prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Humanitärt bistånd i 125 Katastrofer m. m. Försöksverksamhetoch metodutveckling m. m. Rekrytering och utbildning av fältpersonal 1 391,1 1 755 1 614,5 +223,4 Totalt bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA 4 880 4 624.5 Bil 5 Under anslagsposten Regionala insatser lämnas i första hand stöd till det - regionalasamarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södra inom ramen församarbetsorganisationen (SADCC). Vidare har anslagsposten utnyttjats för stöd till den Östafrikanskautvecklingsbanken (EADB), och elt regionalt program för fiskei Bengaliska bukten. Stödet lill det regionala samarbetet mellanSADCC-länderna avser främja ländernas oberoende och ekonomiska tillväxt. Detbör liksom koncentreras till transporter, kommunikationer ochenergiförsörjning. Även inom områdena utbildning, miljö och hälsovård harSverige goda möjligheter atl lämna bistånd. Flera av de beslutadeinsatserna genomförs i samarbete med andra nordiska biståndsgivare. SIDA bör inom ramen för SADCC-ländernasprioriteringar främst välja insatser där behov förväntas av utrustning ochtjänster som på elt affärsmässigt sätt kan handlas upp i de nordiska länderna.Om det är påkallat av särskilda skäl kan användningen av biståndsmedel bindaslill upphandling i . Så långt som möjligt skall upphandling i Sydafrikaundvikas. På initiativ av de nordiska statsministrarna pågårförberedelser för elt arrangemang för bredare ekonomiskt samarbete mellanNorden och SADCC-länderna. Medel bör beräknas för biståndsinsatser inom ramenför det bredare samarbetet. Jag räknar med att överenskommelse om elt sådantarrangemang kommer att träffas . bör också kunna utnyttjas förregionala insatser i . I elt läge där denna region alltmerpräglas av konflikter finns det skäl alt stödja strävanden till ökat samarbelemellan länderna på utvecklingsområdet. Insatser som främjar debislåndspolitiska målen och bidrar lill en ökad regional integration bör kunnakomma i fråga för stöd från anslagsposten Regionala insatser. Med hänsyn till medelsbehovel för det bredareekonomiska samarbetet med SADCC-länderna och för stöd till regionalt samarbetei bör anslagsposten Regionala insatser höjas med större beloppän SIDA föreslagit. Jag föreslår att 185 milj. kr. anvisas under dennaanslagspost, varav 155 milj. kr. för regionala insalser inom SADCC, 10 milj.kr.för regionala insatser i och 20 milj. kr. för övrigaregionala insatser. För det nordiska initiativet till bredare ekonomisktsamarbete med SADCC-länderna har beräknats 20 milj.kr.av de 155 milj.kr. somanvisats för regionala insalser inom SADCC. Dethumanitära biståndet är den biståndsform som starkast är förenad med medvetnaansträngningar atl medverka till en demokratisk samhällsutveckling. En centralbeståndsdel i detta bistånd är det konkreta stöd som lämnas till verksamhet,vars syfte är att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Genom dethumanitära biståndet konkretiseras den svenska hållningeni försvaret av medborgerliga och mänskliga räUigheter i länder där dessa grundläggandevärden inte respekteras. I södra och Latin- Prop. 1985/86: 100 amerikahar de demokratiska strävandena en påtaglig livskraft, trots Bil. 5apartheidsystemet och andra former av politiskt förtryck. Stödet utifrån gerdessa strävanden ökad tyngd och internationell prestige. Jag anser att Sverigeäven i fortsättningen bör lämna väsentliga bidrag lill offren för politiskförföljelse i och södra samt till de grupper som strävarefter elt demokratiskt samhälle, fritt från förtryck och apartheid. Dethumanitära biståndet i utgörs till slor del av långsiktigt stödför mänskliga rältigheler och politiskt förföljda. Särskill utvecklingen iCentralamerika har ställt krav på omfattande nödhjälpsinsatser för ett ökandeantal flyktingar och hemlösa. I de återstående militärdiktaturerna i Sydamerikahar förtrycket skärpts . Ökade behov av stöd till förtryckelsoffer är att förutse i dessa länder. Till följd av den utveckling i demokrafiskriktning som inletts i , och Umguay finns nu behov av atlgenom olika rehabiliteringsprogram underlätta återanpassning av politiskafångar och flyktingar som återvänt. Jag fömtser ett ökat medelsbehov förhumanitärt slöd åt dessa gmpper under en övergångslid. Biståndet lämnas genom svenska och internationellaorganisationer som , Kyrkornas världsråd och enskilda grupper och organisationer i mottagarländerna. De förmedlande ochmottagande organisationernas kapacitel är av avgörande betydelse för Sverigesmöjligheter alt lämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns. Även om denpolitiska situationen i flera av länderna ofta försvårar det humanitärabiståndet, har möjligheterna att lämna effektivt bistånd - framför allt iCentralamerika - förbättrats till följd av ökad kapacitethos mottagande och förmedlande organisationer. Medel som anvisats under desenaste åren har så gott som helt utnyttjats. Jag finner att situationen iLatinamerika motiverar fortsatia och belydande humanitära biståndsinsatser.Anslagsposten bör höjas med 25 milj. kr.till 150 milj. kr. Deökande motsättningarna och förtrycket i ställer krav på ett omfattandehumanitärt bistånd till dem som drabbas. biståndetutgör ett stöd till offren för denna utveckling och lill de krafter somarbetar mot rasåtskillnadspolitiken och för ett majoritetsstyre. fortsättningenbör en betydande del av del humanitära biståndet ulgå till befrielserörelsernaAfrican (ANC) och South West AfricaPeople's Organization (SWAPO). Detta biståndssamarbete som i huvudsaksker i samma former som samarbetet med programländerna bör molbakgrund av ulvecklingen i och bedrivas med I ökande omfatlning bör stöd lämnas lill humanitär verksamheti de bägge länderna, företrädesvis genom förmedling av svens- 78 Jagfinner alt situationen i och väl moliverar en Prop.1985/86: 100 ökning av anslagsposten med 20 milj. kr. till 200 milj. kr. 5 en föranleda ytterligare behov kan medel frånanslagsposten Kalastrofer m. m. utnyttjas för humanitära insatser i södraAfrika. Katastrofbiståndlämnas i första hand som hjälp åt människor i , som har drabbats avnaturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kanäven användas som extra bistånd fill länder, som erhåller svensktutvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utveckUng hotas av oförutseddahändelser. Ett tredje användningsområde är åtgärder för att förbättra katastrofberedskapenoch förebygga katastrofer. Dessutom fyller anslagsposten Katastroferm.m.funktionen av allmän reserv inom det bilaterala anslaget. Jag delar SIDA:s uppfattning att särskilda insatserbör göras för att förebygga framtida naturkatastrofer och försörjningskriser.Insatser inom miljö- och markvårdsområdel är särskilt angelägna. Inköp ochdistribution av insatsvarör för jordbruket, bevaltningsprojekt och ulbyggnad avtransportkapaciteten är exempel på åtgärder som kan bidra till ökad produktionav livsmedel. I avsikt att ytteriigare studera sambanden mellankatastrofbistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete och finna former för hurdessa två biståndsformer kan effektivt samordnas pågår - som jag nämnt iredovisningen av utvärderings- och uppföljningsverksamheten en översyn avkatastrofbiståndet. Översynen, som beräknas vara genomförd , äravsedd atl läggas till gmnd för överväganden om den framlida inriklningen avdetta bistånd. Även om skörderesultaten varit tillfredsställande ivissa , råder i flertalet länder söder om fortsaltförsörjningskris till följd av torka, markförstöring eller andra förhållandensom leder till sjunkande livsmedelsproduktion. Behovel av flyktinghjälp ärockså stort. Jag finner anledning till en kraftig uppräkning av anslagspostenför att ge utrymme för insatser av bl. a. katastrofförebyggande karaktär.Anslagsposten bör höjas med 106,9 milj. kr lill 500 milj. kr. Somanmälts i budgetpropositionen för /86 (prop. 1984/85:100 sid. 89) har regeringen på uppmaning uppdragit åt SIDA alt verkställa en översyn av de enskilda organisationernas kapaciiei alt ta emot och förmedla stafiiga bidrag för biståndsändamål. För uppdra get har SIDA anlitat en särskild översynsgmpp. Denna har i rapporten av enskilda organisationers biståndskapacitel gjort en utförlig genomgång av dessa organisationers biståndsverksamhet och framlagt ett antal synpunkter och förslag. SIDA har därefter i skrivelse den 19 augusU 1985 till regeringen redovisat sina överväganden och slutsatser. Översyns gruppens rapport har fogats till skrivelsen. Biståndetgenom enskilda organisationer har traditionellt arbetat inom Prop. 1985/86:100de sociala sektorerna samt i katastrofsituationer och med flyktingfrågor. Bil.5 SIDA fömtser att denna allmänna inriktning kommer att bestå, men att det iframtiden finns etl större behov av insalser exempelvis inom jordbmk,vattenförsörjning och markvård. Detta kommer enligt SIDA att ställa krav påökade resurser och på vidgad samverkan mellan enskilda organisationersverksamhet och det statliga biståndet. Den positiva värdering av bistånd genom enskildaorganisationer som allmänt kommer till uttryck i översynsgmppens rapport delasav SIDA. SIDA framhåller att det inte minst ibiståndssammanhang måste ligga i varje organisations intresse atl värna om densärprägel som hänger samman med organisationens arbetssätt och bakgmnd. Därförbör staUiga bidrag lill enskilda organisationers utvecklingsprojekt inte få ensådan utformning eller omfaitning atl de kan äventyra organisationernas oberoende. I översynsgmppens rapport påpekas att de storaolikheterna och skillnaderna gör det svårt att göra generellt giltigavärderingar, allmängiltiga lägesbeskrivningar och utfärda rekommendationer somkan tillämpas utan undantag. En anpassning måste alltid ske till de enskildaorganisationernas art, målsättning och resurser. Översynsgruppen föreslår atl kraven på egeninsais,myndighelsgodkän-nande och rapportskyldighet bibehålls, men att vidfillämpningen störte hänsyn skall kunna tas fill särskilda omständigheter.Belräffande egenin-satsen föreslås att denna i regel bör vara en kontantinsatsom av de tolala koslnaderna saml i form av betalda ellerfrivilliga arbetsinsatser. Översynsgruppen påpekar att organisationer imottagarlandet senare avses ta över ansvaret för projekt inomutvecklingsbiståndet. Innan en enskild organisation påbörjar ettbiståndsprojekt i ett visst land, måste därför godkännande från myndighet ilandet föreligga. I vissa fall medger SIDA undantag från kravet på sådantgodkännande. I framliden bör enligt översynsgruppen SIDA avgöra ommyndighetsgodkännande för det enskilda projektet erfordras eller ej. Översynsgruppen föreslår atl tyngdpunkten i SIDA:sbefattning med ärenden om bidrag till enskilda organisationers biståndförskjuts från handledning och förhandsgranskning mot uppföljning av pågåendeoch avslutad verksamhet och ett utbyte av erfarenheter med organisationer iolika former. Samrådet mellan SIDA och organisationerna börenligt översynsgruppen byggas ut och fördjupas. Översynsgruppen och SIDA finner att det finnsförutsättningar för fortsatt ökning av anslagsmedlen för bistånd genomenskilda organisationer. SIDA understryker att en förstärkning avorganisationernas kapaciiei i många fall är en förutsättning för alt enexpansion skall kunna ske med bibehållen kvalitet i arbetet. SIDA anför atl denfortsaita anslagsökningen inte bör ske på bekostnad av andra biståndsformer medinriktning på särskilda målgrupper eller ändamål ulan inom ramen för enutvidgning av biståndettill enskilda organisafioner. SIDA förordar att anslagsposten 80 underen fid av tre till höjs lill 500 milj. kr. Medhänsyn lill de individuella olikheterna bland de enskilda organisa- Prop.1985/86:100 tionerna understryker översynsgmppen och SIDA vikten avflexibilitet vid Bil. 5 tillämpningen av regler och bestämmelser. Belräffande SIDA:s sammarbele med den svenskakooperativa rörelsen ansluter sig översynsgmppen och SIDA tillkooperationsutredningens (SOU 1981:60) slutsatser. Därutöver finner SIDA delangeläget all kooperativa insatser i mottagarländerna integreras i del lolalautvecklingssamarbetet med dessa länder och att storieken av egenbidrag lillbiståndsverksamhet måsle bedömas från fall till fall. SIDA ansluter sig i huvudsak lill översynsgruppensförslag om förenklad handläggning och om anpassning av denna fillorganisationernas behov i fråga om planering och genomförande av projekt. Översynen av de enskilda organisationernaskapacitet att förmedla bistånd har genomförls i nära samarbete med de berördaorganisationerna. Vid elt möte med represenlanler för de organisationer somförmedlar merparten av statligt bistånd genom enskilda organisafioner har jagtagit del av deras synpunkter på översynen. Jag har kunnat konstatera att ettförtroendefullt samarbete existerar mellan SIDA och organisationerna. Med dellasom ulgångspunkl bör ålgärder med utgångspunkl i de förslag och synpunkter, somöversynen lämnar, kunna leda den kapacitetsökning på ömse sidor someftersträvas. Jag välkomnar förslaget att förskjuta lyngdpunkieni handläggningen i verket från förhandsgranskning lill utökad uppföljning avpågående och avslutad verksamhet. De väletablerade organisafionerna har genomåren i en rad projekt visat sig kunna motsvara delta förtroende. De enskilda organisationerna spelar en viktig rollinom biståndspolitiken. Den kunskap om bistånd och som finns hosorganisationerna utgör en viktig bas för den svenska biståndsviljan. De enskilda organisationerna har visat sig kunnaetablera en nära kontakt med nödlidande människor och alt nå ut lill utsattagmpper, och därigenom få värdefulla kunskaper om biståndsarbete. Åtskilliga avde enskilda organisationerna engagerar sig i stöd lill folkbildning, isträvanden för yttrandefrihet och i kampen för demokratiska och fackligarättigheter. Jag ser de svenska folkrörelsernas insalser på detta område somett viktigt medel att främja demokralimålet i det svenska biståndet. De förslagtill informations- och kunskapsutbyte mellan SIDA och organisationerna somframförs i översynen som en möjlighet atl tillvarata och nyttiggöra dessaerfarenheter, bör välkomnas. Jag välkomnar SIDA:s avsikt atl vidta de ändringari gällande rikfiinjer för bistånd genom enskilda organisationer som föranleltsav översynen. Jag utgår ifrån atl SIDA bl. a. beaktar möjlighelerna att finnaformer för handledning av oerfarna biståndsorganisationer, behovet avulvärdering av biståndsinsatser, en utveckling av ramavtalen och ett utökatkunskaps-och erfarenhetsutbyte. Jag föreslår alt anslagsposten Enskildaorganisationer höjs med 38 milj. kr. lill 350 milj. kr. Från anslagsposten bestrids även kostnaden för bidrag till Internationella kooperativa alliansen () och Kyrkornas väridsråd (KVR). 6 1985/86. Försöksverksamhetoch metodutveckling m. in. 1985/86: 100 Stödfrån delposten Försöksverksamhet och metodutveckling bör företrä- ''" desvis inriktas pä experimentell och nyskapande verksamhet på områden sombedöms som angelägna men som är underförsörjda i fräga om resurser. Blandsådana områden där ökade insatser kan vara påkallade vill jag framhålla miljöoch markvård, energiförsörjning, befolkningsfrågor och familjeplanering,åtgärder för att främja kvinnans situation och insatser för massmedia ochkultur. Slöd bör lämnas främst för insatser i programländerna. Därvid bör ennära anknytning till de reguljära samarbetsprogrammen eftersträvas. Särskilduppmärksamhet bör ges åt möjligheterna att utnyttja den svenska resursbasen.Ökad användning av den svenska resursbasen förbättrar förutsättningarna föratt erfarenheter från samarbetet med kan utnyttjas i debilaterala programmen. innefattar även delpostenInsatsförberedelser och resultatvärdering, vilken ger SIDA vidgade möjligheteratt förstärka sin fackkompetens för beredning och uppföljning av biståndet,bl, a.genom att anlita konsulter. Jag föreslår att 169,5 milj.kr.avsätts för insatserunder anslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling m. m. Rekryteringoch utbildning av fältpersonal AnslagspostenRekrytering och utbildning av fältpersonal utnyttjas vid sidan av rekryteringenav SlDA:s kontraktsanställda fältpersonal, i allt högre grad för SIDA:smedverkan i samband med svenska företags urval av personal för u-landsarbete.Ett omfattande arbeie bedrivs också för alt aktivera den svenska resursbasen.Anslagsposten utnyttjas vidare bl. a. för att finansiera vissa programländersegen rekrytering av svensk och annan utländsk personal. Därigenom bidrarSverige till att förstärka och utveckla mottagarländernas egen organisation ochkapacitet för personalrekrytering. Fr. o. m. budgelårel 1985/86 ingår ävenslöd till biträdande experter och FN-volontärer i posten Rekrytering ochutbildning av fältpersonal. Jag förordar att 60 milj.kr.avsätts föranslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal. Jaghemsläller att regeringen föreslår all 1. godkänna de riktlinjer och bidrag förutvecklingssamarbete ge nom SIDA som jag i del föregående har förordal, 2. till Utvecklingssamarbete genom SIDA /87 anvisa ett reservationsanslag av 4 . 1984/85 Utgift 23 373 424 Reservation 653 0371985/86 Anslag 24 600 000 1986/87 Förslag26 110 000 Från anslaget bestrids kostnader för att sprida upplysningi om situationen i samt insatser för att bidra tillutveckling i dessa länder. Drygt två tredjedelar av anslaget går till enskildaorganisationers u-landsinformation och knappt en tredjedel till SIDA:s egeninformationsverksamhet. SIDA redovisar planer på alt tillsammans med svenskafolkrörelser och enskilda organisationer genomföra en speciell Afrika-kampanj.Många organisationer har, liksom SIDA, sitt eget informationsmaterial ochgenomför egna kampanjer fill förmån för . Genom att genomföra en kampanjunder en gemensam kampanjparoll, och med utnyttjande av samlade resurser, anserSIDA att den samlade genomslagskraflen ökar. En kampanj av detta slag behöverinte innebära att SIDA och organisationerna eftersträvar en alltigenom gemensambiståndspolicy eller- praxis. Del förutses av SIDA all alla dellagande parterbevarar sin egen identitet och framträder i eget namn och genomför sina egnaprojekt. SIDA hemställer om etl extraanslag på I milj. kr. för att täckasärskilda koslnader i samband med . SIDA anför vidare att efterfråganpå SIDA:s informationsmaterial ökar. Starkt stigande pappers- ochIryckerikostnader har dock krafligl urholkat anslagets realvärde. Styrelsen förordar alt anslaget1986/87 höjs från 24,6 milj. kr. till 27,2 milj.kr. I detta belopp ingår 1 mkrför den särskilda . SIDA har lillregeringen redovisat riktlinjer för SIDA:s informationsverksamhet. Riktlinjernaanger den allmänna inriktningen av informationsverksamheten, informationensinnehåll samt målgrupper och metoder. I styrelsens skrivelse lill regeringennoteras att styrelsen finner den inriklning och utformning avinformationsverksamheten som successivt vuxit fram, och återspeglas iriktlinjerna, lämplig och ändamålsenlig. Vidare konstateras all större viktskall läggas vid information om biståndets resultat. Styrelsen har i deltasammanhang ej granskat systemet med generella bidrag ull de enskildaorganisationernas u-landsinformation. Jag välkomnar SIDA:s och de enskilda organisationernas ochfolkrörelser nas initiativ lill en gemensam kampanj om situationen i . En gemen sam kampanj är viktig för att vitalisera biståndsdebatten och stärka bi ståndsopinionen. Jag delar SIDA:s uppfattning alt de dellagande parterna, 83 inomramen för den gemensamma kampanjparollcn, bör bevara sin egen identitet,framträda i eget namn och genomföra sina egna projekt, men också delta igemensamma aktiviteter. Iriktlinjerna för SIDA:s informafionsverksamhel framhålls att informationsarbetetskall bedrivas långsiktigt och mångsidigt. Som främsta målgrupp harinformationsarbetet den de! av allmänheten som aktivt efterfrågar information.Jag delar SIDA:s uppfaUning att den egna informationsverksamheten knappast kannå hela det svenska folket. Av strategisk betydelse kan det därför vara riktigtatt satsa på s,k. vidareinformatörer med särskilda kanaler och medel. Jagfinner även i övrigt SIDA:s riktlinjer ändamålsenliga. Informationsanslagets storlek måste noga avvägasmol andra angelägna behov inom biståndet. Jag har dock räknat upp anslaget med1 . Av detta belopp avser . bidrag till enskildaorganisationers informafionsverksamhel medan I milj.kr.anvisas, som en engångsanvisning,för den av SIDA föreslagna . 1985/86: 100 Bii.5 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de rikfiinjer för Information somjag förordat i det föregående, 2. fill Information för /87anvisa etl reservations anslag på . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1984/85 Utgift 179 849 377 1985/86 Anslag 181 605 0001986/87 Förslag 195 875 000 (varav lönekostnader) (81 708 000) (5 497 000) 2 857 000) + 4 245 000 Utlandstillägg m. m. + 4 078 000 + 6 100 000 + 23 578 000 1985/86: 100 Bil 5 SIDA framhåller atl effektivare metoder harutformats för planering och har bl.a. ökade svårigheter i utvecklingssamarbetetoch allt sämre ekonomi lett till skärpta krav på omsorgsfullplanering och medverkan i biståndsgenomförandet. SIDA anför alt verket harbehov av ökad administrativ kapaciiei för au uppnå effektivitet och högmåluppfyllelse i biståndet. Av kapacitetsskäl tvingas SIDA utkontrakteramånga arbetsuppgifter. SIDA föreslår att verket Ullförs 1,5 milj. kr. för aUersätla del av den utkontraktering som sker . SIDA begär också medel fören ny tjänsi. Vidare äskas medel för en ny telefonväxel, fortsalt datoriseringoch inköp av inventarier. SIDA hemsläller slutligen atl SIDA får lämnakreditgaranti för lån lill bislåndspersonal inom en ram för samtidagarantiengagemang upp till 16 milj.kr. SIDA:skapacitel har utföriigt behandlats . Inom SIDA håller detför närvarande på att genomföras en omorganisation vilken också kommer atl ledalill ell antal nya tjänster. Del statsfinansiella lägel kräver slorrestriktivitet vid prövning av alla myndighetsanslag. Jag kan mot denna bakgmndej fillmötesgå SIDA:s begäran om en ny tjänst. Jag kan ej heller biträdaförslaget att SIDA tillförs extra medel för atl ersätla delar av denutkontraktering som sker . Vid beräkningen av SIDA:s förvaltningskostnaderhar jag mol bakgrund av SIDA:s omorganisalion fillämpal eU modifierat treårigthuvudförslag om varav skall utgöra reduktionen på myndighetsanslagetunder 1986/87. Jag biträder SIDA:s förslag om en ny telefonväxeloch medel för inköp av datautrustning. Inköp av dalaulmstning skall ske isamråd med statskontoret. Finansiering av inköp av telefonväxel sker genom altförvaltningsanslaget under reduceras med . har fastställt en ram om 15 milj. kr. förstatlig garanti för lån till personal inom biståndsförvaUningen. Jag kan ejbiträda SIDA:s förslag att höja garantiramen fill 16 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl I. fill Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) för /87 anvisa eU förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 15 /86 Anslag 17 800 0001986/87 Förslag 20 422 000 1985/86: 100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 + 1 830 500 (varav lönekostnader) (6 635 000) (+ 471 900) + 2 040 000 + 4 382 500 Nämnden föru-landsutbildning för i sin anslagsframställning elt resonemang omverksamhetens inriktning i allmänhet och på olika målgrupper. Nämnden redovisaratt kursutbudet skall koncentreras på utbildning för dem som är nära utresa,utbildning av opinionsbildare samt utbildning av deltagare från u-länder.Nämnden redovisar vidare atl del fr. o. m. /87 endast kommeratt genomföras en terminskurs och att del därigenom kommer att kunnaskapas möjligheter för olika typer av kortare kurser för speciella avnämare. Ianslagsframställningen diskuteras också nämndens roll och det fömtses alt stordel av nämndens löpande arbelsuppgifter kommer atl kunna delegeras tillledningen vid i samverkan med ordförande/vice ordförande i nämnden.Nämnden anger att man härigenom skulle kunna åta sig att arbeta med centralaoch samordnade uppgifter på utbildningsområdet. I detta sammanhang för nämndenockså ett resonemang om elt särskilt nämndkansli organisatoriskt knutet tillSandö centrum.