prop · G90373 · 1985-12-31 00:00:00 — 9. lag om ändring i lagen(1984:989) om socialförsäkringsväsendel under krig och krigsfara. Lagförslagetunder 8 gäller i och för sig en fråga - behörighetsvillkor för domartjänsl -som lagrådet bör få yttra sig över. Jag anser dock atl lagförslaget är av såenkel beskaffenhet atl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962: 381) omallmän försäkring Ändringarnai första styckel ger uttryck för att försäkringskassornas pensionsdelegationeroch försäkringsnämnder ersätts med nya beslutsorgan -socialförsäkringsnämnder.Del skall i varje försäkringskassa finnas en eller flerasocialförsäkringsnämnder. Regeringen bestämmer det totala antalet nämnder somskall finnas i riket. Den närmare fördelningen av nämnderna på kassornaankommer det på atl besluta om. Som framgår av denallmänna mofiveringen (avsnitt 2.8) bör verket också besluta om nämndernasgeografiska verksamhetsområden inom varje kassaområde. Detta fömtsältsvanligen ske så atl verket besiämmer vilka kommuner eller delar av kommuner somskall höra fill varje nämnd. Ändringarna i andra stycket är av språkligkaraktär. Avskäl som anges i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) bör inte uppställas krav på svenskt medborgarskap för ledamöter och suppleanter i försäkringskassomas styrelser eller socialförsäkringsnämnder. I stället bör det kravet uppställas atl ledamöterna och suppleanterna skall ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. Vem som har sådan rösträtt anges i 2 kap. 42 3§ kommunallagen (1977: 179). a. får denne inte vara underårig eller Prop.1985/86:73 omyndigförklarad.Med hänsyn till detta villkor finns anledning alti paragrafen ange atl uppdraget inte fär innehas av den som är omyndig. Beträffandesuppleanter finns en hänvisning i 26 § till vad som gäller för Förstastycket anger hur socialförsäkringsnämnden skall vara sammansatt. Nämnden skallbeslå av sju ledamöter. Vidare anges vilka organ som skall utse ledamöterna.Regeringen utser ordföranden. Ordföranden i kassans styrelse skall enligt nugällande bestämmelser även vara ordförande i en pensionsdelegation. Någonmotsvarande skyldighet skall inte gälla i fråga om socialförsäkringsnämnden.Även om någol krav inte ställs på all uppgifterna förenas är en sådankombination önskvärd för atl ge ordföranden i kassastyrelsen direkt erfarenhetav enskilda försäkringsärenden. Riksförsäkringsverketutser tre ledamöter efter förslag av partsorganisa-fioner på arbetsmarknaden.Förslagen bör komma från de centrala partsor-ganisalionerna. Del bör ankomma påverket all bestämma vilka partsorganisationer som skall ges fillfälle atlföreslå ledamöter. Verket bör utse en ledamot från arbetsgivarsidan och tvåledamöter från arbetstagarsidan. eller, när del gäller landslingsfrikommun, kommunfullmäk-fige väljer de återstående tre ledamöterna. Socialförsäkringsnämndenbör som nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) ha en så bred ochallsidig representation som möjligt från det egna försäkringskasseområdet. Depersoner som i första hand bör komma ifråga är de som är bosalla inom nämndensområde. Paragrafensandra stycke har ändrats på grund av alt läkarledamöler eller suppleanter försådana ledamöter inte skall ingå i socialförsäkringsnämnden. Vidare harparagrafen ändrats för alt ange alt skall utse ävensuppleanter efter förslag av parlsorganisalioner på arbetsmarknaden. Ändringeni tredje stycket är en följd av alt socialförsäkringsnämnden ersätter pensionsdelegalionen. Paragrafeninleds med två nya stycken. Idet första styckel anges vilka frågor enligt AFL som alllid skall avgöras av socialförsäkringsnämnden.Dessa frågor avgörs enligt gällande bestämmelser i 20 § av pensionsdelegation. Frågorom återkrav enligt 20 kap. 4 § i ärenden om förtidspension, handikappersättningoch vårdbidrag prövas i regel inte av pensionsdelegation utan påtjänstemannanivå. Motsvarande bör gälla beträffande de ärenden somsocialförsäkringsnämnden skall avgöra. Frågor om återkrav kan dock genombegäran om omprövning av tjänslemannabeslul komma upp fill prövning i nämnden(se härom under 20 kap. 10 §). bör besluta i alla de typer av ärenden som 43 skallavgöras av nämnden. Det bör undvikas alt sådan specialisering av Prop.1985/86:73 nämndema sker alt vissa nämnder enbart avgör någon eller några av ärendelyperna.Sädana förhållanden kan dock uppstå all avsteg från denna princip måsle godtas.Eftersom specialisering inte bör förekomma annat än i undanlagsfall bör delankomma på som central förvaltningsmyndighet all beslutai sädana frågor. Paragrafensandra stycke innehåller en upplysning om all socialförsäkringsnämnden avgöräven frågor om. rätt fill förmåner enligt vad som föreskrivs i andraförfattningar. Tredjestyckel innehåller föreskrifter om beslutförhet i socialförsäkringsnämnden.Nämnden skall liksom pensionsdelegationen vara beslulför då minst fyraledamöter är närvarande. Fösäkringskassansdirektör har enligt den nu gällande lydelsen av första stycket rätt alt delta ipensionsdelegalionens sammanträden men inte i dess beslul. Motsvarandenärvarorätt för kassans direktör bör gälla i socialförsäkringsnämnden. Dettatillgodoses genom hänvisningen i ijärde styckel lill 10 §. Vidare medförsocialförsäkringsnämndens sammansättning att del inte finns anledning allföreskriva all en företrädare för länsarbetsnämnden skall ha rätt all delta idess sammanträden. Däremot är del inget som hindrar allsocialförsäkringsnämnden beslutar alt sådan person får närvara vidsammanträden. Ifjärde stycket anges all vad som i övrigt föreskrivs i 810 §§ med avseende påstyrelse skall ha motsvarande lillämpning med avseende på socialförsäkringsnämnd.Denna hänvisning gäller f. n. för pensionsdelegalion. I 8 § finns föreskrifterom mandatlid för styrelseledamot, om skiljande från uppdraget och om ledamotsavgång . Mandattiden är, om inte regeringen föreskriver annat, tre årräknat fr. o. m. året då val i hela riket filllandsting och kommunfullmäktige har ägt rum. Genom hänvisningen till 8 § kommerdessa bestämmelser om mandattid m. m. all gälla för ledamöterna isocialförsäkringsnämnden. Somredovisats under 9 § ersätts kravet på svenskt medborgarskap för ledamot ochsuppleant i styrelsen med etl krav på rösträtt vid val av kommunfullmäktige.Genom hänvisningen till 9 § kommer samma behörighetsvillkor all gälla ocksåför ledamot i socialförsäkringsnämnden. I10 § finns bestämmelser om kallelse lill styrelsens sammanträden och rätt förbl. a. suppleanter all närvara vid sådana sammanträden. Vidare finns därbestämmelser om vem som skall föra ordet vid förfall för ordföranden och viceordföranden saml om omröstning, prolokollföring och anteckning av skiljaktigmening. Hänvisningen i 21 § lill 10 § innebär således all dessa regler, som nugäller för pensionsdelegafion, kommer atl gälla för socialförsäkringsnämnden.Som tidigare nämnts innebär hänvisningen också att direktörhar rätt att delta i nämndens sammanträden. Ipensionsdelegation är del föredraganden för pensionsärenden som skall sköta föredragningen.Denna begränsning fill viss tjänsteman föresläs slo- 44 padoch det anges i stället all ärende skall avgöras i socialförsäkringnämn- Prop.1985/86:73 den efter föredragning av tjänsteman hos . Andraoch tredje styckena innehåller besiämmelser som motsvarar dem som gäller f. n.om rätt all höra någon som antas kunna lämna upplysningar av betydelse och omrätt för den som saken rör all bli munfiigen hörd om han begär det. Med stödhärav kan nämnden höra bl. a. medicinsk expertis för att komplettera denmedicinska utredningen. Paragrafernagäller de nuvarande försäkringsnämnderna och föreslås upphävda. Förstastyckel i nu gällande lydelse innebär alt regeringen fastställer arvode ochannan ersättning fill ledamot av bl. a. pensionsdelegafion. Motsvarandeföreslås gälla beträffande ersättning till ledamot av socialförsäkringsnämnd. Iandra och tredje styckena har gjorts redaktionella ändringar. Dennaparagraf har ändrats fill följd av alt pensionsdelegationen och försäkringsnämndenersätts med en socialförsäkringsnämnd. Paragrafen innebär bl. a. att sammabehörighetsvillkor som i fråga om ledamot kommer att gälla för suppleant isocialförsäkringsnämnden (se under 9 §). Idenna paragraf har gjorts följdändringar bl. a. med hänsyn lill den föreslagnalydelsen av 18 kap. 22 § första stycket. Paragrafensregler om omprövningsförfarandet har enligt vad som anförs i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.6) begränsats till att avse fall då beslulhar fattals på tjänstemannanivå. Socialförsäkringsnämnderna skall inte omprövasina egna beslul. Den som är missnöjd med ett nämndbeslut får överklaga direkttill försäkringsrätten enligt 11 §. Omprövning av tjänstemannabeslut skall somhittills kunna ske på begäran av en enskild som beslutet angår. Omprövningenskall emellertid göras av socialförsäkringsnämnd om beslutet gäller fråga somavses i 3 kap. 7 eller 8 § (sjukpenning), 9 § (havandeskapspenning) eller 17 §(indragning eller nedsättning av sjukpenning eller havandeskapspenning i vissafall) eller 20 kap. 3 § (indragning ellernedsättning av förmån i vissa fall) eller 4 § 45 (skyldighet attåterbetala ersättning). Om ett beslul gäller mer än en fråga innebärbestämmelsen att hela beslutet skall omprövas i nämnd så snart Prop. 1985/86:73som någon av frågorna är sådan som avses i de uppräknade paragraferna. 14 kap.18 § AFL i lagrummets lydelse fr. o. m. saml i olikaförfattningar vid sidan av AFL finns hänvisningar som anger all någon ellernågra av de här berörda paragraferna i 3 och 20 kap. skall lillämpas även påden förmån som hänvisningen avser. En sådan hänvisning i förening med 20 kap.10 § i nu föreslagen lydelse eller hänvisning i annan författning än AFL lilldelta lagrum innebär alt omprövning av tjänslemannabeslul i resp. fråga skallske i socialförsäkringsnämnd. Som exempel kan nämnas alt tjänslemannabeslul attdra in eller nedsätta föräld-rapenningförmäner med lillämpning av 3 kap. 17 §skall omprövas i socialförsäkringsnämnd. Motsvarande gäller beträffande frågaom indragning eller nedsättning av arbelsskadersältning eller om skyldighet attåterbetala sådan ersättning (6 kap. 7 § och 8 kap. 12 § LAF). Etl annat exempelär indragning eller nedsättning av förmån eller skyldighet att återbetala förmånenligt lagen (1956:293) om ersättning ål smittbärare (9 § första stycket i denlagen). Beslul av tjänsteman beträffande sjukpenning från den frivilligasjukpenningförsäkringen behandlas i samma ordning som sjukpenning från denobligatoriska sjukpenningförsäkringen - 10 § förordningen (1985:733) omfrivillig sjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa. Vem eller vilka avtjänstemännen inom kassan som annars skall fatta beslul i anledning av begäranom omprövning är inte en fråga som behöver regleras i lag. Föreskrifter avriksförsäkringsverket bör vara styrande på denna punkt. Omen enskild vill ha omprövning av ett beslut skall begäran härom enligt 20 kap.13 § ha kommit in lill från den dag då hanfick del av beslutet. kan, i fall av kvalificeradefelaktigheter, ändring ske av beslutet med stöd av 20 kap. 10 a §. En sådanändring kan ha sill upphov i atl den försäkrade har påtalat all beslutetinnehåller en oriktighet eller alt kassan själv har uppläckt atl så är fallet.Om en begäran om omprövning kommer in till kassan efler det att ändring sketlenligt 20 kap. 10 a § råder f. n. på vissa håll tveksamhet om hur denna begäranskall behandlas. Skälet fill tvekan lär vara att ett beslul som har meddelatsmed stöd av 10 a § inte fär omprövas enligt 10 §; rättsmedlet är här besvärtill försäkringsrätten. Bestämmelserna har i vissa fall tolkats så att en sådanbegäran om omprövning skall ses som en besvärsinlaga med påföljd atthandlingarna i ärendet har översänts till försäkringsrätten. Någon nyfullständig sakprövning av ursprungsbeslulet har då inte kommit till stånd.Detta problem har uppmärksammals i en skrivelse frånriksförsäkringsverket lill regeringen om besvärsordningen inomsocialförsäkringen. Jagär för egen del inte f. n. beredd alt föreslå någon lagändring i här aktuellt avseende. Emellertid finns anledning all framhålla det angelägna i alt de tillämpande organen så långt möjligt bevakar alt den försäkrade inte går miste om något tillfälle alt få till stånd en fullständig omprövning i sak när sådan begärts enligt 20 kap. 10 S. den försäkrade efter delgivningen av ursprungsbeslutet begärt omprövning av detta, trots alt beslutet har ändrats med stöd av 20 kap. 10 a §, bör kassan 46 rimligeninte vara förhindrad att ompröva ursprungsbeslulet i de delar Prop.1985/86:73 ändringsbeslutet inneburit atl klagandens lalan inte bifallils. Omdet uppstår oklarhet om vilket beslut en försäkrad är missnöjd med börregelmässigt etl klargörande kunna erhållas genom kontakt med den försäkrade. Iparagrafen har redaktionella jämkningar gjorts med anledning av alt möjlighetenfill omprövning enligt 10 § har begränsats till all gälla beslul av tjänsteman.Ändringsförfarandel enligt 10 a §, som avser fall då beslut har blivit oriktigtav vissa lätt konslaterbara orsaker, skall kunna utnyttjas oavsett om det ärfråga om felaktigt nämndbeslut eller tjänslemannabeslul. Ändringeni denna paragraf innebär att beslut som har fattats i socialförsäkringsnämndenöverklagas direkt till försäkringsrätten. Någon omprövning enligt 10 § skallinte ske av nämndens egna beslut. Skälen för de ändrade reglerna omöverklagande av förtroendevaldas beslul återfinns i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.6). Vidbesvär över ett beslut av socialförsäkringsnämnden kan sädana omständigheterframkomma all prövning av ärendet bör ske enligt 20 kap. 10 a §. Som framgår avden allmänna motiveringen avses alt en chefstjänsteman hos försäkringskassanskall göra bedömningen av om prövning av nämndbeslut bör komma till stånd medstöd av delta lagmm. Detär viktigt atl ett klagomål över ett beslut av socialförsäkringsnämnden blir anhängiggjorthos försäkringsrätten . granskning avbesvärsskrivelsen måsle därför ske ulan dröjsmål. Leder denna granskning till allnågon prövning med stöd av 20 kap. 10 a § inte skall ske bör handlingarna iärendet omgående skickas lill försäkringsrätten. Om granskningen leder till altsådan prövning skall ske bör ärendet ändå anhängiggöras iförsäkringsrätten. Detta bör ske genom all besvärsskrivelsen skickas dit. Somangetts i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.9) skall den nya förtroendemannaorganisalionenträda i kraft och de ändrade reglerna för omprövning avbeslut . Detta regleras i punkt 1. Ipunkt 2 berörs den situationen atl den försäkrade har begärt omprövning av ettbeslul, som har meddelats av pensionsdelegalion eller försäkringsnämnd föreden , men omprövningen inte har hunnit slutföras före denna dag.För sådant fall skall omprövningen i stället göras av socialförsäkringsnämnd.Samma blir förhållandel om begäran om omprövning görs först efter den 1januari 1987. Enligtden allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) skall socialförsäkrings nämnderna inte göra omprövning enligt 20 kap. 10 § av beslut som de 47 Är den försäkrade missnöjd med ett nämndbeslut och vill Prop.1985/86:73 ha det omprövat i sak får han besvära sig hos försäkringsrätt. Dennaändrade ordning för omprövning av nämndbeslut träder dock i kraft senareän reformen i övrigt, dvs. Delta innebär atl de hittillsgällande omprövningsreglerna i 20 kap. 10 och 11 §§ måsle lillämpas ävenbeträffande beslul som socialförsäkringsnämnd fattar . Punkt 3 iövergångsbestämmelserna innebär atl alla beslut av socialförsäkringsnämnd, sommeddelas och beträffande vilka omprövning begärs i vederbörligordning, skall omprövas av nämnden enligt nu gällande lydelse av 20 kap. 10 och11 §§. En sådan omprövning kan därmed komma atl ske efler ulgången av ien del fall. Först med avseende på beslut som socialförsäkringsnämnd meddelarfr. o. m. får den nya ordningen för omprövningsförfarandel genomslag. m. skall omprövning enligt 20 kap. 10 § av särskilt angivna typer avtjänslemannabeslul ske av socialförsäkringsnämnd. Delta gäller även tjänslemannabeslulav angivna slag som har meddelats men ej hunnit omprövas före ulgången av år1987. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962: 383)angående införande av lagen om allmän försäkring Paragrafenhar ändrats med anledning av atl försäkringsnämnderna föreslås avskaffade.Frågor om änkepension enligt paragrafen avgörs f. n. av försäkringsnämndensordförande. Dessa frågor kommer i stället all prövas av tjänsteman vid denförsäkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven (jfr. allmänna mofiveringen,avsnitt 2.5). Paragrafen har vidare ändrats med anledning av all bidrag somavses i 15 eller 19 § inte längre förekommer. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962: 392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension Deolika frågor enligt denna lag som skall prövas av socialförsäkringsnämnden harinte angetts genom någon uppräkning i lagtexten. Enligt paragrafens nya lydelseankommer del på regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, riksförsäkringsverketalt föreskriva vilka frågor som skall prövas av nämnden. Det framgår av denallmänna motiveringen (avsnitt 2.5 och 2.7) vilka frågorsocialförsäkringsnämnden fömtsälts komma all pröva. Enligtde nu gällande bestämmelserna får försäkrihgsnämnden inte prö va frågor om inverkan på förmånerna av sådana inkomster som avses i 6 § andra stycket (tilläggspension eller motsvarande utländsk ersättning, stat lig eller personalpension, delpension eller arbelsskadeersätt- ning eller motsvarande ersättning). Motsvarande bör gälla för socialförsäk ringsnämnden. Någon anledning all behålla en sådan föreskrift i lag finns 48 intemed den ordning för bestämmande av beslulskompelensen som här Prop. 1985/86:73förordats. Det fömtsälts att kompletterande föreskrifter utformas så all prövningav frågor om inverkan på förmånerna av sådana inkomster som avses i 6 § andra slyckelinte skall ske i nämnden. I sådana fall där nämnden fattat gmndbeslut i frågaom hustrulillägg eller kommunall bostadstillägg bör det anförtros tjänstemänalt fatta även andra följdbeslut än som avses i 6 § andra styckel omförhållandena i övrigt inte har ändrats. Även i detta avseende behövskompletterande föreskrifter. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Ändringeni första styckel innebär all ärende enligt 18 § - dvs. ärende om eftergift av återkravför utgivet bidragsförskott - skall i avgöras av socialförsäkringsnämnd.Skälen för detta framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5). Vidarehar etl nytt andra stycke införts enligt vilket omprövning av beslut i fråga omåterbetalningsskyldighel enligt 13 § skall göras av socialförsäkringsnämnden.Skälen lill all omprövning av dessa beslul skall göras i nämnd har närmare angettsi den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7). Det nuvarande andra stycket harblivit paragrafens tredje stycke. Beträffandeikraftträdande- och övergångsbestämmelserna kan hänvisas lill vad som anförts isådant avseende vid förslaget under 4.1 punkterna 1 och 3. 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979: 84) om delpensionsförsäkring Iparagrafens nya lydelse anges i vilka fall ärende om delpension skall avgörasav socialförsäkringsnämnd. De fall som anges är att sökanden efter arbetslidsminskningeninte förvärvsarbetar enbart som anställd eller alt ärendet är av vidlyftigeller svår beskaffenhet. Övriga ärenden undantas således från prövning avförtroendevalda oavsett om det gäller bifalls- eller avslagsbeslut. Ärendensom inte kan anses vara av vidlyftig eller svår beskaffenhet är bl. a. sådanaärenden som anges i andra slyckel i den nuvarande lydelsen. Vidare bör tilldenna gmpp kunna räknas ärenden där sökanden inte får något inkomstbortfall vidarbetslidsminskningen eller ansöker om förhöjd delpension vid retroaktivtverkande löneavtal, då avtalet inte omfattar dagen för arbelsfidsminskningen.Ärenden där den som uppbär delpension anmäler atl han ändrat sin arbetstid isådan grad atl han är berättigad lill delpension eller slutar sittförvärvsarbete och uppger all han inte är arbetssökande utgör också exempel påärenden som inte kan anses vara av vidlyftig eller svår beskaffenhet. Nären pensionsdelegation avgör ett delpensionsärende skall enligt para- 49 grafensnuvarande tredje stycke i stället för tvä av Prop.1985/86; 73 utsedda läkare ingå två av utseddaledamöter. Någon motsvarande regel finns inte för socialförsäkringsnämnden avskäl som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Tredje stycket hardärför utgått. Ändringenav denna paragraf föranleds av atl omprövning av beslul i fråga om återbetalningsskyldighelenligt 19 § skall göras av socialförsäkringsnämnd. Hänvisninggörs lill vad som anförts i detta avseende vid förslagel under 4.1. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Ändringenav denna paragraf föranleds av att pensionsdelegationen ersätts med ensocialförsäkringsnämnd. Vadsom sägs i denna paragraf innebär bl. a. all rätten lill sjukpenning medanledning av arbetsskada till följd av annat än olycksfall skall avgöras avsocialförsäkringsnämnd. Fråga om rätt lill sjukpenning med anledning avolycksfall i arbetet prövas på tjänstemannanivå. Del nya stycket i paragrafeninnebär att omprövning av sådant beslut skall göras av socialförsäkringsnämnd. Beträffandeikraftträdande- och övergångsbestämmelserna hänvisas till vad som anförts vid förslagelunder 4.1. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag Ändringav denna paragraf föranleds av atl omprövning av beslut i fråga om återbelalningsskyldighetenligt 12 § skall ske i socialförsäkringsnämnden. 4.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar Ändringeni paragrafen innebär att endast den som är lagfaren skall kunna utses tillförsäkringsrättsråd eller försäkringsrättsassessor. Skälen härför har angivitsi den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10). 7och 9 §§ Prop. Ändringarnaär en följd av all pensionsdelegafionerna och försäkrings-nämnderna iförsäkringskassorna ersätts av socialförsäkringsnämnder. Förden som vid ikraftträdandet redan har en domartjänsl iförsäkringsrätt men som saknar juris kandidalexemen eller juristexamen börändringen i 5 § andra stycket inte få någon återverkan vare sig när del gällerden innehavda tjänsten eller framlida tillsättningar av domartjänster iförsäkringsrätt. En övergångsregel med denna innebörd är därför behövlig. 4.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendetunder krig och krigsfara Ändringeni paragrafen är en följd av att pensionsddegalionerna och försäkringsnämndernaersätts av socialförsäkringsnämnder. Jaghemställer all regeringen föreslår atl anta lagförslagen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilagal Prop.1985/86:73 Sammanfattning av utredningens förslag i betänkandet (SOU1985: 21) Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna Utredningenshuvuduppgift har varit att se över och komma med förslag för alt anpassaförtroendemännens medverkan i försäkringsadministra-fionen till de förändringarsom skell inom verksamhetsområdet. Till grund för utredningens överväganden harlegat bl. a. vad som sägs i direktiven om att förändringar av deförtroendevaldas medverkan skall kunna genomföras inom nuvarande kostnadsramaroch atl utredningen särskilt skall överväga möjligheterna atl ersätta nuvarandeförsäkringsnämnder med etl mindre antal beslutsorgan. Ettmotiv för förtroendevaldas medverkan i ledningen och i besluten inomförsäkringskassorna är all man kan utnyttja de förtroendevaldas praktiskaerfarenheter och kunskaper från olika områden som komplement lilltjänstemännens kunskaper om försäkringens regler m. m. De förtroendevaldaskunskaper beträffande specifika lokala eller regionala förhållanden är ocksåav värde vid bedömningen av enskilda ärenden. Ett ytterligare motiv förförtroendevaldas medverkan i besluten är att öka allmänhelens insyn iverksamheten och beslutsprocessen.