prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Genomförande av dessa objeki innebär dessulom ellbetydande syssel-sältningstillskoft och påverkar inle nämnvärt landetsimporlkoslnader. Flerårsplanerna innehåller mångaangelägna vägbyggnadsobjekl som nya genomfarter och förbifarter vilka har storbelydelse för miljön i tätorter saml för all öka trafiksäkerheten och sänkatransportkostnaderna. Planerna innehåller även förstärkningsåtgärder ochbeläggning på vägav-snift med permanent eller lägre tillåtetaxel-/boggilryck än 10/. Andra ålgärder är ombyggnad av låga vägportar, smalabroar, trånga vägskäl etc. Antalet polisrapporterade olyckorberäknas minska med 900. Värdet på olycksreduklionen uppgår lill 250 milj. kr.Effekterna av minskade tids-och fordonskostnader beräknas uppgå lill 365 milj.kr. Verket hemställer om ett anslag på1550 milj. kr. för /87 avseende verksamheten . Med hänvisning till vad jag anförde lidigare i fråga omvägbyggandet förordar jag att kostnadsramen för är 1987 bestäms till I 000milj. och att anslag begärs med samma belopp. I det följande redovisas hurkostnaderna för vägbyggandet beräknas i stort fördela sig (milj.kr. Central administration 62,0 Regional administration 43,0 Byggande av riksvägar 550,0 Byggande av länsvägar 320,0 Bidrag till cykelleder m. m. 10,0 Utrednings- och utvecklings verksamhet 15,0 har i sinanslagsframslällning tagit upp vissa särskilda väg hållningsåtgärder. Det rör E4-Länken/, europaväg 6 i lands län, vissa brofrägor, bryggor i samt behovet av rastplatser. Närdel gäller frågan om E4-Länkens och ulbyggnad i . 1985/86:100Slockholms län har vägverkel på uppdrag av regeringen redovisat en Bil. 8samordnad utbyggnadsplan m. m. för dessa trafikleder. har anmält aftför en ulbyggnad av dessa objeki enligt den föreslagna lidsplanen krävs allanslagen till byggande av statliga vägar och slatskommunvägar höjs ulöverplaneringsramarna . Jag har lidigare redovisat hur jag harberäknat anslagen för vägbyggandel saml all gällande vägplanerbör revideras med sikte på all nya flerårsplaner och fördelningsplan skallfastställas . Regeringen har givit vägverkel i uppdrag all lafram en arbetsplan för motorväg på mellan och i Hallandslän. Arbetsplanen fastställdes av regeringen . har isin anslagsframställning förutsatt att extramedel ställs till förfogande för finansieringav den kostnadsökning som ulbyggnad i motorvägsstandard medför. För den avregeringen beslutade ulbyggnaden av väg E6 som motorväg i pånämnda sträcka är jag inte beredd atl beräkna extra medel. Utbyggnaden får skeinom ramen för lillgängliga medel. redovisar atl en betydande del avbrobeslåndet på stalsvägnälel utgörs av äldre broar. behov av tolalersättning av etl antal av de äldsta mest skadade broarna finns . Dessanödvändiga reinvesteringar ingår inle i de långsiktiga planerna för drifl ellerbyggande. Behovet av årliga reinvesteringar i broar utöver lidigare kända behovberäknas till ca 50 milj.kr. anmäler atl delta kan föranledasenareläggning av andra objeki i flerårsplanerna. Jag har ingen erinran mot atlvägverkel, när akuta behov uppstår av reinvesteringar i broar, på vanligt sällgör de omprioriteringar i flerårsplanerna som erfordras för atl säkraframkomligheten på vägarna. Med den möjlighet som jag lidigare föreslagit förvägverket atl kunna omfördela medel mellan drifl- och byggandeanslagen börsådana omprioriteringar underlättas. Vägverkel redovisar vidare en utredning ombryggbeståndet och de trafikbehov som föreligger i läns skärgård.Koslnaderna för en upprustning av de allmänna bryggorna har beräknats till ca28 milj. kr. För byggande och upprustning av enskilda bryggor har medelsbehovetberäknals lill ca 12 milj. kr. Jag anser i likhel med all ålgärdersom syfiar till en förbättrad transportförsörjning och elt underlättande av förbindelsernainom skärgårdsområdet är angelägna. Liknande behov men i mindre omfattninglorde finnas i andra delar av landel. Jag är inte beredd att föreslå särskildamedel för ändamålet men föreliggande behov bör uppmärksammas i vägverketsplanering och fördelning av medel mellan länen. Slutligen har redovisat all behovel avrastplatser har utretts. Eft genomförande av utredningens förslag medför investeringar i nya rast platser om totalt 100 milj.kr.samt alt driftkostnaderna för rastplatserna ökar med mellan 10 och 15 milj. kr. Det är angeläget all förbättra möjlighe terna för trafikanterna atl finna platser som tillgodoser deras behov av rast, vila och avbrott i bilkörningen. Fler och bättre rastplatser innebär en förbättrad trafikanlservice men medför också en förbättrad trafiksäkerhet. Enligt min mening bör gå vidare med atl utveckla olika former 45 Del ärdärvid inte givet atl staten skall stå för alla de Prop. 1985/86: 100 koslnadersom är förenade med en sådan ulbyggnad. Statens koslnadsan- Bil. 8 svarbegränsas till sådana anläggningar som är väganordningar enligt väglagen(1971:948). bör sträva efter atl kommuner och kommersiellaintressenter i övrigl deltar i finansieringen av utbyggnaderna och kostnadernaför skötseln av dessa rastplatser. Jag är inle beredd all nu föreslå särskildamedel för ändamålet men föreliggande behov bör uppmärksammas i vägverketsdriftplanering. I den mån det rör sig om större anläggningar får dessa påsedvanligt sätt prioriteras i vägbyggnadsplanerna. Jag går över till alt redovisa den nordiskahandlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Invesieringarna enligt handlingsplanen syfiar lillall på olika säll förbällra betingelserna för gods- och persontransportermellan och genom de nordiska länderna. I handlingsplanen som primärt omfattaråren 1986-1990 har lagits med infraslrukturinvesleringar för sammanlagl mer än2,5 miljarder NOK. Väginvesteringarna har beräknats uppgå till 1,7 miljarderoch järnvägsinvesleringarna till 0,8 miljarder NOK. 1 har byggandet av två av de tre vägobjektsom ingår i den nordiska handlingsplanen påbörjats. Regeringen har uppdragit åtvägverket all bygga två objeki på för en beräknad kostnad av 50 milj.NOK. Objekten "Bro över SJ vid " och "Skogar -" kommer all vara klara . Regeringen har vidare ijanuari 1985 uppdragit åtvägverkel alt projektera en motorväg mellan ochUddevalla. Projekteringsarbetet beräknas kosla ca 60 milj. Arbetetbedrivs skyndsamt så alt vägbygget skall kunna påbörjas senasi under år 1987.Byggtiden beräknas till nära . skall kunna öppnas för Irafik år1991. Byggkostnaden för den billigaste av de många alternativa sträckningarnasom nu sluderas beräknas lill nära 800 milj. Det är ca300 milj. NOK mer än som beräknades i handlingsplanen. De nämnda väginvesteringarna avses finansierasgenom den särskilda låneordning som tillskapats i samband med den nordiskahandlingsplanen. Avsikten är att lånet skall vara ränte- och amorteringsfrittunder byggnadstiden för vägarna. Kapilaltjänstkoslnaderna förväginvesteringarna beräknas med denna ordning all falla ut första gången år1992. I fråga om vägplaneringen harjag tidigare redovisatatl en samordning med annan investeringsplanering inom kommunikationssektornbör genomföras. Övergången lill treåriga revideringsinlervall fordrarändringar i vägkungörelsen (1971:954) och förordningen (1982:853) omstatsbidrag lill väg- och gatuhållning. Det bör ankomma på regeringen att göradetta. Nya vägplaner kommer som jag lidigare redovisal atlgälla för åren 1988- 1997. Jag kommer senare atl på samma säll som vid lidigare revide ringstillfällen föreslå regeringen särskilda anvisningar för planeringen. Ef ter samråd med chefen för har planeringsramarna bedömls kunna uppgå till 1000 milj.kr.per år prisnivå för del statliga vägbyggandel och 360 milj. kr. för det staiskommunala väg byggandel. Fördet statliga vägbyggandet harjag vidare bedömt att bör Prop.1985/86:100 hålla en planeringsreserv av färdigprojekterade vägbyggnadsobjekt.Om- Bil. 8 fattningen av denna planeringsreserv bör vara sådan attvägbyggnadsobjekt för i genomsnitt 200 milj. kr. kan bedrivas ulöver deobjekt som ingår i vägplanerna . Objekten i planeringsreserven böransluta lill vägplanerna och snabbi kunna sältas i gäng när sysselsättningslägetså kräver. För alt skall ha beredskap och kompelens för elt vägbyggandeenligt vad jag nu har förordal bör verkels byggnadsorganisalion baseras på enmiljard kr.i ordinarie anslag prisnivå och härutöver enplaneringsreserv som uppgår lill 200 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår 1. alt godkänna den av migförordade ändringen av vägplaneringen 2. atl lill Byggande av statligavägar för /87 anvisa elt reservationsanslag på I . Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 1984/85Utgift 995706000 Reservation 246863000 1985/86Anslag 751000000 1986/87Förslag 651000000 Från anslaget lämnas i mån av tillgång på medeldriflbidrag lill slatskommunvägar och väg- och galuanläggningar för kollektivpersontrafik av del belopp som kostnaden för driften beräknas till.Bidragsunderiaget skall grundas på normkostnader för olika typer avdriflåtgärder. Normkostnaderna bestäms av efter samråd med Svenska kommunförbundet.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1982:853) om statsbidrag lillväg- och gatuhållning m. m. (ändrad senast 1985:670). Föralt bidrag skall kunna ulgå beräknar vägverkel en ökning av anslagetmed 402 milj kr.till I 153 milj.kr. Enligt huvudförslaget beräknar verketanslaget till 839 milj. kr. Verkel hemställer atl 1 153 milj. kr. anvisas somanslag för bidragsårel 1987. Jagberäknar medelsbehovet till 651 milj. kr. Förbrukningen under anslaget beräknas fördela sigpå ungefär följande sätt. : 8 Prop. 1985/86: 100 Centraloch regional administration 1.9 De väghållande kommunerna är 109 till antalet vidingången av . Jag har i del föregående redovisat mina förslag i fråga omminskade statliga bidrag lill de väghållande kommunerna. Jag har ocksåredovisal alt jag avser föreslå regeringen alt tillkalla en särskildutredare med uppgift alt närmare utreda väghållningsansvarel i tätorter. Medhänvisning lill atl hithörande frågor kommer all studeras närmare finner jagdet nu inle vara motiverat alt föreslå en ändring av den i förordningen(1982:853) om statsbidrag till väg- och gatuhållning m.m.angivna bidragsprocentenför driftbidragei lill en väghållande kommun. Jaghemsläller all regeringen ger till känna vad jag har anfört i frågaom de statliga bidragen till de väghållande kommunerna samt föreslår atl till Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator för /87 anvisa ett reservafionsanslag på 651 OOOOOO kr. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 1984/85Utgift 423 175000 Reservation -90123000 1985/86Anslag 340000000 1986/87Förslag 360000000 Från detta anslag lämnas , imån av tillgång på medel, bidrag av koslnaderna lill byggande avslatskommunvägar, cykelleder och väg- eller galuanläggningar för kollektivpersonlrafik. Till byggande av spåranläggningar för lokal kollekfivpersontrafik ulgår bidrag av kostnaderna. Särskildabidrag lill större byggnadsobjekl utgår enligt av fastställdfördelningsplan . Till mindre anläggningar, cykelleder m. m. lämnasgenerella bidrag. Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1982:853) omstatsbidrag fill väg- och gatuhållning m. m. (ändrad senast 1985:670). Ifebruari 1983 utfärdade regeringen direktiv för upprättandet av planerna iförordning om flerårsplaner och fördelningsplan som rör väg- och gatuhållning. Förbyggande av slatskommunvägar utgår bidrag i mån av tillgång på Frop.1985/86:100 medel enligt fastställd fördelningsplan avseende . Vid en medelstilldelning enligt förordningen omflerårs- och fördelningsplaner (550 milj.kr. ) erhålls följandeeffekter efter den första femårsperiodens slut. Antalet trafikolyckor förväntas minska med ca 700.Värdet på olycksreduklionen uppgår lill 120 milj. kr. Effekterna av minskade tids- och fordonskostnaderberäknas uppgå lill 205 milj.kr. Miljövinsterna är stora vid tälortsobjekt,antalet personer störda av buller bedöms minska liksom antalet berörda avbarriäreffekler. Därtill skall läggas effekten av förbättrad markanvändning itätorterna. föreslår all 550 milj. kr. anvisas /87 (). Medhänvisning till vad jag lidigare anfört om byggandeverksamhelen förordar jagett anslag på 360 milj.kr. Förbrukningen beräknasfördela sig på ungefär följande sätt (milj. Centraloch regional administration 12,0 Jag har i det föregående tagit upp frågan om ettutökat kommunall kostnadsansvar för de investeringar som delvis finansieras medstatsbidrag från detla anslag. Enligt nuvarande ordning lämnas, i mån avtillgång på medel, bidrag av koslnaderna för bidragsberälfigade objeki. Enligt mina förslag i del föregående bör fr. o. m.år 1987 bidrag lämnas, i mån av tillgång på medel, av kostnaderna förbyggande av slatskommunvägar, cykelleder, väg- eller galuanläggningar förkollektiv persontrafik saml spåranläggningar för.lokal kollektiv persontrafik.Del bör ankomma på regeringen att göra de ändringar i förordningen (1982:853)om statsbidrag till väg- och gatuhållning som föranleds härav. Jaghemställer all regeringen föreslår 1. att godkänna de av migförordade riktlinjerna för statsbidragsgivningen lill väg- ochgatuhållning m. m., 2. all till Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator för /87 anvisa eltreservalionsanslag på . 4 1985/86. B 6.Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Prop. 1985/86: 100 8 1984/85 Ulgift 496020000 Reservation 38432000 1985/86 Anslag 331000000 1986/87 Förslag 360500000 Från detla anslag lämnas bidragtill drifl av enskilda vägar enligt förordningen (1979:788) om statsbidraglill enskild väghållning (ändrad senast 1984:771). Bidrag ulgår till sådan vägsom inte är av ringa längd under förutsättning att koslnaderna för vägen ärskäliga med hänsyn lill nyttan av den. I övrigl baseras bidragsgivningen påvägens användningssätt, användare och belägenhet. Bidrag utgår i mån avtillgång på medel. Bidraget är differentierat med avseende på vägens karaktäroch utgår enligt följande: lill Genomfartsvägar lill Utfarts- elleruppsamlingsvägar för fast boende och Utfarts- eller uppsamlingsvägar för näringslivet tillUtfarts- eller genomfarlsvägar för det rörliga friluftslivet till Utfarts-eller uppsamlingsvägar för boende inom bebyggelseområden saml Uppsamlingsvägarför fritidsbebyggelse Medelsberäkningen för har skett mot bakgrund avriksdagens beslut om ell nyll differentierat bidragssystem. äskande,450 milj. kr., utgör vidmaklhållandenivå för del befintligastatsbidragsvägnätet så alt kapitalförstöring inte sker och så atl framkomlighettryggas. Nyin-tagning av vägar har beräknals lill ca 10 milj.kr. Härtill kommerungefär drygt 50 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört förordarjag alt anslaget för /87, tas upp med 360,5 milj.kr.Förbrukningen beräknas fördela sig på ungefär föjande sätt (milj. Administration och rådgivning 24,0 Bidrag till järnvägskorsningar 2,8 I syfte all effektiviseraväghållningsinsalserna och underlätta planeringen bör ha möjlighetatt göra mindre justeringar under ett enskilt år mellan drift- ochbyggandeanslagen för den enskilda väghållningen. Därmed främjas en helhetssynpå väghållningsålgärderna. 1985/86: 100 , u n f ,= , Bil.8 Jaghemställer atl regeringen toreslar 1. all godkänna den av migförordade möjligheten att omfördela bidragsmedel mellan drifl- ochbyggandeanslagen för enskilda vägar, 2. all till Bidrag till drift avenskilda vägar m.m. för /87 anvisa ett reservationsanslag på360500000 kr. Bidrag till byggande av enskilda vägar 1984/85Ulgift 21 139000 Reservation 10358000 1985/86Anslag 30000000 1986/87Förslag 30000000 Från anslaget lämnas bidrag lill byggande avenskilda vägar enligt samma regelsystem som gäller för anslaget Bidrag lilldrifl av enskilda vägar m.m.med högsl av skäliga koslnader. Under vissaförutsättningar kan bidraget höjas lill högsl . Bidrag ulgår i mån avtillgång på medel. Anslagethar under en lång följd av år varit nominellt oförändral 30 milj. kr. Detta harmedfört att endast en del av de mest angelägna objekten i glesbygdsområdenakunnat åtgärdas. utfördes en behovsinvenlering på delenskilda slatsbidragsvägnälel som underlag för vägverkels bedömning av behovetav byggandeåtgärder på längre sikl. Investeringsbehovet har därvid fastställlsutifrån en mycket hård avgränsning av vilka objeki som kan komma i fråga förbyggandeålgärder. De objeki som medtagits är vägar med belydande trafik och medväsenilig belydelse för näringslivels transporter. Endasl enkla ålgärder harberäknats som punktförbältringar på vägavsnitt. Härigenom kan ca 200 angelägnabroobjekl startas . Det totala behovet av byggandeåtgärderuppgår till 1000 milj.kr.och bedöms av kunna genomföras under en15-årsperiod. begär elt anslag på 72 milj.kr.och medgerall de sämsta vägobjekten på del befinlliga vägnätet med väsenilig belydelseför näringslivet och förhållandevis betydande trafik kan åtgärdas. Med dennaplaneringsnivå kan 200 synneriigen angelägna broobjekl startas . Jagförordar atl anslaget tas upp med oförändrat belopp, dvs. 30 milj. kr. 1985/86: 100 Administration och rådgivning 5,8 Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag till byggande avenskilda vägar för budgelårel 1986/87 anvisa elt reservationsanslag på 30000000kr. 1984/85 Utgift 22245000 1985/86 Anslag 30215000 1986/87 Förslag 31900000 Från anslaget betalas vissakoslnader inom vägverkel för planering av beredskapsarbelen m. m. Verket begär ett anslag på 32300000 kr.för budgelårel1986/87 avseende verksamheten . Jag beräknar anslaget för /87 lill 31,9milj. drabbades delarav och södra av omfattande översvämningar, vilket föranledervägverket alt vidta en rad exlra ålgärder. Koslnaderna för dessa åtgärder är idagsläget svåra atl uppskatta. Jag föreslår atl anslaget får användas även förväghållningsålgärder som krävs till följd av översvämningarna. Jag avsersenare atl återkomma lill regeringen med förslag i fråga om storieken av delöverskridande av anslaget som kan bli aktuellt. Jag hemsläller alt regeringen föreslår altgodkänna vad jag har anfört om användningen av anslaget för vissaväghållningsåtgärder med anledning av översvämningarna saml atl till Tjänster till utomståendeför budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag på . : Försvarsuppgifter Prop. 1984/85Utgift 33 282000 Reservafion 30109000 1985/86Anslag 28700000 1986/87Förslag 35300000 Från anslaget betalas koslnader inom förplanering m. m. saml investeringar vad gäller försörjningsberedskapen inomtotalförsvarets civila delar. Defta anslag är ett kalenderårsanslag och avserframföriiggande kalenderår. Anslaget avser således . Vägverkel begär isin högsta planeringsnivå ell anslag på 35,5 milj. kr. för näsla budgetår. Försvarsuppgifter, drift under anslagetomfattar den verksamhet som skall lillgodose totalförsvarels krav påväghållning under beredskapsfillslånd och krig och den planläggning i fred somerfordras härför. Försvarsutbildning av verkets personal fömtsäfts kunna pågå ioförändrad omfaftning . Försvarsuppgifter, investeringar underanslaget omfattar anskaffning av reservbromateriel och reservdelar för verketsfärjor, fordon och maskiner. Chefenför försvarsdepartementet har lidigare anmält bl. a. programplanen fördet ekonomiska försvaret och därvid redovisal sin syn på delfunktionen Vägar.Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet beräknar jag medelsbehovetför /87 till , dvs. en ökning med . Försvarsuppgifter, drift 9200000 Försvarsuppgifter, investeringar 26 lOOOOO bör genom etl lämpligl avvägtbeställningsbemyndigande ges möjlighet alt anskaffa reservbromateriel såekonomiskl som möjligt. Mot bakgrund av de av mig förordade investeringarnaanserjag att etl lämpligt beställningsbemyndigande för är 10 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. alt medge atl vägverkel lämnasdel beställningsbemyndigande som jag förordal i del föregående 2. att fill Vägverket:Försvarsuppgifter för budgelårel 1986/87 anvisa ell reservationsanslag på35300000 kr. c.Trafiksäkerhet pp- i- ' Trafiksäkerhelsverkelär cenlral myndighet för uppgifter rörande irafikreg-lering, fordonskonlroll,förarutbildning, körkort, bil- och körkortsregistrering,trafiksäkerhetsinformalion och allmänl trafiksäkerheisarbete. Det åliggerverket särskill alt samordna Irafiksäkerhetsarbetel. Verksamhetenfinansieras genom tre anslag (anslag C I-C 3). () är den riksorganisation som verkar som företrädare för och samordnare avdet frivilliga irafiksäkerhetsarbetel. Föreningen erhåller statsbidrag för sinstadgeenliga verksamhel (anslag C 4). Trafiksäkerhelsarbeleluiförs av många myndigheter, organisationer och enskilda. Endast ell fåtal avdem har trafiksäkerheisarbete som sin huvudsakliga uppgift. Del är en styrkaför irafiksäkerhetsarbetel alt del engagerar många och atl del berör mångasamhällsområden. Detla förhållande gör del dock viktigt atl arbetet organiserasoch samordnas på elt ändamålsenligt säll. revisorer (av ansvaret förväglrafiksäkerhe-ten, rapport /85: I) hargranskat ansvarsfördelningen i frågaom väglra-fiksäkerheten. Syftet var all geen överblick över de olika slalliga myndigheter, kommunala organ och enskildaorganisafioner som är engagerade i trafiksäkerhetsarbetet, derasarbetsuppgifter samt de samarbetsformer och styrsystem som tillämpas.Riksdagsrevisorernas förslag förelades . Med anledning av beslul (/84:2,rskr 21) tillsatte regeringen en utredningsman med uppgift atlförutsättningslöst studera ekonomiska och andra konsekvenser av en ökadsamordning av trafiksäkerhelsarbelel. Utredningsmannen redovisade sill förslagi (Ds K 1985: I, Samordnad trafiksäkerhet). Såväl riksdagsrevisorerna som utredningsmannen komlill den slutsatsen alt trafiksäkerhetsverkels samordnande roll när del gällertrafiksäkerhelsarbelel bör stärkas. Mol bakgrund av nämnda utredningsarbete redovisaderegeringen i skrivelse till (1984/85: 164) att trafiksäkerhelsverkelskulle vara kvar som egen myndighet och ha ansvaret för samordningen avtrafiksäkerhets-arbetet. Av redovisningen framgick också atl etl råd församordning och planering skulle knytas lill trafiksäkerhelsverkel saml att ettstabsorgan, planeringsenhelen, skulle inrättas vid verket. anslöt sig till föredragandens bedömning(/85: 19, rskr 240). Regeringen har därefter beslulal om ny instruktionför trafiksäkerhets- verket samt utsett ledamöter i rådet för samordning och planering. I rådet ingår förutom generaldirektören för trafiksäkerhelsverkel representanter för , , vägverkel, transportforskningsbe redningen, . , Svenska kommunför- 54 bundet och NTF. Regeringenhar vidare uppdragit ål verkel alt inrätta en planeringsenhel. Prop.1985/86: 100 På uppdrag av regeringen har statskontoret i samrådmed Irafiksäker- Bil. 8 hetsverket övervägl vilka ålgärder som bör kommalill stånd i avsikt atl dels uppnå ytterligare rationaliseringar iverksamheten, dels medverka lill all Irafiksäkerhetsarbetel ges ytterligareslagkraft. Statskontoret har den överlämnal sitt förslag tillregeringen. Statskontorets rapport behandlar behovet av ensamordning av irafiksä-kerhelsinformationen och ell förbättrat slalistiksystem,Irafiksäkerhetsarbetel på väg saml den regionala samordningen. Statskontoretframför vidare atl en översyn av trafiksäkerhetsverkels organisafion ärangelägen mot bakgrund av verkets nya roll. En sådan översyn bör inledas sedanerfarenheter vunnits av arbetet inom rådet för samordning och planering ochinom planeringsenhelen. Jag kommer all kommentera statskontorets förslagunder resp. anslag. Delta gäller dock inte för förslaget om slalistiksystemeftersom trafiksäkerhelsverkel redan har regeringens uppdrag all se över dennafråga. Trafiksäkerhets verket: Trafik och administration 1984/85Ulgift 22781000 1985/86Anslag 24570000 1986/87Förslag 25057000 Trafiksäkerhelsverkel leds av en styrelse. Chef förverkel åren generaldirektör. Inom verkel finns fyra byråer, nämligentrafikbyrån, fordonsbyrån, körkortsbyrån och kanslibyrån samt en avdelning förbil- och körkortsregistren m. m. Därutöver finns under generaldirektören enplaneringsenhet och en juridisk enhet. För förarprov, fordonsbesiklning, informations-och utbildningsuppgifter samt tillsyn av efterlevnaden av trafik-reglerandebestämmelser finns en regional organisaiion med sju distrikt.