasjälvfinansieringen prövas. Riktlinjer anges för planeringen av verksamhetenunder perioden. Koncernen föresläs få det fulla ansvaret för lokalförsörjningoch fastighetsförvaltning, uppgifter som ligger på byggnadsstyrelsen.Möjligheten till lånefinansiering öppnas. Den allmänna mottagaravgiften bör fr. o. m. den Ijuli 1986 höjas med . Tilläggsavgiften för färg-TVbör ligga kvar på nuvarande nivå, dvs. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmotlagare Härigenom föreskrivs att I S lagen (1978:478) omavgift för innehav av televisionsmottagare skall ha följande lydelse. I §' Den som innehar mottagare som Den som innehar mottagare som är avsedd för mottagning av bild- är avsedd för mottagning av bild sändning med eller utan ljud (televi- sändning med eller utan ljud (televi sionsmottagare) skall erlägga all- sionsmottagare) skall eriägga all män motlagaravgift med män mottagaravgift med per kalenderkvartal. Är mottagaren per kalenderkvartal. Är mottagaren avsedd för färgmottagning av bild- avsedd för färgmottagning av bild sändning med eller utan ljud skall sändning med eller utan ljud skall innehavaren dessutom eriägga till- innehavaren dessutom eriägga till- läggsavgift med per ka- läggsavgift med per ka lenderkvartal, lenderkvartal. Skall avgift första gången eriäggas under löpandeavgiftsperiod, skall avgiften sättas ned till det belopp som svarar mot antaletkvarvarande dagar av perioden. Avgifteriäggs till myndighet som regeringen bestämmer. Dennalag träder i kraft den . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27februari 1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , R. Carisson, , , ,, , Proposition om verksamhet m. m. Gällande riktlinjer för verksamhet ladesfast av (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. Verksamheten regleras genomradiolagen (1966:755, omtryckt 1972:240, ändrad senast 1984:114, 1985:676 och1986:2), radioansvarighetslagen (1966:756), förordningen (1967:226) omtillämpningen av radioansvarighelslagen samt förordningen (1978:482) med instruktionför radionämnden. I anslutning till beslut har vidare avtalträffats mellan staten och moderbolaget samt mellan staten ochde i ingående programbolagen beträffandeprogramverksamheten. Avtalen löper ut . Med anledning av ett uttalande itilläggsdirektiven (Dir. 1983:19) till massmediekommittén (U 1982:07) harSveriges inkommit till regeringen med förslagrörande organisation m.m. av företagets verksamhet under nästa avtalsperiod.Till skrivelsen, som i fortsättningen kallas inUicaivskrivelsen, fogades enutredningsrapport med anledning av beslut rörandeutbildningsradioverksamheten (prop. 1983/84:40 bil. 6, KrU 8,rskr. Delar av verksamhethar vidare behandlats av invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) islutbetänkandet (SOU 1984:58) Invandrar- och minorilelspoliliken, avdiskrimineringsutredningen (A 1978:06) i slutbetänkandet (SOU 1984:55) 1 rätt riktning,av en särskild utredare (1938:02) i betänkandet (Ds U 1984: 18) Videogram fördöva samt av taltidningskommittén (U 1982:05) i skrivelser och i betänkandet(Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade. Med stöd av regeringens bemyndigandetillkallade jag sex personeratt ingå i en beredningsgrupp'inom utbildningsdeparte- ' Riksdagsledamöterna ochIngemar . byrådirektionen, f. riksdagsledamoten saml förfallaren. mentetmed uppgift att behandla frågor som rör förberedelserna för en ny Prop.1985/86: 99 avtalsperiod för . 1 gruppen har ingåttrepresentanter för de partier som är företrädda i . Vid beredningen av detta ärende har jag vidaresärskilt samrått med cheferna för utrikes-, försvars-, kommunikations-, finans-och utbildningsdepartementen saml med statsråden och i defrågor där deras ansvarsområden berörs. SverigesRadios föregångare AB Radiotjänst började sända radioprogram i år 1925.Företaget ägdes av två konsortier bildade av pressen och radioindustrin. Vägledande för hur rundradiorörelsen organiseradesi var i första hand erfarenheterna från . Radionbetraktades som ett företag i allmänhetens tjänst; den skulle i princip stå frigentemot staten och andra maktcentra, men staten skulle utöva en kontrollerandeverksamhet och ytterst garantera den ekonomiska basen genom att radion finansieradesgenom licensavgifter. Alltifrån starten reglerades verksamheten genomavtal mellan staten (först företrädd av telegrafstyrelsen, sedan av regeringen)och företaget. Tanken att radion skulle fungera scm ett företag iallmänhetens tjänst -eller för att använda det engelska uttrycket "publicservice" - innebar att programföretaget skulle låta verksamheten präglasav bl. a. saklighet och opartiskhet. Ett annat krav på programverksamheten varatt den skulle präglas av mångsidighet och kvalitet. Radion skulle vara ettmedium både för information och underhållning. I de ursprungliga åliggandenaför Radiotjänst ingick även att främja folkupplysning och folkbildningsarbete. En grundförutsättning var således attprogramverksamheten skulle garanteras stor frihet. Någon förhandsgranskningfick inte förekomma. Ända fram till är 1955 utnyttjades endast enradiokanal. Antalet sändningstimmar ökade dock successivt. började ensuccessiv utbyggnad av en andra radiokanal. 1962började man sända melodiradio och snart etablerades det nuvarande program tre. fick Radiotjänst efter en vissförsöksverksamhet ensamrätt att även sända TV-program i . 1 detsammanhanget beslöt att utöka antalet intressenter i företaget. Ettantal folkrörelser tillkom som ny ägargrupp. I samband härmed ()ändrades företagets namn till . Enligt beslut år1966 (prop. 1966:136, SU 163, rskr. 388) etablerades fr. o. m. årsskiftet1969/70 en andra TV-kanal. 1 anslutning till beslut ändradesfördelningen av aktieinnehavet i till det nu gällande, nämligenpressen , näringslivet och folkrörelserna . fattade beslut om reguljärlokalradioverksamhet (prop. 1975:13, KrU 6, rskr. fattade vidare beslut omatt ett särskilt dotterbo lag till skulle bildas för utbildningsprogramverksamhet (prop. 1975/76:110, UbU 1976/77:8. rskr. Det nya företaget utgjorde 5 en sammanslagning av vissa enheter inom Radiosamt den verk- Prop. 1985/86:99 samhet som bedrevs inom ramen för denstatliga (kommittén för television och radio i utbildningen). I enlighet med förutnämnda beslut omorganiserades till en koncernmed moderbolaget samt dotterbolagen ,, och . Under innevarande avtalsperiod haren rad massmediepolitiska beslut fattats som direkt eller indirekt rör SverigesRadios verksamhet. Det gäller permanentningen av närradion (prop. 1984/85: 145,KrU 22, rskr. 387), radio- och TV-sändningar i kabelnät (prop. 1984/85: 199, KU37, rskr. 398 och KU 1985/86:7, rskr. 74) samt sändningar av finländskaTV-program över (prop. 1985/86: 54, KrU 12, rskr. Vidare harunder regeringarna i , , och kommitöverens om nordiska radio- och TV-sändningar via under entreårig försökssperiod. Sändningarna skall inledas . En särskild utredare(1985:02) har i uppdrag att försöka belysa i första hand hur pressens villkorskulle förändras genom reklam i svensk TV m. m. och väntas lägga framsin rapport. En av chefen för tillkallad särskildutredare (1985:01) har uppdraget att komma med förslag till inriktning avoch organisation för utlandsprogram och väntas också läggafram sina förslag om någon tid. Radiolagen föreskriver bl. a. att de företag somregeringen bestämmer, (programföretag) har rätt att sända radioprogram' irundradiosändning från sändare här i landet (5 § första stycket). Varjeprogramföretag avgör ensamt vilka radioprogram som skall förekomma irundradiosändning som företaget anordnar. Härvid skall programföretaget iakttabestämmelserna i lagen, vars utgångspunkt är att företagets rätt skall utövasopartiskt och sakligt. Därvid skall beaktas att en vidsträckt yttrandefrihetoch informationsfrihet skall råda i rundradion. Vidare gäller attprogramföretag i programverksamheten skall hävda det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och denenskilda människans frihet och värdighet. För granskning av radioprogram som förekommit irundradiosändning Myndighet eller annat allmänt organfår inte i förväg granska eller föreskriva förhandsgranskning av radioprogramoch inte heller förbjuda en sändning på grund av dess innehåll. Enligt en särskild lag, lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare (ändrad senast1985:259) skall den som innehar TV erlägga ' Med radioprogram förstås enligt radiolagen såvälljudradio- som televisionsprogram (TV-program). 1 den följande framställningenanvänds dock begreppen ljudradio och radio synonymt. Med riksradio,lokalradio, närradio, avses således olika former av Ijudradioverksamhel. Påsamma sätt avser riks-TV och regional-TV olika former av televisonsverksamhel.Begreppet radio- och TV-verksamhet. slutligen, används synonymt medrundradioverksamhet. allmänmottagaravgift samt tilläggsavgift för färgmottagare. Avgiften er- Prop.1985/86:99 läggs till myndighet som regeringen bestämmer. I förordningen(1978:484) om mottagare för radiosändning eller trädsändning anges att avgiftenskall erläggas till . Radioansvarighetslageninnehåller särskilda regler om vem som är straffrättsligt ansvarig och vem somkan åläggas att utge skadestånd för vissa brott i ljudradio- och TV-program somsänds med stöd av 5 § första stycket radiolagen. En förutsättning för ansvar äratt det brott som föreligger är ett yttrandefrihetsbrolt, dvs. ett sådant brottsom om det begås genom tryckt skrift är ett tryckfrihetsbrott. För varjeprogram skall det finnas en programutgivare. Denne är i princip ensam ansvarigför yttrandefrihetsbrott i programmet och -jämte programföretaget - skyldig attersätta uppkommen skada. Mål om yttrandefrihetsbrott i radioprogram upptas avStockholms tingsrätt och handläggs på samma sätt som tryckfrihetsmål. 1.5 Avtalen mellan staten och företagen inom Enligtradiolagen skall det mellan varje programföretag och staten träffas avtal somnärmare reglerar hur företagets sändningsrätt skall utövas. gäller avtal dels mellan staten ochdet icke sändande moderbolaget (), dels mellan staten å enasidan och å den andra vart och ett av programföretagen , och . Avtalen trädde i kraft och gäller t.o. Avtalet mellan staten och moderbolaget föreskriveratt moderbolaget skall svara för att koncernens rundradioverksamhet kan bedrivassjälvständigt i förhållande till staten. I avtalet anges moderbolagetsåligganden på följande sätt. - ha ett övergripande ansvar förkoncernens långsiktiga planering och därvid svara för samordningen avprogramföretagens planeringsinsatser, - svara för bedömningar avmedieutvecklingen i förhållande till den långsiktiga planeringen, - samordna planeringen av störreinvesteringar inom koncernen, - svara för analys av koncernenssamlade ekonomi, - inge anslagsframställning förkoncernen efter avvägningar mellan anslagsäskanden frän programföretagen, - fördela av staten tilldelademedel mellan företagen inom koncernen, - besluta om överföring avöverskott mellan koncernens olika delar och mellan olika budgetår samt vidbehov lyfta förskott på kommande års anslag inom ramen för beviljaddragningsrätt, - ange allmänna ramar förprogramföretagens sändningstid samt besluta 7 om den närmare fördelningen och placeringen avsändningstider om Prop. 1985/86:99 programföretagen inte själva kan enas, - svara församordning av koncernens kontakter med och , - svara församordning av koncernens kontakter med internationella organisationer, - besluta omriktlinjer för koncernens gemensamma personalpolitik samt - i egenskap avhuvudman för koncernens beredskapsplanering svara för därav betingadeuppgifter. Avtalen mellan staten ochprogrambolagen upptar i första hand bestämmelser om programverksamheten.Inledningsvis föreskrivs i varje avtal att bolaget skall se till attverksamheten bedrivs och utvecklas på etl rationellt sätt och att de medel somstår till förfogande används med iakttagande av god hushållning. Riksradio och Televisionskall enligt sina resp. avtal så allsidigt som möjligt ta till vara detprogramstoff och de möjligheter i övrigi som landets olika delar erbjuder.Programverksamheten skall bedrivas med beaktande av resp. mediums centralaställning i samhället, dess betydelse för den fria åsiktsbildningen och förkulturens utveckling. Programmen skall enligt avtalen gekunskaper och upplevelser, förmedla erfarenheter samt skänka god underhållning.De skall utformas så att de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet iskälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landetsbefolkning. Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses.Vidare skall programutbudet i sin helhet utformas så att det tar hänsyn tillolika förutsättningar hos befolkningen och präglas av en mångfald av olikaåsikter och meningsriktningar. Dessa allmänna föreskrifterpreciseras sedan i avtalen genom att det sägs att programföretagen skallstimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor, granskamyndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rörmedborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andrasammanslutningar och föreningar. Företagen skall också främja konstnärlig ochkulturell förnyelse samt bedriva skapande verksamhet med konstnärligauttrycksformer, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivetsolika områden, i skälig omfattning tillgodose olika iniressen för bl. a.religion, kultur och vetenskap, ta särskild hänsyn till språkliga och etniskaminoriteter samt ta särskild hänsyn till olika grupper av handikappade.Företagen får inte mot vederlag medge kommersielLr_e_klam i program ellerprograminslag. Samtliga programföretag skallberiktiga felaktig sakuppgift när det är påkallat. Avtalet mellan staten och SverigesLokalradio föreskriver atl lokalradion skall producera och på annat sättanskaffa och producera ljudradioprogram för lokal sändning. I avtalet angesvidare vilka lokalradioområden som skall finnas. Programverksamheten skall halokal inriktning. I huvudsak anges samma föreskrifter som för riksradion ochtelevisionen när det gäller programmens inriktning. Enligt avtalet mellan staten och Utbildningsradioskall utbild- 8 ningsradionproducera och på annat sätt anskaffa och sända ljudradio och Prop. 1985/86: 99televisionsprogram avsedda att tas emot såväl i hela landet som för regionaloch lokal sändning. Verksamheten skall främst avse utbildningen i förskola,ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Programmen skall med beaktande avutbildningsradions särskilda uppgifter utformas så att de genom kvalitet,tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser olikautbildningsbehov och intressen hos landets befolkning. Även utbildningsradion skall i sinprogramverksamhet ta särskild hänsyn till olika grupper av handikappade samttill språkliga och etniska minoriteter. Avtalen innehåller bestämmelser om förfarandet vidtvisterom avtalens tolkning, vid brott mot avtalen samt när avtalen upphör attgälla. 1 sistnämnda fall träder bolagen i likvidation varvid derasbehållna tillgångar - utöver aktiekapitalet - tillfaller staten. Mellan staten och moderbolaget har vidare träffatsett särskilt avtal om verksamheten i koncernen vid krig och krigsfara. Vidsidan av programverksamheten, som alltså handhas av ,berörs rundradioverksamheten av som svarar för avgiftsuppbörd ochavgiftskontroll samt distribution av radio- och TV-program, avbyggnadsstyrelsen som har ansvar för projektering och uppförande av störrebyggnader för , av radionämnden som efterhandsgranskarprogramverksamheten samt av som förvaltar fondmedelhärrörande från mottagaravgifter. Regeringenutser ordföranden och ytterligare sex ledamöter i moderbolagets styrelse. Femledamöter utses av aktieägarna. Enligt lagen (1976: 351) om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar utses också tvåledamöter och två suppleanter bland arbetstagarna. Moderbolagets styrelseutser ledamöterna i dotterbolagens styrelser. I tre av styrelserna idotterbolagen finns det nu ett personsamband mellan dotterbolag och moderbolagså att en ledamot i dotterbolagsstyrelsen också sitter med i moderbolagetsstyrelse. Detta samband saknas dock vad gäller lokalradion. Styrelsernas roll i programföretagen gäller framförallt resursdimensionering och medelstilldelning. Styrelserna skall däremot iprincip inte ingripa i det löpande programarbetet. - är underföretagsledningen organiserat i två programenheter (och ) medinbördes olikartad organisatorisk uppbyggnad samt en självständigdistriktsorganisation med produktionskontor på tio orter. Den verkställandedirektören har främst administrativa och ekonomiska befogenheter. - Riksradion består av ett antalprogramenheter i samt en distriktsorganisation med produktionskontorpå tio orter. - Lokalradion består av 24lokalradiostationer och 44 underredaklioner Prop. 1985/86:99 på andraställen i resp. område samt en central förvaltning i . - Utbildningsradion, slutligen,har dels redaktioner i , dels regionala ombud på ett tiotal platserute i landet. framgår av figurerna på s. 11 -12. Radionämndenhar till uppgift att övervaka att utövar sin rätti fråga om rundradiosändningar opartiskt och sakligt och i övrigt i enlighetmed de bestämmelser som anges i avtalen mellan staten och bolagen. Nämnden ären statlig myndighet som består av ordförande och ytterligare sex av regeringenutsedda ledamöter jämte suppleanter. Nämndens övervakning sker genomefterhandsgranskning av program som har sänts i radio och TV. Granskningen skerefter anmälan mot ett visst program eller på nämndens eget initiativ. Chef för nämnden är en direktör, till vilkennämnden får överiämna att avgöra ärenden eller grupper av ärenden som inte ärav sådan beskaffenhet att prövningen bör ske vid sammanträde med nämnden. har ingen befogenhet att döma utstraff eller skadestånd. Enligt avtalen mellan staten och programbolagen kanemellertid regeringen - om det finns skäl att anta att ett programbolag iväsentlig mån har brutit mot avtalet - påkalla utredning i frågan och även sägaupp avtalet om utredningen ger anledning till det. SverigesRadios och drifts- och investeringsutgifter samt byggnadsstyrelsensinvesteringsutgifter i samband med den allmänna programverksamheten bestridsmed avgiftsmedel. Investeringarna avskrivs i sin helhet. verksamhet bekostas med avgiftsmedel. beslutar hur stora avgiftsmedelsom skall ställas till förfogande för de med verksamheten förenade utgifterna.Eventuella överskott fonderas i den s. k. radiofonden för att kunna användasunder kommande år, om de löpande intäkterna inte förslår till att täckautgifterna. Avgiftsmedlen fonderas hos . Programverksamheten för utlandet finansieras medskattemedel genom anslaget D 2. Riksradios programverksamhet förutlandet under huvudtitel. Fram t.o.m. /85skatte-finansierades även Utbildningsradios verksamhet. Fr. o. m. innevarandebudgetår bestrids utgifterna för utbildningsprogramverksamheten medavgiftsmedel. Nuvarande mottagaravgift utgör för hushåll medsvart-vit mottagare . (allmän mottagaravgift). För hushåll med färg-TV-mottagare gäller en särskild tilläggsavgift av . Hushåll som endast har ljudradiomottagare behöver inte eriägga någon mottagaravgift. Produktionskontor G Lokalrfdaktion D str kfgrans Produktionskontor O Lnkdlroddklion Disfnfctgrgns 0*3tU!H ""'%' " ,3 ;''*-;'";: vsb,a Sisredovisnmg 1984/85, diagrainSiudiG Siatlar. Ulb Idningsrad on ** VÄ- ~«*t > Rad)a Norrbotien (UP). Ps/sia. Pitea(UR) Umeå.Ske!iettej(URl. (UP). (UR). raiun(UR).Mora (UR). (UR). (UR). (lokalredaktion med eget sandnmgsomradei (UR). Vdsleräs (UR). (UR). (UR). (UR). (UR). (UR). (UR). l/at/OfUffi. (UR). (UR) Radio Sjuharad (Boras. lokalredaktionmed eget sandningsomrade) (UP). (UR). Antalet allmännamottagaravgifter uppgår till 3.2 miljoner ochantalet tilläggsavgifter till nära 3,0 miljoner. Den samlade /86 till den avgifisfinansieraderundradioverksamheten framgårav tabelll.l. Tabell 1.1 Avgiftsfinansierad /86 (milj. Drifts- och investeringskostnader (prisläge 1983/84) Intäkterna till fonden beräknas under budgetåretuppgå till ca . Behållningen i fonden vid utgången av var22,4 milj. kr. Fonden beräknas ijuli 1986 uppvisa ett underskott på i runda tal110 milj. kr. De medel som för /86 anvisats överstatsbudgeten till utlandsprogram uppgår till 33,6 milj. kr. Fördistribution av ljudradioprogram finns tre rikstäckande FM-nät (P I, P 2 och P3). Samtliga FM-nät är anpassade för stereosändningar. Sändar-näten för TV Ioch täcker 99,resp. 99,av befolkningen. Enligt internationella överenskommelser förfogarSverige över sändningsfrekvenser för ytterligare två landstäckande FM-nät samttvå landstäckande markbundna TV-nät. och har lagtfram förslag om etablerandet av det Qärde FM-nätet. Enligt beslut skall enoutnyttjad frekvens användas för distribution av finska lelevisionssändningaröver . För sändning av P 1 utanför ochutlandsprogram finns sändare på långvåg, mellanvåg och kortvåg. Den äldrelångvågssändaren i täcker närområdet kring och en nymellanvågssändare i täcker en stor del av . För täckning avområden pä större avstånd finns kortvågsstationerna i och . Praktiskttaget varje hushåll beräknas ha en eller flera radiomottagare. Av landetssamtliga hushåll beräknas ha TV, därav färg-TV.