prop · G903149 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 149 om reglering av priserna på fisk m.m. 1985/86: 149 Regeringen föreslårriksdagen alt anta del förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret1986/87. I 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd all, efter överläggningarmed fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avgeförslag beträffande prisregleringen på fisk för /87. Förslagetskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade rikfiinjerna förprisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om atl jordbruksnämnden vidutformningen av förslaget bör beakta att riktpunkten för prisregleringensfinansiering är all den skall bekostas inom ramen för regleringsekonomin.Vidare erinrade regeringen om att förslagel bör främja en fortsalt inriktningav fisket mot fiskslag som kan få en lönsam avsättning främst på den svenskamarknaden för färskkonsumtion och beredning. Iuppdraget ingick att föreslå en minskad normkvanlilel för sill. Förslag skullelämnas lill åtgärder som stimulerar till ökade leveranser av torsk till densvenska fiskberedningsinduslrin saml till prisregleringsålgärder som syftar lillatt tillförsäkra den svenska fiskberedningsinduslrin en jämn tillförsel avråvara. Nämnden skulle vid utformningen av förslagel la hänsyn lill all del börkunna tillämpas inom ramen för en samordnad förslahandsmollagning av fisk därprisstöd lämnas endast för den fisk som levereras till en mottagare som deltari en organiserad samordning av distributionen av fisk. Nämnden skulle vidareföreslå åtgärder påkallade från konsumentsynpunkt i de fall avräkningsprisetöverstiger normprisel. Förslag skulle lämnas lill disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för all läcka kostnader för för denkollektiva irygghetsförsäk-ringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för trygghelsförsäkringenskall räknas av från normpriserna. skulle vidare lämnaförslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för attbestrida kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulleäven beräknas en särskild medelsram för fortsalt försöksverksamhet med fördröjdutsättning av lax. Dessa två rambelopp skulle bestämmas efter samråd med fiskeristyrelsenoch ha som utgångspunkt bl.a. förslagen i betänkandet (Ds Jo 1984:5) Lax. har iskrivelse avgelt sina förslag Prop. 1985/86:149 medanledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga. 1985/86:100 (bil. 11 s. 64) har regeringen föreslagit att /87 till Prisreglerande åtgärder på fiskels område anvisa ettförslagsanslag av . 2 Prisregleringens utfall /85 m.m. Formernaför prisreglering på fisk beslutades av (prop. 1977/78:112, JoU23, rskr 272). Syftet med regleringen är att den skall styra fisket motlönsamhet som den skall medverka lill att utjämna variationer ifiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisregleringens utformningfinns i prop. 1984/85; 143 (s. 19-21). Inkomstutvecklingeninom heltidsfisket har enligt jordbmksnämnden varitgod utom för vissa gmpper av fiskare på ostkusten. mäterutvecklingen genom bedömning av ett s.k. kalkylnetlo. På ökade dettamed utom för kombinationsfiskare vars kalkylnetto minskademed . För sydkusten låg ökningen på . För ostkusten därkalkyl-nettona är lägst var utvecklingen ogynnsam. Pristilläggens andel avkalkylnettona var klart högre än . För sillfisket utgjordepristillägget mellan en tredjedel och drygt hälften av kalkylneltol och förkombinationsfiskarena närmare en tredjedel. Påvästkusten var fisket efter sill och lorskfisk mest betydelsefullt och gavockså den bästa lönsamheten. På sydkusten gällde detta för kombinationsfisket.På ostkusten betyder strömmingsfisket mest. Deltotala pristilläggsbeloppet /85 var för normpris-satla fiskslag60,4milj. jämfört med 52,7 milj. kr. Av beloppet /85gick till sill/strömming. Behållningen i Svensk fisks konjunkturuljämningsfondvar 59,6milj.kr. den IjuH 1985, en minskning med 6,8milj. före.Motsvarande belopp i jordbmksnämndens prisregleringskassa var 68,9milj. kr.,en ökning med II,2milj.kr. Prisregleringsavgiften samt import- ochexportavgifterna beräknas filiföra kassan ca 65 milj. kr. Ränteintäkterna påmedlen i konjunkluruljämnings-fonden och prisregleringskassan uppgår tillsammanlagt drygt 15milj. De sammanlagda tillgångarna innevaranderegleringsår uppgår till ca 210 milj. kr. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsårberäknades urspmngligen av nämnden till ca 103 milj. kr. Nya beräkningar visaratt kostnaderna blir ca90milj. Det skulle innebära att den sammanlagdabehållningen i prisregleringskassan och konjunktumt-jämningsfonden skulle uppgåtill ca 120milj. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 80 milj. kr.i intäkter inkl. ränteintäkter under /87. Sammanlagt skulledå ca 200milj. stå till prisregleringens förfogande under regleringsåret1986/87. + 1 1985/86. 3 Fisketsförutsättningar /87 Prop.1985/86:149 Jordbruksnämndengör följande bedömningar i fråga om fångster, avsättning m. m. för /87. Avdet totala svenska fisket om genomsnitfiigt ca är hälften sill/strömming.Knappt av sillen avsätts på den svenska marknaden. Restenexporteras i huvudsak oberedd främst till . Den europeiska marknaden förkonsumtionssill kommer troligen inte alt öka. Däremot ökar utbudet av sill frånNordsjön och övriga . Priset kommer därför troligen att vara ytterstpressat . Detsvenska torskfisket sker främst i . Av fångsten om drygt 50000tonavsattes ca 30000lon i . Importen av torsk motsvarade drygt 20000 ton.Avsättningsmöjligheterna bedöms som goda även . Någon minskningav fångstmöjligheterna räknar jordbruksnämnden inte med. Förövriga fiskslag bedöms utrymmet för ökade fångster som gott. 4 förslag till prisreglering /87 Jordbruksnämndensförslag om reglering av priserna på fisk m.m. under /87 har istort biträtts av fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Somutgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden haft normpriserna förinnevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till bl.a.kostnadsökningen inom fisket ochinkomstökningen för jämförbara grupper. Avdrag har gjorts för produktivitetsförbättring.Den kompensationsaberätti-gade uppräkningen av normpriserna har därvidberäknats fill ca 5,. Kostnadernaför den kollektiva trygghelsförsäkringen inom yrkesfisket beräknas /87öka med 0,5 milj. kr. Av praktiska skäl föreslås atl de ökade kostnadernafinansieras genom avdrag från normpriserna först när avvikelsen /86års kostnad, 5,4 milj. kr., uppgår till 1 milj. kr. Bl.a.för att sfimulera fisket efter s.k. bristfisk har tyngdpunkten i förslaget tilluppräkning av normpriserna lagts vid torsk och de s. k. övriggrupperna. Förtorsk föreslås sålunda en uppräkning , för övriggrupperna ochför sill . Genomsnittet härav blir . För att säsongmässiglstimulera torskfisket föreslås i likhet ett högre normprisunder regleringsårets första hälft. Förslagen framgår i detalj av nämndensskrivelse. /86 har normkvantitet fastställts endast för sill/ strömming.Den uppgår till 76000ton. bedömer att efterfrågan på svenskfångadsill inte kommer att förbättras under det kommande regleringsåret. Nämndenföreslår därför atl normkvanlitelen för sill/strömming sänks lill /87. Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för torsk och för övriga normprissallafiskslag. Dessa procenttal föreslås Prop. 1985/86: 149 oförändrade. Nämndenföreslår att de sammanlagda kostnaderna för pristillägg på sill/strömmingmaximeras fill 55 milj. kr. Underinnevarande regleringsår får överskottspriset för torsk utgöra högst av lägstaprisetoch för övriggrupperna högst . för sill/strömmingfastställs bl.a. så att etl extra stöd utgår för de mindre storiekarna. Vidarefår överskott av liten sill avsättas endast som djurföda eller förframställning av fiskmjöl. Nämnden föreslår atl över-skotlsprisel försill/strömming för regleringsårei 1986/87 får utgöra högst av lägstaprisetmen alt överskottspriserna för storiekarna 2 och 3 inte får underskrida 1 kr.per kg. Nämnden föreslår i övrigt oförändrade regler. Del sammanlagda beloppetför överskotlshanleringen föreslås begränsat till 7 milj. kr. Vidare föreslås all jordbruksnämnden bemyndigas medge att Svenskfisk får ta i anspråk ytteriigare medel till överskollshantering om nämndabelopp inle räcker lill. Underinnevarande regleringsår lämnas ett särskilt stöd i form av regionalt fraklslödtill fiskare bosatta på (län och norrut). Stödetbetalas ut direkt lill fiskaren för all landad torsk och strömming som äravsedd som människoföda och levereras lill köpare på . Stödetutgår med högst per kg och är begränsat lill sammanlagt850000 kr. Nämnden föreslår alt stödbeloppet för nästa regleringsår ökas tillhögst per kg eller sammanlagt högst I milj. kr. Jordbruksnämndenföreslår att det under /87 lämnas elt regionalt fraklslödtill fiskare på även för foderfisk som levereras tillfiskmjölsfabrik på . Del sammanlagda stödbeloppet bör enligt nämndenuppgå till högst . och motsvara högst per kg. Nämnden har underhand uppgell all stödet skall utgöra ett påslag på befintligt fraktstöd somfinansieras över statsbudgeten. Särskildafasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av sötvattensfisk, nämligen1,80kr. perkg för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake och . perkgför abborre, annan lake och siklöja. Nämnden föreslår oförändrade pristilläggför nästa regleringsår. Vidare föreslås elt fraktstöd av 20öre perkg ellersammanlagt högst 50000kr. för transport av ogräsfisk och foderfisk fråninsjöarna till fiskmjölsfabrik på . Ävenför vissa andra fiskslag ges stöd i form av elt fast pristillägg. För kokräkaoch råräka lämnas under innevarande regleringsår ett fast pristillägg med2,00kr. För makrill utgår pristillägg med 75öre perkg.För storbackelånga är pristillägget 2,10kr. perkg för långa utan huvud och1,80kr. perkg för långa med huvud. Nämnden föreslår oförändrade pristillägg /87. Jordbruksnämndenhar hafl i uppdrag all efter samråd med fiskeristyrel sen lämna förslag till disposition av medel för alt bestrida kostnaderna för utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsall försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår att . av medel ur prisregleringskassan används för all bestrida kostnaderna för utsättning av fisk under /87. Däremot har nämnden inle lämnat förslag om medel för fördröjd utsättning av lax, men redovisar atl fiskeri- 5 styrelsen har förordat alt1,2 milj. kr. avsätts för detta ändamål . 1985/86: 149 Fisketsförhandlingsdelegation har motsatt sig förslag med hänvisninglill alt försöken skulle leda lill en avveckling av havsfisket efter lax. Jordbruksnämndenberäknar prisregleringens kostnader för /87 lill sammanlagt95,9milj.kr. (alternativt 97,1 milj.kr.). Härav hänför sig ca 68,6milj.kr. lillkostnaderna för pristillägg och fraklslöd. Kostnaderna för trygghelsförsäkringenberäknas lill 5,9 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks överskollshanteringtill 7 milj. kr. Härtill kommer 3915000kr. (alternafivl 5 115000kr.) förutsättning av fisk. kostnader för uppbörd och kontroll avprisregleringsavgiften beräknas till 0,7milj. och kostnaderna för Svenskfisks administration och upplysningsverksamhet till 8,8 milj. kr. För all läckavissa kostnader för atl organisera en samordnad förslahandsmollagning föreslårnämnden alt I milj. kr. anslås ur prisregleringskassan. Ifråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Från prisregleringskassanför fisk bör täckas ca 75 milj. kr. av kostnaderna för de röriigapristilläggen, för trygghelsförsäkringen, för ulplanlering av fisk, för vissutredningsverksamhet och för jordbruksnämndens uppbördskostnader. Kostnadernaför överskotlshanleringen, fasta pristillägg och fraktstöd bör läckas medmedel från Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. De kostnader för de rörligapristilläggen som överstiger 62 milj. kr. samt de kostnader för föreningensadministration m. m. som överstiger ränteintäkterna i fonden bör också läckasmed medel från konjunkturuijämningsfon-den. Inkomsternai prisregleringskassan beräknas av regleringsår tillca 73 milj. kr. Ränteintäkterna i konjunkturutjämningsfondenberäknas till ca7milj.kr. Med nyssnämnda förslag till finansiering behövs ca75milj.kr.ur jordbruksnämndens prisregleringskassa, vilket är 2 milj. kr. mer än kassansintäkter. Behållningen i kassan skulle därmed komma atl uppgå till ca 58milj.kr.per den Ijuli 1987. Ur Svensk fisks konjunkturuljämningsfond skulle behöva lasi anspråk ca 15 milj. kr. utöver räntan på medlen i fonden. Behållningen i fondenper den skulle därmed komma att uppgå fill ca45 milj. kr. och densammanlagda behållningen lill ca 103 milj. kr. Härfill kommer intäkter /88 om sammanlagt 78milj. i form av prisregleringsavgifteroch räntor. Jordbruksnämndenhar slutligen behandlat vissa frågor om prisregleringens utformning. Bl a. föreslåsi likhet med en översyn av norm-prissystemel. Föregen del kan jag i huvudsak biträda jordbruksnämndens förslag lill prisregleringpå fisk under /87. Jag föreslår således atl prisregleringenutformas på del sätt jag har redogjort för i del föregående och alt de avnämnden föreslagna normpriserna och den föreslagna norm- kvanfiieien fastställs.Jag vill i sammanhanget särskilt peka på all förslaget Prop. 1985/86:149även detta år har utformats i linje med gällande fiskepolitik och i enlighet medregeringens uppdrag så all regleringen i större utsträckning skall stimuleratill fiske av sådan fisk som kan få en lönsam avsättning. Vadsärskilt gäller den av jordbruksnämnden föreslagna förstärkningen av fraklstödelför foderfisk vill jag anföra följande. Fiske inriktat enbarl på småfisk ellerfisk som inte är användbar som människoföda eller går all avsälla som sådan ärnormall inte tillåtet enligl svenska bestämmelser för fiske. Då förbud infördesmot dumpning av foderfisk som erhålls som bifångst vid komsumlionsfiskeinfördes också etl statligt stöd till frakt av foderfisk från ostkusten tillvästkusten. Det stödet finansieras över statsbudgeten. Jordbruksnämndensförslag innebär all detta stöd, för fiskare som bor på , höjsfrån 12öre perkg fill högst 32öre perkg och alt höjningen finansieras inomramen för prisregleringen. Jaghar ingen erinran mot den föreslagna höjningen. Den bör kunna medverka lill altstärka fiskets ekonomi på och minska importen av fiskmjöl.Fiskare bosatta vid bör sålunda under nästa regleringsår kunnaerhålla ett högre bidrag än lill kostnaderna för frakt avfoderfisk. Bidraget bör bestämmas med hänsyn till avståndet mellanlandningsplats och köpare. I anslutning till förändringen är det angeläget atlbestämmelserna som reglerar stödet ses över och samordnas med fiskeristyrelsensbestämmelser om dumpning m.m. Det ankommer på jordbruksnämnden och fiskeristyrelsenatt göra detta. Jordbruksnämndenbör av regeringen bemyndigas alt betala ut 62 milj. kr. till Svensk fisk förkostnaderna för pristillägg den Ijuli 1986-den 30juni 1987 samt altbegränsa kostnaderna för pristillägg på sill lill sammanlagt högst 55 milj. kr.Vidare bör nämnden bemyndigas medge alt de fasta pristillägg får lämnas som jaghar redovisat i del föregående. Fraklslöd till fiskare bosatta vid norra ostkustenbör få lämnas med högst 1,1 milj. kr. och fraktstöd för s. k. ogräsfisk fråninsjöarna med högst . Överskottspriserna bör fastställas på det sättsom nämnden har föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningen avöverskollen för olika ändamål. Vidsärskilda behov bör Svensk fisk få disponera högst en Qärdedel av behållningeni konjunkturuljämningsfonden för den löpande verksamheten. Jordbruksnämndenbör därutöver få medge all mer än en fjärdedel av fonden får förbrukas. Nämndenbör vidare bl.a. få medge alt Svensk fisk får ta i anspråk medel ur konjunktumljämningsfondenutöver del föreslagna beloppet för överskoltshanleringen. Fondens behållningbör dock inle utan regeringens särskilda medgivande få underskrida lOmilj.kr. Medelsom har anslagils ur prisregleringskassan för fisk lill prisregleringen och sominte tas i anspråk bör tillföras Svensk fisks konjunkturuljämningsfond. Tillprisregleringskassan för fisk bör liksom föras högst 1 milj. kr. av de fetlvaruavgifter som las ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas återbetalas vid export. Av medlen i prisregleringskassan bör 1 milj. kr. avsällas för alt täcka vissa kostnader för all organisera en samordnad distribution och marknadsfö- 7 ring av fisk. Vidare bör 5,9milj.kr.avsättas för atl läcka kostnaderna för Prop. 1985/86: 149 trygghetsförsäkringenför fisket. För utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök medfördröjd utsättning av lax bör avsättas 5 115000kr. Den närmare användningen avdessa medel bör beslutas av . har beräknatsina kostnader för uppbörd och kontroll till . Dessa kostnader börtäckas med medel ur prisregleringskassan. Medelur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket. Jagvill i sammanhanget erinra om del bemyndigande som gav regeringen atl besluta att prisstöd tidigast fr.o.m. inte skall lämnas lill fiskeföretag som levererar lill första- handsmottagare som slår utanför en organiserad samordning (prop. 1984/85:143, JoU 32, rskr298). För information kan jag nämna att fiskares riksförbundihar beslutat om en sådan samord ning och att arbetet med alt organisera den pågår med sikte på atl sälta den i kraft i anslutning till den Ijuli 1986. Jag har för avsikt att iannat sammanhang återkomma till regeringen med förslag lill bestämmelser som knyter prisregleringen till samordningen! Prisregleringen som jag har föror dat för nästa budgetår är anpassad härtill. Jag har vidare för avsikt atl återkomma lill regeringen i fråga om den översyn av prisregleringen som jag förordade . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen attmedge att för tiden den Ijuli 1986-den 30juni 1987 reglering av priserna påfisk m.m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får skeenligt de grunder som jag har förordat. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta del förslag som föredraganden har lagtfram. Dnr 320-293/86 ;< /n.. med förslag till reglering av priserna på fisk m m under budgetaret 1986/87 (2 bilagor) Regeringenhar 1 beslut uppdragit ätstatens jordbruksnämnd att efter överläggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen pl fisk under /87. Förslagetskall utformas med beaktande av att riktpunkten förprisregleringen är att den skall bekostas inom ramen förregleringsekonomin. Vidare bör förslaget främja en fortsatt inriktningav fisket mot fiskslag som kan få en lönsam avsättning främstpå den svenska marknaden förfärskkonsumtion och beredning. Nämndenbör föreslå en minskad normkvantitet försill. Förslag bör lämnas om åtgärdersom stimulerar till ökade leveranser av torsk till den svenska fiskberednlngslndustrin.Förslag bör också lämnas om prisregleringsåtgärdersom syftar till att tillförsäkra den svenska fiskberednlngslndustrin en underarbetsveckan jämn tillförsel av råvara.Nämnden bör vid utformningen av förslagetta hänsyn till att det börkunna tillämpas inom ramen fören samordnad förstahandsmottagning av fisk därprisstöd lämnas endast för den fisk somlevereras till en mottagare som deltar 1 en organiserad samordning avdistributionen av fisk. Nämndenbör även föreslå från konsumentsynpunkt påkalladeåtgärder för de fall avräkningspriset överstigernontipriset. Jordbruksnämndenbör enligt uppdraget vidare avge förslagtill disposition av medel ur prisregleringskassan förfisk för att bestrida kostnader förutsättning av lax, annan laxfisk och ål.Därvid skall även beräknasen särskild medelsram förfortsatt försöksverksamhet med s k fördröjdutsättning av lax. Dessatvi rambelogp bör bestänmas efter samråd med och ha somutgångspunkt bl a förslagen i betänkandet Lax (Ds Jo 1984:5). Förslaget skall ävenomfatta disposition av medel ur prisregleringskassan för att bestrida kostnadenför för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket.Kostnaden för försäkringen skall räknas av från normpriserna. har överlagt med fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk under budgetåret1986/87. Överläggningarna har lett till en uppgörelse och 1 samförstånd meddelegationerna lägger nämnden fram följande förslag. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken(prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomstmål, ett konsumentpol1 tiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitisktmål. Nämnden har berört dessa olika mål bl a i sin regleringsskrivelse tillregeringen . De beslutade riktlinjerna för prisregleringen påfisk innebar bl a att det s k normprissystemet togs 1 bruk. Normprissystemetinnebär 1 huvudsak att normpriser och normkvantiteter förde viktigare slagen av fisk fastställs av statsmakterna efter förslagav jordbruksnämnden. Normpriserna skall i princip sättasså att fisket når avsedd lönsamhetsamt att konsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Nonrkvantitet angerden kvantitet för vilken pristillägghögst kan utgå. Ibilaga 1 återfinns vissa uppgifter om utfallet av normprissystemetm m under /85. Ibilaga 2 redovisas uppgifter rörande normprissystemet samt regienngsekonomin fr o /82. 4 Prognosför fångster och avsättning 1986/87 Avden totala svenska fiskfångsten, som de senaste årenlegat kring 240 000 - , utgörs drygt hälfteneller ca av sill/strömming för konsumtion och ca en femtedel eller drygt 50 000ton av torsk. Sill och torsk är således de helt dominerande fiskslagen i det svenskafisket. Avsättningav sill/strömming på den'svenska marknaden uppgår årligentill ca , varav knappt avser svenskfångadsill/strömming och ca avser Importerad saltadeller kryddad sill. Exporten av oberedd och filéadsi11/strömming uppgår årligentill ca , varav huvuddelen avsätts i . Prop.1985/86: 149 Prop.1985/86: 149 Den europeiska sillroarknaden domineras f n av det starkt ökade utbudet av nordsjösill. Sillfisket 1 , som varit förbjudet , öppnades åter 1983. Sillfangsterna 1 1986 väntas uppgå till ca . I sammanhangetbör dock erinras om att det trots fångstförbudet fiskats sill i 1977-1982. väntas dessutom mycket stora fångster av den atlantoskandiskasillen, som fångas utanför och . Storleken av denvästeuropeiska sillmarknaden beräknas till ca . Härav svarar den västtyska marknaden för ca . Det är knappast troligt att konsumtionenkoitmer att upvisa någonstörre ökning soin svar på ett ökat utbud. Snarare kommer en större del av sill fångsterna att användas för framställning av fiskmjöl. Sanrnanfattningsviskan alltså konstateras att utbudet av nordsjösill ökat på den europeiska marknaden det |enastearet och bedöms komma att öka ytterligare denärmaste åren. Det ökade utbudet har fört med sig att priserna på sill fallit. Eftersom konsumtionentroligen inte kommer att öka inämnvärd grad är det sannolikt att priserna på sill komner att förbli hårt pressade och bli ytterstpressade omkring 1987, när denatlantoskandiska sillen kommer att börja fångas 1 stora kvantiteter. Torskfångsterna i uppgick år 1985tm ca , en minskning med jämfört med föregående år. Den_ övervägande delen av de svenska torskfångsterna fås 1 . Är 1985 avsattes ca torsk1 medan ca exporterades i oberedd form. Importen av torsk,som domineras av frysta filéer, beräknas 1985 ha uppgått till ca , omräknad till landad vikt. Torskmarknaden har varit fast med brist på råvara.