prop · G90367 · 1985-12-31 00:00:00 — budgetåret1986/87 återkomma lill regeringen med förslag om nivån på detta schablonbidrag samlom del antal studiefimmar för vilket bidrag bör utgå. Såvittgäller den genomsnittliga gruppstorieken 10 vid beräkning av statsbidrag harjag utgått ifrån att enligt nu gällande regler för sfi (K.Br. omvissa bestämmelser om undervisning för invandrare i svenska språket m. )skall en studiecirkel, endast om särskilda skäl föreligger, starta med lägreantal deltagare än 10. Enligt vad jag har erfarit, har antalet deltagare perstudiecirkel i sfi i siudieförbunden varit igenomsnitt 10,3. Detbör ankomma på SÖ all fördela antalet studietimmar på studieförbunden iförhållande fill det genomsnittliga antalet slatsbidragsberättigade studiefimmari sfi . Jagdelar även kommitténs uppfattning alt det är rimligt att studieförbunden vidsin fördelning av statsbidrag till lokalavdelningarna själva hittar sådanafördelningsnycklar som tar hänsyn lill de varierande kostnaderna på olikaorter. Fördeltagare i studiecirklar med lilläggsbidrag kan timstudieslöd utgå till densom förlorar arbetsinkomst. Del faktum atl statsbidraget fill påbyggnads-sfi istudieförbund föreslås utgå endast i form av schablonbidrag fär, enligt minmening, inte innebära att timstudiestöd inte kan utgå. Bestämmelserna för timstudiestödbör därför som en konsekvens ändras så att deltagare i påbyggnads-sfi kan få limstudieslödvid förlorad arbetsförtjänst trots alt lilläggsbidrag inte utgår. Jaghemställer att regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1. lag om grundläggandesvenskundervisning för invandrare, 2. lag om ändring ivuxenutbildningslagen (1984:1118), 3. lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), 4. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels 5. godkänna vad jag har föreslagitbeträffande statsbidragssystem för ijrundläggande svenskundervisning förinvandrare (avsnitt 2.4.2, 2.4.3, 2.4.4, 2.4.5 och 2.4.6), 6. godkänna vad jag har föreslagitbeträffande statsbidrag lill studiecirklar i påbyggnads-undervisning i svenskaför invandrare (avsnitt 2.5.2, 2.5.3, 2.5.4 och 2.5.5). Underbilaga 1.1 Prop. 1985/86: 67 Propositionens lagförslag Lag om grundläggande svenskundervisning för invandrare 1 §Varje kommun har skyldighet atl se lill alt grundläggande svenskun dervisning för invandrare anordnas för de personer som anges i 5§. Medgrundläggande svenskundervisning för invandrare avses undervisning som syftartill att ge nykomna vuxna invandrare allmänna kunskaper i svenska språket ochom det svenska samhället. Undervisningenskall erbjudas efter invandrarens ankomst fill . 2 §Den nämnd som kommunen besiämmer skall ha huvudansvaret för undervisningen i kommunen. 3 § Grundläggande svenskundervisning för invandrare kan anordnas 1. av en kommun, 2. på uppdrag av en kommun, av enlokalavdelning av ett studieförbund som uppbär statsbidrag för sin verksamhet, 3. på uppdrag av en kommun, av enstatsunderstödd folkhögskola. Vidbehov skall kommunen samarbeta med andra kommuner i fråga om anordnande avundervisningen. 4 §Undervisningen skall anordnas på de villkor som följer av denna lag och andra föreskrifter och beslul som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 §Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervis ning för invandrare avser följande personer: Ufiändsk medborgare, somantingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att vara kyrkobokförd,regelmässigt vistas i kommunen efler atl ha ansökt om uppehållsfillstånd iavsikt att bosätta sig i riket. Beträffande sådan inte kyrkobokförd persongäller dessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd underminst den fid som regeringen bestämmer. Svensk medborgare, som är kyrkobokfördi kommunen, men som har varit bosatt utom landet och som saknargrundläggande kunskaper i svenska språket. Finländsk medborgare somstadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i nära gränsen tillSverige. Skyldighetengäller under det kalenderår då de som avses i första styckel l.och 2.kommer till eller i fall som avses i 3. börjar arbeta i samt under det närmast påföljande kalenderåret. 1985/86:67 Kommunensskyldighet avser dock inte en utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller densom eljest har sådana kunskaper i något av dessa språk all grundläggandesvenskundervisning inte kan anses nödvändig. Inte heller för den som ärberättigad lill grundutbildning för vuxna (grundvux) enligt vuxenulbildningslagen(1984:1118) gäller kommunens skyldighet i delta avseende. 6 § Varje kommunskall genom lämpliga åtgärder informera de personer som avses i 5 :j omundervisningen och vilka villkor som gäller. 7 § Kommunen haransvar för all samråd äger rum om en arbetstagares deltagande i undervisningenoch undervisningens förläggning med den berörda arbel5;givaren och den lokala arbelslagai-organisalioneni förhällande lill vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal. 8 § Undervisningen skall vara avgiftsfri. 9 § Kommunens skyldighet i fråga om svenskundervisningupphör an tingen när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen eller när deltagaren inte gör tillfredsställande framsteg. 10 § Den koinmun som enligt 5 § har skyldighet atl se fillatt undervis ning anordnas, avgör frågor om antagning till och avslutande av grundläg gande svenskundervisning för invandrare. Beslutanderätten utövas av den nämnd som kommunen utser. Den som inte antas till undervisningen eller för vilkenundervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hos skolöverstyrelsengenom besvär. Överstyrelsens beslul med anledning av sådana besvär får inteöverklagas. Denna lagträder i kraft . För liden lillutgången av gäller kommunens skyldigheter och övriga föreskrifter ilagen även för en sådan person som avses i 5 § men som har kommittill före eller i fall som avses i 5 § första styckel3 har börjat arbeta här . Undervisningen skall erbjudas föreutgången av och vara genomförd före ulgången av . Om ettstudieförbund har anordnat svenskundervisning enligt Kungl. Maj:ls bestämmelserden om undervisning för invandrare i svenska språket m. m. ochundervisningen för en grupp har påbörjats efter men inteslutförts , skall kommunen bereda studieförbundet fillfälle attanordna den grundläggande svenskundervisning för invandrare som dellagarna iden berörda gruppen bedöms ha behov av. Under den lid då ensådan person som avses i 5 § genomgår 24 undervisning i svenska för invandrare somarbetsmarknadsutbildning gäl- ler inte denna lag underförutsättning att utbildningen har påbörjats före Prop. 1985/86:67 den Ijuni1986. 5.Grundläggande svenskundervisning för invandrare får på uppdrag av en kommunanordnas även av en under förutsättning att undervisningen ärgenomförd före utgången av . Lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 5 §, 3 kap. 5 § och 6 kap. 5 § vuxenutbildningslagen(1984:1118) skall ha följande lydelse. om vissa andra former av vuxenutbildning än sådana som avses i2-4 §§ finns i andra författningar än denna lag. om vissa andra former av vuxenutbildning än sådana som avses i2-4 §§ finns i lagen (0000:000) om grundläggande svenskundervisning för invandrareoch i andra författningar. Om en elev i grundvux har bristfälliga kunskaper isvenska språket, får undervisningen meddelas på elevens eget språk, om elevenönskar del. Sådan undervisning skall kompletteras med undervisning i svenskasom främmande språk inom grundvux. Undervisningi grundvux får inie inräknas i undervisning i svenska för invandrare enligtlagen (1972:650) om rätt liU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare. Om en elevi grundvux har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får undervisningenmeddelas på elevens eget språk, om eleven önskar det. Sådan undervisning skallkompletteras med undervisning i svenska som andra språk inom grundvux. Detta undantag från ersällningskyldighet gäller dock inte, om hemkommunen eller hemlandstingskommunen innan eleven togs emot bereddes tillfälle att yttra sig lill den mottagande kommunen eller landstingskommunen och därvid inte framförde någon sådan invändning. Hemkommuneneller hemlandstingskommunen är inte skyldig alt betala interkommunalersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i samma slags utbildning i komvuxsom anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskom-munen. Hemkommuneneller hemlands-tingskommunen är inte skyldig all betala interkommunalersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i grundvux eUer samma slagsutbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Denna lag träder i kraft . Underbilaga 1.3 Prop. 1985/86:67 Propositionens lagförslag Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrivs att punkt 12 av anvisningarna fill 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 'Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen(1977:265) om stafiigt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av Ijänst omsjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig ellertillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6000 kronoreller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare saml annan lag eller författning, som utgått annorledes än pågrund av försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningoch vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring utgör skattepliktig intäkt av ijänst,dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Timstudiestöd, inkomslbidrag Timstudiestöd, inkomstbidrag ochvuxenstudiebidrag enligt slu- och vuxenstudiebidrag enligt stu diestödslagen (1973:349), ulbild- diestödslagen (1973:349), utbild ningsbidrag för doktorander och ningsbidrag för doktorander, limer- timersättning vid grundläggande sättning vid grundutbildning för utbildning för vuxna räknas som vuxna (grundvux) och limersätl- skattepliktig intäkt av tjänst. ning vid grundläggande svenskun- dervisningför invandrare räknas som skattepliktig intäkt av ijänst. Dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidragmotsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd som lämnas lill arbetslös som startar egen rörelse,ersättning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentlig arbetsgivare samt stöd enligt 6 § förordningen (1983:1079) omstatsbidrag lill verksamheten med ungdomslag, m. m. räknas som skalleplikligintäkt av tjänst. Dagpenningvid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skatleplikfigintäkt av tjänst. Delsammagäller dagpenning och sfimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller avstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare iarbetsmarknadsutbildning saml med dem i fråga om sådana bidrag likställda. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1987 årstaxering. 'Senaste lydelse 1984:839. 1985/86: 67 Underbilaga 1.4 Lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs atl 3 kap. 5 § och 11 kap. 2 § lagen(1962: 381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den allmänna skall i samband medinskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet lillsjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § skall kassansamtidigt fastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Av beslutetskall framgå i vad män den sjukpenninggrundande inkomsten är atl hänföra lillanställning eller lill annat förvärvsarbete. Beslul om tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kasscinfått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring avbetydelse för rätlen fill sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) närförtidspension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgåendesådan pension ändras med hänsyn lill ändring i den försäkrades förmåga eller inöjlighelalt bereda sig inkomst genom arbete, saml c) när delpensionenligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pensionändras med hänsyn lill ändring i den försäkrades arbets- och inkomstförhållanden. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) ej skeförrän efter del fått kännedom om inkomsländringen.Ändring skall i annat fall ske så snart anledning lill ändringen uppkommit. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej iannat fall än som avses i första slyckel b) eller c) sänkas under tid då denförsäkrade 1. bedriver studier,för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxensludiestödenligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) omsärskilt vuxensludiestöd för arbetslösa eller bidrag enligt förordningen(1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander, 2. bedriverstudier, för vilka han 2.genomgårgrundutbildning för uppbär limersättning enligt förord- vuxna (grtmdvux) eller grundläg-ningen(1976:327) om timersättning gande svenskundervisning för invid grundutbildning för vuxna, vandrare och uppbär limersättning 3. är inskrivenvid arbetsmarknadsinsfitul eller efler förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, 4. är gravid ochavbryter eller inskränker sill förvärvsarbete tidigast före barnelsfödelse eller den beräknade fidpunkten härför, ' Lagen omtryckt 1982:120. 28 Senaste lydelse 1985:87. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 67 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vårdav barn, om den försäkrade är förälder lill barnet eller likställs med förälderenligt 1 § lagen (1978:410) om rätt lill ledighet för vård av barn, m. m. ochbarnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ejfyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt all adoptera det, ommindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. Om den försäkrade i fall som avses i tredje slyckel 1)bedriver studier som beräknas pågå , skall ,vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundandeinkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbetesom den försäkrade kan antas få under denna lid. Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad har fältsåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänsl. Till sådan inkomst räknasdock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som under ett är ejuppgått lill . I fråga om arbete som har utförts utomlands bortsesvid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg sombetingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1976: 380) om arbelsskadeför-säkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller pä grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkradsinkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidragenligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) omkontant ar betsmarknadsstöd , f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) timstudiestöd, inkomslbidrag och vuxenstudiebidragenligt studie stödslagen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975: 380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning lill värnpliktiga och vapenfria ijänsleplikligaunder repeti-lionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildning underkrigsförbands-övning eller särskild övning inom värnpliklsutbildningen, läkareunder försvarsmedicinsk tjänstgöring saml civilförsvarsplikliga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundlag- k) fimersättning vid grundutbild- gandeutbildning för vuxna, ningför vuxna (grundvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare, 1) livränta enligt 4 kap. lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning avsagda lag, Senaste lydelse 1984:671. Prop.1985/86:67 m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag somej är alt hänföra lill inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 §, i den månregeringen så förordnar. Ifråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs i första slyckel förarbete som någon utfört för någon annans räkning utan all vara anställd idennes tjänsl gäller i fillämpliga delar beslämmelserna i 3 kap. 2 § andra slyckel. Vidberäkning av inkomst av anställning skall hänsyn las lill lön eller annanersättning, som den försäkrade har fåll från en arbetsgivare, som är bosattutom nket eller är utländsk juridisk person, endast i fall dä den försäkradesysselsatts här i riket eller tjänstgjort som ombord på svenskt handeisfartyg.Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska medborgare, omsvenska staten eller, där lönen härtör från utländsk juridisk person, ensvensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den utländskajuridiska personen, enligt av godtagen förbindelse harall svara för lilläggspensionsavgif-len. Hänsynskall ej heller las till lön eller annan ersättning frän främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i riket eller frän arbetsgivare, somtillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svenskmedborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön fill svenskmedborgare eller till den som utan atl vara svensk medborgare är bosalt i riket,om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för lilläggspensionsavgiften. Densom åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses såsomarbetsgivare. Dennalag träder i kraft . Underbilaga 1.5 Prop.1985/86: 67 för sfi förslag till lag omgrundläggande svenskundervisning för invandrare 1 §Varje kommun har skyldighet att se till att grundäggande svenskun dervisning för invandrare anordnas för de personer som anges i 5§. Medgrundläggande svenskundervisning för invandrare avses undervisning som syftartill att ge nykomna vuxna invandrare allmänna kunskaper i svenska språket ochom det svenska samhället. Undervisningenskall erbjudas efter invandrarens ankomst fill . 2 § Grundläggande svenskundervisning för invandrare kan anordnas 1. av en kommun, 2. på uppdrag av en kommun, av enlokalavdelning av etl studieförbund som uppbär statsbidrag för sin verksamhet, 3. på uppdrag av en kommun, av enstatsunderstödd folkhögskola. Vidbehov skall kommunen samarbeta med andra kommuner i fräga om anordnande avundervisningen. 3 § Den nämnd som kommunenbestämmer skall ha huvudansvaret för undervisningen i kommunen. 4 § Undervisningen skall anordnaspå de villkor som följer av denna lag och andra föreskrifter och beslut sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 §Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervis ning för invandrare avser följande personer: Utländsk medborgare, som anfingenär kyrkobokförd i kommunen eller som ulan att vara kyrkobokförd regelmässigtvistas i kommunen efter att ha ansökt om uppehållstillstånd i avsikt atlbosätta sig i riket. Beträffande sådan inte kyrkobokförd person gällerdessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd som regeringen bestämmer. Svensk medborgare, som är kyrkobokfördi kommunen, men som varit bosatt utom landet och som saknargrundläggande kunskaper i svenska språket. Finländsk medborgare somstadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i nära gränsen lillSverige. Skyldighetengäller under det kalenderår som personer som avses i första slyckel kommer tillSverige samt under påföljande kalenderår. Kommunensskyldighet avser dock inte en utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål. Den avser inte heller den som har sådana kunskaper i något av de nämnda språken att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig. Inte heller för den som genomgår grundutbildning för vuxna (grundvux) enligt vuxen ulbildningslagen (1984:1118) gäller kommunens skyldighet i detta avseende. 1985/86:67 Information och samråd 6 § Varje kommunskall genom lämpliga åtgärder informera de personer som avses i 5 § omundervisningen och vilka villkor som gäller. 7 § Kommunen haransvar för alt samråd äger rum med berörd arbetsgivare och berördaarbetstagarorganisationer om en arbetstagares deltagande i undervisningen,innan arbetstagaren påbörjar undervisningen. 8 § Undervisningen skall vara avgiftsfri. 9 § Kommunens skyldighet i fräga om svenskundervisningupphör an- lingen när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen eller när deltagaren inte gör fillfredsställande framsteg. 10 § Den kommun som avses i 5 § avgör frågor om antagningfill och avslutande av grundläggande svenskundervisning för invandrare. Beslu tanderätten utövas av den nämnd som kommunen utser. Den vars ansökan om antagning avslås eller för vilkenundervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hos skolöverstyrelsengenom besvär. Överistyrelsens beslul med anledning av sådana besvär får inteöverklagas Denna lag träder i kraft . För tiden fram lillulgången av gäller kommunens skyldigheter och övriga föreskrifter ilagen även för en sådan person som avses i 5 § men som har kommittill före . Undervisningen skall erbjudas föreutgången av och vara genomförd före ulgången av . Om ettstudieförbund har anordnat svenskundervisning enligt Kungl. Maj:ts bestämmelserden om undervisning för invandrare i svenska språket m. m. ochundervisningen för en grupp har påbörjats efler men inteslutförts , skall kommunen bereda studieförbundet tillfälle allanordna den grundläggande svenskundervisning för invandrare enligt denna lagsom deltagarna i den berörda gruppen bedöms ha behov av. Kommentarer till lagutkastet 1§ Enligt beslul (prop. 1983/84:199 s. 37 och UbU1984/85:6 s. 19) skall skyldigheten för kommunerna atl se fill att grundläggande svenskun dervisning för invandrare anordnas regleras i lag. I skyldigheten all anord na ligger alt undervisningen skall erbjudas och genomföras. De personer 32 som kommunens skyldighetavser anges i 5 §. dettasammanhang erinra om atl det finns särskilda regler för utomnor- Prop.1985/86: 67 diska gästsluderande dvs. medborgare i andra länder än , ,, och som studerar eller avser att studera i ochsom inte har för avsikt all bosätta sig i efter avslutad utbildning(SFS 1985:681). Iandra stycket anges syftet med utbildningen. Utformningen följer riksdagsbeslutet(prop. 1983/84:199 s. 15 och UbU 1984/85:6 s. 7). Grundläggandesvenskundervisning för invandrare är ett led i introduktionen till svenskaförhållanden och i samhällets samlade ansträngningar all erbjuda nykomnainvandrare särskilda moltagningsformer. Kommunen skall därför enligt tredjestycket erbjuda undervisningen efler invandrarens ankomsttill . Uttalanden i samma riktning gjordes i prop. 1983/84:199 s. 18 ochUbU 1984/85:6 s. 15. Kommittén är medveten om att del i vissa fall på grund avpraktiska svårigheter, t. ex. med att finna lärare eller att få lill ståndfungerande undervisningsgrupper, kan dröja innan undervisningen anordnas.Utgångspunkten bör dock vara atl undervisningen skall komma till stånd snarastmöjligt. Enligtriksdagsbeslutet (UbU 1984/85:6 s. 11) kan grundläggande svenskundervisning förinvandrare anordnas både av kommunen själv inom den egnautbildningsorganisationen den kommunala vuxenutbildningen -och, på kommunensuppdrag, av studieförbund och folkhögskolor.