prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utvecklingenhar medfört kraftigt förbättrade möjligheter till diagnos och behandling avolika sjukdomar som den också medfört att etiska frågeställningar harfått en allt större belydelse inom hälso- och sjukvården och det är uppenbart attvissa delar av den medicinska forskningen och de nya behandlingsmetoder dennakan ge upphov till kommer att aktualisera svåra etiska frågor för den enskildeoch för samhället. Några av de frågeställningar inom detta problemområde somf,n, är aktuella år befruktning utanför människokroppen, fosterdiagnostik,genforskning och dödsbegreppet. Utvecklingen av ny teknik går oftaså fort att det är svårt för politiker och andra beslutsfattare att hålla sigväl informerade om tekniken och förutse den kommande utvecklingen. Regeringeninrättade därför ett rådgivande organ för medicinsk-etiska frågor.Rådet skall ta upp medicinsketiska frågor ur ett övergripandesamhällsperspektiv. Rådet skall ha rollen av förmedlande instans mellanvetenskapen, folkopinionen och de politiskt ansvariga. pågår en genomgripandeomstrukluering av hälso- och sjukvården som berör både den somatiska ochpsykiatriska vården. För att skapa en vårdstruktur anpassad till befolkningensbehov eftersträvas en decentralisering av vårdresurserna där vården i ökadutsträckning förmedlas i öppna värdformer i anslutning till patienternasboendemiljö. ställer bl.a. krav på en ökad samverkan mellanprimärvården och den pri- Prop. 1985/86:100 märkommunala sociaUjånsten, Bil. För att skapa förutsättningar förde landslingskommunala och kommunala huvudmännen att pröva nya former församverkan har regeringen lagt fram förslag om att inom ramen för de s.k,frikommunförsöken öppna en möjlighet för en försöksverksamhet medprimärkommunal hälso- och sjukvård i vissa s.k, frikommuner (prop,1985/86:42). har godkänt propositionen (SoU 1985/86:8. rskr100). Försöksverksamheten innebär att vissa landstingskommuner och kommunerkan träffa avtal om att kommunen helt eller delvis övertar driftansvaret förprimärvården till utgången av , Avsikten är att ochSjukvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) skall följa uppförsöksverksamheten och utvärdera den så att erfarenheterna kan läggas tillgrund för en framtida utformning av samverkan och integration av socialtjänstenoch primärvården. För denna utvärderingsverksamhet beräknas i det följande , under anslaget lill . Med hänsyn till att antalet äldremed stora vårdbehov ökar och till att olika medicinska och tekniskalandvinningar ökar möjligheterna att behandla olika sjukdomar är del väsentligtatt befintliga möjligheter till en effektivisering av hälso- och sjukvårdenutnyttjas. I ett internationellt perspektiv har visats att utvärdering avmedicinsk teknologi och medicinskt handlande kan ge underlag för åtgärdsförslaginom detta område. Utvärdering av medicinsk teknologiär ett samlingsbegrepp som omfattar utvärdering ur medicinska, ekonomiska,och sociala aspekter. Det är viktigt att såväl bedöma nya teknologierfrån dessa synpunkter innan de införs i del svenska sjukvårdssystemet somutrangera föråldrade teknologier. kommer regeringen attpresentera förslag på delta område och 10 milj. kr. har reserverats för altbedöma medicinsk teknologi inom hälso- och sjukvården. Personalen är en nyckelresurs inomhälso- och sjukvård. Engagerad och kunnig personal med god utbildning är enförutsättning för att sjukvårdshuvudmännen skall kunna erbjuda en god hälso-och sjukvård. Personalplanering, utbildning och forskning är viktigainstrument för förändring av inriktning och struktur inom hälso- ochsjukvården. För framtiden är del därför väsentligt att stärka sambandet mellanden medicinska forskningsutvecklingen och utvecklingen inom hälso- ochsjukvården. En mer samlad syn på forskningens inriktning på detta område ärönskvärd. Nuvarande system, organisation ochregler för läkarnas specialistutbildning har bestått i stort sett oförändradesedan år 1969. Såväl förutsättningarna för hälso- och sjukvården som dessinnehåll har genomgått stora förändringar . En utredarehar därför filisatts med uppgift att föreslå hur utbildningen efter läkarexamenskall utformas . Utredaren beräknas avsluta sitt arbete under börjanav . Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Socialtjänstreformenskapade nya förutsättningar för det sociala arbetet. För atl reformens syfteskall förverkligas i praktiken, krävs en omfattande Statens uppgift är bl.a. att sfimulera sådan me- Prop.1985/86:100 lodutveckling och ställa medel fill förfogande förutvecklingsinsatser och för- Bil. Regeringen föreslår, i enlighet medriksdagens beslut om ett nytt statsbidragssystem lill missbrukarvården enökning med 5 milj. kr. av de särskilda utvecklingsmedlen med inriktning på nyaeller förändrade former av institutionsvård eller alternativ till sådan vård.Totalt beräknas 28,5 milj, kr. för utveckling av missbrukarvården och annatsocialt arbete. En viktig målsättning inommissbrukarvården är att gränserna mellan in-sfitutionsvård och öppen vårdluckras upp. Ett nytt syslem för statsbidragen fill missbrukarvård gällerfr.o.m. Huvuddelen av statsbidragen kommer alt gå direkt lillkommunerna som därigenom får större frihet i valet av vårdformer. Huvudmännenför de lidigare statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhelsvårdsanstalternages dock fortfarande s.k. platsbidrag. Ett särskilt omslruktureringsbidragmedverkar till att förändra en delvis föråldrad instilufionsslruklur.Statsbidraget för är 810 milj. kr. I arbetet med all skapa en merbarn- och ungdomsvänlig miljö bl.a. i bostadsområdena är aktiv medverkan frånföreträdare för olika sociala verksamheter liksom från ungdomsorganisationeroch de boende själva av stor vikt. Regeringen har lidigare beslutatatt salsa 90 milj. kr. ur allmänna arvsfonden på alt förbättrabarn och ungdomars fritidsverksamhet. Denna 90-miljonerssalsning genomförs nui form av tre projekt. - Insatser medanledning av FN:s världsungdomsår - Utvecklingsprojektinom idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Inom delegationen för socialforskning (DSF) har tillsatts särskilda arbetsgrupper som följer och initierarforskning inom . Vidare ges anslag till en rad olikaforskningsprojekt. Socialberedningen (1980:07) harlämnat delbetänkanden i olika frågor. Frågan om rehabiliteringspenning tillmissbrukare har överlämnats till rehabiliteringsutredningen. Avsikten är atten proposition skall avlämnas till om vissa avgiftsfrågor m.m. Antalet socialbidragstagare ökademed . Det totalt utgivna socialbidraget harmer än fördubblats räknat i fasta priser. Den löpandesocialbidragsstatistiken ger få hållpunkter för en tolkning av vad som liggerbakom de stigande socialbidragstalen. Regeringen har därför tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att analysera orsakerna till socialbidragensutveckling. har familjevåldetkommit alt uppmärksammas alltmer. På regeringens uppdrag har en arbetsgrupp medföreträdare för riksåklagaren, , ochsocialstyrelsen utarbetat en rapport . Vidare driver en arbetsgrupp inombrottsförebyggande rådet ett projekt som bl.a, skall kartlägga omfattningen avsexuella övergrepp mot barn. Åtgärder för att förbättra de homosexuellas situation isamhället och ge 5 dem ökatstöd mot diskriminering behandlas i ett utredningsbetänkande Prop.1985/86:100 (SOU 1984:63). Inom regeringskanslietför- Bil. 7 bereds en proposition med anledning av betänkandet. Alkoholförsäljningen fortsätler attsjunka. Den var per invånare (omräknat i 100 %alkohol). Det är den lägsta siffran och innebär enminskning . Hembränning beräknas ha ökat, men inle imotsvarande grad, som alkoholförsäljningen minskat. Den minskadetotalkonsumtionen förefaller även ha lett till en minskning av alkoholskadorna. Grunderna för alkoholpolitikenenligt riksdagsbeslut bör ligga fast. Men restriktionerna påalkoholområdet måste begränsas till sådana som allmänheten uppfattar sommeningsfulla. En översyn av regelsystemet iienomförs av en sårskild utredning.I ett delbetänkande har utredningen presenterat förslag till förenklingar ilagen (1977:293) om handel med drycker. En proposition i frågan planeras under1986, för en restriktivnarkotikapolitik med inriktning på att avskaffa all illegal användning avnarkotika i vårt land. narkotikapolitik bygger på att vi inteaccepterar någon form av bruk och att allt bruk skall mötas av entydigareaktioner. Undersökningar och rapporter frånolika myndigheter tyder på att missbruket har minskat i första hand bland deunga. Regeringen fullföljer nu sittarbete med att effektivisera narkolikapoliti-ken. En faktor som tillkommit ochsom har lett till än mer intensiva ansträngningar är den snabba spridningen avimmunbristsjukdomen AIDS bland injektionsmissbrukare. För ett drygt år sedan tillsatteregeringen ett samordningsorgan inom för narkotikafrågor.Samordningsorganet har bl.a. initierat lokala och regionala samordningsprogram,en landsomfattande kampanj för att förbättra samarbetet polis och socialtjänstsamt olika utvecklingsprojekt för att förbättra samordningen mellansocialtjänst och kriminalvård. Särskilda insatser har gjorts för att förebyggaen spridning av kokainmissbruket i och för att förbättra utslussningen avmissbrukare. Frågan om samordning av myndigheternas insatser för att hindraAIDS-epidemin bland injektionsmissbrukare har också uppmärksammats. Folkrörelserna har en viktiguppgift bl.a. genom att de kan skapa gemenskap och engagemang hos människor. Folkrörelsernahar också en lång tradition av aktiva insatser för att motverka drogmissbruk. Genom rådet för alkohol- ochnarkotikapolitiska frågor finns numera en kontinuerlig dialog mellanorganisationslivet och regeringen på det drogpolitiska området. Internationellt samarbete på det social- ochhälsovårdspolitiska området bedrivs inom ett flertal organ - t.ex.världshälsoorganisationen (WHO). Som ett viktigt led i arbetet med attförverkliga WHO:s huvudmål Hälsa 2000 (HFA - 2 000) antogs eneuropeisk strategi . Den av i årtagna propositionen (1984/85:181) om utvecklingslin- Prop. 1985/86:100 jer för hälso- och sjukvården m.m.ansluter lill denna strategi. I lik- Bil. 7 som i världen i övrigtbetonas primärvårdens utveckling och behovet av hälsofrämjande åtgärder i helasamhällel bl.a. för att nå större jämlikhet på hälsoområdet. Anslagsförändringarna inom socialdepartemenlelsverksamhelsområde för /87 i förhållande fill statsbudgeten /86 framgår av följande sammanslällning (milj.kr. A. mm. B, Administration av socialför- säkring m. m. C, Ekonomiskt stöd till barn- familjer m, m. Försäkring vid sjukdom. F, Omsorg om barn och ung- Omsorg om äldre och han- 212,3' H, Socialt behandlingsarbete. 453,8 överförda till åttonde huvudtiteln 1985/86: lOO 7 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet , såvitt avser frågorunder littera Al-2, A4, B, C2-3,C5. D, E, H och 1; statsrådet såvittavser frågor under littera A3, Cl, C4, C6, F och G, Anmälan till statsbudgeten för /87 såvittavser verksamhetsområde 1984/85 Utgift 21 136 669 1985/86 Anslag 20 757 000 1986/87 Förslag 22 801 000 1985/86 Beräknadändring Förvaltningskostnader 20 757 000 -1-2 044000 (därav lönekostnader) (18 949 000) (-1-1401 000) Summa 20 757 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jag föreslår att för nästabudgetår medel för departementets verksamhet beräknas enligt ett ettårigthuvudförslag med en real minskning av utgifterna om . Jag har därutöverberäknat särskilda medel för förstärkning av vissa delar av departementet.Resursförstärkningen finansieras genom omprioritering av anslagsmedel inomhuvudtiteln. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Socialdepartemenlel för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 23 076 511 Reservation 2 392 849 1985/86 Anslag 20 000 000 1986/87 Förslag 26 000 000 Trots de betydande resurser som står till sjukvårdens förfogande är det svårt för nya värdefullabehandlingsmetoder att få plats i sjukvårdssystemet. Del kan bero på tröghetall utmönstra föråldrade teknologier. Nyateknologier kan dock introduceras utan större hinder trots alt de ald- Prop. 1985/86:100 rig har bedömts med hänsyn till deras samlade nytta, riskeroch ekonomiska Bil. Detta är en orsak till kostnadsökningarinom hälso- och sjukvården. Särskild uppmärksamhet förtjänar i detlasammanhang läkemedlen, där koslnadseffektivilelen sällan uppmärksammas. För att belysa ovan nämnda förhållanden har jagtillkallat en arbetsgrupp med uppdrag att överväga hur vi inom landet skullekunna främja etl mer rationellt utnyttjande av givna resurser för hälso- ochsjukvård. Syftet är att finna organisatoriska former och få underlag för val avteknologier med hänsyn till nytta och säkerhet samt ekonomiska och socialakonsekvenser och rättvisesynpunkter. Min bedömning är all vi behöver eltorganiserat arbeie på nationell nivå för alt sammanställa kunskaperna frånnationella och internationella prövningar av medicinska meloder och förmedlaen syntes av dessa kunskaper som underlag för nödvändiga prioriteringar. Eltförslag härom föreligger . Jag beräknar atl 10 milj. kr. kandisponeras av anslaget för detta ändamål. Av beloppel utgör 9 milj. kr.reservationsmedel som jag har för avsikt att tillföra anslaget genomomfördelning inom huvudfiteln. För den utredningsverksamhet m.m. som bekostas fråndetla anslag beräknar jag etl anslagsbehov av 26,0 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Utredningar m. m. för /87anvisa etl reservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet 1984/85 Utgift 37 463 230 Reservation 130 1985/86 Anslag 33 390 000 1986/87 Förslag 35 661 000 Från detla anslag utgår bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete, FoU, samt försöksverksamhet inom socialdepartemenlelsverksamhelsområde. Som beredningsorgan till regeringen då det gäller atlge bidrag från della anslag finns delegationen för social forskning (DSF).Delegationen har också till uppgift alt initiera och stimulera FoU inomsocialdepartementets ansvarsområde. I den av antagna propositionen omforskning (prop. 1983/84:107, UbU 28, rskr. 401) fastställdes en treårigforskningsram. tillfördes 5 milj. kr. för forskning omviktiga problem inom social- och hälsovårdsområdel. Under /85 har tre av delegationenstillsatta iniliativgrup- per avslutat sitt arbete. De har bl.a. inventerat forskningsbehov inom områ den där hittillsvarande insatser bedömts otillräckliga. De tre områdena är hälso- och sjukvårdsforskning, hälso- och sjukvårdens samt medverkan i samhällsplaneringen och forskning inom socialförsäkringssys temet. Ytterligare en initiativgrupp har framlagt förslag om dokumentation av social forskning samt information om dess resultat. En initiativgrupp för handikappforskning beräknas redovisa resultaten av sitt arbete. Delegalionen har med utgångspunkt iinitiafivgruppsrapporterna gjort Prop. 1985/86:100 prioriteringar för de närmasle fem åren. För hälso- och sjukvårdsområdetprioriteras forskning om sjukdomars utbredning och uppkomst med särskild hänsynlill sociala faklorer saml forskning om hälsoekonomi och inflytandefrågor.Forskning om nya arbetsmetoder inom psykiatrin och om åldrandet ges också högprioritet. Då det gäller samthälso- och sjukvårdens medverkan i samhällsplaneringen har högsta prioritetgivits för teoriutveckling rörande orsakssambanden mellan strukturellaförhållanden och sociala och medicinska problem. Det gäller också forskning omprocesser och förhållanden eller åtgärder som leder till bra alternativt dåliganärmiljöer. Härutöver prioriteras bl.a. forskning om och analys av vård- ochserviceulnylljandet inom socialtjänst och sjukvård. För socialförsäkringsforskningenprioriteras grundläggande socialpolitiska och välfärdsteoretiska analyser avförsäkringen, ekonomiska analyser av försäkringen, frågan omsocialförsäkringens samspel med utvecklingen på arbetsmarknaden samt juridiskoch rältssociologisk forskning om försäkringens förvaltning och tillämpning. För samtliga områden betonasbetydelsen av återkommande kunskaps-sammanställningar och analyser av tidigareutförd forskning. Det är i delta sammanhang också angeläget att resultaten somframkommer av studier och försök som stöds av de samlade utvecklingsmedel somfinns inom används för att ta fram underlag föreffeklivitetshöjande åtgärder och för att öka del rationella handlandet inomsocialtjänst samt hälso-och sjukvård. Det är viktigt attforskningsresultaten görs tillgängliga för brukarna. DSF har därför tagitinitiativ lill atl dokumentation av och information om forskning samordnasmellan , . Sjukvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) samt statens invandrarverk och delegalionen.DSF ges ansvar för samordning och utveckling av ell sådant nätverk. För atl främja den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom den sociala sektorsforskningen samt för att höjaforskar- och handledarkompetensen inom området vid universitet och högskolorhar delegationen föreslagit att upp till femton procent av anslaget avsätts förstipendier på s.k. post-doctor nivå och doklorandstipendier. För all stödjakompetensuppbyggnaden inom ämnet socialt arbete har delegalionen föreslagitett särskilt stöd till institutionerna för socialt arbeie för främsl forskarhandledningom högsl . Delegationen har vidare föreslagitslöd om . till ett råd för hälso- ochsjukvårdsforskning i södra högskole- och sjukvårdsregionen. Avsikten är att inomregionen förstärka resurserna för bl.a, utvärdering av medicinska teknologierför att därigenom ge underlag för rationell sjukvård. En avsättning på . hargjorts inom anslaget till stöd för den av forskningsrådsnämnden administrerade satsningen på longitudinella studier särskilt avseende studier av betydelse för den sociala sektorn. Jaghemställer att regeringen föreslår Prop.1985/86:100 all till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet Bil. 7 för /87 anvisa eltreservationsanslag av . 1984/85 Ulgift 1 718783 Reservation 611 455 1985/86 Anslag 1 682 000 1986/87 Förslag 1 725 000 Frånanslaget utgår bl.a. bidrag till vissa pensionärsorganisationer. För näslabudgetår bör anslaget räknas upp med . för detta ändamål. Jag beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår till . Jag hemställer atlregeringen föreslår att till Extra utgifter för /87anvisa ett reservationsanslag av . Administration av socialförsäkring m.m. Prop. 7 och de allmännaförsäkringskassorna svarar för administrationen av huvuddelen av samhälletsekonomiska trygghetssystem. Försäkringsrätterna och försäkringsöverdomslolenutgör besvärsorgan i socialförsäkringsärenden m.m. Den ekonomiska omfattningen av det trygghetssystemsom handhas av denna administration framgår av följande sammanställning. /86 (milj, kr,) Vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. ATP Allmän tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag Dagpenning till värnpliktiga m.m. De olika stödformerna redovisas under C- ochD-avsnitten. De ersättningsformer som ingår i de två sista punkterna redovisasunder arbetsmarknads- och försvarsdepartementen. De här nämnda ekonomiska trygghetssystemensutveckling och relativa andel av samhällsekonomin framgår av följande sammanställning.Miljarder kr. Desociala stödformernas ekonomiska omfattning Stödformernas andel av BNPi % Transfereringar frånsocialförsäkring m.m. till hushållen' Transfereringar i % avprivat konsumtion' ' År1970 uppskattade värden De ersättningar som efter skatteavdrag utgår frånsocialförsäkringen m.m. motsvarar av den lolala konsumtionen ilandet och har således stor belydelse ur fördelningspolilisk synvinkel. Deinnebär en betydande omfördelning av utrymmet för privat konsumtion tillförmån för de ekonomiskl sämre ställda grupperna i samhällel. Det ekonomiskatrygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är lill större delensamordnal i lagen (1962:381) om allmän försäkring, som omfattar sjukförsäkring(inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring), folkpensionering och ATP. Handläggningen av ersällningsärenden m.m. på lokalnivå sköts av de all männa försäkringskassorna. Det finns en försäkringskassa i varje landstings kommun och kommun som inte ingår i landstingskommun. Lokalkontor finns i varje kommun. Riksförsäkringsverkel är cenlral förvaltningsmyndig- 22 het för verksamhetsområdetoch utövar den centrala ledningen och tillsynen Prop. 1985/86:100 överförsäkringskassornas verksamhet. Socialförsäkringsförmånerna beta- Bil. 7las i huvudsak ut genom verkets försorg. har också hand om debiteringoch uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare t.o.m. ulgiflsåret 1984.Fr.o.m. samordnas uppbörden av arbetsgivaravgifterna medskalteuppbörden och administrationen ankommer på skattemyndigheterna.Omläggningen innebär alt medverkan vid uppbörden avarbetsgivaravgifterna successivt upphör. Avgifter sombetalas av staten skall dock även hanleras av . För /85 anvisades riksförsäkringsverketmedel för utveckling och utsändande av särskilda pensionsförsäkringsbeskedlill alla försäkrade i åldern . Beskeden gav informalion om intjänadepensionspoäng och hur slor var och ens pension kunde beräknas bli. Med hänsyntill del positiva mottagande informationen fått har jag beräknat medel förfortsatia informationsinsatser om den allmänna pensionen. En förutsättning för alt det omfattande ekonomiskaersättningssystemet skall kunna administreras säkert och med rimligaresursinsatser är att modern används. Riksförsäkringsverketförfogar över en stor datoranläggning som är placerad i Sundsvall.Försäkringskassorna är genom ell omfattande terminalnät anslutna till dennaADB-anläggning. För alt få underlag för ett ställningstagande ifråga om den långsiktiga inriklningen av ADB-verksamheten påsocialförsäkringsområdet har i uppdrag atl i samråd medstatskontoret och i nära samarbele med försäkringskassorna genomföra ettutrednings- och utvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhet avseendeADB-verksamheten. Utrednings- och utvecklingsarbetet skall bl.a. belysa olikaalternativ med spridning av register och datorresurser på regional och lokalnivå. Härvid skall redovisas för- och nackdelar mellan de olika alternafivenoch ett bibehållande av nuvarande ADB-struktur. I enhghet med beslut med anledning avprop. 1982/83:127 (SfU 24, rskr 342) om vissa administrativa frågor inom denallmänna försäkringen m.m. skall lednings- och tillsynsfunktionerna ges enökad tyngd i verksamhet för att säkerställa enlikformig och rättvis lagfillämpning över hela landet. Verket skall också ge deutvärderande inslagen i verksamheten ökad prioritet. Vidare börriksförsäkringsverket ta fill vara alla möjligheter att flytta överarbetsuppgifter från verket till försäkringskassorna. I anslagsframställningenhösten 1985 har riksförsäkringsverkel redovisat de åtgärder som genomförts föratt utforma socialförsäkringsadministrationen i enlighel med statsmakternasintentioner. Därvid prövas också möjlighelerna att decentraliseraarbetsuppgifter från centralkontoren till lokalkontoren i avsikt atl förbättraservicen till de försäkrade. framhåller därför i sinanslagsframställning vikten av atl inte ytterligare inskränkalokalkontorsnätet. Hos försäkringskassorna pågår f.n. en vissprojektverksamhet med syfte att få en effektivare försäkringshandläggning. Projektverksamheten, som fi nansieras med särskilt avsatta medel under anslaget B 4. syftar till atl genom utvecklings- och försöksprojekt få en bättre socialförsäkringsadministration 23 frånsåväl den enskildes som samhällets synpunkt och som bör innebära Prop.1985/86:100 samhällsekonomiska besparingar. Ett antal försök pågår med olikaförenk- Bil. 7 lingar i försäkrings- och bidragshandläggningen för alt göraförsäkringen effektivare och förbättra servicen gentemot de försäkrade. En särskild utredare har haft i uppdrag att göra enöversyn av arbeisskadeförsäkringen.