prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:98 Prop, 1985/86:98 Regeringenförelägger vad som har lagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen föreslås all de riktlinjer för invandrarpolitiken som antogs avriksdagen bör ligga fasl. Vissa preciseringar görs dock, särskill ifråga om invandrares möjligheter lill kulturell valfrihet. Vidare framhållsviklen av alt slävja alla uttryck för intolerans och etnisk diskriminering ivärt samhälle. En omläggning föreslås av statsbidragen lillinvandrarnas riksorganisationer. Förslaget innebär all det nuvarandeverksamhetsbidraget, delar av det särskUda stöd som kan ulgå till tidningar påandra språk än svenska saml vissa projektmedel, förs samman lill ett samlatorganisalionsstöd. Ett sådanl stöd ansluler bättre lill slödel lillfolkrörelser i övrigi, 1 propositionen lämnas förslag om en ny lag motetnisk diskriminering samt om inrättande av en särskild ombudsman mol etniskdiskriminering. Ombudsmannen skall ha lill uppgift att genom olika åtgärder,bl, a, rådgivning i enskilda ärenden, molverka diskriminering på etnisk grund, I propositionen lämnas slutligen förslag till vissaändringar i regler om olaga diskriminering, Slraffmaximumföreslås höjas från fängelse lill fängelse . En ändring iskadeståndslagen med innebörden all ersällning för psykiskt lidande skall kunnautgå, föreslås också. Lagändringarnaföreslås träda i krafl , 1 1985/86. I Förslag till Prop, 1985/86:98 Lag mot etnisk diskriminering 1 §Denna lag har lill ändamål alt molverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses all en person eller en grupp av personer miss gynnas i förhållande lill andra eller på annat säll utsätts för orättvis eller kränkande behandling på gmnd av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. 2 § Regeringen utser en ombudsmansom skall verka för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetsliveteller på andra områden av samhällslivet, 3 § Ombudsmannen skall genom rådoch på annat liknande sått medverka till alt den som utsatts för etniskdiskriminering kan la lill vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överiäggningar medmyndigheter, förelag och organisationer saml genom opinionsbildning,information och på annat liknande sätt ta initiativ lill ålgärder mol etniskdiskriminering, 4 §Ombudsmannen skall särskill molverka alt arbetssökande utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgi vare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olika etniska gmpper i arbetslivet. 5 §Regeringen utser en nämnd mol etnisk diskriminering som skall bestå av tre ledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndens uppgifter år all ge ombudsmannen råd iprincipiellt vikliga frågor om tillämpningen av denna lag och alt hosregeringen föreslå de författningsändringar eller andra ålgärder som är ägnadeall molverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 7§, Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 6 §En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig atl komma till sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbetsgi varens förhållande till arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhet på arbetslivets område. Genom uppgiftsskyl dighelen får arbetsgivaren inte betungas onödigt. Föreligger särskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig atl lämna ul uppgifter. Även i övrigt bör arbetsgivare och andra komma lillöverläggningar och lämna upplysningar lill ombudsmannen, om ombudsmannen begärdel, 7 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efler ombudsmannens uppmaning enligt 6 § försia siycket,får ombudsmannen förelägga vite. nens beslul att föreläggavite får överklagas hos , 1985/86:98 diskriminering.Nämndens beslul får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs vidtingsrätt av ombudsmannen. Dennalag träder i kraft , 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs alt 9kap, 21 §sekrelesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap, 21 § Sekretess gäller i ärende hosjämställdhelsombudsmannen eller jäm-slälldhelsnämnden enligt lagstiftningen omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan anlas alt den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos ombudsmannenoch diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) moletnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga etter ekonomiskaförhållanden, om del kan antas alt den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft , Lagen omtryckt 1985: 1059, Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 16 kap, 9§ skall ha följande lydelse. 16 kap Näringsidkare som i sinverksamhet diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg, nationella elleretniska ursprung eller trosbekännelse genom att icke gå honom till hända på devillkor näringsidkaren i sin verksamhei tUlämpar i förhållande lill andra,dömes för olaga diskriminering liU böter eller fängelse . Vad i försia stycket sägs om näringsidkareäger molsvarande lill-lämpning på den som är anställd i näringsverksamhet ochannan som handlar på näringsidkares vägnar saml på den som år anställd i allmänIjänsl, vari han har atl gå allmänheten lill hända. En näringsidkare som i sin verksamhetdiskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse genom atl inte gå honom till hända på de vUlkorsom näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, skaUdömas för olaga diskriminering till böler eller fängelse i högsl . Vad som sägs i försia siycket om ennäringsidkare lillämpas också på den som är ansläUd i näringsverksamhet ellerannars handlar på en näringsidkares vägnar saml på den som är anställd i allmäntjänst eUer innehar allmänt uppdrag. För olaga diskriminering dömes ävenanordnare av allmän sammankomst eller offentlig lUlställning och medhjälparelill sådan anordnare, om han diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg,nationella eller etniska urspmng eller trosbekännelse genom atl vägra honomtillträde lill sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller förandra. Denna lag träder i krafl . Senaste lydelse 1970:225. Lag om ändring i skadeståndslagen (1972: 207) Härigenom föreskrivs alt 1 kap, 3 §skadeståndslagen (1972:207)' skaU ha följande lydelse. Prop,1985/86:98 1 kap, 3 § Bestämmelsemai denna lag om skyldighel att ersätta personskada tillämpas också i fråga omlidande som någon tillfogar annan genom brott mol den personliga friheten,genom annat ofredande som innefattar brott, genom brytande av post- ellertelehemlighel, inlrång i förvar eUer olovlig avlyssning eller genomärekränkning eller dylik brottslig gärning. Beslämmelsernai denna lag om skyldighel atl ersätta personskada lillämpas också i fråga omlidande som någon tillfogar annan genom brott mol den personliga friheten,genom annat ofredande som innefattar brott, genom brytande av post- ellertelehemlighel, inlrång i förvar, olovlig avlyssning eller olaga diskrimineringeller genom ärekränkning eller dylik brottslig gärning. Dennalag träder i krafl , Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , Prop,1985/86:98 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden I, , , ,, , . , , , , R,, , , , , Statsrådenanmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollenför resp, departement. Statsrådet hemställer alt regeringen i enproposition förelägger vad hon, statsråden och haranfört för de ålgärder och ändamål de har hemställt om. Regeringen ansluler sig lill föredragandenasöverväganden och beslular alt genom propositionen förelägga vad dehar anfört för de åtgärder och ändamål de har hemställt om. Regeringen beslutar alt de anföranden och förslagsom redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 13 febmari 1986, Anmälan till proposition om invandrarpolitiken 1 Inledning Underåren 1978 - 1984 har etl omfattande utredningsarbete ägl rum avseendeinvandrarpolitiken, Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandestatsrådet en kommitté ( A 1980:04) för all göra en översyn avfrågor rörande invandringen och invandrarnas silualion i , Kommitténantog namnet invandrarpolitiska kommittén (IPOK), Enligt direktiven (Dir,1980:48) hade kommittén två huvuduppgifter. Den försia avsåg en översyn av 1968års riktiinjer för den reglerade invandringen. Den andra innebar all övervägaden fortsatta inriktningen av ålgärder för invandrare och minoriteter iSverige i anslutning lill riktlinjer för invandrar- ochminorilelspoliliken. Genom tilläggsdirektiv liU kommittén (Dir, 1983:39)preciserade den nuvarande regeringen inriktningen av kommitténs arbete med uppdragetatl utvärdera invandrar- och minorilelspoliliken. Bl, a, begränsades genomdirektiven kommitténs uppdrag till all gälla sådana frågor som inte utretts iannan ordning. Kommittén presenterade i belänkandet (SOU 1982:49)Invandringspolitiken - Bakgrund en omfattande beskrivning av den fördainvandringspolitiken. Denna beskrivning låg till grund för IPOK: s förslag ibelänkandet (SOU 1983:29) Invandringspolitiken - Förslag, På grundval av kommitténsöverväganden lades en proposition (1983/84:144) fram i vilkenregeringen redovisade sin principiella syn på invandrings- ochflyk-tingpolUiken saml föreslog vissa ändringar i utlänningslagstiftningen.Riksdagen godkände de föreslagna riktlinjema (SfU 30, rskr 410), I anslutninghärtill fattade även beslul om etl nytt system för mottagande avasylsökande och flyktingar i (prop, 1983/84: 124, SfU 27, rskr 295), avlämnade ijuni 1984sitt slutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minorilelspoliliken, Ledamölernär slutbelänkandet avlämnades var riksdagsledamoten , ordförande,kommunalrådet , riksdagsledamoten ,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten ,riksdagsledamoten och domkyrkoadjunkten , Kommitténhar i betänkandet utförligt belyst invandrar- nassituation inom olika samhällssektorer samt lagt fram vissa förslag. En Prop.1985/86:98 sammanfattning av betänkandet bör fogas lill propositionen sombilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av remissyttrandenabör fogas till propositionen som bilaga 2. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för , statsrådet , en särskildutredare (1978:06), f, d, generaldirektören , med uppgift all göraen utredning om fördomar och diskriminering i fråga om invandrare m,fl, (Dir,1978:78), Utredningen antog namnet diskrimineringsulredningen (DU), Diskrimineringsulredningen har avlämnat flerabetänkanden och rapporter. Förslag som har lagts fram av utredningen i två avdess betänkanden har redan behandlats av . I betänkandet (SOU 1981:38) Om hels mol folkgrupp föreslog utredningen vissa ändringar i brottsbalkenoch tryckfrihetsförordningen i syfle att ge invandrare ett bättre skydd mot hoteller missaktning på etnisk gmnd. På grundval av regeringens proposition(1981/82:58) har beslutat om ändring i (JuU 41, rskr222) och i iryckfrihetsförordningen (KU 24, rskr 221, KU 1982/83:1, rskr 1), Ibetänkandet (Ds A 1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning föreslogutredningen en ulmönslring av vissa lagregler som ulan tillräcklig motiveringnegativt särbehandlar utländska medborgare, I en proposition (1985/86:7) harregeringen föreslagit all kravel på svenskt medborgarskap i vissa sammanhang,bl, a, för vissa befattningar och offentliga uppdrag, skall slopas. Riksdagenhar antagit förslagen (LU 1985/86:12, rskr 33), I betänkandet (SOU 1983:18) Lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet har utredningen föreslagit ell förbud förarbetsgivare atl diskriminera på etnisk grund. Utredningens sammanfattning avbetänkandet och lagförslag bör fogas till propositionen som bilaga 3 och 4.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av remissyttrandena börfogas till propositionen som bilaga 5. Jag har hafl tre överläggningarmed företrädare för arbetsmarknadens parter, invandrarorganisationer och berördamyndigheter för atl få ytterligare underlag för en bedömning av utredningensförslag. Inom har därefter upprättats en promemoria(Ds A 1985:6) En ombudsman mot etnisk diskriminering. Promemorian bör fogastill propositionen som bilaga 6. Promemorian har remissbehandlats. Ensammanfattning av remissvaren bör fogas lill propositionen som bilaga 7. Diskrimineringsulredningen avlämnade i juni 1984betänkandet Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering saml slutbelänkandet (SOU1984:55) I rätt riktning. Sammanfattningar av dessa betänkanden bör fogas lillsom bilaga 8 och 10. Betänkandena har remissbehandlats. Sammanfattningar avremissyttrandena bör fogas till propositionen som bilaga 11 och 12. Regeringen beslutade atlinhämta lagrådels yttrande över förslag till lag mol etnisk diskriminering. Förslaget hade upprättats i 9 arbetsmarknadsdepartementetpå gmndval av promemorian En ombuds- Prop. 1985/86:98 man mol etniskdiskriminering och remissyttrandena. De lagförslag som remitterades lilllagrådel bör fogas till propositionen som bilaga 13. Lagrådel har i sitt yttrande, som bör fogas lillpropositionen som bilaga 14. i alll väsentligt godtagit förslagen men ansettvissa redaktionella ändringar erforderliga. Jag avser nu att la upp frågan om den fortsallainriktningen av invandrarpolitiken med utgångspunkt från invandrarpoUtiskakommitténs och diskrimineringsutredningens betänkanden. Statsrådet senare all redovisa vissa förslag avseende stöd lill tidningar på andraspråk än svenska m, m,, och statsrådet kommer därefter all redovisa sinaöverväganden och förslag med anledning av diskrimineringsulredningensbelänkande Om olaga diskriminering. Innan jag redogör för mina övervägandenoch förslag vill jag emeUertid erinra om atl regeringen redan i olikasammanhang har faltal beslut i frågor som berörs i IPOK: s och diskrimineringsulredningensslulbetänkanden. Del bör vidare erinras om att flera av de frågor som tas upp idessa betänkanden bereds med sikte på senare ställningstaganden frånregeringens sida. Jag vill mot denna bakgrund lämna följande redovisning. Riksdagenbeslutade om en ny ordning för svenskundervisning för vuxnainvandrare (prop, 1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr 77), En särskild proposition(1985/86:67) förelades med förslag lill nylagstiftning för svenskundervisningen och med förslag till nyttstatsbidragssystem. Den nya ordningen, som skall gälla från ,innebär ett statligt ramansvar för svenskundervisningen för invandrare men ettkommunalt ansvar för genomförandet. Varje nyanländ invandrare kommer i del nyasystemet all få i genomsnitt 500 timmars grundläggande svenskundervisning och200 limmars påbyggnadsundervisning. Frågan om invandrarbarnens undervisning harbehandlats av regeringen budgetproposition (1984/85:100, bU, 10, s,92-114), på grundval av etl betänkande (SOU 1983:57) Olika urspmng - Gemenskapi av den särskilda utredaren (1981:04), generaldirektör , med uppdrag alt göra en översyn av invandrarfrågor inom skolväsendelsoch vuxenutbildningens område (språk- och kulturarvsutredningen). Regeringensförslag, som anslulU sig till, innebär bl, a, en precisering avrällen till hemspråksundervisning saml särskilda åtgärder för finskspråkigaelever, I regeringens proposition (1984/85:122) om reformerad grundutbildningför lärare har förslag lagts fram om utbildning för bl, a, lärare i svenska somandraspråk och utbildning för lärare i grundutbildning för vuxna. harantagit dessa förslag (UbU 31, rskr 366), Frågan om hemspråkslräning i förskolan förinvandrarbarn har likaså behandlats av regeringen budgetproposition (1984/85:100, bil, 7, s, 113 och 119) på grundval av betänkandet (SOU 1982: 43) Språk- och kulturslöd för invandrar- och minoritelsbarn i förskoleåldern saml språk- 10 Därvid preciserades målen för Prop,1985/86:98 hemspråkslräningen samt fömtsättningarna för att erhållahemspråkslräning. har anslutit sig lill dessa förslag (SoU 17, rskr236), Regeringen har vidare (prop, 1984/85:141) lagt framförslag i fråga om slödel till utgivning av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk och slödel lill folkbibliotekens inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk. beslutade i enlighel medförslagen (KrU 21, rskr 392), Enligt beslul med anledning avregeringens proposition (1984/85:132) om tolk- och översällamlbildning m, m,inrättas ett tolk- och översällarinstilul vid i den 1juli 1986 (UbU 23, rskr 312), Institutet skall svara för atl högskolans tolk-och översällarut-bildning genomförs mera samlat än . Den nuvarande konlaktlolkut-bildningenkommer även i fortsättningen all bedrivas av studieförbund och folkhögskolor,men institutet får ansvar för pedagogiskt utvecklingsarbete m.m. Jag vill vidare upplysa om atl förberedelser för enny avtalsperiod för pågår, IPOK:s ochdiskrimineringsutredningens förslag om radio- och TV-frågor behandlas i deltasammanhang. Genom en proposition (1985/86:54) som har behandlats avriksdagen (KrU 12, rskr 86) har tekniska och radiorätlsliga förutsättningar skapatsför försök med vidaresändningar av finländsk TV över Storstockholmsområdel, Jag vill också erinra om atl jag med stöd avregeringens bemyndigande har tillkallat en särskild utredare () med uppdrag all göra en översyn av Stiftelsen Invandrartidningensuppgifter inom ramen för samhällsinformationen lill invandrare. Utredarenavser alt lämna sina förslag , Mot bakgmnd av förslag från invandrarpolitiskakommittén har regeringen uppdragit åt statens invandrarverk ()att utreda förhållandena i bostadsområden med många invandrare. Utredningenskall redovisas , Jag vill vidare upplysa alt medel från arbetsmarknadsdepartementethar ställts till förfogande för försöksverksamhet i etl anlal kommuner, medanledning av kommitténs förslag i syfle all förbättra invandrarnasarbetsmarknadssituation, Regeringenhar tillsatt en arbetsgmpp inom med uppgiftatl se över reglerna om slatiigt stöd till invandrarnas trossamfund, bl, a, molbakgrund av invandrarpolitiska kommitténs förslag. Arbetsgruppen skaU redovisaresultatet av sill arbete , Arbetsgmppen skall beaktasambanden mellan invandrarnas trossamfund och invandrarorganisationerna. För attunderlätta för invand-rarsamfunden atl nå kontakt med sina medlemmar skallarbetsgruppen bl, a, överväga olika former av stöd till samfundens centralaorganisalion. Regeringen har budgetproposition föreslagit vissaförändringar vad gäller reglerna för stöd till ungdomsorganisationer i syfteatt förbättra möjligheterna för bl, a, invandrarnas organisationer alt få stödför central och lokal ungdomsverksamhet. Regeringen har vidare i åretsbudgetpropo- sitionföreslagit en betydande ökning av stödet till särskilda projekt inom Prop.1985/86:98 invandraridrotten. Jag vill slutligen erinra om att regeringen våren1985 har tillsatt en kommitté (A 1985:01) med uppdrag atl utreda frågan omdubbla medborgarskap, bl, a, med hänsyn lill möjligheterna att därigenom ökainvandrarnas inflytande i den demokratiska processen. De frågor som behandlas i del följande är av olikakaraktär. En del kräver ställningstagande och jag presenterar därförslag tiU beslul. Andra frågor kräver inte beslul från sida ochmina bedömningar är i dessa fall en information till , I samband med alt jag i kapitel 5 behandlar minalagförslag om en ombudsman mot etnisk diskriminering m, m,, kommer jag atl gåin på lagrådets yttrande. Som kommer atl framgå ansluler jag mig till vad lagrådelanfört och förordar alltså vissa ändringar i förslagel till lag mot etniskdiskriminering, I övrigt skiljer sig proposUionens lagförslag från de remitteradeendast genom alt vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts. 2 Allmänna utgångspunkter 2.1 Statistisk översikt Efterkrigstidensinvandring till har inneburit ell väsentligt tillskott lill den svenskabefolkningen. Antalet här bosatta i utlandet födda personer har ökat kraftigtoch uppgår nu lill 650000 personer. Av följande tablå framgår de länder frånvilka flest invandrare var bosalla i : Invandringenhar inneburit ett betydande befolkningslillskott även indirekt, dvs, genom debarn som har fötls här lill invandrare. personer medinvandrarbakgmnd, dvs, att de själva eller deras föräldrar ellerfar- eller morföräldrar har kommit till Prop.1985/86:98 uppgår lill drygt en miljon människor. En myckel slor del av invandrarna är välintegrerade i del svenska samhället inte bara genom all ha boll här under enlång lid utan även genom att de lever i hushåll tillsammans med inföddasvenskar. Av de utrikes födda personer som var samboende vidfolkräkningslillfällel 1980 hade av männen och avkvinnorna en i född partner. Det vanligaste motivet för invandring avulomnordbor till har de senasie åren varit s, k. anknylningsinvandring.Detta innebär vanligen giftermål (eller samboende) med en i bosattperson, dvs. ofta en infödd svensk eller en tidigare invandrare som bott iSverige en längre lid. Även en stor del av de nyinvandrade har således ennaturlig anknytning lill det svenska samhället genom sin familj. Detta blir särskilt tydligt vad gäller den s, k,"andra generationen". Vid årskiflel 1984/85 fanns i 276400barn med minsl en i utiandel född förälder. Ungefär hälften av alla"invandrarbarn" i har en svensk förälder, I dessa siffroringår inte de utländska adoptivbarnen som ju vanligen bor i familjer med svensketnisk bakgmnd. från utlandet adopterade barn är drygt 25 000, Genom invandringen har befolkningen i fåttetl stort tillskott av personer med nära släklskapsförbindelser med andraländer och med kunskap om eller en bakgrund i andra kulturer än den traditionelltsvenska, I vad mån en sådan annorlunda bakgrund påverkar de enskUda individernai deras dagliga liv i , deras planer på återflyttning eller permanentbosättning här, eller hur de själva upplever sig, är någonting som varjeindivid själv måste avgöra. En slutsats man kan dra av den beskrivning av deninvandrade befolkningen som har getts här är dock alt del varken är riktigteller meningsfullt att generellt tala om "invandrarna" som en från"svenskarna" klart avskild del av befolkningen, 2.2 Utvecklingen av invandrarpolitiken Engmndläggande utgångspunkt i svensk invandrarpolitik är alt de utländs ka medborgare som har fått rätt all bosätta sig i skall omfattas av i princip samma rättigheter och skyldigheter som befolkningen i övrigt. Denna allmänna utgångspunkt var vägledande riktlinjer för regleringen av invandringen till (prop, 1968:142, InU 196, rskr 405) och den bekräftades och utvecklades genom beslul om riktiinjer för invandrar- och minoritetspolitiken (prop, 1975:26, InU 6, rskr 160), Dessa riktlinjer formulerades med utgångspunkt från målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Riktlinjerna innebar all politiken på detla område bör präglas av en strävan atl skapa social jämlikhet mellan invandrare och svenskar, och alt invandrare och etniska minoriteter bör ha möjlighel all, inom ramen för den intressegemenskap som omfattar hela det svenska samhället, ge uttryck för en egen språklig och kulturell identitet. borde politiken inriktas på alt skapa samverkan mellan svenskar och invandrare för all öka solidariteten mellan dem, och på all vidga möjlighe terna för invandrarna atl aktivt delta i det poUtiska livet i , 13 Dessa riktlinjer var ett genombrott för etl nyttsynsätt vad gäller invand- Prop. 1985/86:98 rårnas roll i samhället. Även pådel internationella planet kom den svenska politiken på detta område alt ägnasuppmärksamhet, I anslutning lill principbeslut genomfördes en rad reformer,bl, a, nya former för statligt stöd lill invandrarorganisationer och lilltidningar och litteratur på minoritetsspråk. Vidare infördes den s,k,hemspråksreformen, varigenom kommunerna fick en skyldighet all undervisainvandrarbarn i deras språk. antogs även riktlinjer för hemspråksträningi förskolan och för utbildning av hemspråkslärare.