prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Inom Kommissionen har gjorts aktningsvärda försök all vidareutvecklabegreppsapparaten men det vore orimligt att begära atl Kommissionen härvidlagskulle kunna presentera några egentliga lösningar. Avsaknadenav en någorlunda genomarbetad rättslig begreppsbildning medför naturligtvisalldeles särskilda svårigheter när man skall söka lagstifta. Kommissionen harockså, som NDM ser saken, ställts inför en i del närmaste omöjlig uppgift närdel gäller all i juridiska termer på ett någorlunda entydigt sätl beskrivatillämpningsområdet för den föreslagna lagen och förutsättningarna förkontroll. Svårigheterna kommer särskilt i själva lagtexten, i synnerheti 2§, men återspeglas även i motiven som delvis präglas av stor vaghet. NDMkan inte finna annat än att Kommissionens i och för sig ambitiösa - försökatl formulera en heltäckande lag visar atl utgångspunkten varit felaktig. fall pä den juridiska forskningens och teknikens nuvarande ståndpunkttorde det överhuvud inte vara möjligt atl bygga upp en tillfredsställandelagsliftningsprodukl kring ell begrepp ekonomisk brottslighet, om man önskarvidmakthålla de minimikrav i olika avseenden som man allmänt anser måsleställas i synnerhet på lagar av större vikt. Enväsenllig orsak till dessa rältstekniska svårigheter är att Kommissionen underetiketten ekonomisk brottslighet sammanfört elt stort antal handlingslyper avvitt skilda slag med avseende på såväl faktisk art som rättslig kvalificering.Det kan enligt NDMs mening på goda grunder misstänkas alt del ärrättspolitiskt olämpligt eller renlav förfelat att samla alla dessahandlingstyper under en hatt och behandla dem efter en och samma mall. Slutsatsenav del anförda blir för NDMs del att lagstiftningsåtgärder mot ekonomisk brottslighet förutsätter ett mera pragmatiskt angreppssätt och en mera djupgående analys än som Kommissionen med sill pressade tidsprogram haft möjlighet att använda sig av. En fuktionsduglig lagstift ningsprodukt förutsätter således alt de olika handlingslyper som tankes skola omfattas av lagen analyseras med avseende på bl.a. berörda intres sen och lämpliga medel att skydda dem mol direkta och indirekta angrepp. Oavsett hur man bedömer näringstillstånd i och för sig från allmänna ekonomisk-politiska och näringsrättsliga synpunkler kommer med all san nolikhet en närmare analys och mera grundliga överväganden att visa atl delta inte är etl ändamålsenligt styrmedel i alla de lypsituationer som den tänkta lagen skulle omfatta, 50 1.35 Stockholmsfondbörs: Prop. Förbedrivande av börsmedlemmarnas och andra fondkommissionärers verksamhet krävssärskill lillslånd, innefattande noggrann prövning av vad utredningen benämnervandel, utbildning och ekonomisk ställning. Rörelsen står vidare under offentligtillsyn. Mot bakgrund av angivna förhållanden bör en lagsliftning omnäringstillstånd ej omfatta sädan verksamhet. Dettorde vidare inte kunna uteslutas att en bransch, vari återfinns börsnoteradeföretag, skulle kunna omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Skulle detbli fallet, vill börsstyrelsen peka på atl problem kan uppstå i akliehandelnoch med börsregistreringen om ett börsnoterat företag vägras näringstillståndeller får sitt lillslånd återkallat. Börsstyrelsenkan slutligen inte underlåta anmärka alt i betänkandet endast finns ansatsertill diskussion av förslagens konsekvenser i skilda avseenden. Del framstår somuppenbart alt belysning av lagförslagets förhållande till annan centrallagsliftning, t.ex. aktiebolagslagen, skulle varit värdefull, liksom frågan omkompetensfördelningen mellan olika berörda myndigheter. Ennödvändig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi är den friaetableringsrätten. Denna rätt all driva näring och fritt välja yrke infördes iSverige och är väl förankrad hos svenska folket. Näringsfrihetenfrämjar en prisdämpande och dynamisk konkurrens och bidrar till ökadvariationsrikedom i utbudet av varor och tjänster. SHIO-Familjeföretagen villunderstryka att det är de seriösa företagens verksamhet och produktion som ärgrunden för välståndet i . Systemetförutsätter att konkurrensen sker på lika villkor, dvs. lagar och regler förföretagandet måste gälla samtliga företag. Annars uppkommerkonkurrenssnedvridningar som innebär atl illojala företag, som underlåter altfölja beslämmelserna, tjänar på de seriöst arbetande förelagens bekostnad. Ivissa branscher hotas de seriösa företagen av illojal konkurrens på grund avobenägenhet från vissa företag och irreguljära näringsidkare att inbetalaskatter och avgifter. Kraven pä att driva näring på lika villkor får då ensärskild betydelse. Åtgärder kan dä bli nödvändiga för att upprätthållakonkurrens på lika villkor. Detta innebär dock inte att man skall inskränka påden fria etableringsrätten. Vidutformandet av regler mol ekonomisk brottslighet måsle man la hänsyn till denegativa effekter som kan uppstå bland annat genom atl näringsfriheteninskränks. Noggranna undersökningar måsle därför göras - förutom av effektivitetenav förslagen - av de negativa effekterna pä näringsfriheten. Ytterligare ellrimligl krav är alt alternativa åtgärder med mindre skadlig effekt analyserasinnan förslag framläggs som är etable-ringsbegränsande. EnligtSHIO-Familjeföretagens uppfattning har ekokommissionen i silt förslag omnäringstillstånd inte uppfyllt något av dessa krav. Organisationen återkommer,för sin del, nedan med alternativa förslag. Eko-kommissionenhar i sitl förslag lill näringstillstånd inte angripit orsakerna till den ekonomiska brottsligheten. Enligt organisationens upp fattning är de föreslagna åtgärderna verkningslösa. Dessutom försvåras ell slort antal seriösa företags verksamhet vid etl genomförande av de före slagna åtgärderna, c. Mot bakgrund av erfarenheternafrån åkeribranschen och restaurang- Prop. 1985/86: 126 branchen finns detanledning att ifrågasätta effektiviteten av den föreslagna vandelsprövningen. Enligt kommissionens uppfattning förekommer ekonomisk brottslighet ochskatteundandragande i betydande omfattning i dessa branscher, där en likartadvandelsprövning redan finns. Införandetav ett system med vandelsprövning medför dessulom betydande risker förgodtycke, såväl vid tillståndsgivning som vid den löpande tillsynen. Man kaninte heller bortse från atl långa handläggningstider vid vandelsprövningen isig kan vara etableringshämmande. uppfattning måste man i första hand angripa orsakerna bakom denekonomiska brottsligheten. Det är främst skattesystemets utformning ochstorieken av skatteuttaget som har betydelse. Även andra faktorer är emellertidvikliga. Dessa kan sammanfattas under beteckningen skattemoral. Det finns risk att denna sviktar om uttaget av skatter och avgifter allmänt upplevssom orimligt och alltför betungande. En förändring av skatte- ochavgiftssystemet eller en sänkning av skattetrycket är därför en åtgärd som påsikt skulle innebära en minskning av den ekonomiska brottsligheten. Härvidmåste särskilt beaktas de problem som de höga marginalskatterna medför, både isig själva och i förening med bland annat arbetsgivaravgifter ochinkomslberoende bidrag. Dessaförhållanden beaktade SHIO-Familjeföretagen vid framläggning-en av sittåtgärdsprogram mot svartarbele . behövs en rejäl sänkning avmarginalskatterna. Rätl till avdrag vid inkomsttaxeringen för styrkta koslnaderpå grund av reparationer av villor, fritidshus, bo-sladsrättslägenheter m. m.torde vara den effektivaste metoden att komma ål den illojala konkurrensen inombland annal bygghantverkssektorn. Inom måleribranschen skulle elt sådanlförslag vara betydligt effektivare än ett genomförande av eko-kommissionsförslag till näringstillstånd, ulan alt molsvarande negativa effekter uppslår.Organisationen hemställer därför atl regeringen agerar skyndsamt ochkraftfullt och genomför elt sådanl system. Härutöverbör följande ålgärder genomföras enligt organisationens uppfattning: - Utnyttja existerandekontrollmedel effektivare. En försia kontroll bör insättas så forl myndigheternablir varse att elt företag missköter sig. - Myndigheternas företagsregistermåste vara heltäckande, samordnade och bli föremål för kontinueriiguppdatering. Företag som inte registrerar sig skall veta att så fort deupptäcks utsätts de för kontroll. - Uppsnabbning av olika rutiner,bland annat skatteindrivning. Skatteskulder skall inte kunna ackumuleras underen tid av två till -ibland längre lid - innan de föranleder ingripandefrån myndigheternas sida. Kronofogdemyndigheterna måste på ett helt annat sättän prioritera indrivning av skatter och avgifter, - Reglerna om näringsförbud börändras så att de blir tillämpliga pä den som gjort sig skyldig lill allvariigbrottslig handling i sin näringsverksamhet om han genom brottet eller eljeslgrovt åsidosatt vad som honom åligger som näringsidkare. Förhållandenvarierar från bransch lill bransch. Samma åtgärder är därför inte alltidtillämpliga i olika branscher. Särskild hänsyn måste tas till de speciellaförhåUanden som råder i branschen. 1.37 : Prop. Ekonomiskbrottslighet utgör och skapar allvarliga och generella problem oavsett var denförekommer och den skall därför motverkas med kraft. Det bestrids dock altsådan brottslighet skulle vara en mer akut företeelse i åkerinäringen än iandra näringsgrenar. Ej heller finns belägg för atl skatteundandragande i denmening, som kan likställas med svart arbete och skattefusk, skulle varasärskill betecknande för åkerinäringen. Däremot har det i betänkandetkonstaterats, att drygt en femtedel av de näringsko-dade åkeriföretagen släparefter i uppbördshänseende. Med den kännedom om näringen som vi besitter drar vidock den slutsatsen, att eftersläpningen till större delen är en följd avekonomiska svårigheter och endasl till en liten del beror på brottsligaförfaranden eller bristande vilja till laglydnad. Vifinner inte, atl syslemet för näringstillstånd skulle vara ägnat att motverkavare sig medvetet inriktad ekonomisk brottslighet eller orsaker till ekonomiskasvårigheter. Möjligen kan det ensidigt, och på ett synnerligen onyanseratsätt, på kort sikt gynna det allmänna i indrivningshänseende som nyaoch allvarliga problem av annan karaktär skulle uppstå i StäUel. Bland annatskulle de seriösa förelagen utsättas för krav och pålagor, som inte är sakligtmotiverade. Dennuvarande yrkeslrafiklagsliflningen har genomgått en tidsenliganpassning för permanent bruk. Del är därför synnerligen angelägel, atl dettaregelsystem bereds arbetsro för en stabiliserad fortsalt tillämpning utan nyarättsliga och organisatoriska förändringar och ingrepp av de slag, somkommissionen anvisat. Kommissionensförslag lill syslem för näringstillstånd inklusive den lagtekniska utformningenavvisas bestämt. För åkerinäringens del är den egentliga ekonomiskabrottsligheten inte etl större problem än i andra delar av samhället. Den bördärför motverkas med ålgärder, som inte är särskilt branschinriktade. Däremolhar åkerinäringen lönsamhetsproblem och otillräckliga ekonomiska resurser,vilket tagit sig uttryck bl, a, i restföring av otillfredsställande omfattning.De legala förutsättningarna för "sanering" i detta hänseende frånsamhällets sida finns redan. Reella effekler är dock beroende av alt tillräckligaresurser anvisas för tillsyn, kontroll och indrivning. Omytterligare insatser mot branschen ändå skulle befinnas erforderliga bör såbeslutas inom ramen för den redan etablerade tillståndsgivningen och då iförsia hand med inriktning mot de förelag, som uppvisar annal än tillfälligmisskötsamhel. En snabbare och effektivare handläggning av indrivningsfall ochbegränsning av tiden för ackumulering av skulder till slalen ligger därvidnärmasl till hands. Det bör kunna försvaras, atl länsslyrelsen SläUer krav påsäkerhet som villkor för fortsatt IrafikliUstånd, tills restförda beloppinbetalals. Alternativt borde kunna uppdra åtkronofogdemyndigheten att genom betalningssäkring tillgodose sådant villkor. Närdet gäller nyetablering skulle en mer ingående ekonomisk värdering av delillslåndssökande kunna övervägas. Generelll krav på säkerhet vid nyetableringavvisas bestämt. 1.38 (): Detär enligt förbundets grundläggande uppfattning väsentligt att rådande Principen om en oinskränkt näringsfrihet kan 53 emellertid ifrågasättas däden utnyttjas av mindre nogräknade näringsut- Prop. 1985/86: 126 övare för alt undandra sigoffentiighetens ljus och därmed undandra sig skatter, avgifter ochandra samhälleliga skyldigheler. näringsfrihetenbör således få finna sig i att han berövas rätten att bedriva Påsenare tid har införts regler om näringsförbud vid allvarliga fall av missbrukav näringsfriheten. Reglerna om näringsförbud är emellertid otillräckliga ochde är föremål för en översyn av den s. k.näringsförbudskommittén. Oavsett vad kommittén kan tänkas komma fram lill ärnäringsförbudsinstitutet behäftat med den svagheten ur effektivitetssynpunktatt ingripande kan ske först efter del någon har befunnits skyldigtill grova brott. Systemet med näringsförbud har med andra ord ingenförebyggande effekt och utgör knappast någol instrument för all sanera särskiltutsatta branscher. Kommissionensförslag om tillstånd för att bedriva näring inom vissa branscher har denfördelen all man på ett tidigt stadium kan förhindra Ulojala näringsidkare frånall bedriva verksamhet inom aktuella branscher. Systemet med tillståndspliktkan därför antas få en sanerande effekt, med straffansvar har den fördelen att den tvingar"ljuskänsliga" individer att ge sig lill känna inför länsslyrelsenoch därmed komma fram i offentlighetens ljus. Som kommissionen föreslagit ärdet självfallel viktigt atl ges ökade resurser för att bedrivafältkontroller för atl spåra upp förelag som bedriver verksamhet ulanerforderiigl tUlstånd. En sådan kontrollverksamhet i förening med kontinuerligtoch nära samarbete mellan länsstyrelserna och bla branschorganisationer tordeborga för alt del blir svårt atl bedriva verksamhei utan tillstånd. 1.39 (): Vivill dock framföra som vår principiella uppfattning, atl vi anser delhelt oacceptabelt atl göra ett så slort avsteg från näringsfrihetens principsom föreslär. Ekonomisk brottslighet och andra oegentligheterkan och bör bekämpas med de medel som står till buds, med vissa tUlägg.Att införa näringstillstånd i enlighel med kommissionens förslag är enmissriktad åtgärd som knappast får några effekter på de problem som man villkomma åt, som det kan föra med sig svära skadeverkningar pånäringslivels konkurrenskraft och effektivitet. Förvår egen bransch finner vi det omotiverat, orättvist och missriktat alt"bestraffa" oförvitliga företagare med etl dyrbart och byråkratisktomsländigt syslem med näringstillstånd, bara av del skälet alt uppbördsmyndigheternavid en given tidpunkt inte hade lyckats att driva in skatter och avgkter av av företagen. Viär också för egen del motståndare till etableringshämmande åtgärder. Vårbransch är utan tvekan överetablerad. Men detla problem skall inte lösas genomatl man försvårar för framför allt yngre att etablera sig. Vi behöver en visstillströmning av yngre företagare för att branschen inte skall"förgubbas". Vihar upprepat undersökning av restföringsfrek- i och kommit till helt andra och lägre resultat. Förändringar i form av en något bättre sysselsättning i branschen, nya regler i upphandlingsförordningen och upphandlingsregle- mentel saml etl kraftfuUare agerande från kronofogdemyndighetens sida 54 kan förklara skillnadernamellan och våra mätning- Prop. 1985/86: 126 ar. Motbakgrund härav finner vi kommissionens urval av s.k. krisbranscher vara någolslumpartal. Enligtvår mening borde ell syslem med konkurskarantän tillskapas i , efternorsk förebild. Man skulle kunna kalla detta för ett förenklat eller begränsatnäringsförbud. Överhuvudtagel menar vi alt möjligheterna alt utdöma näringsförbud bör utökas. Vi utgårfrån att näringsförbudskommillén kommer att lägga fram förslag härom i siltkommande belänkande. 1.40 (): Kommisionensförslag om näringstillstånd rör grundläggande förutsättningar förföretagsamheten i . Det är viktigt all förslagel belyses både frånprincipieUa och praktiska utgångspunkter. SHR har därför haft överläggningarmed andra näringslivsorganisalioner, bl. ,inför utarbetandet av delta remissvar. I SAFs svar behandlas bl.a. deprincipiella frågeställningarna. Då SHR har samma grundläggande utgångspunktersom SAF för sitl slällningslagande las därför i del följande huvudsakligen uppbranschspecifika frågor. Kommissionenåberopar en del statistiskt underlag främsl från skalte-och avgiftsområdet. SHRhar låtit utomstående experter, docenten och universitetsadjunktenBo Jonsson vid , Universilel, granskamaterialet. Därvid har bla framkommk all på grund av all förelagarna har valtsefler olika kriterier i olika näringsgrenar är tabell 14.4, sid. 275,ointressant då det gäller slutsatser om ekonomisk brottslighet inäringsgrenarna som helhet. Påslåendet på sid. 270 atl skulderna för restfördaföretagare inte i någon större utsträckning har betalts är grundlöst efiersomskuldbeloppen inte redovisas. Granskarnaframhåller atl de som statistiker "är beklämda över alt se hur vårdslöststatistikmalerialel i denna offentliga ulredning behandlas". Kommissionenmenar atl näringsfriheten i är Uberal och atl de föreslagnainskränkningarna vid en internationell jämförelse är relativt lindriga, sid.198. Detta framhölls särskilt vid presentationen av betänkan-del. Uppfattningenfick slor spridning i pressen. SHRhar granskat kommissionens redovisning av förhållandena i . Därvid framkomalt den lag som kommissionen hänvisar till numera har upphört all gälla ochersatts av en annan, liberalare reglering. Kommissionenhar således varit oerhört slarvig. På grund av felaktigheterna belräffandeNorge, som är lättillgängligt både språkligt och geografiskt, kan starktifrågasättas om kommissionens redovisning av förhållandena i andra länderverkligen är korrekt. SHR förutsätter alt i den mån materialet bearbetas vidaredel sker en liUförlitlig kontroll av kommissionens övriga internationellajämförelser. EnligtSHRs mening innehåller betänkandet belydande felaktigheter, lendensiösa redovisningar av sakförhållanden, orimliga och grundlösa slut satser. Kommissionen bortser från de för restaurangerna väsentliga och från saneringssynpunkt mycket viktiga reglerna i Lagen om handel med drycker, LHD. Den presenterar en bUd av restaurangnäringen som väsent ligen grundar sig på omständigheter som härrör från början av 1970-talel. Betydelsen av de skilda åtgärder som då initierades analyseras ej och den 55 pågående utvecklingenlämnas åt sidan. Kommissionens förslag saknar Prop. 1985/86: 126 därförförankring i dagens förhållanden. Denpå flera områden pågående effektiviseringen av förelagsregistreringentillsammans med bättre och snabbare skatte- och avgiftsuppbörd och den särskUdaprövningen enligt LHD utgör en fullt tillräcklig grund för strävanden atl få ensund ulveckhng av restaurangnäringen. Samhällets ålgärder kompletteras ochunderslöds starkt av SHR. organiserar cirka 1 000 små och stora måleriföretag. Den friakonkurrensen mellan företagen stora som små är en av de viktigastegrundstenarna för elt effektivt näringsliv och en väl fungerande bransch. Denär också en förutsättning för utvecklingen av landets välstånd och utbyggnadenav socialt skyddsnät. I begreppet fri konkurrens ligger också möjligheterna altfritt kunna etablera nya företag. Måleribranschenär en bransch med mycket små "naturliga" etableringshinder eftersomverksamheten som sådan kräver mycket litet kapital. Därigenom harmåleribranschen också som tidigare framgått en mycket hög nyetablering.Dessvärre är nyatebleringen långt ifrån alllid grundad på en vilja alt iseriösa former driva förelag. anser därför att i begreppet fri konkurrens måste även tillförasen reservation om all konkurrensen skall ske på lika villkor. De redanexisterande måleriföretagen har rätt att kräva all skatte- ochavgiftslagstiftningen skall omfatta samtliga förelag således även de nyetablerade.Efiersom den nuvarande situationen för måleribranschens del ej är sådan finnsgrundad anledning alt överväga alla förslag som kan verka i denna riktning. Måleribranschenhar som tidigare påpekats ej kunnat noterat något inlresse från politiskthåll atl aktivt molverka den svarta måleribranschens utbredning. Därförnoteras med tillfredsställelse de ambitioner som ligger till grund förEKO-kommissionens delbetänkande "Näringstillstånd". vill därför tillstyrka de förslag som framförts i belänkandet. 1.42 (): Inledningsvisvill vi framhålla all vi tagit del av det remissyttrande som avgivits avSvenska , , och . Vi ansluter oss hell tillde synpunkter och förslag som framförts i detta yttrande. EnligtSSEF:s uppfattning är kampen mol den ekonomiska brottsligheten av störstavikt. Vi kan dock inte finna att de förslag som lämnas av kommissionen på någolmärkbart säll skulle förhindra denna brottslighet. Vårt huvudintryck är att delföreslagna systemet med näringstillstånd skulle komma atl fungera somytteriigare en byråkratisk ålgärd som skulle betunga de seriösa företagen ochsom de oseriösa skulle komma att kringgå på samma säll som de kringgår nugällande regler. Viavstyrker därför kommissionens förslag till näringstillstånd och före slär att man istället på ett effektivare säll än utnyttjar de medelsom redan slår till förfogande i kampen mot den ekonomiska brottsligheten och i övrigt tar fasta på de synpunkter och förslag som framförs i remissvar från näringslivels huvudorganisationer. 1.43 (): Prop. Kommissionenfastslår i sitt delbetänkande alt flertalet näringsidkare är seriösa och lojaltföljer de spelregler samhället ställt upp. Trots detla föreslår kommissionen enform av generell etableringskonlroll inom vissa branscher för att komma tillrätta med inslagen av misskötsamhel gentemot främst skatte- ocharbetsgivaravgiftsförfaltningarna. Förbundetfinner liksom kommissionen att sådan misskötsamhel existerar och all dennanaturligtvis också utgör ett konkurrenshinder för de skötsamma företagen. Enavgörande faktor till möjligheten alt "lura" samhället på skatte- ochavgiftsmedel har emellertid varit eftersläpningen vid debiteringen avarbetsgivaravgifter. Genom de nya regler för uppbörd av skatter och avgiftersom antagit reduceras risken betydligt för att skatte- ocharbetsgivaravgiftssystemet skall missbrukas. Kommissionen hävdar allkonkurrensen från de oseriösa företagen hotar de seriösa företagen. Detta ärnaturligtvis riktigt inom vissa rimliga gränser. Förbundetfinner atl de föreslagna reglerna främst kommer att drabba redan seriösaföretag och atl konkurrensen från den svarta marknaden blir ännu svårare attkomma åt. Vi menar att de nya reglerna för uppbörd av skatter ocharbetsgivaravgifter innebär en tillräcklig skärpning av sam-hällskontroll avden stora massan företag. För de företag som notoriskt struntar i skatter ocharbetsgivaravgifter innebär förslagel ingen skärpning. De kommer aldrig atlsöka näringstillstånd. För att komma åt de tunga Eko-brotten behövs iställetandra åtgärder såsom: Låt polisen och åklagare köpaspecialistljänster av advokater och revisorer. Skyndsammare indrivning hoskronofogdar. Snabbare handläggning idomstolarna. Samordnade aktiviteter hosberörda myndigheter centralt och regionall. Bättre utbildning för åklagare,polisen, domare och kronofogdar. Enklare regler som undanröjermissförstånd och kringgående. Etableringskonlrollinnebär ett avsteg från näringsfriheten och bör som endast förekommaav branschspecifika skäl av hänsyn till liv, hälsa och säkerhet. De föreslagnakontrollåtgärderna skulle innebära långtgående inskränkningar inäringsfriheten och förslaget har därför principiell betydelse som elt avstegfrän principen om näringsfrihet. Kontrollen kommer atl påverkakonkurrensförhållandena på marknaden och försvåra etablering av nya företagoch därigenom inverka hämmande på näringslivets utveckling. Föreningentar bestämt avstånd från all etableringskonlroll som inte har alt göra med ovan nämnda branschspecifika skäl. Den ekonomiska brotts ligheten måsle bekämpas med andra medel än etableringskonlroll.