prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Den torde i stället såsom utgörande en del avgrundskolans ämnesområde vara att hänföra till fråga som efter bemyndigande ilag fär överlämnas till regeringens normgivning. Klagandenas påstående att skokörordningensföreskrifter om den samlade skoldagen är grundlagsstridiga av det skälet att deinskränker rörelsefriheten enligt 2 kap. 8 8 regeringsformen är därför interiktigt. Deti skollagen givna bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter somavses i 8 kap. 3 8 regeringsformen och som gäller arbetets anordnande i grandskolankan uppenbarligen inte avse annan verksamhet än den undervisning varomskollagen innehåller föreskrifter. Utifrån denna synpunkt har del betydelsehuruvida den samlade skoldagen, såsom klagandena gör gällande, avser annat änundervisning i skollagens mening. Iskollagens första paragraf anges i allmänna ordalag målsättningen för den avsamhället bedrivna skolverksamheten. Det sägs här att den genom samhälletsförsorg bedrivna undervisningen av bam och ungdom har syfte att meddelaeleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främjaelevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännandesamhällsmedlemmar. Den närmare innebörden av vad som härvid menas medundervisning belyses i prop. 1962:54 angående reformering av den obligatoriskaskolan m.m. Vad föredragande departementschefen därvid uttalade kom tilluttryck i den första läroplanen för (SFS 1962:480). I dennaunderströks att skolans uppgift inte endast är att bibringa kunskaper i olikaämnen. Skolans uppgift, framhöUs det, sträckte sig längre än sä och innefattadeäven elevernas individueUa och sociala fostran. I begreppet fostran inbegrepläroplanen inte blott själva undervisningen och dess innehåll utan alla deskiftande möjligheter tUl påverkan på individen, som skolarbetet och skokivet ialla dess yttringar erbjöd och som skolan borde utnyttja. Vidare framhöUs attskolans uppgifter måste fortlöpande omprövas sä att de ständigt höllstidsenliga; skolans egen utveckling borde försiggå i takt med samhäUets. Detär mot bakgranden av det sagda tydligt att ordet undervisning i skoUagenfår ges en tämligen vidsträckt tolkning. Lika klart är det att skolan genom densamlade skoldagen tillförts ett nytt element av väsentlig betydelse. Såsomföredragande statsrådet framhöll (prop. 1975/76: 39) har man genom att väva inolika verksamheter i varandra syftat till alt uppnå ett arbetssätt som ärobundet av de arbetsformer som tidigare präglat skolan. Föreningslivetsarbetssätt och beslutsformer har därvid ansetts såsom en käUa förnyelse.Tidigare gällde att verksamheten i skolan var helt utformad efter föreskrifteroch riktlinjer som fastställts av riksdag och regering samt avskolöverstyrelsen. Skollagen, skolförordningen och läroplanen med dess mål ochriktHnjer för skolan utgjorde ett sammanhäUet system med en central styrning avskolan. Det var skolans egen personal, rektorer, lärare m.fl., som i samarbetemed hemmen hade ansvaret för att skolarbetetbedrevs i enlighet med de cenlrak fattade besluten. I denna ordning låg ensärskild garanti för förverkligandet av läroplanens krav på saklighet ochobjektivitet. Enligt skollagen avsåg det lokala inflytandet i huvudsak frågorrörande ordningen vid skolenheterna samt uppgiften att förse skolan medlokaler, inventarier och utbildningsmateriel. Inflytande över den pedagogiskaverksamheten i skolan hade skolstyrelsen endast i så måtto att den skulle tikseatt verksamheten fortgick enligt gällande föreskrifter. Ioch med införandet av den samlade skoldagen har det blivit en lokal uppgift attsvara för den icke timplanebundna delen av skoldagen. Kommunen skall därvidengagera även andra än skolans personal. Företrädare för föreningslivet avsesskola spela en framträdande roU och fä verka på egna viUkor förutsatt att derasverksamhet är förenlig med skolans mål och rikUinjer och sålunda sker mediakttagande av läroplanens krav på saklighet och objektivitet. Bland deföreningar som avses fmns sådana som företräder klart formulerade politiskaeller religiösa åsikter. Deras självklara uppgift är att verka för sinaprogram och att påverka opinionen. Att ge dem rätt all inom skolan verka påegna villkor så länge de är förenliga med läroplanens krav pä saklighet ochobjektivitet innefattar en motsägelse. Det ökade lokala inflytandet över skolanoch skolpliktens utvidgning till all omfatta de oHka aktiviteter som densamlade skoldagen innesluter måste anses som en genomgripande reform av skolan.Det är en öppen fråga om skoUagens bemyndigande, som stöder sig pä 8 kap. 7 8första stycket 6. regeringsformen, medger regeringen att alla delar beslutaom ändringar av detta slag eller om det utvidgade innehållet i skollagen bortkomma till uttryck i lag som stiftas enligt 8 kap. 3 8 regeringsformen. Det kandock från författningsmässig synpunkt inte anses uppenbart fel att genomförareformen på sätt som skett. Skoldirektionens beslut att tillämpa skolförordningensbeslämmelser om den samlade skoldagen är därför inte grand-lagsstridigt av detskälet att bestämmelserna gär utöver bemyndigandet i 55 8 skollagen. Klagandenahar vidare gjort gällande att den samlade skoldagen i praktiken kan komma allinnebära alt barnen tvångsvis blir utsatta för indoktrinering genom föreningaroch sammanslutningar. Enligl 2 kap. 2 8 regeringsformen är varje medborgaregentemot det allmänna skyddad mot tvång all deltaga i sammankomst föropinionsbildning. Vissa av föredragande statsrådet i proposiUonen 1975/76:39gjorda uttalanden kan vara ägnade att skapa osäkerhet om den samlade skoldagensförhållande det nämnda grandlagssladgandet. I läroplanens anvisningarrörande den samlade skoldagen har dock inte intagits någon föreskrift somstrider mot stadgandet. Skoldirektionens klandrade beslut innebär ej attgrandskolans elever ålagts närvaro i strid mot föreskriften i 2 kap. 2 8regeringsformen och är ej heller oförenligt med den fria åsiktsbildningen. Bilaga 15 Prop. 1985/86: 10 Bilaga 15 Lagförslag som inte remitteras till lagrådet Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenomföreskrivs att 22 S skollagen (1962:319)' skall ha nedan angivna lydelse. Länsskolnämndenutgörs av nio ledamöter, som utses , räknat från och med den 1januari året efter det, då val i hela riket titt landsting ochkommunfullmäktige har ägt rum. Av ledamöterna skall två utses av regeringen,varav en bland företrädare för arbetsgivare och en bland företrädare för arbetstagareinom länet, samt en av och en av . Femledamöter skatt väljas av . I skall fem ledamöterutses av kommunfullmäktige i Gottands kommun. Omfattar annat tån kommun, somej titthör landstingskommun, skatt tre ledamöter utses av och tvåledamöter av kommunfullmäktige . För var och en av de ledamöter som utses av regeringen,och skatt en suppleant utses. För de ledamötersom väljs av etter kommunfullmäktige skall lika många suppleanterväljas. Suppleanterna skall utses som ledamöterna. Ledamöterna och suppleanterna skall vara bosatta inomlånet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. skaU välja fem av ledamöterna i länsskolnämnden.I skall fem ledamöter utses av kommunfullmäktige i Gottandskommun. I och tån samt i skatt tre ledamöter utsesav och två ledamöter av kommunfullmäktige i respektiveMalmö kommun. För de ledamöter som väljs av etter kommunfullmäktigeskall lika många suppleanter väljas. Ledamöter och suppleanter som väljs enligt första stycket skaUutses räknat året efter det när allmännaval titt landsting och kommunfullmäktige har ägt rum. De skall vara bosattainom länet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. Dennalag träder i kraft . ' Lagenomtryckt 1970: 1026. Senaste lydelse 1981: 1113. Prop.1985/86:10 Innehåll Del B Bkagortkl regeringsprotokollet (lagrädsremiss om ny skollag m. Bilagal Skollagen (1962:319) .............................. .. 3 Bilaga2 Utdrag av lagen (1967:940) angående omsorger om vissa Bilaga3 Sammanfattning av skolförfattningsutredningens betänkan de (Ds U 1981:4) Skollagen ....................... .. 24 Bilaga4 lagförslag ...... 26 BUaga5 Sammanställning av remissyttrandena över skolförfatt ningsutredningens betänkande (Ds U 1981:4) Skollagen .. 37 Remissinstanserna ............................................. .. 37 SammanstäUningensdisposition m. m....................... .. 38 1 Remissinstansemas allmänna instäUning ............. .. 38 2 Lagens uppbyggnad, terminologi m.m.................. 41 2.1 Lagform när sädan inte krävs ..................... 41 2.2 KapiteHndelning m. m.................................. 41 2.3 Språk m.m................................................ 42 2.4 Föräldrar, vårdnadshavare m. m.................... 43 2.5 Inseende och tiUsyn .................................. .. 44 2.6 Skola och skolform..................................... .. 45 2.7 Ordet skolplikt ........................................ 45 2.8 Utbildning - begreppet och dessbenämning .. .. 45 2.9 Innebörden av att vara bosalt irikel ........ 47 Allmänna föreskrifter .............................. 48 3.1 Skollagens tillämpningsområde m,m............... 48 3.2 Den s. k. målparagrafen ............................ 50 3.3 Skolhuvudmännens kostnadsansvar.............. 51 3.3.1 Allmänna synpunkter ........................... 52 3.3.2 Läroböcker, skrivmateriel och andra utbildningshjälpmedel 54 3.3.3 Skolmåltider ....................................... .. 58 3.3.4 Lägerskola och andra särskildaarrangemang 59 3.3.5 Skolskjutsar ..................................... 59 3.3.6 Skolhälsovård ................................... 60 Kommunernas och landstingskommunernas skolledning 61 4.1 Vissa redaktionella frågor .......................... . 61 4.2 ......... . 62 4.3 Planeringsråd och yrkesråd ........................ . 63 4.3.1 Benämningen planeringsråd ................. . 64 4.3.2 Behovet av bestämmelser om planeringsråd och yrkesråd 64 4.3.3 Yrkesråd i landsUngskommuner .............. 65 4.3.4 Uppdrag åt planeringsrådet attfullgöra yrkesrådsuppgifter 65 4.4 Skolchef................................................... 69 Centrala och regionala myndigheter ......... 71 5.1 AUmänna synpunkter ............................... . 72 5.2 SÖ:s uppgifter ....................................... . 72 5.3 Länsskolnämndernassammansättning ............ 72 5.4 Länsskolnämndernas uppgifter ..................... 73 Elevomräden ...................................... 74 Prop.1985/86: 10 6.1 Allmänt ................................................. 75 6.2 FaststäUande av elevomräden..................... 75 6.3 Tillhörighet till elevområde ........................ 76 6.4 Skolgång i annan skola än detegna elevområdets 76 6.4.1 Förutsättningarna ............................ 76 6.4.2 Beslutande myndighet ....................... 79 6.4.3 Besvärsrätl för den enskildeoch för hemkommunen 80 6.5 Interkommunalersättning ......................... 81 6.5.1 Kostnadsansvaret och desskoppling kyrkobokföringen 81 6.5.2 Ersättningens storlek m. m.................... 82 6.5.3 Tvister om rätt UU ersättningoch om ersättningens storiek 82 6.6 Fosterhemsfallen .................................... 84 6.7 Vissa redaktionella frågor ......................... 85 7.1 Skolplikt och rätt tillutbildning .................... 86 7.2 Skolmognad och skolstart ......................... 86 7.3 Skolgångens avslutande före skolpHktensupphörande 87 7.4 Vårdnadshavares ansvar .......................... . 88 7.5 Vite och hämtning ................................... . 88 7.5.1 Bör tvångsmedlen finnaskvar? 7.5.2 Beslutande myndigheter .................... . 94 7.5.3 Verkställighetsfrågor ......................... . 98 7.5.4 Vissa redakUonella frågor ................... . 98 7.6 Alternativa kurser m. m............................... 99 7.7 Befrielse från vissa inslag iutbildningen ....... 100 Specialskolan ....................................... . 102 8.1 RedakUonella frågor................................... 102 8.2 Sakfrågor ................................................ . 102 Gymnasieskolan ................................... . 103 9.1 RedakUonella frågor ................................ . 103 9.2 Tillträde och intagningsnämnder.................. . 103 9:3 Befrielse frän vissa inslag i gymnasieskolans utbildning ,,, 105 9.4 Övrigt .................................................. 106 10 8 kap. Enskilda skoloroch privatutbkdning ........... 106 10.1 Godkännande av enskUda skolor m.m............ 106 10.2 Privatutbildning ....................................... 107 10.2.1 Termen privatutbildning .................... 107 10.2.2 Definition m. m.................................. 108 10.2.3 Övrigt ........................................... 108 10.3 Särskildinspektionsrält m.m. mot vissa skolor 111 11 9 kap. Skolhälsovård ..................................... 112 11.1 Allmänna synpunkter ................................ 112 11.2 Skolformer m.m. med skolhälsovård............... 114 11.3 Målsättningen för skolhälsovården................ 114 11.4 Undersökningar och undersökningstiUfällen..... 115 11.5 Elever i specialskolan ochandra handikappade 116 11.6 Övrigt .................................................... 116 12.1 Överklagande av beslut ............................ 117 12.2 Bemyndiganden m.m................................... 118 13 Vissaytterligare frågor 121 13.1 Saklighet, åsiktsfrihet, föreningsmedverkan m. m 121 195 1985/86:10 13.2 Allmänna föreskrifter om uppträdande i skolan, agaförbud 13.3 Skolans elevvård .................................... 126 13.4 Handikappade........................................... 126 13.5 och andra etniskaminoriteter .......... 126 13.6 Avstängning och förvisning m, m.................. 127 13.7 Sekretessfrågor ...................................... 127 13.8 Elevs arbetsrättsligaställning .................... 127 13.9 aktuella följdändringar iandra författningar 128 13.10 Författningsändringar ....................... 128 Bilaga6 SkoladministraUva kommitténs PM 29 såvitt gäller frågan BUaga7 Sammanställning av remissyttrandena över Skoladministra Uva kommitténs PM 29 sävkt gäUer frågan om tvångsmedel 132 Remissinstanserna ............................................. 132 1 Remissutfaket i stort ......................................... 132 2 Remissinstanser med anknytningtill rättsväsendel . 3 Den statliga skoladministraUonen ....................... 134 4 Kommuner m. fl................................................. 136 5 Andra remissinstanser ...................................... 138 BUaga8 SEH-kommitténs betänkande (Ds U 1980:3) Enskild under visning enligt 35 8 skokagen ..................... 141 1 Direktiven ....................................................... 144 2 FuUgörande av skolplikten ............................... 144 3 Historisk UUbakablick ...................................... 144 4 Bakgranden till uppdraget .................. ;............ 149 5 Frekvensundersökningen.................................... 150 6 Folkrätlsliga och andraaspekter på enskild undervisning enligt 358 skollagen .............................................. 152 7 Avgränsning mellan enskildskola och enskUd undervisning 155 8 TUlsyn ......................................................... 158 9 Om barnets rätt ............................................. 160 10Kommitténs författningsförslag ........................ 161 Frekvensundersökningen,sammanställning ............... 163 Bilaga9 SammanstäUning av remissyttrandena över betänkande (Ds U1980: 3) Enskild undervisning enligt 358 skollagen ....................................... 164 1 Remissutfallet i stort .......................................... 164 2 Allmänna synpunkter frän posiUvtinställda remissinstanser 165 3 AUmänna synpunkter av kritisknatur .................... 165 4 Synpunkter i särskilda frågor ............................. 167 4.1 Ytterligare om gränsdragningenmellan enskild undervisning och enskild skola 167 4.2 Anmälningsskyldighet ochprövning av föratsättningarna för befrielse från skolgång .................................................................. 168 4.3 Den efterföljande kontroUen .................. .... 169 4.4 Barnetsinflytande ...................................... 171 Bilaga10 rörande regler om skolhälso vården ................................................ 172 Bilaga11 Skolhuvudmännens kostnadsansvar i förhållande ele vema i och gymnasieskolan ...... 174 1 Nuvarande regelsystem ihuvuddrag .................... 174 196 3 Remissinstanserna ........................................... 176 Bilaga12 Elevområden m.m. och interkommunal ersättning för ele- Prop.1985/86:10 ver i och gymnasieskolan nuvarande regel system i huvuddrag ................................. 177 1 Elevernas fördelning mellan ochinom olika skolhuvudmans grundskolor och gymnasieskolor ...................................................................... 177 2 Interkommunal ersättning förelever i och gymnasieskolan 179 Bilaga13 Uppföljande verksamhet för ungdomar - nu varande bestämmelser och deras bakgrand 181 Bilaga 14 Friaaktiviteter och samlad skoldag ......... 183 Bilaga15 Förslag till lag om ändring i skollagen (1962:319) - ej remitteratUll lagrådet ............................. 193 BUaga 16 Lagrådsremissens lagförslag, se del A Tryckeri, 1985 197