prop · G90365 · 1985-12-31 00:00:00 — Den gemensamma brottsbeteckningen för mindre allvarliga fall av stöld och skadegörelse är egendomsbrott, som därutöver är beteckningen för andra lyper av olovliga förfoganden över egendom, såsom olovlig användning av annans egendom. Mindre allvarliga fall av bedrägeri, utpressning, ocker och spekulationsbrott ulgör oredligl förfa rande. 10 kapitlets huvudbrott enligt förslaget, behörighetsmissbruk, be- 62 tecknas i mindre allvarliga fall undandräkl.Sammanförandet av mindre allvarligaformer av olika brott under en gemensam brottsbenämning un- Prop.1985/86:65 deriällar de juridiska bedömningarna och minskargränsdragningsproblemen. Rekvisitenför den lägsta graden av de grundläggande brottstyperna lämnar stor frihet ålde rällsfillämpande myndigheterna atl bedöma om ett brott skall anses sommindre allvarligt. I de fall det i huvudsak är endast skadans storlek som påverkarbrottsrubriceringen bör etl brott kunna bedömas som mindre allvarligt så längeskadan inte överstiger omkring en tiondels basbelopp, dvs. för närvarandeungefär , vilket är betydligt mera än nuvarande värdegräns vid snatleri. Straffbestämmelsernaför de grova förmögenhetsbrolten har utformats på sådant sätt att utrymmet förvad som skall hänföras till den högsta graden av en brotlsart minskas. Vi haransett del vara angelägel all ge rekvisiten för de grova förmögenhetsbroltenett sådant innehåll alt de dels innebär en tämligen stark styrning avrättstillämpningen, dels bättre än är ägnade alt avhålla frånden särskilt allvarliga brottsligheten. Enligt förslaget skall del inte varamöjligt all döma för brott som är grovt utan stöd av någon i bestämmelsenangiven kvalifikafionsgrund. Härutöver krävs att brottet med beaktande avsamtliga omständigheter är all anse som särskilt allvarligt. Iavsnittet med riktlinjer för en konkurrensbedömning förordas etl övergivandeav nuvarande teknik alt utnyttja förövandet av etl brott som kriterium för alldöma för ett annat brott i högre svårhetsgrad än som annars skulle ha kommit ifråga. Bland omständigheter av beskaffenhet att kunna föra upp etl brott i denhögsta svårhetsgraden har därför inte tagits med förfaranden som ärstraffbelagda enligt särskilda straffbud. har inte den omständigheten atlgärningsmannen begagnat en falsk handling eller vilseledande bokföring tagitsmed som kvalifikalionskrilerium vid grovt bedrägeri. I linje härmed är del vårtanke att stöld som förövas genom inbrott i annans hem skall jämte stöldbrotlbedömas såsom grovt hemfridsbrotl. Kravenpå brollsutbylels värde och skadans omfattning som grund för atl hänföra ettbrott till den högsta svårhetsgraden bör ställas högt. Självfallet kommer detinte i fråga alt i lagtexten ange tämligen fixa gränser för värde och skada. Enrimlig riktpunkt vid gränsdragningen i det enskilda fallet synes oss vara attlåta värdegränsen ligga vid omkring fem basbelopp. Vidvalet av kvalifikafionsgrunder vid sidan av brottsutbytets värde och skadansomfattning har vi i övrigt lagt större vikt vid brottsoffrets situafion än vidgärningsmannens tillvägagångssätt som sådant. Brotteni förslaget fill 8 kap. BrB behandlas i avsnitt 12. Samtliga dessa brott innebär angrepp på konkret egendom, dvs. Bestämmelserna stadgar straff för olika sätt all olovligen förfoga över sådan egendom lill skada eller olägenhet för den som har ägande- eller säkerhetsrätt till egendomen eller har sådan egendom i sin besittning. Alll efler angreppets 3 Prop.1985/86:65 art indelas de ifem huvudtyper av brott, nämligen stöld, rån,skadegörelse, egendomsbrott och besUlningsinlrång. Skadegörelsejämställs från straffvärdesynpunkl med olovlig tillägnelse. Ett skademoliv böranses lika förkastligt som ett vinningsmotiv. Till egendomsbrott hänförsmindre allvarliga stölder och skadegörelsebrotl saml vissa andraförmögenhetsangrepp med typiskt sett lägre slraffvärde än stöld- ochskadegörelsebrott, såsom att någon olovligen använder annans egendom eller olovligentar hand om, flyttar eller överger lös sak som fillhör annan. Besitlningsintrångomfattar gärningar som innebär all någons besittning lill viss egendom störsoch är vidare avsett atl träda i stället för brottet tagande av olovlig väg. Iförhållande lill nuvarande systematik innebär förslaget vissa förändringar.Med vissa undanlag kriminaliseras samma lyper av angrepp på egendom som enligtgällande rätt, men de straffbelagda förfarandena indelas i färre brottstyper.Sålunda försvinner brottstyperna bodräkt, tillgrepp av forlskaffningsmedel, självtäktoch olovlig kraflavledning. Av dem ulgör tillgrepp av forlskaffningsmedelenligt förslagel egendomsbrott, och rekvisitet för grovt egendomsbrott harutformats med hänsyn härtill. Egenmäktigt förfarande som en särskild brotlskategoriförsvinner till följd av atl de gärningar som utgör egenmäktigtförfarande inryms i andra bestämmelser i förslaget. En viss avkriminaliseringsker genom atl en gärning för alt utgöra brott enligt 8 kap. skall innebärskada eller olägenhet, varemot någon sådan begränsning inte finns vid detnuvarande brottet egenmäktigt förfarande. Brotteni 9 kap. BrB Avsnitt13 innehåller en redovisning av brotten i förslaget till 9 kap. BrB. Kapitletupptarrö huvudtyper av brott, nämligen bedrägeri, ulpressn-ing, ocker och spekulalionsbroii.Vad som ulgör häleri saml vissa därmed närbesläktadegärningstyper omfattas av straffbestämmelser i förslagets 12 kap. Gällandebestämmelse om ockerpantning har inte någon motsvarighet i förslaget. Förslagelsbedrägeribrott förekommer i fyra olika varianter. Motsvarighetenlill nuvarande bedrägeri skiljer sig därifrån genom atl kravet pä all gärningenskall innebära förmögenhetsöverföring har slopats. För bedrägeriansvar är deldärför fillräckligl atl gärningen innebär ekonomisk skada. För den som drabbasav brott är skadan del väsentliga, och del finns enligt vår mening inteanledning atl se vinningsmotivel som nödvändiglvis> mer förkastligt än andramotiv. En följd av att vinningsrekvisitet slopas är att behovet av dennuvarande straffbestämmelsen för oredligl förfarande försvinner. Denna brotlslermanvänder vi i stället för alt beteckna den lindrigaste graden av bedrägeri,utpressning, ocker och spekulalionsbroii. Enannan variant av brottsarten bedrägeri är det i avsnitt 9 behandlade dalorbedrägeriel. Entredje form av bedrägeribrottet tar sikte på vissa lyper av olovliga 64 förfaranden över "konlopengar". Såsomdenna form av bedrägeri krimin- aliserasförfoganden över medel som av misstag ställts fill gärningsman- Prop.1985/86:65 nens förfogande på konto eller genom poslanvisning, check ellerdylik handling, om gärningen innebär ekonomisk skada. Slutligenhar såsom en Qärde form av bedrägeri medtagits förfaranden som brukar betecknassom snyltning. Genom en någol ändrad brotlsbe-skrivning har vi markerat, attstadgandet bör ges ett snävare tillämpningsområde än nuvarandestraffbestämmelse för snyltning. Brottsbeskrivningenför utpressning enligt förslagel överensstämmer med den nuvarande utomsåtillvida att vinningsrekvisitet slopats. Föreslagnaändringar i ockerbestämmelsen har redovisats ovan. Spekulationsbrottmotsvarar i huvudsak nuvarande svindleri, men för att undvika onödig dubbelkriminaliseringhar vi något inskränkt bestämmelsens tillämpningsområde. fall harundanlagils från det kriminaliserade området för alt undvika utredningar ibagatellfall. Brotteni 10 kap. BrB Brotteni förslaget till 10 kap. BrB behandlas i avsnitt 14. Kapitlet innehållerendast två arter av brott, benämnda behörighetsmissbruk och undandräkl. Behörighetsmissbrukinrymmer gärningstyper som enligt gällande rätt är fordringsförskingring,trolöshet mot huvudman eller behörighetsmissbruk. Mindre allvarliga fallbenämns undandräkl, som också är beteckning för vissa olovliga förfoganden överredovisningsmedel saml makes förfogande över gifiorättsgods lill förfång förandre maken eller dennes dödsbo när bodelning skall ske. Vidutformningen av straffbestämmelserna har missbruk av kontokort beaktatssärskilt. Såsomnämnts tidigare läcks i allmänhet sakförskingring samt huvuddelen av brottenolovligt förfogande och olovligt brukande av brottsbeskrivningar i förslagettill 8 kap. BrB. De flesta fall av nuvarande olovligt brukande är sålundaenligt förslaget egendomsbrott. Brotteni 12 kap. BrB Iavsnitt 15 behandlas brotten enligt förslaget till 12 kap. BrB. Kapitlets trehuvudtyper av brott benämns häleri, efterföljande oredlighet och häleriförseelse. Förslagetlill reglering har som utgångspunkt del enligt gällande rätt såsom häleri kriminaliserade området men avviker från vad som för närva rande kan anses gälla i flera avseenden i såväl formellt som sakligt hänse ende. Nuvarande oklarheter i fråga om kretsen av möjliga förbrott undviks genom atl förbrotten anges uttryckligen. Vilka typer av befattning med hälerigods som är straffbelagda klargörs tydligare i förslaget än för närva rande. Atl la befattning med hälerigods skall nämligen kunna föranleda ansvar för häleri endast om befattningen beslår i förvärv, mottagande eller innehav av sådan egendom. Annan befallning med hälerigods kan dock föranleda ansvar för efterföljande oredlighet, om gärningen innebär ett 65 Prop.1985/86:65 främjande av en brottslings möjligheter atl tillgodogöra sig ellerbehålla hälerigods. Straffbestämmelsen för häleri innefattar även vad somenligt gällande rätt betecknas som fordringshäleri. Såsomefterföljande oredlighet kriminaliseras varje handling som innebär ettfrämjande av någons möjligheter att tillgodogöra sig eller behålla en tillgång,som denne skaffat sig genom något av vissa angivna brott eller som härrör frånen sådan tillgång, saml medverkan vid omsättning därav. Dessutom inrymmerbrottet efterföljande oredlighet gärningar som ulgör vinningshäleri ochomfattar atl genom alt la emot gåva eller på liknande sätt bereda sig vinningav alt annan skaffat sig ekonomiska tillgångar genom alt begå brott. Förslagetlill straffansvar för efterföljande oredlighet, som innebär en utvidgadkriminalisering av gärningar som kan betecknas som efterföljande medverkan tillbrott, är avsett atl försvära omsättningen av olovligen åtkomna tillgångar ochverka mera allmänt brottsförebyggande. Bestämmelsen kan också sägas vara ägnadatl öka möjligheterna att ingripa mot broltsanstiflare och finansiärer avbrottslighet. Häleribrolletär indelat i tre svårhelsgrader. Mindre allvarliga fall föranleder ansvar förhäleriförseelse, varvid är att märka att ringa fall som inte består i förvärvav hälerigods omfattar även mindre allvarliga fall av efterföljande oredlighet.Ringa fall av efterföljande oredlighet är helt undantagna från ansvar. Utövermindre allvarliga fall av häleri och efterföljande oredlighet omfattarhäleriförseelse enligt förslaget vissa oaklsamma förfaranden samt förvärv ochmottagande av vad som sannolikt är hälerigods. Enligtgällande rätt är samtliga typer av vad som betecknas som häleri(sakhäleri, vinningshäleri och fordringshäleri) kriminaliserade vid oaktsamhet.I förhållande härtill innebär förslaget en viss avkriminalisering. Endastförvärv och mottagande av hälerigods eller vad som vid gärningen blirhälerigods kriminaliseras vid oaktsamhet. Enligt förslaget krävs ett handlandeav grov oaktsamhet. Gärningslypenförvärv och mottagande av egendom som sannolikt är hälerigods är avsedd attersätta den införda möjligheten alt döma för häleri även om förbrottetinte är styrkt. Begränsningen till gärning i näringsverksamhet eller såsom ledi en verksamhet, som bedrivs vanemässigl eller annars i större omfattning, harslopats. Å andra sidan har vi ansett atl befattning med någol som intebevisligen är frånhänt annan genom brott inte skall kunna föranleda ansvar för allvariigarebrott än häleriförseelse. avslutande avsnittet behandlas slraffskalorna. Förslagetinnebär en allmän sänkning av slraffnivån för förmögenhels brotlen. I övrigt har vi inte funnit anledning all överväga all lägga väsentli gen andra principer till grund för konstruktionen av straffskalorna än i gällande rätt. Vi har ansett atl särskilda minimistraff även i fortsättningen bör stadgas för grova och medelsvåra brott och alt en viss överlappning av 66 straffskalorna mellan de olika graderna av brottbör bibehållas. formningen av skalorna harvi vidare utgått från gällande regler om straff- Prop. 1985/86:65 minsknings-och straffskärpningsgrunder och om gemensamt straff vid flerfaldigbrottslighet. Inte heller har vi funnit anledning att vid bestämmande avstraffskalor för brotten beakta olika typer av verkställighets-regler,däribland reglerna om villkoriig frigivning. Måletatt åstadkomma förutsättningar för en allmän sänkning av straffnivån har vi,såsom utvecklas i avsnittet om brottens gradindelning, sökt nå i första handgenom att minska utrymmet för vad som skall hänföras till grova ochkvalificerade brott och genom att lill den lägsta graden föra inte bara ringaulan även mindre allvarliga brott. Vid sidan av denna "avtappning"av de högre svårighetsgraderna av brotten har vi sökt nå nivåsänkningen genomatt föra in böter, lägst 60 dagsböter, såsom påföljd vid sidan av fängelse förbrott tillhörande normalgraden av brotten. Dessutom har vi föreslagit sänkningav straffmaximum för sistnämnda typer av brott från fängelse fill fängelseett år och . Vihar inte ansett oss för den lägsta graden kunna slopa fängelse som påföljd bl.a. därför alt vi väsentligt vidgat kretsen av dit hänförliga brott men harbegränsat liden lill högst . Förgrovt rån, som betecknas såsom synnerligen allvarligt brott, har vi föreslagiten sänkning av straffminimum frän fyra till fängelse. Förslagetinnebär en begränsning av antalet slraffskalor vid förmögenhelsbrotl från tiotill fyra. Vårtförslag till brottstyper och slraffskalor framgår av en tablå på s. 86. 1985/86:65 Bilaga 2 Om stöld, rån och skadegörelse m. m Föregendomsbrott döms den som 1. förövar brott enligt 2 § fjärdestyckel eller 6 § tredje stycket, 2. olovligen använder annansegendom, dock ej om användningen avser mark eller byggnad med däri befintligegendom och gärningen förövas av eller med samtycke av den som lovligen fåttegendomen i sin besittning, 3. olovligen omhändertar, flyttareller överger lös sak, som tillhör annan, dock ej om gärningen utgör etlnödvändigt led i en laga självtäkt enligt 11 §, eller 4. olovligen skadar, förstör, överiåtereller på annat jämförbart sätt olovligen förfogar över egendom lill men förägande- eller säkerhelsrält som tillförsäkrats eller eljest tillkommer annan. Straffetför egendomsbrott är böter eller fängelse . För grovtegendomsbrott döms den som förövar brott enligt 8 § första stycket 2-4, om delinnebär risk för eller medför betydande ekonomisk skada eller olägenhet, såsomnär motorfordon brukas vårdslöst eller inte återställs eller när elektriskkraft avleds i betydande omfattning, och brottet, med beaktande av samtligaomständigheter, är atl anse som allvarligt. Straffet för grovt egendomsbrott ärböter, lägst sextio dagsböter, eller fängelse i högst och . Om beidrägeri, utpressning och ocker m. m. Förbedrägeri döms den som 1. genom vilseledandeförmår annan lill handling eller underiåtenhet som innebär ekonomisk skada för den vilseledde eller någon i vars ställe denne är, 2. genom att lämna oriktig ellerofullständig uppgift, företa ändring i datorprogram eller i upptagning förautomatisk databehandling eller på annat sätt olovligen påverkar resultatet avautomatisk databehandling så att del innebär ekonomisk skada, 3. föranleder utbetalning elleröverföring av medel, som av misstag ställtsfill hans förfogande på konto eller genom poslanvisning, check eller Prop.1985/86:65 dylik handling, om gärningen innebär ekonomisk skada, eller 4.skaffar sig förtäring, transport, hotellrum eller annat dylikt, som tillhandahållsallmänheten under förutsättning av kontant betalning, och underlåter att görarätt för sig. Straffetför bedrägeri är böter, lägst sextio dagsböter, eller fängelse i högst ett åroch . Ärbrottet med hänsyn lill den ekonomiska skadan och övriga omständigheter attanse som mindre allvarligt, döms enligt 8 § för oredligl förfarande. Förgrovt bedrägeri döms den som förövar brott enligt 1 § första stycket 1-3, om 1. detinnebär stor eller mycket kännbar ekonomisk skada, 2. gärningsmannen utnyttjarsjukdom eller annan särskild svaghet hos den vilseledde, eller 3. gärningsmannen utnyttjaransvarsfull förtroendeställning, dockendast om brottet, med beaktande av samtliga omständigheter, är alt anse somsärskilt allvarligt. Straffetför grovt bedrägeri är fängelse, lägst och högst . Förocker döms den som 1. begagnar sig av någonstrångmål, oförslånd, lättsinne eller beroende ställning lill att bereda sigeller annan en ekonomisk förmån, som står i uppenbart missförhållande fillmotprestationen eller för vilken motpresta-fion inte skall utgå, eller 2. i samband med utlåning avpengar bereder sig eller annan ränta eller annan ekonomisk förmån, som äruppenbart oskälig, om gärningen begås såsom led i en låneverksamhet. Iringa fall skall inte dömas till ansvar. Straffetför ocker är böter, lägst sextio dagsböter, eller fängelse i högst . Ärbrottet med hänsyn till förmånen och övriga omständigheter atl anse som mindre allvariigt,döms enligt 8 § för oredligl förfarande. Förgrovt ocker döms den som förövar brott enligt 5 §, om 1. denotillböriiga förmånen har stort värde eller brottet innebär mycket kännbar ekonomisk skada, 2. gärningsmannenutnyttjar sjukdom eller annan särskild svaghet hos motparten,eller 69 Prop.1985/86: 65 3. gärningsmannen utnyttjar ansvarsfullförtroendeställning, dockendast om brottet, med beaktande av samtliga omständigheter, är att anse somsärskilt allvariigt. Straffet för grovt ocker är fängelse, lägst sex månaderoch högst . Bilaga 3 Prop.1985/86:65 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrandeöver förmögenhetsbrottsutredningens betänkande Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetts av hovrätten över ochBlekinge, hovrätten för , , riksåklagaren (),, , brottsförebyggande rådet (BRÅ),datainspektionen, bankinspektionen, , juridiska fakultelsnämndernavid , Lunds och , , dalalagstiftningskommiltén(DALK, Ju 1976:05), fängelsestraffkommiltén (Ju 1979:04), ,. Föreningen , Föreningen . (), Centralorganisationen /SR, . Svenska sparbanksföreningen.Finansbolagens förening. Hovrättenöver och har bifogat yttranden från ochHelsingborgs tingsrätter. Hovrätten för har bifogat yttrandenfrån och tingsrätter. RÅ har bifogat yttranden frånlänsåklagarmyndigheterna i , saml Väslernortlands ochJämtlands län. TillBRÅ:s yttrande är fogat en reservation av ledamoten . CentralorganisationenSACO/SR har som sin inställning hänvisat fill vad som anförts ietl yttrande JUSEKavgett lill centralorganisationen. förslag till lag om ändringav 10 kap. 5 § BrB Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om att JO kap. 5 § skall ha nedan angivnalydelse. Omnågon, som på grund av förtroendeslällning, vare sig det är i allmän ellerenskild Ijänst, såsom syssloman eller eljest, fått att för annan sköta ekonomiskangelägenhet eller öva Ullsyn å skötseln därav, missbrukar behörighet altföreträda huvudmannen eller eljest sin förtroendeslällning och därigenom skadarhuvudmannen, dömes, om gärningen icke är belagd med straff enligt 1-3 §§, förtrolöshet mot huvudman till böter eller fängelse i högst två är. Är brottet grovt, skalldömas lill fängelse, lägst och högst . Vid bedömande huruvidabrottet är grovt skall särskilt beaktas, om gärningsmannen begagnat falskhandling eller vilseledande bokföring eller fillfogat huvudmannen betydandeeller synnerligen kännbar skada. Missbrukarnågon, som fält alt Missbrukar någon, som fåll att skötarättslig angelägenhet för an- sköta rättslig eller teknisk angelä- genhet för annan, till förfång för huvudmannen sin förtroendeställning, dömes enligt vad i första slyckel sägs, ändå all angelägenheten ej är av ekonomisk art. nan, lill förfång förhuvudmannen sin förtroendeställning, dömes enligt vad i första slyckel sägs,ändå att angelägenheten ej är av ekonomisk art. Denna lag träder i kraftden Bilaga 5 Prop.1985/86:65 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrandeöver företagshemlighetsutredningens betänkande (SOU 1983:52)Företagshemligheter Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justifiekanslern, riksåklagaren,hovrätten för , , rikspo-hsstyrelsen,datainspektionen, försvarets civilförvaltning, ,, kommerskollegium, patent- och registreringsverket,, , juridiska fakulteten vidStockholms universitet, arbetsdomstolen, statens industriverk, styrelsen förteknisk utveckling, dalalagstiftningskommiltén (Ju 1976:05),sårbarhetsberedningen (Fö 1981:02), , Landsorganisafioneni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), , , ,kemiska induslrikonlor, , ,. , industrier, Svenska pelroleuminslitutet. Svenska industriens patentingenjörers förening.Svenska föreningen för industriellt rättsskydd. Svenska föreningen för ADB ochjuridik. Företagens uppgiftslämnardelegation och Delegationen för vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning. Yttrandehar dessutom inkommit från Näringslivets Delegafion för marknadsrätt. Riksåklagarenhar överlämnat yttranden av överåklagaren i samt avcheferna för länsåklagarmyndigheierna i och Västerbottenslän. Kommerskollegiumhar överlämnat yttrande av handelskammare. 1985/86:65 Bilaga 6 Utdrag av sammanställning av remissyttranden över företagshemlighetsutredningensförslag till ändring av 10 kap. 5 § BrB. Avdet tiotal remissinstanser som yttrat sig över företagshemlighetsutredningensförslag till ändring av bestämmelsen om trolöshet mol huvudman i 10 kap. 5 § EtrBhar juridiska fakultetsnämnden vid , statensindustriverk, . ochSvenska uppfinnareföre ningen utan närmare motivering tillstyrkt förslageleller lämnat det utan erinran. i har ställt sig negativ tillförslaget och anser att det inte bör genomföras. Detta ställningstagande ärdock grundat på en samlad bedömning av utredningens förslag i dess helhet. Länsåklagarmyndighetenanför i denna del: Vad gäller missbruk av anförtrodd företagshemlighet i affärsförbindelse är det riktigt att straffbe lägga denna typ av angrepp men den föreslagna straffsatsen, som ligger på "snatterinivå", är för låg. Här gäller det ju ett brott som i mångtoch mycket överensstämmer med trolöshet mot huvudman och bör därför ha samma slraffvärde, vilket bör återspeglas i straffsatsen. Utredningensförslag till ändring i 10 kap. 5 § tredje st bör helt utgå. Denföreslagna ändringen är inte lämplig genom att man därigenom skulle fä tvåskyddsobjekt av olika omfattning i respektive lagen om skydd för förelagshemligheler.I den senare lagens 1 § sägs all etl röjande av en företagshemlighel skallinnebära skada för näringsidkaren medan det i talas om allröjandet skall innebära förfång för huvudmannen. I kommentaren tillbrottsbalken sägs att ordet "förfång" innebär atl man uppger del kravpå skada som ställs upp i paragrafens första stycke (se m.fl. kommentartill I, 4:e uppl. sid. 458). I motiveringen fill 1 § lagen omskydd för förelagshemligheler sägs alt skaderekvisilet innebär att man ställerett visst, om än lågt, kvalitetskrav pä företagshemligheten för alt den skallskyddas, någol som ju inte blir fallet då avslöjandet endast behöver innebäraförfång för näringsidkaren. Denna tvetydighet skulle kunna elimineras om manföljer mitt förslag om annan straffsats för missbruk av företagshemlighel i affärsförbindelseoch formulerar om detta stadgande så att del även täcker skyddsobjektet iföreslagna 10 kap. 5 § tredje st . Sistnämnda ändring skulk;därigenom kunna utgå. RÅ,som i och för sig inte haft någon erinran mot förslagel till ändring i 10 kap.5 § BrB, anser att kriminaliseringen av missbruk av förelagshemligheler ianställningsförhållanden bör sträckas längre än vad utredningen föreslagit. RAanför: Del mest frekventa och sannolikt allvarligaste hotet mot förelagshemligheleranses allmänt ha samband med de anställdas åtgärder attutnyttja eller röja det egna företagels hemligheter. '"* sedan anställningsförhållandet upphört. Vill man på etl något så när effek-