prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag bedömer att institutets arbeie pådetta område medför atl invandrarverkets språksektion kan begränsa sinverksamhel ytterligare ifråga om terminologiskt utvecklingsarbete varföranslaget bör minskas med . Utbildningsministern har vid sin beräkningtagit upp motsvarande belopp för institutet. Med hänvisning till sammanstäUningen hemsläller jagalt regeringen föreslår att till Översättningsservice för budgetåret1986/87 anvisa etl förslagsanslag av . Överföring och mottagning av flyktingar m. m. 1984/85 Utgift 64 627 514 1985/86 Anslag 59 200000 (1) 1986/87 Forslag 180 500 000 (1) Härtill kommer . 1985/86:25 bil. 5, SfU 7, rskr 73. Frånanslaget finansieras organiserad överföring till av flyktingar,mottagnings- och utredningsförläggningar för flykfingar och asylsökande, bidragenligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resa från förbosättning i annat land samt bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidragtill flykfingar för kostnader för anhörigas resor till . skall driva permanenta föriäggningar i ,, , , och med totalt 900 platser. Förmottagning av organiserat överförda flyktingar används i första hand 150platser i föriäggningen i . Övriga permanenta förläggningaranvänds i huvudsak som utredningsförläggningar för asylsökande. Vid behov fårverkel också anordna och driva tillfäUiga förläggningar för flyktingar ochasylsökande samt svara för annan temporär inkvartering av asylsökande ianslutning tiU inreseorterna. I den mån det erfordras extraordinära statligainsatser utöver invandrar verkets verksamhet vid en onormalt stor flyktinginvandring får de också 162 betalas från detta anslag. För /87 beräknar verkel atlorganiserad överföring av flyktingar skall ske i samma utsträckning som undersenare år, dvs. med ca I 250 personer . Kostnaderna för delta beräknastill 6 niilj. bedömning beräknas antalet asylsökande som ej direklav-visas bli istorieksordningen 7000 - 9000 för /87. Verket beräknar atl ca90% av de asylsökande kommer atl las emol på utredningsförläggning. Vidingången av budgetåret beräknar verket alt behovel av föriäggningsplatser förasylsökande är minsl 2000 och atl platsbehovet för kvotflyktingar är 150.Därefter beräknar verket att det är möjligt att successivt minska antaletplatser vid tillfälliga förläggningar under förutsättning all del inle skernågon ökning av anlalet asylsökande och atl kommunema kan ta emol i denutsträckning som krävs. Koslnaderna för mottagnings- ochutredningsförläggningar inkl. sjukvård vid dessa samt för mol-lagningsslussar ianslutning fill inreseorterna beräknas av verkel tiU drygl 150 milj. kr. Koslnadernaför bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resor frånSverige för bosättning i annat land beräknas lill 2,5 milj. kr. Verket har i ensärskUd skrivelse föreslagit att förordningen ändras så alt bidragskall kunna utgå även till personer som har fått uppehåUstUlstånd i somflyktingar eUer av polilisk-humanitära skäl men som har blivit svenskamedborgare. Belräffandeanhörigas resor lill har verkel i nämnda skrivelse från i maj 1985föreslagil en vidgning av den personkrets som berörs till atl omfatta allaanhöriga som får uppehållstiUstånd på grund av sin anknytning tUl den som harfått tillstånd atl stanna enligt 3 § i utlänningslagen. Enligt gällande reglerkan bidrag generellt lämnas till resan till för make eller maka ellerogifta barn liU flykting som avses i 3 § utlänningslagen. Vidarekan bidrag lämnas fill resan hit för föräldrar eller syskon till en flyktingsom är minderårigt barn, om det med hänsyn lill barnets behov föreliggersärskilda skäl för att de anhöriga kommer tUl . Verket föreslår ocksåatt medel för anhörigresor fortsättningsvis anvisas förslagsvis. Kostnadernaberäknas till 2,5 milj. kr. för /87. 1985/86:100 Bil. Jagföreslår att insatsema vad avser organiserad överföring av flyktingar tillSverige blir av samma omfatlning som . Det innebär atlberäkningsgmnden för den organiserade överföringen av flyktingar till Sverigeunder näsla budgetår bör vara ca 1250 personer. Jag beräknar kostnadema föröverföringen av dessa flyktingar till 6 milj. kr. under /87. För verksamheten vid mottagningsförläggningar förflyktingar och utredningsförläggningar för asylsökande beräknar jag ett medelsbehov om 170 milj. kr. Jag har vid denna beräkning uigått från alt de utlänningar som söker asyl hos polismyndighetema i storstäderna i större utsträckning än 163 bör inkvarteraspå föriäggning polisens utredning Prop. 1985/86: 100 genomförsoch från att del kommer att finnas ett relativt stort behov av alt Bil. 12utnyttja tillfälliga förläggningar även under nästa budgetår. För bidrag till flyktingars resor från förbosättning i annat land beräknar jag 2,5 milj. kr. harföreslagU en sådan ändring av förordningen atl den skuUe komma atl omfatta ävensvenska medborgare som tidigare kommit liU som flyktingar. Jag är förnärvarande inte beredd att tillmötesgå della förslag, bl.a. med hänsyn till denpågående beredningen inom av vissa frågor rörandeåler-vandringen av flyktingar frän Lafinamerika. Jag är inte heller beredd att tillstyrkainvandrarverkels förslag om vidgning av kretsen av anhöriga fiU flykfingar förvilka staten kan ge bidrag till resan lill . För bidrag till flyktingarför kostnader för anhörigas resor till bör få disponera 2 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag all regeringen föreslår att till Överföring och mottagning av flyktingar m.m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till kommunema för åtgärder för flyktingarm.m. 1984/85 Utgift 322 089 568 1985/86 Anslag 443 000000 (1) 1986/87 Förslag 620 000 000 (1) Härtill kommer . 1985/86: 25 bil. 5, SfU 7, rskr 73. Från anslaget finansieras ersättning enligtförordningen (1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar ochvissa andra ufiänningar. Ersällning för ekonomiskl bistånd m.m. enligt 5-9§§ utbetalas av länsstyrelserna kalenderårsvis i efterskott. Ersätlning lämnasför ekonomiskl bistånd lill den som väntar på beslut i fråga omuppehållstillstånd och för ekonomiskt bistånd till flyktingar under det år debeviljas uppehållstillstånd samt . För ekonomiskl biståndtill sjuka och handikappade flyktingar och flykfingar som är då dekommer till kan ersättning lämnas . TUI kommuner som har träffat överenskommelse medSIV om mottagan de av flyktingar och vissa andra utlänningar lämnar invandrarverket scha blonersättningar enligt bestämmelserna i 1012 §§ förordningen (1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. För flyktingar som har uppehåUstUlstånd när de tas emot i en kommun är schablonersättningen för fastställd till . för den som har fyllt och . För asylsökande är ersättningen . för den som har fyUl och . Om en asylsökande beviljas uppehåUstUlstånd får den mottagande kommunen ytterligare . för den som har fyllt och . för bam under . Utöver schablonersältningen får enligt 13 § lämna särskilda bidrag för vissa kostnader. ersätlningtill sjukvårdshuvudmännen för sjukvårdskostnader och kostna- Prop. 1985/86:100 der för hälsoundersökningar enligt bestämmelser i 14-17 §§. Enligt 24 § förordningen får i särskUd ordningutge ersättning till kommuner för bl. a. kostnader för kollekfivagenomgångsbostäder för asylsökande. Ersällningför ekonomiskt bistånd enligt nuvarande regler beräknas av verkel till 400milj. för /87. Verket föreslår också alt del statligakostnadsansvaret för ekonomiskt bistånd utvidgas liU att omfatta vissanhöriginvandring och atl medel beräknas härför med 12 milj. kr. För schablonersältningar tUl kommuner som träffatöverenskommelse med invandrarverket om mottagande av flyktingar och asylsökandeberäknar verket den lotala kostnaden till 207 mUj. för /87.Utgångspunkten för beräkningen är atl 1250 kvolflyktingar, varav 450 bam, och10750 asylsökande, varav 3580 barn, tas emol av kommunerna. Verkel yrkar 6 milj. kr. för särskilda bidrag tillkommuner och 2 milj. kr. för särskilda bidrag lill landstingskommuner. Koslnaderna för hälsoundersökningar och akutsjukvård för asylsökande som inte är inkvarterade på förläggning och för vårdav vissa flyktingar med varaktigl vårdbehov beräknas fill 20 milj. kr. För särskilda genomgångsbostäder för asylsökandeberäknar verkel koslnaderna lill 20 milj. kr. för /87. Förersättning till kommunerna för ekonomiskl bistånd beräknar jag 380 milj. kr.under /87. Jag har därvid räknai med all utlänningar som sökerasyl hos polismyndigheterna i storstäderna i slörre utsträckning än för närvarandelas om hand på utredningsförläggning under den lid polisens ulredninggenomförs. förslag om viss utökning av del statligakostnadsansvaret kan jag inte tUlstyrka. Koslnaderna för schablonersättningar till kommunersom träffat överenskommelse med om mottagande av flyktingar beräknar jaglUl 190 milj. kr. under /87. Jag har därvid utgått från deschablonbelopp som gäller för och en uppskattning avflyktinginvandringens storlek och fördelningen mellan bam och vuxna. Jag harhärvid räknat med i stort sett samma nivå på flyktinginvandringen som under år1985 och all andelen barn utgör . Schablonbeloppen för kommersenare alt fastställas av regeringen efter överläggningar med . För särskUda bidrag tiU kommuner beräknar jag 8milj. för /87. Sådana bidrag bör i första hand beviljas för de ändamål som särskill har angetts i prop. 1983/84:124 om mottagandet av flykfingar och asylsökande. Vidare kan del vara angeläget atl stimulera samverkanspro- jekl mellan kommuner och frivUligorganisafioner i flyktingmotlagandet. Ökningen av medlen jämfört med innevarande år är i första hand moti- 165 verad av alt etl flertalkommuner som tar emot flyktingar saknar erfarenhet Prop. 1985/86: 100 och kan behöva särskill slöd. För ersätlning fill landsfingskommuner beräknar jagtotalt 22 milj. kr. Därav avser 2 milj. kr. särskilda bidrag för speciellavårdinsatser för handikappade flyktingar och andra flyktingar med särskildabehov. 20 milj. kr. avser den mer generella ersätlning som ulgår för sjukvårdål asylsökande och vissa flyktingar samt för hälsoundersökningar. Kostnaderför hälso- och sjukvård för flyktingar och asylsökande de vistaspå förläggning har beräknats under anslaget D5. Överföring och mottagning avflyktingar m. m. För ersättning i särskild ordning av bl.a.kostnader i särskUda genomgångsbostäder beräknar jag kostnaderna lill 20 milj.kr. Med hänvisning fill vad jag har anfört hemställerjag alt regeringen föreslår att tiU Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av 620000000kr. Underbilaga 12:1 Prop. 1985/86: 100 Bil. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds A1984: 12) Vägar till arbete för handikappade. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivits av , ,(), , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), högskolan för lärarutbildning i , och universiteten i , och , (), arbetsdomstolen (AD), (),arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk (SIND), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), , socialberedningen,Handikappinsfitulet, (), styrelsen för vårdartjänst.Svenska kommunförbundet, skolförvaltningen i , länshandikapprådet i läns landsting.Tjänstemännens centralorganisation (), i (LO),, . , Svenska Metallinduslriarbelareförbundel,. , , (), (), (),SHIO-Familjeförelagen, Svenska föreningen för , , ungdomaroch vuxna (FUB), , , och Ungdomar, ochHörselskadade Bam, , motAstma-Allergi. Handikappkommitténssynpunkter och förslag har i huvudsak fiUstyrkts eller lämnals ulan erinran avremissinstanserna, bl.a. AD och SIND. Övriga remissinstanser behandlar deenskilda förslagen. HandikappkommitlénsdefinUion av begreppet arbetshandikappad kom menteras av några remissinstanser. i framhåller skUlnaden meUan begreppet "handikappad" och"ar betshandikappad". När man i handikapprörelsen och samhällets handi kappomsorg lalar om personer med svåra handikapp, exempelvis gravt fysiskt handikappade, gravt utvecklingsstörda eller gravt flerhandikap pade, avser man människor, som är helt beroende av med mänsklig och annan hjälp i primära livssituafioner. Enligt länshandikapprå det är det orealistiskt att målsättningen "alla har rätl fill arbete"skulle gälla också för människor med total och bestående arbetsoförmåga. När handikappkommittén diskuterar insatser för svårt handikappade menar 167 den personer, som urarbetsmarknadssynpunkl är svårt handikappade, Prop. 1985/86: 100 men som med andra måttmätt uppfattas som lindrigt handikappa- Bil. , ungdomaroch vuxna (FUB) menar atl del inom arbetsmarknadsområdet används en annanterminologi än inom området omsorger om utvecklingsstörda. Enligtarbetsmarknadsområdets definitioner torde hndrigt utvecklingsstörda inrymmas ikategorin gravt arbetshandikappade. anser att begreppet"för-ståndshandikappad" bör mönstras ut ur språkbruket.Begreppet "begåvningshandikappad" innefattar såväl utvecklingsstördasom behöver SärskUda omsorger enligt omsorgslagen som Undrigare former avintellektuell funkfionsnedsätlning. betonar vidare atl utvecklingsstördainle är en homogen grupp. Graden av utvecklingsstörning varierar myckel. Bildenkompliceras, enligt riksförbundet, av atl utvecklingsstörda ofta ärflerhandikappade. för Döva och Hörselskadade Barnvänder sig mot all kommittén tycks ha betraktat ungdomar med handikapp som enrelativt homogen gmpp när den talar om dessa ungdomars möjlighet att få arbete.När det gäller döva och hörselskadade är förvärvsfrekvensen förhållandevishög. Med en god utbildning har döva och hörselskadade ungdomar troligtvis storamöjligheter att få ett arbete efter skolans slut. Ettslorl antal remissinstanser - bl.a. , , , , SamhäUsföretag, socialberedningen. , ,, . Svenska föreningen förstudie- och yrkesvägledning och ,ungdomar och vuxna (FUB) - understryker vad handikappkommittén har anfört omarbetets värde och belydelse för individen. I fråga om de handikappades situation påarbetsmarknaden framhåller att situationen är allvariigoch komplicerad och atl problemen för de svårast handikappade eller deflerhandikappade är ännu mer omfattande och svåra. HCK anför atl situationenförsämrats drama-fiskt och all utplaceringarna påöppna arbetsmarknaden sjunkit. Samhällsföretag bedömer allkommitténs uppfattning att handikappade har en dubbelt så hög arbetslöshet somandra snarare är tiUtagen i under- än överkant. Liknande synpunkter förs framav , som bl. a. pekar på den dolda arbetslösheten i formav förtidspensioneringar. Några remissinstanser går in på vad som kan varabakomliggande or saker till handikappades svårigheter på arbetsmarknaden och den ökande förtidspensioneringen. Så framhåller RFV atl reglerna för förtidspensione ring och sjukbidrag innebär en direkt koppling till arbetsmarknaden. Den försäkrades arbetsförmåga skall i första hand bedömas i relation till den "normala arbetsmarknaden" och dess utbud av arbetsuppgifter. Med en arbetsmarknad som stäher allt större krav på arbetstagarnas utbildning, 168 precision,uthållighet, regionala och yrkesmässiga rörlighet, blir klyftan Prop.1985/86:100 mellan arbetsmarknadens krav och de arbetshandikappadesförutsättning- Bil. 12 ar allt vidare. Liknande synpunkter förs fram avSvenska kommunförbundet, som framhåller strukturförändringarna och beroendetav det internationella konjunkturlägel m.m. som exempel på faktorer sompåverkar sysselsättningsläget i stort och därmed även handikappadesmöjligheter. erinrar omförsäkringskassornas ökade insatser i långa sjukfall. I viss mån lorde detla halett lill fler förtidspensioneringar, men också fill all flerlångiidssjukskrivna kunnat återgå till arbete. SAMN framhåller att ingendramatisk uppgång i sjukpensionering kunnat iakttas när det gällerstatsanställda, vilkel bl. a. kan lyda på att statsanställda som regel kanrehabiliteras inom anställningens ram med hjälp av företagshälsovård och andraresurser. Enligt kan framtidensinformationsteknologi medföra nya möjligheter för handikappade, både somarbetsinnehåll och som hjälpmedel/redskap. En ökad datorisering kommer docksannolikt att leda till skärpt konkurrens om befinfiiga arbeten. Troligenräcker del därför inle med särskilda arbetsmarknadsåtgärder, utan atl det kankomma all behövas mer omfattande ingrepp i arbetsmarknadens funktionssätt vadgäller arbetsorganisation, rekryteringspolitik, arbetstid m.m. universitetföreslår en inventering av arbetsuppgifter som olika gmpper av handikappadekan utföra och pekar bl. a. på de möjligheter som den nya datatekniken kanerbjuda. Handikappkommiilén har fört fram alt elt elappmålbör vara att halvera arbetslösheten bland handikappade. KommUlén har bedömt altdet behövs ca 20000 arbeten för all handikappade skall få samma möjligheter somarbetskraften i dess helhet. Flera remissinstanser uttalar sill stöd för dennamålsättning, bl.a. , , . SAMN finner del angelägel att finna nya former allaktivt främja nyanstäUningar inom statsförvaltningen för atl kunna svara uppmol målsättningen alt skapa nya arbetstillfällen för arbetshandikappade. a.bör lönebidragens utformning ses över och anlalet lönebidragsplatser hos statenutökas. Samhällsföretag menar atl en utökning med 20000 arbetstillfällen på denreguljära arbetsmarknaden kräver betydande förändringar i arbetsmarknadens sättatt fungera. En årlig sysselsättningsökning inom Samhällsföretag skulleleda till fullt utnyttjande av företagsgmppens anläggningstillgångar budgetåret1988/89 och motsvara ca 6000 nya arbetstillfällen. Kostnaderna för en utökningmed 20000 arbetstUlfäUen inom företagsgmppen skuUe enligt Samhällsföretag bhmellan 1700 milj. kr. kr., vilket är väsenfiigt mindre än de3000 milj. kr. som handikappkommiilén har angivU. Resurser- samhällsekonomiska och finansiella Somen utgångspunkt för sina förslag har betonat att finansieringen av förslagen måste ses ur ett större samhällsekonomiskt och finansiellt perspekfiv. Utifrån ett sådant större finansiellt perspektiv är det 169 väsentligt att man beaktareffekterna av olika besparingar - bl.a. på Prop. 1985/86:100arbetsförmedlingsinsatser och konsekvenser av resursförstärkningar i Bil.12 hela systemet. Kommitténs synsätt får stöd av etl stort antalremissinstanser, bl.a. , , SamhäUsföretag,socialberedningen. , , LO och HCK. Också AMSunderstryker kommitténs resonemang och hänvisar till försök med intensifieradeplatsförmedlings- och vägledningsinsatser för arbetshandikappade, som entydigtpekar på atl ökade personella och ekonomiska resurser för handikappade ledertill fler arbetsplaceringar. De besparingar som därigenom görs är betydligtslörre än de resurser som erfordras. RRV anför att kommitténs argumentation för ökaderesurser inte är helt invändningsfri, eftersom de presenterade kalkylernaendast är räkneexempel och ingen hänsyn tagits lUl undanträngningseffekter.Däremot kan det, enligt RRV, vara motiverat med både finansieUa och realainsatser av fördelningspolitiska skäl. En omfördelning av sysselsättning tUlförmån för handikappade kan ha ett eget värde. SAF delar kommitténs uppfattning all ellsamhällsekonomiskt synsätt bör sältas före del strikt budgettekniska, menframhåller alt uppnådda besparingar inle med nödvändighet skallanvändas för att öka resurserna på ett annat område. Lösningar kan sökas somförbättrar verkningsgraden inom de angivna områdena och medför entolal besparing för statskassan. DHR kritiserar de generella s. k. noU-direkfiven lillalla kommittéer, som innebär att utredningsförslag inte får medföra ökadeutgifter, och hävdar atl kostnaderna för insatser på handikappområdet måstebedömas ur etl samhällsekonomiskt och fördelningspolitiskt perspektiv. HCKanser det angeläget att medel förs över från socialförsäkringssystemet tillarbetsmarknadspolitiska insatser för atl främja elt självständigt och aktivtliv för handikappade. Handikappkommitténhar betonat alt del inte är meningsfullt med bestämda gränsdragningar mellansocial, medicinsk och yrkesinriktad rehabUitering. I stället är det vikfiglatt på lokal nivå fläta samman rehabiliteringsinsatserna. Detta understryksockså av , , , , HCK samt . betonar särskilt att kraven på samordning ochsamarbete myndigheterna emellan därigenom blir stora. framhåller hur vikfig kommunernasoch stödinsatser är för handikappades arbetsmöjligheter. En individanpassad social hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg är ofta fömtsättningar för att handikappade skall kunna arbeta. Liknande synpunkter förs fram bl. a. av Samhällsföretag och socialberedningen. vid universUel anser atl det är principieUt rikligt att kommunema skall bära huvudansvaret för att den handikappade inle bara får social service ulan också arbete och sysselsättning. instämmer i handikappkommitléns uppfatt- Prop. 1985/86:100 ningatl kommunerna skall vara en pådrivande kraft gentemot andra myn- Bil. 12digheter i rehabiliteringsfrågor, men understryker atl staten och arbetsmarknadsmyndigheternahar ansvaret för de arbetsmarknadspolitiska han-dikappålgärderna. Dellaframhålls också av bl. a. HCK. Enligt har kommittén dockdragit aUtför vittgående slutsatser när den - med hänvisning tillsocialtjänsfiagen - säger att del ligger i kommunernas ansvar alt stäUaarbetsplatser tUl förfogande för handikappade. förRörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU) säger sig vara skeptiskt tillkommunernas vilja att ta ansvar för de gmpper förbundet arbelar för och vill istäUel alt landstingen skall vara samordnare genom alt inrätta s. k.vuxenrehabUUering. ser del som naturligare attförsäkringskassorna ges en pådrivande roll och ett övergripandesamordningsansvar för rehabiliteringsarbetet än alt tre ohka samhällsorgan(kommunen, försäkringskassorna och arbetsmarknadsmyndigheterna) tilldelasdetta ansvar. Handikappkommiilén har föreslagil attförsäkringskassornas rehabiliteringsgrupper skall utgöra grunden församarbetet mellan myndigheterna i komplicerade rehabihteringsärenden. Förslagettillstyrks eller lämnas ulan erinran av bl.a. RFV, AMS, socialberedningen,SamhäUsföretag, , styrelsen för vårdartjänst. , TCO ochHCK. SAF tillstyrker om den föreslagna ordningen kan leda fiU rationellare resursutnyttjande.Också RFV stöder kommitténs förslag och framhåUer all de lokalarehabilileringsgmpperna (LRG) funnits sedan mitten av 1970-talel, alt de sammansättning som kommittén förordat samt att den enskUde som är berörd,kallas tiU gmppen när hans ärende behandlas. RFV anser att försäkringskassanhar ett särskill rehabiliteringsansvar för dem, som på grund av sjukdom ellerhandikapp har en nedsatt arbetsförmåga enligt lagen om allmän försäkring 2kap. I kassans ansvar ligger således atl initiera men också i viss månatt samordna nödvändiga rehabili-leringsålgårder som det ankommer på andraorgan atl vidta. Delta ansvar åvilar kassan så länge den försäkrade ärsjukskriven och upphör därmed i princip först när den försäkrade återgår i arbeteeller blir förtidspensionerad. Vidare hänvisar RFV tUl de direkfiv (Dir.1985:13) som regeringen lämnat till den kommitté som ser över sjukförsäkringensroll när det gäller förebyggande åtgärder och i samband med rehabilitering(rehabiliteringsutredningen). Också hänvisartill de nämnda direkfiven och anser att handikappkommitléns förslag skaU underordnasbl.a. de förslag som rehabiliteringsutredningen kan komma att lämna, i den månförslagen inte sammanfaller. Försäkringskasseförbundel tillstyrker kommitténsförslag om rehabUileringsgmppernas arbetssätt och uppgifter, men menar attgmppema i stort sell fungerar på det sätt som kommUtén förordar. RFV meddelar att gemensam personalutbildning förhandläggare av rehabihteringsärenden startade och fortfarande pågår. Inom RFV och i den s.k. RASK-gruppen - med företrädare för , , social styrelsen och kommunförbunden övervägs f. n. om utbildningsprogram met skall utvecklas ytteriigare. Kriminalvårdsstyrelsenanser en samordning av olika myndigheters in- Prop. 1985/86: 100 satser irehabiliteringsärenden angelägen, medan skyddskonsulenten i Bil. 12 Uppsalasödra distrikt anför att inte kan spela samma roll sominitiativtagare och samordnare i de socialmedicinska fallen som för t. ex.sjukskrivna.