prop · G903112 · 1985-12-31 00:00:00 — För DAFAs delser kommittén dessulom vissa nackdelar med en tidsbegränsad dispens. mening kan bolaget komma atl få oönskade skallekonsekvenser isamband med investeringar. Mot denna bakgrund anser kommittén attdispensalternativ el inte bör rekommenderas för DAFAs del. 6.5 Momskompensation i form av ägartillskott Somframgår av avsnitt 6.3 sista stycken kan den utökade momsplikten innebära eltval mellan ökade koslnader för ej momsskatteskyldiga kunder och försämratresultat för DAFA. Enlösning är all DAFA istället för alt öka sin faktureringinkl.moms lill statliga myndigheter kompenseras av staten för resultatförsämringen1986/87. justerar DAFA priserna och utgående moms debilerasdärefter de statliga kunderna som vanligt, vilka då får antagas kompenseras viasina anslag /88. Denuteblivna faklureringsökningen 1986/87 innebär för DAFAs del att bolagets resultat minskar. Kompensation bör därför tas via resultaträk ningen för all resultatet skall bli opåverkat av momseffeklen. En sådan kompensation i början av verksamhetsåret medför en räntevinsl på ca , för bolaget vilket gör atl beloppet kan sällas något lägre än annars. Det föreslås att kompensation erhålls som ett engångsbelopp på . (23-2) i form av ettägartillskott den . Slutreglering i form av en Prop. 1985/86: 112"krona för kronavräkning" görs . Avräkning"krona för krona" innebär all DAFA i faktureringsrutinen för ej momsskatteskyldigastatliga myndigheter summerar de momsbelopp som ingär i fakturorna (anges påfakturorna som "varav moms .") och som skall medtagas iredovisningarna till momsmyndigheten (belopp a). Regeln är nämligen atl om DAFAär skyldig alt debitera moms på en faktura men inte gör det så betraktas ändockf, n, av fakturabeloppet som utgående moms och skall redovisas som sådan tillmomsmyndighelen, varigenom DAFAs intäkt endast blir av fakturabeloppet.Den på detta sätt erhållna summan ställd i relation till DAFAs totala utgåendemoms utnyttjas sedan för alt avgöra hur stor andel av den ingående momsen avseendekostnader (belopp b) och avskrivningar (belopp c) som innebär besparingarjämfört med tidigare. Den slutgiltiga kompensationen från staten /87kan beräknas exakt som 1, fakturerad utgående moms lillstatliga myndigheter -i-a 2, beräknad statlig andel avingående moms kostnader 3, beräknad statlig andel av deningående moms som skulle ha ingått i avskrivningsunderlagen om ej momsskyldighetenutökats - c 4, beräknad räntevinst på denökade andelen momsavlyflavseende utrustningsanskaffningarna -_d 5, kompensationfrån staten =a-(b-l-c-I-d) Statsfinansielltär momsfrågornas lösning neutral. Den erhållna kompensationen i form av etlengångsbelopp återbetalas lill statskassan i takt med att bolaget levererar inmoms. Alternativet till kompensation från staten för DAFAs resultatbortfallenligt ovan är alt DAFA i stället höjer priserna till ej momsskatteskyldigakunder med elt molsvarande belopp. Detta skulle dock endast innebäratt kundernaskulle få molsvarande högre kostnader (allt annat lika), för vilka statensvarar via statsbudgeten. Organisationskommitténföreslår all momsfrågan första året löses genom att DAFA kompenseras i form av eltägartillskott för ej pålagd moms enligt punkt 6,5 ovan och att kompensationberäknas till atl motsvara den totala momseffekten pä .. dvs. sävälsjälva bolagsbildningen som momsplikten på persontjänsterna. Från och med Ijuli 1987 justerar DAFA priserna och debiterar moms även till ej momsskatteskyldigakunder. Enmetod av generell art som kommittén i detla sammanhang vill nämna för all delsklara myndigheternas anslagsproblem vid förändrade momsregler eller momsskaltesatserdels underiätta jämförelser mellan produktion i egen regi och externaleverantörer kan vara att låta myndigheternas reglerade anslag redovisasexkl.moms. Den ingående momsen från olika leverantörer skulle särtedovisas pä egetkonto. Kommittén har inte sett det som sin uppgift att närmare penetrera dennafråga. 7 Kapitalbehov och finansiering Prop. 7.1 DAFAs ekonomiska utveckling DAFAs verksamhet har präglats av enstark volymtillväxt. Som framgår av lidigare avsnitt (2.1) gäller detta istort för branschen i övrigt. DAFA har uppdelat sin verksamhet i etl anlalverksamhetsområden. Intäkterna fördelade på dessa har varitföljande (mkr. Sals vis bearbetn. Övrigt (räntor m, m,) Ovanstående värden är redovisade i löpande priser. Inomområdena persontjänster och dataregislrering har skett enprisökning . I övrigt speglar värdena rena volymförändringar. DAFAs koslnader har hafl följandeutveckling (mkr. 1985/86 Budget Löner Lokaler Maskiner Övrigt 74,1 14,3 64,8 26,5 81,5 14,8 73,8 36.3 + + +20% DAFAs koslnader har således ökat i genomsnitimed medan intäkterna ökat med . Mot bakgmnd av de allmänna utvecklingstendenser somförutspås för branschen och den geomgång med DAFAs störte kunder som berörts tidigare (avsnitt 4) har kommittén inte funnit anledning alt fömtse någon dramatisk avmattning i DAFAs tillväxt . 3 1985/86. Del kan visserligen finnasrisk för alt någon eller några kundmyndigheter Prop. 1985/86: 112 på siktgår över lill drifl i egen regi men DAFA räknar ändå med en förhållandevisstabil volymtillväxt . Framförallt är det inom tre, fyraolika områden som tillväxten är mest påtaglig. Fördet första finns del en allmän volymökning i existerande syslem. Tillväxtenfinns framför alll inom driftomrädel och kan bedömas lill av totalfakturering. Fördet andra sker en fortlöpande nyförsäljning inom DAFAs hela område. Tillväxtenhär sker försl inom persontjänstområdet och i elt senare skede driftområdet.Normalt svarar nya kunder för av faktureringen. Fördet Iredje sker en mycket kraftig expansion inom området ulveck-lingshjälpmedeloch användarnära databehandling. Tillväxten här är vilket bidrar lill DAFAsvolymökning med , P g a den höga tillväxten kommer denna verksamhei allbidra alltmer lill DAFAs tillväxt. Fördet Qärde pågår del en utveckling av nya produkter inom såväl nya och äldreproduktområden. sker investeringar inom EA-, PA- och KA-områdenasamt som nämnts ovan informalionsbanker. Sammanlagträknar DAFA med att faktureringen kommer att öka med i genomsnitica , vilket motsvarar en volymökning med . Kommittén har utgåtlfrän dessa värden som sill huvudahernaliv. Det finns dock en risk för enavmattning av volymtillväxten om DAFAs statliga kunder ej får fullkompensation för momsen fr.o.m. /88. En utebliven kompensationför moms på persontjänster skulle /87 kunna innebära en volymnedgångmotsvarande 25-30 helårsarbetande. 7.2Jämförelser med andra dataservicebyråer Förall lättare kunna bedöma vilka ekonomiska förutsättningar och krav som börgälla för DAFA som bolag har kommittén gjort vissa jämförelser med andradalaservicebyråer. Totalt sett uppvisar DAFA en utveckling de senaste fem årensom i stort sammanfaller med branschen i övrigt. 1nedanstående tabell visas vissa s.k. ekonomiska nyckeltal för förutom DAFA fyra dataserviceföretag avseende . DAFAs värden avser budgetåret1984/85. Bland de upptagna dataserviceförelagen har Lanlbmksdata, Kommundata ochA-data vissa likheter med DAFA i den meningen alt de liksom DAFA arbetar på enrelativt väl avgränsad och definierad marknad med ett stabilt kundunderlag. Tot, kapital TK mkr. Arb,kapital AK mkr. Eget kapital EK mkr. Vinst/omsättn% Omsättn./TK gg Omsältn./anst kr. Omsäun,/pers,kostn. DAFAs värden ärinte helt jämförbara med de övrigas eftersom DAFA som myndighet inte arbetat eflersamma ekonomiska förutsättningar som de övriga. a. ingår intedatorutrustningen i DAFAs balansräkning vilket gör att DAFA får förhållandevisför höga solidiletsvärden. Till skillnad mol de övriga ingär vidare inte någralatenta skatteskulder i DAFAs balansräkning. Dessutom skall DAFA som myndigheiinte generera några vinster vilket gör avkastningsmålten något irrellevanla. 7.3 Kapitalbehovsanalys 7.3.1 Förutsättningar och antaganden Kommitlénsanalys och bedömning av DAFAs kapitalbehov bygger på vissa anlaganden om DAFAsekonomiska utveckling . Huvuddelen - - av DAFAsnuvarande kunder utgörs av statliga myndigheter. Delta kommer under överskådligtid även att gälla i bolagsformen. Statsmakternas beslut om atlombilda DAFA från myndighet till bolag innebär atl hela DAFAs nuvarandeverksamhet - med undantag för huvudmannaskapet för SPAR skall överföras tillbolaget per den . Kommittén utgår därför ifrån atl de driflavtal o dylDAFA nu har med statliga myndigheter och som forlsätler efler den 1 juli 1986överläs av bolaget utan några andra förändringar än de renl formella somföranleds av ändrad juridisk person för DAFA samt ändrade momsförhållanden (se avsniu6). Vissa av nu gällande avtal löper ul per och skulledärefter ha omförhandlats. Kommittén har även när det gäller dessa kunderutgått frän atl avtalen kommer alt förlängas efler den i ungefärsamma volymmässiga omfattning som . Några av DAFAs statligakunder har visserligen bl. a. i samband med sina remissytiranden över DAFA-ulredningenoch senare i samband med den kundgenomgäng som gjorts (avsnitt 4) antytt alt dep g a själva bolagsformen över väger atl ta över driften i egen regi. Medhänsyn till statsmakternas beslut om DAFAs inriktning och verksamhetsform kan dock enligt kommitténsmening bolagiseringen av DAFA inte vara ett skäl Prop, 1985/86; 112 förstatliga myndigheten att övergå till drift i egen regi. Kommittén förutsätteri stället att ställningstaganden om ändrad driftform för statliga myndighetergrundas på ekonomiska skäl, 1kommitténs antaganden ingår vidare att bolaget övertar nuvarande verksamhet vidDAFAs filialer i , och . Denstörsta förändringen mot nuvarande förhållanden gäller SPAR. Som nämntstidigare skall DAFA-bolaget tills vidare behålla drift, produktion, underhålloch marknads föring av SPAR medan huvudmannaskapet skall föras över på ennyinrättad statlig myndighei (), Enligt kommitténs direktiv skallstatskassan tillföras en skälig årlig ersättning av DAFAs vinst för SPAR, Dettainnebär relativt sett att DAFAs vinst för SPAR reduceras i förhällande lilldagslägel. I beräkningarna av DAFAs intäkter från SPAR har kommittén antagitfull kostnadstäckning för SPAR samt ett vinstpålägg som motsvararavkastningsnivån på den del av verksamheten som ligger över genomsnittet förhela företaget. Ersättningen till staten skulle därför med detla synsättinnebära en begränsad kostnadsökning för bolaget. Kommittén har i sinaberäkningar dessutom antagit att full ersättning lill staten skulle utgå förstpå . Ibilaga I redovisas elt antal resultat- och balansräkningar samt finansieringsanalyserför DAFA . Beräkningarna har gjorts utifrån olikaantaganden om DAFAs ekonomiska utveckling. Härvid har tre alternativ beräknats, Iberäkningarna har kommittén utgått ifrån alt DAFA i enlighet med vad somföreslagits i avsnitt 6 fullt ul kompenseras för moms lill statliga kundmyndighelerde första 12 månaderna. Kommitténhar utgåtl från att DAFA övergår till kalenderår som räkenskapsår. Det förstaverksamhetsåret omfattar därför 18 månader. Vidarehar fömtsatts ett oförändrat kapacitetsutnyttjande. Belräffande investeringarnahar antagits all alla anskaffningar finansieras med eget kapital eller lån.Bolaget kommer givetvis att ibland välja andra finansieringsformer, t. ex.hyra eller leasing, när sådana lösningar visar sig affärsmässigtfördelaktigare. Dessa finansieringsformer utgör alternativ tilllånefinansiering och förändrar inte kommitténs slutsatser beträffande bolagetsbehov av eget kapital. Huvudaliernativel(aUernaliv 1) bygger på de bedömningar om efterfrågan och volymtillväxt somredovisats i avsnitt 7.1.2 ovan. Totalt innebär huvudalternativet en omsätt- ningsökningpä per är varav är volymökning. Antalet anslällda beräknas behöva ökamed 2 %per år. Den antagna investeringsvolymen bygger på DAFAs nuvarandeinvesteringsplaner. 1alternativ 2 har antagits en någol lägre tillväxttakt varvid omsättnings-ökningenhar beräknats stanna vid . Vissa rörliga koslnader minskar härigenomi för- hållande till huvudalternativet. Även i detta fall har dock räknats meden personalökning pä . Investeringstakten minskas och den sammanlagdainvesterings- volymen blir lägre än i huvudalternativet. Allemaliv 3 (nolltillväxialternaiivel)förutsätter ingen volymtillväxt utan Prop. 1985/86: 112 enbart en prisökningpå i genomsnitt som slår igenom i omsättningsökningen, I detta alternativsker ingen personalökning. Investeringsvolymen har antagits bli lägre förhela perioden än i huvudalternativet, Antagandenom ägarnas krav pä avkastning, utdelning och soliditet är avgörande för fördelningenav det totala kapitalbehovet pä eget kapital och extern upplåning. Enligtpropositionen 1984/85:225 skall DAFAs verksamhet bedrivas med lönsamhet som måloch med krav på marknadsmässig avkastning på insatt kapital. Normaltär ägarnas avkastningskrav på det insatta kapitalet något högre än förplaceringar utan risk, I dagens ränteläge ligger kravet . (Definitioner, bilaga 1). Organisationskommitténanser atl del kan vara tveksamt att i inledningsskedet kräva full avkastningpå eget kapital av DAFA, Efiersom DAFA i myndighetsform inte hafl någraegentliga avkastningskrav måsle en sädan omställning genomföras pä ell par årssikt, I annat fall kan kunderna drabbas av stora kostnadsökningar. Viduppbyggnad av etl förelag ger inte alltid avkastningen pä det egna kapitaletinledningsvis inte ger en rättvisande bild. Därför bör man även ha ettavkastningskrav på det arbetande kapitalel och/eller del totala kapitalet. Enrimlig nivå på avkastningen på det arbetande kapitalet bör enligt kommitténsmening ligga på , Avkastningenskall dessulom vara sä hög alt del är möjligt alt lämna en utdelning påaktiekapitalet. Utdelningen har antagits att motsvara marknadsräntan pådel nominella aktiekapitalet. I exemplen nedan har antagils en utdelning med 5,10 respektive de tre försia åren. Närdet gäller soliditeien har kommittén beaktat den osäkerhet som finns om denframtida utvecklingen för DAFA, Det är nödvändigt för den långsikligauthålligheten all ge DAFA en soliditet som gör det möjligt att hinna vidtaåtgärder vid nedgångar utan atl aktiekapitalet urholkas. har DAFA etlstort investeringsbehov vilket skall finansieras med upplåning eller egetkapital. Kommittén anser all man inte redan vid bolagsslarten bör finansierainvesteringarna med lånade medel intill gränsen för kredilvärdigheten. att soliditeien bör i början vara förhållandevis hög och börligga pä . Kommitténsambition är att DAFA redan vid övergången till bolag skall tillföras etltillräckligt startkapital så all affärsmässiga fömtsättningar skapas för enekonomiskt sund utveckling på lång sikt, dvs. ger företagsledningenfinansiellt handlingsutrymme. Iberäkningarna av DAFAs kapitalbehov har kommittén utgått från att Prop.1985/86: 112 nuvarande verksamhei i sin helhet, med undantag förhuvudmannaskapet för SPAR, överföres till DAFA-bolaget per den 1 juli 1986.Härvid har förutsatts atl såväl myndighetens samtliga tillgångar och skuldersom den av statskontoret för DAFAs räkning förvaltade dalor-ulmslningenövertages av bolaget till del värde som finns upplaget i respektivestatskontorets balansräkning per . Eftersom den övertagna utmslningenär begagnad är behovel av finansiering lägre än om ny utrustning anskaffats. Somframgår i avsnitt 7.4 beräknas ingångsvärdena på de avbolaget per den 1 juli1986 övertagna tillgångarna frånmyndigheten respektive statskontoret uppgå lillsammanlagt . Efter de tre försia räkenskapsåren beräknasbalansomslutningen ha ökat lill . I nolllillväxtalternativetblir motsvarande värde 108. Balansräkningens(tillgängssidan) utveckling enligt huvudalternativet: 1/7-86 31/12-87 31/12-88 31/12-89 beroende på svängningar i in- och utbetalningsslrömmarna.Del totala kapitalbehov som behöver täckas första året uppgår således till115-120 mkr. av kortfristiga skulder. Återstående kapitalbehov iinledningsskedet på ca . måste finansieras dels med lån, dels med egetkapital. Medtraditionell värdering av DAFAs tillgångar kan DAFAs bankmässiga kreditvärdighet baserad på DAFAs balansräkning - beräknas uppgå till . mol säkerheti förelagsinleckningar med bästa rätl. Härav bör ca . utgöras av encheckräkningskredit (limit) för täckning av betalningssvängningarna. bör kunna utnyttjas för långfristig upplåning. Sammanställningav kapitalbehov och finansiering inledningsvis: Kortfristigaskulder -_25 " Checkräkningskredit - 15 " Långfristigupplåning -_50 " DAFAsbehov av eget kapital med full upplåning skulle således inled ningsvis vara ca . Med hänsyn till framlida behov av handlingsut rymme för bolaget anser kommittén dock som nämnis tidigare (7.3.2) inte del lämpligl att redan iinledningsskedet finansiera kapitalbehovet med Prop. 1985/86:112 upplåningupp lill gränsen för kredilvärdigheten. Den långfristiga upplåningen på denöppna kredilmarknaden bör i stället ligga på högst . Kommitténföreslår därför att det egna kapitalet i form av bundet och fritt uppgår tillca . En lämplig fördelning är ett aktiekapital på ., en reservfondpä . saml elt ägartillskott för fritt eget kapital på . Viduppdelningen i fritt och bundet kapital har hänsyn tagits till alt DAFA skallkunna ha en uthållighet mol förluster ulan all aktiekapitalet berörs. Eftersomdet skulle ta åtskilliga år för bolaget atl själv generera etl fritt egetkapital i denna storleksordning förordar kommittén denna lösning för atljämställa DAFA med andra servicebyråer. Meddenna konslmktion kommer DAFAs soliditet inledningsvis alt ligga på . huvudalternativet redovisade solidiletsutvecklingen beror på kortsiktigtgynnsamma effekter av ägartillskottet. Medell arbetande kapital pä . krävs elt resultat på . efler finansiellaintäkter för atl lidigare antagna krav på avkastning skall kunna uppfyllas.Detta bör vara en rimlig målsättning för ett förelag av DAFAs storlek med enomsättning på . Som framgår av bifogade resultaträkningar uppfyllesmålsättningen om avkastning på det arbetande kapitalet i huvudalternativet.Avkastningen på del egna kapitalel behöver dock förbättras. Del kan dockkonstateras alt det är marginella förändringar som behöver ske. Med enproduktivitetsförbättring på uppnås målet. Utdelningskravetde tre första åren pä av nominella aktiekapitalet kan tillgodoses med denföreslagna fördelningen mellan nominellt aktiekapital och övrigt kapital. Delåtgår dock av vinslen efler skatt lill utdelningen. Möjligheternalill självfinansierade investeringar utöver reinvesteringar vore inledningsvisotillräckliga utan den föreslagna kombinationen av aktieägartillskott och ytteriigareutrymme för långfristig upplåning. Exempel på andra investeringar är expansion,rationaliseringar och produktutveckling. En ökning av kapitaltillskottetskulle visserligen ä ena sidan öka självfinansieringsgraden, men å andra sidange avkastningskrav som är orealistiska. Somframgår av avsnitt 7.3.1 har balansräkningar, resultaträkningar och finansieringsanalyserberäknats utifrån olika anlaganden om volymutveckling och investeringsnivå. Ihuvudalternativet når bolaget som nämnis lidigare upp till avkastningskravet pådet arbetande kapitalet. En viss förbättring av vinstnivån är behövlig för attge erforderlig avkastning på det egna kapitalet. Alternativ två som innebären tillväxt på ger en acceptabel soliditet men en något för låg avkastning på det arbetande kapitalel. Kraven på utdelning skulle riskera strida mol bolagets konsolideringsbehov. Här bör dock finnas utrymme för produklivitetsförbältrande åtgärder. Nolltillväxtenligt alternativ 3 skulle innebära atl bolagets fria kapital och delar avaktiekapitalet förbrukas på tre är och soliditeien blir otillfredsställande.Utdelning kan ej lämnas. Situationen kräver åtgärd. Som framgår avbalansräkningen medger dock det kapitalmässiga och finansiella utgångsläget enrimlig tidsfrist för åtgärdande. Finansieringen av det egna kapitalet på . i bolagetbör i första hand ske med det statskapital som finns dels hosstatskontoret för DAFAs datorutmslning, dels som eget kapital hos DAFA. Den utrustning som statskontoret förvallar är inte fulltavskriven och representerar därför ett värde i statskapitalet hosstatskontoret. Statskontorets ulmstning består av dels befintlig ulmstningdvs. utrustning som är anskaffad före 1985-07-01, dels beslutad ulmstning ochdels budgeterad ej anskaffad utrustning. De tvä sista posterna är således ny ulmstninganskaffad under /86 och kommer alt finnas som bokförda tillgångarhos statskontoret om investeringsplanerna följs. Nedanredovisas ingående och utgående balanser för budbetäret 1985/86 för befintligoch planerad ulmstning. Ingående balans 1/7 1985 Avskrivningar 1985/86 Utgående balans 30/6 1986 Befintlig utr.Beslutad utr. De i statskontorets redovisning upptagna tillgångarna är bokfördainkl.mervärdesskall. Eftersom bolagets verksamhet från starten är momsplik-tig fårbolaget vid övertagandet av utmslningen från statskontoret minska värdet i sin lillgångsredovisningmed . Resterande belopp ulgör ingående mervärdesskall för bolaget och kandras av mol utgående skall. Exkl mervärdesskall beräknas ulmslningens bokfördavärde uppgå till 43044014. Den befintliga utmslningen är av varierande ålder.Centralenheterna är mellan 1 och , kringulmstningen är ,terminalerna är . Detta innebär att för en hel del av utmslningendet endast återstår en begränsad tid innan ersättning måste ske. DAFA räknar f.n. med en livslängd på central ulmstning och på viss kringutrustningoch terminaler. Den tekniskt/ekonomiska livslängden kortas allt mer. Prisbildningen på den begagnade marknaden är beroende avtillgång och efterfrågan samt nyannonseringar av utrustning. Detla gör att denbefintliga utmslningen kan innehålla latenta utrangeringsföriusler. Slaiskontorelhar låtit göra en första preliminär marknadsvärdering av Prop. 1985/86: 112 befintligutrustning och funnit att den beräknas till ca , exklmervärdes skall. Kommittén rekommendrar en försiktig värdering och har iberäkningarna kalkylerat med etl värde på . Avsikten är att förnyavärderingen av utrustningen i vår. Molsvarande värde i statskontoretsredovisning uppgår lill . För den utrustning som anskaffas underinnevarande budgetär bör marknadsvärdet och bokförda värdet i slort settöverensstämmer. Enligtkommitléns mening bör bolagels anskaffningsvärde på utrustningen vidöverlagandet vara anpassad till marknadsvärdet sä att latenta förluster isamband med utrangering i möjligaste mån undviks. Detta är dessutom eltabsolut krav om utrustningen skall övertagas som apportegendom. DAFAhar vid två lillfällen fått utrangeringsföriusler på tvåcentralenheter saml ell anlal skivminnen. Vid båda tillfällena har DAFA försöktförebygga förlusterna genom exlra nedskrivningar när faran uppdagats. Trotsdetta har DAFA tvingats ta förluster det år utrangering sketl. Kommitténanser därför atl värdet på DAFAs datomlmstning hos statskontoret bör justerasner lill gällande marknadsvärde genom en exlra avskrivning i statskontoretsräkenskaper innevarande budgetär. Denna avskrivning bör finansieras med medelfrån DAFAs nuvarande eget kapital som därmed minskas i molsvarande omfattning(se nedan). Medde redovisningsprinciper som DAFA som myndighet tillämpat beräknas DAFAstillgångar och skulder per vara följande (mkr. Dennabalansräkning behöver rensas från dolda skulder innan övergången till bolagsker. Framförallt är det semester- och pensionsskulder som inte bokförts i myndigheien.Dessa beräknas lill ., vilket skulle öka de korta skulderna lill 32,5 mkr.och minska det egna kapitalet lill . Beloppet har framräknats päföljande sätl: Semeslerskuld= dagar x daglön = 72,68 x 647 = . Kompensationsskuld= limmar x timlön = 12065 x 98 = . Pensionsskuld= nuvärde x 25 x 120' under = . Pensionsskuldenavser en reservering i myndigheien pga. atl bolaget övertar 25 personer med enpensionsålder på . Detta skulle medföra en exlra kostnad för bolaget om ejreservering görs i myndighetens balansräkning . Kommitténanser det rimligt att en sådan reservering sker. Denovan föreslagna extra avskrivningen pådatorulmslningen hos stats kontoret för att anpassa del bokförda värdet till marknadsvärdet beräknas 41