prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Insatser på skilda områden inom utvecklingssamarbetet syftardirekt till att främja demokratimålet förutom alt den ekonomiska och socialautveckling biståndet avses leda lill också främjar demokratimålet.Svårigheterna att nå snabba resultat i denna långsiktiga process bör emellertidej underskattas. Det humanitära biståndet i och södraAfrika är i stor omfattning ett slöd till skyddet av mänskliga rättigheter ochlill strävanden att skapa förutsättningar för en samhällsutveckling idemokratisk riktning. Stöd till valförberedelser och självstyrelse ärexempel på insatser där förvaltningsbistånd kan främja demokratimålet. Slödtill fackföreningsrörelser och kooperation är ett bidrag lill ekonomiskdemokrati. Utbildningsinsatser i flera av programländerna för bilateraltbistånd har ökat människornas förutsättningar att delta i en demokratiskbeslutsprocess. Även projekt för landsbygdsutveckling kan bidra till endemokratisk ulveckling om de utformas så att de närmast berörda människornaaktivt deltar i verksamheten. I många fall har enskilda organisationer kunnatgenomföra insalser som inte varit möjliga inom del mellanstatliga biståndet. Möjligheterna att genomföra biståndsinsatser somfrämjar demokratimålet bör tas till vara i ökad utsträckning. Jag finner detangeläget atl olika former för att främja demokratimålet närmare analyseras. Idetta sammanhang välkomnar jag det arbeie som SIDA inlett för att ytterligareundersöka förutsättningarna för atl verka för demokralimålet i samarbetet medprogramländerna. FN:stredje kvinnokonferens hölls i . Den hade till uppgift attdels utvärdera vad som åstadkommits under FN:s kvinnoårtionde (197585) delsutarbeta s. k. framåtblickande strategier för ålgärder för att stärka kvinnansställning fram lill . Dessa strategier antogs enhälligt. De tre målen jämställdhet, utveckling och fred varliksom vid kvinnokonferenserna i och 1980 konferensenshuvudteman. Man kunde konstatera atl kvinnorna är sämre lottadesärskilt i och ofta har de lägst betalda arbetena eller utförobetalda arbeten, har huvudansvaret för familjens hälsa men drabbas i storutsträckning av ohälsa själva och har långt ifrån samma möjlighet som män tillulbildning, särskilt på högre nivå. Slralegidokumentets genomgående tema är att kvinnorsdeltagande i beslutsprocessen på alla nivåer är nödvändig inle bara för alt förbättra kvinnornas egen ställning utan även för alt uppnå övergripande samhälleli ga mål. Särskilt i fråga om u-landskvinnorna hävdas atl deras bidrag till utvecklingen måste erkännas. De måste få bällre tillgång till politiska, finansiella och tekniska resurser och en rättvis del av ulvecklingsresulla- 48 Tyngdpunkten pååtgärder till förmån för kvinnor bör ligga på de redan Prop. 1985/86: 100tidigare fastställda prioritetsområdena sysselsättning, hälsa ochutbildning. Nya sysselsättningsmöjligheter för kvinnor börtillskapas både på landsbygden och i städerna. Den informella sektorn skallägnas särskild uppmärksamhet. Mödra- och barnavård samt insatser förfamiljeplanering skall stärkas inom primärhälsovården liksom information omfamiljeplanering. Ulbildning är en gmnd för alt främja kvinnans ställning ochsärskilda åtgärder bör därför vidtas för att undanröja analfabetism, som ärsärskilt stor hos kvinnor. Unga flickor bör ges möjlighet att inte i förlidavbryta sin utbildning. Kvinnors cenlrala roll som livsmedelsproducenter iu-länderna måste erkännas och deras bidrag till utvecklingen få sin rättmätigaersättning. Regeringarna och biståndsgivarna bör eftersträva att kvinnorna fårökad tillgång till jord, kapital, teknologi och andra produktiva resurser Enigheten om de framåtblickande strategiernainnebär atl man nu har en fast gmnd alt bygga vidare på i det fortsattajämställdhetsarbetet. Dokumentet täcker i slort sett alla samhällslivetsområden och är förhållandevis konkret till sin utformning. Jag anser därför attde framåtblickande strate-giema bör ge viktiga impulser för del fortsattajämställdhetsarbetet inom ramen för vårt utvecklingssamarbete med . På svensk sida anser jag atl viktiga sleg redantagits genom SIDA:s handlingsprogram för ett kvinnoinriktat bistånd sompresenterades inför kvinnokonferensen. Det syftar till att göra biståndet merkvinnoinriktat genom alt bidra fill att hänsyn tas lill kvinnornas behov i allasektorer och projeki och öka kvinnors ekonomiska oberoende. Kvinnors produktivaarbete bör underiättas så alt de kan försörja sig och jämställdhet uppnås. Del nya handlingsprogrammet är en logisk följd avvår strävan att i dialogen med mottagarländerna bidra till atl kvinnornasställning i produktionen och samhället i övrigl förbättras. Jag finner detdärför angeläget att SIDA även fortsättningsvis i alla biståndsprojekt föreigångsättningen belyser den förväntade effekten för kvinnor liksom verkligeffekt efter avslutade projeki. Även de internationella organisationerna bör ägnaökad uppmärksamhet åt u-landskvinnans situation. Särskilda handlingsprogram börupprättas för att stärka kvinnans roll i biståndsarbetet. Det är också viktigtatl åtgärderna fortlöpande granskas och utvärderas. De avgörandeförbättringarna av kvinnans ställning kan endast komma till stånd omjämställdhetsinsatserna blir naturliga inslag i de storabiståndsorganisafionernas (t.ex. och ) verksamhel saml inle minst imoltagariändernas egen samhällsutveckling. Det är min mening atl deframåtblickande strategier som antogs av i samtSIDA:s handlingsprogram skall utgöra gmnden för mer aktiva insatser på dellaområde. Miljö-, markvård och energi Detökande trycket på naturresurserna i får förödande konse kvenser, vilket på ett obarmhärtigt sätt påvisats genom den kritiska situa tionen i . Den utdragna torkan i kombinalion med övemtnyttjande av marken medför inte bara förstörda jordar utan har även sänkt vattenni- 49 4 1985/86. vån i floder, sjöar ochdammar. Detta får allvariiga följder för de länder Prop. 1985/86: 100 somförsöker förbättra sin energiförsörjning och minska sitt beroende av Bil. 5oljeimport genom att utveckla vattenkraften. Den snabba folkökningen har skärpt konkurrensen omodlingsbar mark, betes- och skogstillgångar och människor tvingas nu i ökandeutsträckning lita till marginella jordar. Behovel av brännved gör aU skogar ochbusk-marker avverkas i en omfattning som har betydande ekologiska och ekonomiskakonsekvenser. Skogarnas betydelse för energiförsörjning framgår avalt brännved och träkol svarar för två tredjedelar av all energi som används iAfrika och en tredjedel i . Förlusten av de enorma arealerna tropiskaregnskogar är myckel allvarlig inle enbart ur ekologisk synpunkt ulan även urekonomisk, eftersom jorden efter avverkning snabbi uriakas och blir oanvändbartill jordbruk och omöjlig all återplantera med skog. Människor tvingas söka siglill nya områden. Sura regn och luftföroreningar, som är allvariigaproblem i den industrialiserade världen, börjar bli allt vanligare också i . Den allvariiga miljöförstörelsen drabbar defattigaste värst, eftersom de inle på egen hand förmår ändra sin situation. Enlångsiktig och varsam naturresurshanlering och ökad uppmärksamhet påu-ländernas energiförsörjning är nödvändiga förutsättningar för social ochekonomisk utveckling. Del är därför viktigt att inte se miljö- ochenergiproblemen som isolerade fenomen utan i etl brett utvecklingsperspektivdär problemen måste angripas från flera fronter. Delta återspeglas också i detsvenska utvecklingssamarbetet. Under en följd av år har tyngdpunkten i det svenskastödet för miljövården i legat inom landprogrammen. Därigenom harvi och moUagariänderna kunnat uppnå det bästa resultatet med tanke på den närasamverkan som redan finns mellan länderna. De markvårdsprogram som vi numerahar erfarenhet av visar alt insatserna relativt snabbt ger positiva resultat iform av ökad livsmedelsproduktion och minskad jorderosion. Skogsprojekt i fleraprogramländer syftar bl. alt motverka brännvedskrisen och förbäUraenergiförsörjningen på landsbygden. I dialogen med mottagarländerna har behovetav dessa markvårds- och skogsprojekt uppmärksammats alltmer och det är enligtmin uppfattning önskvärt att stödet utvidgas ytterligare. Också i samband med katastrofbekämpning har delblivit allt mer tydligt att del krävs långsiktiga, förebyggande åtgärder föratt bevara den produk-fiva miljön. I vissa fall har katastrofbistånd använtsför detla, t. ex. i samarbetet med . Sådant bistånd kan ulgå såväl inomsom utanför kretsen av programländer. För programländerna bör delta stödsuccessivt inordnas i det reguljära samarbetet. Genom alternativa lösningar till markanvändning ochgenom konkreta fältförsök går det att visa hur metodik och teknik kan anpassastill samhällen med olika lokala förutsättningar. Resultaten av dennaförsöksverksamhet bör successivt kunna arbetas in i de ordinarielandprogrammen. Sådan försöksverksamhel finansieras över anslagsposten förFörsöksverksamhet och metodutveckling m. m. Sverigestöder även regionala insalser för markvård och energiförsörj- 50 ninggenom SADCC-ländernas sekretariat och för vattenvård till projekt inomMekongkommittén. DeinternaUonella organisationerna bör i större utsträckning ta hänsyn Prop. 1985/86:100 till miljöaspekter i biståndsprojekten. verkar därför i de storaBil. 5 biståndsorganisationerna för att dessa fäster större vikt vid varaktignalur-resursutveckling inkl. utvecklingen av u-ländemas energilillgångar. Sverigestöder också FN:s miljöprogram () genom dess särskilda s.k."clearing-house" som syftar till alt med som mellanhand identifieraviktiga miljöinsatser som i-länderna eller internationella biståndsorganisationerkan stödja. Avsikten är också att stimulera att utarbeta nationellanaturvårdsstralegier. Vidare erhåller FN:s Sahelkontor (UN SO) stöd för sillarbeie i krisdrabbade områden där endasl få av samarbetsländer ligger.Sverige stödjer också arbetet inom för miljö och utvecklingden s.k. "Bmndtlandkom-missionen", som 1987 skall lägga fram förslagtill långsiktiga strategier för miljö och utveckling. Jag kommer att föreslåatt medel avsätts under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram, för slöd lill internationella organisationers verksamhet påmiljö- och energiområdena. För att kunna lösa de omfattande markvårds- ochenergiproblemen krävs inte enbart ekonomiska resurser utan även mer kunskap. Såär t. ex. kunskapen olillräcklig vad gäller de invecklade samband som rådermellan odUng, avskogning, markförstöring, ökenutbredning m. m. egna resurser att driva forskning pådella område är ännu obetydliga. Deras svårigheter att utvidga denna forskningär också stora. innebär atl de flesta saknar såväl egen kunskapatt analysera problemen som möjligheter att bedöma och prioritera de åtgärdersom behövs för att komma till rätta med de viktigaste problemen på miljö-,markvårds- och energiområdena. Denna kunskap är också nödvändig för atlforskare i skall ha möjlighet att själva la del av pågåendeinternationell forskning och för atl anpassa och utnyttja fillgängliga forskningsresultati de egna länderna. Jag finner därför att det långsiktiga arbetet på alt byggaupp en inhemsk forskningskapacitet i måste förslärkas som komplementtill de omedelbara praktiska insatser som görs inom andra delar av den svenskabiståndsverksamheten. Mol denna bakgmnd anser jag att bör tainitiativet till en långsiktig forskningsinsats som bör syfta till attdokumentera och analysera avskog-nings- och ökenulbredningsproblem i ettglobalt perspektiv. Ett centralt element bör vara att finansiellt stärka vissau-landsinstilulioner så atl dessa i samverkan med svenska forskningsinstitutionerkan bedriva forskning inom det nämnda forskningsområdet. Utöver ett aktivtforskningssamarbete bör insatsen bl.a.omfatta forskarutbildning av personerfrån , slöd för inköp av utmstning och vetenskaplig dokumentaUon samtför vetenskapliga seminarier. Jag har i min anmälan till regeringens skrivelsenr 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö föreslagit en sådanforskningsinsats. Medel för denna bör avsättas under anslaget C 6. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC). För att på elt effektivt säU skall kunnabidra fill att lindra allvarliga och sammansatta miljö-, markvårds- och energi problem behövs insatser på många områden och genom olika kanaler. Enligt min mening bör samlade stöd på dessa områden ökas. villsärskilt understryka vikten av stöd på forskningsområdet både för atl göra detmöjligt för att själva bedriva forskning om hur deras miljö-, markvårds- ochenergiproblem skall lösas och för atl kunna bedö- Prop. 1985/86:100 ma hurstödet från bilaterala och muUilalerala biståndsorganisationer bäst Bil. 5skall inriktas och utnyttjas. Ivaije biståndsinsats är uppföljning och utvärdering ett naturiigt ochnödvändigt led. Insikterna om utvärderingens betydelse för atl höja biståndelseffektivitet har ökat avsevärt , såväl intemationellt som iSverige. Den rapport om biståndsflöden som en arbetsgmpp tillsalt avVärldsbanken och IMF lade fram årsmötena ägnar stort utrymmeåt behovet av kontinuerlig uppföljning och ulvärdering av biståndsverksamhetenför atl ta tillvara gjorda erfarenheter. () haren särskild expertgmpp med aktivt svenskl deltagande tillsatts, med uppgift altfrämja och samordna givariändemas utvärderingsarbete. I har utvärderingsfunktionen inom bådeutrikesdepartementet och SIDA förstärkts för att möjliggöra en fortlöpandegranskning av biståndsarbetets resultat. För departementets del har genombiståndsavdelningens särskilda utvärderingstjänster fömtsättningar skapats föratt vunna kunskaper tas tillvara och återförs till det kontinuerliga arbetetmed riktlinjer och policy på biståndsområdet. Utvärderingen av multilateraltoch bilateralt bistånd genomförs i nära samråd mellan biståndsavdelningen,SIDA och multilaterala organ. Inom SIDA pågår ett kontinuerligt arbete för allförbäUra och effektivisera utvärderingsprocedurerna och spridningen avutvärderingarnas resullal. a. har upprättandet av en mllande treårigulvärderingsplan medfört att alla belydande svenska insalser och eltrepresentafivt urval inom vaqe landprogram utvärderas med jämna intervaller. Utrikesdepartemeniets utvärderingsarbete harsärskill inriktats på s.k.tematiska eller problemorienlerade utvärderingaravseende t.ex. biståndsformer eller angelägna sektoriella frågor. En nordiskulvärdering om personalbiståndels effektivitet i , och harnyligen inletts. påböijades inom och på en översyn av det svenska katastrofbiståndet. Översynen beräknasvara avslutad och studerar sambanden mellan katastrofbiståndoch långsiktigt utveckUngssamarbete. Som underlag för översynen har studiergjorts av katastrofbiståndet till och . De muhilaterala biståndsorganen har egna enheterför utvärdering av biståndsinsatser. De förfogar ofta, som t. ex. i fall, över resurser som avsevärt överstiger dem som från svensk sida kan avdelas för utvärdering. har därför inriktat sin utvärdering på de internationella organens arbete och på all söka kartlägga deras begräns ningar och möjligheter när det gäller att nå svenska bislåndspolifiska mål. Detta sker både genom punktvisa utvärderingar av projekt och program (ibland gjorda i samarbele med andra givariänder) och studier av organens egna utvärderingar. Resultaten skall därefter utnyttjas i del svenska age randet i respekfive organs styrelser. Så har exempelvis skett efter ulvärde- 52 ringar som departementet utfört av multilaterala livsmedelsbi stånd och av UNDP:s fältarbete. Detär därför enligt min uppfattning angeläget att utvärderingar inte ses som en separat verksamhet.De bör utgöra eU normalt inslag i biståndets Prop. 1985/86: 100 beredningsprocess på alla områden. Jaghemställer atl regeringen föreslår attgodkänna de riktlinjer för del internationella utvecklingssamarbetet som jagförordat under rubriken i bistånd. Biståndsanslagen m. m. Regeringenstår fasl vid enprocenlmålel för biståndet. I regeringsförklaringen iseplember 1985 konstateras att en procent av bmllonationalin-komsten skallavsättas för internafionellt bistånd. har spelat en ledande roll iansträngningarna aU öka del internationella bislåndsflödet till de fattigareländerna. Den svåra kris som drabbat många , bl. a. innebärandesjunkande jordbmksproduklion och ökande skuldbördor motiverar etl fortsallslort svenskt bistånd. Biståndsramen 1986/87 föreslås uppgå fill 8 940milj.kr. Del motsvarar av den beräknade bmUonationalinkomslen (BNI) . Beloppel utgör en ökning med 880 milj. kr. i jämförelse medbiståndsramen för innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer främsl alt utnyttjas förBidrag till internationella biståndsprogram och Utvecklingssamarbete genomSIDA. Inom delta bör ökningen användas främsl för det landprogrammeradebiståndet, för enskilda organisafioners biståndsverksamhet och förkatastrofbistånd. De multilaterala bidragen uppgår lill av den lolalabiståndsvolymen vilkel är något mer än /86. Ökningen avbiståndet används vidare för kraftigt ökat stöd fill forskning saml slöd lilltekniskt samarbele och u-krediter via BITS. Vissa utgifter för bistånds- och u-landsverksamhet,som i statsbudgeten belastar andra anslag än biståndsanslagen, bör på sammasätt som under tidigare budgelår räknas av mot biståndsramen. För budgetåret1986/87 föreslår jag att 179,8 milj. kr. för sådana ändamål räknas av molbiståndsramen. För innevarande budgetår har molsvarande utgifter beräknats Ull153 milj.kr. Planeringsramarna för utvecklingssamarbetet underbudgeiåren 1987/88 och 1988/89 bör utgöra en i förhållande till budgetåret1986/87 oförändrad andel av bmUonationalinkomslen. De administrafiva anslagen har prövats med slorrestriktivitet. BITS föreslås som enda myndighet få en personalökning.Huvudförslaget har tillämpats på myndighetsanslagen utom för och . Två förändringar av anslagsleknisk nalur föreslåssåtillvida alt samtliga medel för SAREC anvisas under anslaget C 6. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC), och medel för importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD) flyttas från anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram lill anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insalser m. m. Regeringen kommer vidare aU till statsbudgetenåterföra ointecknade reservationsmedel från lidigare och innevarande budgetår fill etl belopp av 53 Av dessa medel avser 220 milj.kr.ointecknade medel efler budgetåret1984/85 under anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatser m. m., delpostenC. islag 1983/8' 1-1986/87 1 1985/86:100 Bil. 1985/86 1986/87 1 807(1) 3 669,6(2) 3 967,6(4) ling (SIDA) »Lån till personal insatser m. m. 563,2(3) 6 395(5) 6 895(4) Bi ståndskos tnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag -I- 26,8 + 880 (1) Härutöver kom 40 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 och 27,6 milj.kr. efter /83 totalt67,6 milj.kr. att tas i anspråk för bidragunder anslaget C 1. De totala bidragen uppgick därmed till 1 874,6 milj.kr. (2)Härutöver kom 130 milj.kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82att /84 tas i anspråk för bidrag under anslaget C 2. De totala bidragenuppgick därmed till 3 799,6 milj.kr. (3) Härutöver komytterligare 30 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att /84 tas i anspråk för bidragunder anslaget. De totala bidragen uppgick därmedtill 593,2 milj.kr. (4) Härutöver kom 55milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /83 att /85 tas i anspråk för bidragunder anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed till 4 022,6 milj.kr. (5) Härutöver togs avointecknade reservationsmedel ytterligare 200 milj.kr. i anspråk under budgetåret1983/84 enligt noterna 1-3 (40 -I- 130 + 30 milj. kr) . 1985/86: 100 Bil 5 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt godkänna vad jag förordat under rubrikenBiståndsanslagen m.m. Bidrag till internationella biståndsprogram 1984/85 Utgift 1 640 074 229 Reservation 2 992 435 981(1) 1985/86 Anslag 2 280 000 000 1986/87 Förslag2 550 000 000 (1) Varav 2 . är skuldsedlar till , de regionala utvecklingsbankerna ochInternationella jordbruksutvecklingsfonden (). Deföreslagna bidragen till internationella biståndsprogram framgår av tabell 3.Denna visar aU huvuddelen av del multilaterala biståndet går tillInternationella utvecklingsfonden (), ochFN:s barnfond (). Det multilaterala livsmedelsbiståndet intar också enviktig plats i multilaterala bistånd. har gjort utfästelser omfleråriga bidrag till i första hand de större multilateralaulvecklingsorganisationerna. Delta ger dessa organisationer slörre säkerhetbeträffande bidragen och underlättar deras planering. bör därförfortsätta aU göra flerårsutfästelser. Samlidigl innebär flerårsutfästelser ochmycket kraftiga ökningar i de ordinarie bidragen minskade möjligheter förSverige aU minska storleken av bidragen om del skulle visa sig nödvändigl iframtiden. Av denna anledning föreslår jag i det följande i några fall alt desvenska bidragen liksom förra årel skall delas upp i dels ordinarie bidrag avmer långsiktig natur och dels exlra bidrag avseende endast . Multilateralt bistånd budgetåren 1985/86 och 1986/87 fördelat påorganisationer (milj. (375,0) (405,0) (+ 30,0) ( 30,0) ( 40,0) (-H 10,0) - UNDP:s verksamhet i de ( 50,0) ( 50,0) - Sahelkontoret (UNSO) ( 20,0) ( 20,0) s befolkningsfond (UNFPA) (160,0) (185,0) (- 25,0) ( 30,0) ( 35,0) {+ 5,0) 750,0 840,0 + 90,0 55 1985/86: 100 banken (AfDB) medelshjälp (FAC) av livsmedel för katastrof- insatser (IE:FR) 302,0 338,0 -I- 36,0 FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA) FN:sflyktingkommissarie () Internationella familjeplaneringsfederationen(IPPF) /internationella handelscentrum (ITC) Importkontoret för u-1andsprodukter (IMPOD)(1) Övriga multilaterala bidrag Totalt (l)Bidraget till IMPOD redovisas från budgetåret1986/87 under anslaget C 8. , kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /86 560 000 000 /87 620 000 000 varav Ordinarie bidrag till UNDP 405 000 000 Extra bidrag till UNDP 40 000 000 Bidrag till UNDP;s verksamhet i de minst utvecklade 50 000 000 Sahelkontoret (UNSO) 20 000 000 Kapitalutvecklingsfonden (UN(n)F) 40 000 000 -'° Befolkningsfonden (UNFPA) 65 000 000 är FN-systemets centrala källa för Prop. 1985/86: 100 finansiering avtekniskt bistånd. UNDP har även elt ansvar för att FN-sy- Bil. 5 stemetstekniska biståndsverksamhet samordnas i de olika mottagarländerna. Under desenaste åren har inflation, stigande dollarkurs och stagnerande bidrag försattorganisationen i en mycket allvarlig resurskris. Resurskrisen har lett till attUNDP:s roll både som central fond och som samordningsorgan för fackorganensbiståndsverksamhet har undergrävts. sjönk andelen UNDP-finansieraltekniskt bistånd inom FN-systemet från till . har givarländernasdirekta bidrag lill , s. k. multi/bi-arrangemang, ökat iomfattning. Även om sådana i vissa situationer har sitt värde måsle också vissaavigsidor uppmärksammas: de kan vara både resurskrävande för givaren ochsplittrande för FN-systemet liksom för mottagarlandet vars möjligheter till ensamordnad och prioriterad ulvecklingsplanering kan försvåras. Erfarenheterna avfackorganens samordningsproblem under 1960-talel ledde lill alt UNDP gavs ensamordnande roll för FN-systemets tekniska bistånd. I då behovet avsamordnade biståndsinsatser blir alll tydligare, inle minsl i , börUNDP:s roll inom FN-systemet enligt min mening förslärkas. Detla kräver ökaderesurser. genomfördes en gemensam nordiskutredning om UNDP:s fältkontor. Elva UNDP-kontor i och besöktes avrepresenlanler från de nordiska länderna. Slutsatserna i ulredningen är altUNDP trots knappa resurser i huvudsak utför ell gott arbete. Samordningen avFN-biståndet på fältet bör dock förbättras och UNDP:s administration bör sesöver. Det svenska förtroendet för UNDP har alllid varitstort. Den nordiska utredningen har visal atl delta fortsalt är välmotiverat.Utredningen visar också atl det är angeläget all UNDP:s möjligheter att utövasina samordnande funklioner förstärks. Därtill kommer all UNDP:s biståndfrämst går till de fattigaste länderna. Del är en inriklning som har svensktstöd. Som jag lidigare nämnt är UNDP:s finansiellasituation fortfarande kritisk.