prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Över huvudtaget är det angeläget att man tar till vara alla möjligheter att rationaliseraoch effektivisera verksamheten inom rättsväsendet. Detta får dock inte leda till att rättssäkerheteneller medborgarnas krav på rimlig service från de rättsvårdande myndigheternaåsidosätts. Självfallet mäste man i lagstiftningen sträva efter rättstrygghetför de enskildamedborgarna i alla avseenden. Häri ligger också aU det måste Prop.1985/86:100 finnas möjligheter att effektivt bekämpa brottsligheten. Stora delar av lagstiftningen på centralarättsområden, t.ex. inom familjerätten och pä det konsumenträttsliga området,har tillkommit i nordiskt samarbete. Detta har resulterat i att vi på fleraområden har överensstämmande lagregler i de nordiska länderna. Dennarättslikhet är enligt min uppfattning av stor betydelse. Vikten av attlagstiftningen så långt möjligt är densamma i de nordiska länderna har ocksåökat i takt med den tilltagande flyttningen över gränserna. Det finns därför anledningatt vidmakthålla ett nära nordiskt samarbete på lagstiftningsområdet. Sedanår 1984 arbetar en parlamentarisk kommitté med att utreda centrala frågor omfolkstyrelsens villkor. Utredningsarbetet syftar framför allt till att förbättramedborgarnas möjligheter att göra sitt inflytande gällande i politiken, attstärka ställning som centralt politiskt forum och att skapa ökadeförutsättningar för handlingskraftiga regeringar. En viktig uppgift förkommittén är att överväga åtgärder för att effektivisera och vitaliserariksdagens arbete. Kommittén skall också ta upp bl.a. frågor om den gemensammavaldagen och mandatperiodens längd liksom frågor om valkretsindelningen. Genomtilläggsdirektiv har kommittén fått till uppgift att lägga fram förslag medsyfte att motverka ett kringgående av den s.k. småpartispärren. På grundval avförslag från kommittén har det i inletts försök med nyaarbetsformer. Kommittén har gett ut en samling uppsatser om folkstyrelsen.Arbetet i kommittén fortsätter. har slutligt antagit förslag tillvissa grundlagsändringar. Det gäller bl.a. frågor om kommunernas beslutsformerunder krig eller liknande utomordentliga förhållanden och om avskaffande av riksdagenslönedelegation som dess uppgifter förs över till finansutskottet.Vidare har det gjorts en ändring i regeringsformens övergångsbestämmelser isyfte att videogram för offentlig visning skall kunna underkastasförhandsgranskning på samma sätt som film, en fråga till vilken jag straxåterkommer. Slutligen har beslutat vissa ändringar iregeringsformens regler om hur ingår överenskommelser med andra stateroch med mellanfolkliga organisationer. Frågan om förstärkt skydd för yttrandefriheten imassmedierna har utretts av yttrandefrihetsutredningen, som i sitthuvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten har lagt fram ett förslagtill yUrandefri-hetsgrundlag. Utredningen avslutar sitt arbete genomatt lägga fram förslag följdlagsUftning till yttrandefrihetsgrundlagen. Kommitténshuvudbetänkande har remissbehandlats. Med hänsyn till att förslaget äromfattande och avser ett fiertal komplicerade frågor har arbetet iregeringskansliet inriktats på att lägga fram eU förslag som kan antas slutligtefter val. Avsikten är också art behandlingen av grundlagsförslagetskall samordnas med eU förslag till följdlagstifining. Enav de frågor som yttrandefrihetsutredningen har behandlat har 4 emellerfidtagits upp med förtur. Det gäller frågan om åtgärder mot Prop. 1985/86:100våldsskildringar i filmer och videogram. Den frågan har blivit föremål Bil.4för stor uppmärksamhet i den allmänna debatten . Frågan omförhandsgranskning av filmer och videogram med våldsskildringar utreds f n. isärskild ordning. I avvaktan på resultatet av utredningsarbetet har riksdagennyligen antagit förslag till en provisorisk lösning, som innefattar ändringari den s.k. biografförordningen och i lagen om förbud mot spridning av filmeroch videogram med våldsinslag. Dessa ändringar har samband med den ändring iövergångsbestämmelserna till regeringsformen som jag redan nämnt. Närasamband med yttrandefriheten har principen om allmänna handlingarsoffentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler om sekretess. En nysekretesslag antogs av . Lagen innefattar en samlad regleringav sekretess för allmänna handlingar och tystnadsplikt för offentliga funktionärer.Lagens tillämpning följs med stor uppmärksamhet från jusUUedepartementets sida.Med hänsyn till ämnesområdets natur läggs förslag till ändringar i regleringenfram fortlöpande i mån av behov. Offentlighetsprincipens tillämpning påADB-upptagningar har gett upphov till en del såväl teoretiskasom praktiska problem. Dessa frågor utreds av data- och offentlighetskommittén,som också utreder frågan om användningen av personnummer. En primär uppgift förkommittén är att ta ställning till om de grundläggande begreppen itryckfrihetsförordningen även i fortsättningen kan användas som grund föroffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar. Kommittén skallvidare bl.a. utreda frågor om rättelse i myndigheternas dataregister, ommyndigheternas rätt att sälja uppgifter i sina register och om lagreglering avsärskilt integritetskänsliga ADB-register. 1 väntan på resultatet av kommitténs arbete hardatainspektionen på uppdrag av regeringen meddelat allmänna rådUll myndigheterna om tillämpningen av datalagens regler om rättelser av dataregister. har i sitt slutbetänkande(SOU 1983:61) Handlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet föreslagit attoffenUighetsprincipen i viss utsträckning skall bli Ullämplig även hosprivaträttsliga organ som har Utlagts staUiga eller kommunala förvaltningsuppgifter.Efter remissbehandling har betänkandet till den del det berör kommunernalämnats över till stat-kommunberedningen som har lagt fram förslag isaken (Ds C 1985:13). Återstående delar av betänkandet övervägs inomjusUtiedepartementet. SluUigen kan i detta sammanhang nämnas att det i endepartementspromemoria från om nybrottsregisterlagstiftning har föreslagits aU enskilda personer skallkunna få del av uppgifter om sig själva som förekommer i polisensbelastningsregister. 1.4 Störrerättstrygghet och ökad integritet för den enskilde Prop. 1985/86:100 Ett av de viktigaste målen för lagstiftningsarbetet är rättssäkerhet och Bil.4 rättstrygghet i övrigt för de enskilda medborgarna. vägledandei många lagstiftningsärenden. Integritetsfrågor tillmäts också grundläggandebetydelse. avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1984:54) Tvångsmedel - Anonymitet - Integritet. Ibetänkandet har kommittén lagt fram förslag om hur avvägningen bör göras mellanpå ena sidan den enskildes behov av skydd för sin personliga integritet och påden andra samhällets intresse av att i vissa situationer, t.ex. när detföreligger misstankar om grövre brott, kunna ingripa med olika tvångsåtgärder.Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom jusUtiedepartementet. De personella tvångsmedlen, främst häktning ochanhållande, har setts över av häktningsutredning. I betänkandet (SOU1985:27) Gripen - anhållen - häktad föreslås bl.a. en förkortning av detidsfrister som gäller, framför allt den tid under vilken en person kan varaberövad sin frihet utan att frihetsberövandet måste prövas av domstol. Ävendetta betänkande har remissbehandlats. Arbete på en lagrådsremiss i ämnet pågårfn. Som jag har berört utreder data- ochoffentlighetskommittén frågor om användningen av personnummer i samhället.Kommittén skall kartlägga den nuvarande användningen och belysa de fördelar ochnackdelar som är förenade med bruket av personnummer. Om utredningen finneratt en viss användning av personnummer kan medföra risk förintegritetskränkningar, skall den föreslå lämpliga åtgärder för att motverkadetta. I detta sammanhang bör också nämnas att regeringenhar tillkallat en särskild utredare för att se över lagstiftningen omTVövervakning. Utredaren skall undersöka hur lagen har tillämpats och sedanföreslå de ändringar som kan behövas. Enligt direktiven skall han särskiltsträva efter att anpassa bestämmelserna den moderna tekniken och se tillatt reglerna garanterar medborgarna ett tillfredsställande skydd mot integritetskränkningar. Integritetsfrågor tillmäts också stor vikt i detförslag till ny brottsregisterlagstiftning som jag nämnde om i föregåendeavsnitt. Förfarandetvid de allmänna domstolarna ses över av rättegångsutredningen. En vikUgmålsättning för utredningsarbetet är att handläggningen i både brottmål ochtvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utan att rättssäkerhetensätts åt sidan. Utredningen lade fram omfattande förslag beträffandeprocessen i Ungsrätt (SOU 1982:25 och 26). Vissa förslag har också lagts framsåvitt gäller processen i överrätt (Ds Ju 1983:1). De angivna förslagen har remissbehandlats och ivissa delar redan lett till lagsUftning (SFS 1984:131). Huvuddelen av de förslag som gäller tingsrätterna är emellertid föremål för fortsatta överväganden i departe- 6 mentet.En proposiUon i dessa delar beräknas kunna avlämnas under Prop. 1985/86:100 . arbete fortsätter med frågorrörande över-rättsförfarandet. Utredningen avlämnar ett betänkanderörande högsta domstolens verksamhet. väntas ett slutbetänkande,omfattande bl.a. frågor rörande hovrättsprocessen. lade framsitt huvudbetänkande (SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen, i vilket en heltny rättshjälpslagstiftning föreslås. Därefter har kommittén lagt fram ytterligareett betänkande (SOU 1985:4) Rättshjälp, offentliga biträden, organisationsfrågorm.m. Båda dessa betänkanden har remissbehandlats. Förslagen, som har tillkommithuvudsakligen i besparingssyfte, övervägs nu från delvis andra utgångspunkterinom . Efter att ha fått tilläggsdirektiv arbetarrättshjälpskommittén nu med frågan om misshandlade och våldtagna kvinnors behovav rättshjälp. Jag räknar med att det arbetet skall vara avslutat . Den nuvarande lagstiftningen, som är , harundergått stora förändringar efter sin tillkomst. ladeunder fram sitt slutbetänkande med förslag till en ny konkurslag (SOU1983:24). Kommittén har bl.a. gjort en formell översyn och språkligmodernisering av konkurslag. Vidare har kommissionen mot ekonomiskbrottslighet lagt fram ett delbetänkande med förslag till skärpning avåtervinningsinstitutet (SOU 1983:60). Avsikten är att en proposition grundadpå dessa båda betänkanden efter lagrådsbehandling skall kunna överlämnas undervåren. Påfamiljerättens område pågår sedan fiera år ett omfattande reformarbete. Detidigare etapperna i detta arbete har bl.a. gällt giftermål och skilsmässa,faderskap och vårdnad om barn samt underhåll till barn och frånskilda. På grundval av ert betänkande avfamiljelagssakkunniga har en lagrådsremiss utarbetats med förslag till en nyäktenskapsbalk m.m. De sakliga nyheterna i lagrådsremissen gäller bl.a.äktenskapets ekonomiska rättsverkningar, samboende utan äktenskap och olikaarvsfrågor. Avsikten är aU en proposition i ämnet skall överiämnas till riksdagenunder . kommer också ett förslag aU läggasfram till om vissa ändringar i reglerna om underhållsbidrag Ullbarn. Utredningen om barnens rätt har till uppgift attutarbeta förslag som kan stärka barnens rättsliga ställning. Utredningen, vars arbete hiUills har resulterat i nya regler om vårdnad och umgänge m.m., ser f n. över bl.a. reglerna om adoption och taleräu för barn vid domstol. Utredning ens uppgift i denna del har preciserats genom Ulläggsdirektiv i augusU 1984. En annan utredning har samUdigt fått i uppdrag aU göra en 7 översynav bestämmelserna om förmynderskap och godmanskap. 1985/86:100tilläggsdirekUv som beslutas skall den utredningen ha som Bil.4 hvuduppgift att med förtur undersöka om institutet omyndigförklaring kanavskaffas. En ny lagstiftning om artificiella inseminationer,som grundar sig på ett förslag av inseminationsutredningen, trädde i kraft den1 . Utredningen har därefter avgeU ett betänkande omprovrörsbefruktning m.m. (SOU 1985:5). Utredningen fortsätter sitt arbete medfrågor som rör skydd för ofödda. När det gäller familjerättensinternaUonellträttsliga regler har en ny lag om internationellafaderskapsfrågor trätt i kraft den Ijuli 1985. Vidare har de tidigare nämndafamiljelagssakkunniga till uppgift att föreslå nya bestämmelser om äktenskapoch arv. Utredningens förslag väntas . Slutligen kan nämnas att endepartementspromemoria med förslag till lagstiftning om erkännande ochverkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. kommer att remissbehandlasinom kort. Sedanbörjan av har fiera viktiga områden av betydelse för konsumenternareglerats genom lagstiftning. Jag vill som exempel på sådan lagstiftning nämnakonsumentköplagen, avtalsvillkorslagen, hemförsäljningslagen,konsumentkreditlagen, konsumentförsäkringsla-gen och marknadsföringslagen. Arbetet på att förstärka konsumenternas ställninghar intensifierats . En ny konsumenttjänstlag, sominnehåller regler om bl.a. reparations- och servicearbeten, har antagits avriksdagen och träder i kraft den . Visst samband med den lagen haren av antagen lag om rätt för näringsidkare att sälja saker sominte har hämtats. Också denna lag träder i kraft . lade fram ettbetänkande med förslag till en ny konsumentköplag. Förslaget övervägs f.n. ijustitiedepartementet. En särskild kommitté har till uppgift att utredafrågor om förbättrat konsumentskydd på fastighetsområdet. Kommittén skall bl.a.överväga om entreprenadföretag och andra som säljer småhus bör åläggas ettstörre ansvar för fel o.d. Ett betänkande om dessa frågor väntas . Påden allmänna köprättens område har en nordisk arbetsgrupp i oktober 1984avgett ett betänkande med förslag nya nordiska köplagar. Förhoppningen är att vi i och de andra nordiskaländerna inom inte alltför avlägsen tid skall ha en modern köprättsliglagstiftning och att vi också skall kunna bevara den betydelsefulla nordiskarättslikheten på detta område. När det gäller internaUonellträttsliga frågor påköprättens område kan nämnas att har undertecknat en FN konvenUon om inter- 8 Avsikten är att FN-konvenUonen skall införUvas med Prop. 1985/86:100 svensk rätt. I detta sammanhang kan nämnas attkommissionslagskommittén har avgett eU betänkande om handelsagentur ochkommission (SOU 1984:85). Betänkandet har remissbehandlats. Kommitténfortsätter siU arbete med bl.a. frågor om kommissionärsbolag. En annan utredning har lagt fram ett betänkande omgodtrosförvärv (1984:16). Avsikten är aU en proposiUon på grundval avbetänkandet skall föreläggas . Ytterligare enutredning har lagt fram eU betänkande om en ny räntelag (SOU 1985:11). Betänkandet har remissbehandlats och övervägs f n. ijustitiedepartementet. Enproposition om ersättning för miljöskador beslutas . Propositioneninnehåller förslag till en ny miljöskadelag, som är avsedd au träda i kraft den1 . EU syfte med den nya lagen är aU förbättra de skadelidandesställning när en miljöskada har inträffat. En fråga som f n. behandlas i nordiskt samarbeterör ansvaret för produktskador. Arbetet syftar till aU åstadkomma förbättrademöjligheter för de skadelidande att få ersättning för skador som orsakas genomfelaktiga produkter. Här kan slutligen nämnas attförsäkringsrättskommittén, vars första betänkande låg till grund förkonsumentförsäkringslagen, fortsätter sitt arbete med att i nordiskt samråd seöver försäkringslagstiftningen. Närmast på programmet står en revision avreglerna om personförsäkring. Ett betänkande i den delen väntas . Sedanår 1977 arbetar en kommitté, sjölagsutredningen, med att se över sjölagen.Sjölagsutredningens första betänkande (SOU 1981:8) låg till grund för deändringar i sjölagens bestämmelser om redaransvarets begränsning och ombefordran av passagerare som antogs av . Dessa lagändringar,som genomfördes i samråd med , och , trädde i kraft den 1april 1985. Arbetet inom sjölagsutredningen inriktas nu på en genomgripanderevision av sjölagens bestämmelser om godsbefordran i syfte bl.a. att anpassareglerna till den tekniska och ekonomiska utveckling som har ägt rum sedanreglerna utformades. Utredningen har vidare att överväga om skall tillträda1978 års internaUonella konvention om sjötransport av gods samt att i så fallockså lägga fram förslag till de lagändringar som behövs. I detta sammanhang kan jag nämna aU 1969 årsoljeansvarighetskonvention och konvention rörande den internaUonellaoljeskadefonden har reviderats vid en diplomatkonferens . Vid konferensenantogs ändringsprotokoll de nämnda konvenUonerna. Dessa protokollundertecknades av . Inom övervägsf n. vilka lagsUftningsåtgärder som revisionen föranleder. Påsjörättens område bör slutligen nämnas att det inom FN:s sjöfarts- 9 organ,IIVIO, pågår arbete med att se över de internaUonella överens- Prop.1985/86:100 kommelsersom behandlar frågor om bärgning. deltar i detta Bil.4 På järnvägstrafikrättens område har enjärnvägstrafiklag och en lag om internationell järnvägstrafik antagits. Lagarnaträdde i kraft . Också i de lufträttsliga reglerna om transport avpassagerare och gods förbereds ändringar på grundval av ändringar iinternationella konventioner. I en departementspromemoria om fiygfraktföraresansvar för passagerare och gods föreslås vissa ändringar i gällandelagstiftning som krävs för att skall kunna Ullträda de nyainternationella överenskommelserna. Promemorian har remissbehandlats,och avsikten är att en proposition i ämnet skall överlämnas till riksdagenunder . I avvaktan på att konventionsändringarna skall träda i kraftför den internationella luftfarten har i nordiskt samarbete genomförts enhöjning av det begränsningsbelopp som gäller för de inhemska lufttrafikföretageni respektive land vid skador på passagerare. Höjningen trädde i krafi den Ijuli 1985. Enlag som ger arrendatorer en företrädesrätt att förvärva sitt arrendeställeträder i kraft den . träder nya regler om avräkningmellan jordägare och arrendatorer i kraft. De innebär att arrendatorerna intemissgynnas om en penningvärdeförsämring inträffar under avräkningsperioden.När det gäller arrende kan slutligen nämnas att frågan om friköpsrätt för vissaarrendatorer f n. övervägs av friköpsutredningen. En lag om företagshypotek träder i kraft den Ijanuari 1986. Lagen går bl.a. ut pä att området för företagsinteckningarutvidgas och att ett riksomfattande, datorbaserat inteckningsregister inrättas. På fastighetsområdet närmar sigfastighetsbildningsutredningen slutet av sitt arbete. Utredningen har underåren 19831984 lagt fram tre delbetänkanden (SOU 1983:37 och 38 samt 1984:72).Byggnadspantutredningen, som prövat frågor om pantsättning av byggnader påannans mark, har lagt fram betänkandet (SOU 1984:22) Panträtt i registreradnyttjanderätt. Betänkandena har remissbehandlats och övervägs nu ijustitiedepartementet. 1.13 Bolagsrättoch annan associationsrätt Reformarbetetfortsätter också inom associationsrätten. Närmast på programmet står enmoderniserad lagstiftning om ekonomiska föreningar på grundval av ettbetänkande om kooperativa föreningar (SOU 1984:9). En proposition i ämnet äravsedd att föreläggas under vären 1986. Vidare pågår eU arbete på ny lagstiftning omsUftelser. En departementspromemoria med förslag sådan lagstiftningförbereds f n. Flera utredningar är verksamma på detassociationsrättsliga området. En av utredningarna har i uppdrag att se över bestämmelserna om 10 En annan behandlar frägor om s.k. franchising. En Prop.1985/86:100 tredje utreder frågor om betalningsansvaret för juridiska personersskul- Bil.4 der (s.k. ansvarsgenombrott) m.m. samt vissa spörsmål medanknytning bulvanförhållanden. I anslutning till de associationsrättsliga frågornakan nämnas att en proposition f n. förbereds på grundval av ett betänkande omskydd för företagshemligheter (SOU 1983:52). Jag återkommer denna fråga(avsnitt 2.2). Påimmaterialrättsområdet pågår utredningsarbete i upphovsrättsutredningen. Pågrundval av eU delbetänkande av utredningen (SOU 1983:65) har beslutatsen proposition om ändringar i den upphovsrättsliga lagstiftningen. Ändringarnarör framför allt reglerna om utövande konstnärers, fonogramframställares ochradio- och TV-företags rätUg-heter (s.k. närstående rättigheter). Ett annatdelbetänkande av utredningen som rör det upphovsrättsliga skyddet fördatabaser, datorprogram och integrerade kretsar (s.k. chips) remissbehandlasf.n. Utredningen fortsätter sitt arbete med bl.a. frågor om kopiering inomt.ex myndigheter för informationsändamål, frågor om fotografirätten och frågorom biblioteksersäUningen. Beträffande det upphovsrättsliga området kanslutligen nämnas att en departementspromemoria om återutsändning av radio- ochTVprogram, särskilt via kabel, remissbehandlas f n. Avsikten är att enproposition i ämnet skall föreläggas . När det gäller patenträtten kan nämnas att enproposition om reformering av patentprocessen kommer att överlämnas tillriksdagen . Ett syfte med reformen är att inom den nuvarandedomstoisorga-nisationens ram effektivisera patentprocessen och stärkapatenthavar-nas ställning i patentmål. Vidare har ett betänkande om pantsättning av patent(SOU 1985:10) remissbehandlats. Siktet är inställt på en proposition iämnet . Mikrobiologin och särskilt gentekniken har fåttallt större industriell betydelse. Uppfinningar på detta område kanrepresentera stora värden. Frågan om det finns tillfredsställande möjlighetertill immaterialrättsligt skydd för sådana uppfinningar Ulldrar siguppmärksamhet internationellt. deltar bl.a. inom FNfackorganet i internaUonella överläggningar i denna fråga liksom när detgäller andra spörsmål om harmonisering och utveckling av patenträtten. Pågrundval av förvaltningsrättsutredningens betänkande (SOU 1983:73) Ny förvaltningslag har regeringen lagt fram en lagrådsremiss med förslag till ny förvaltningslag. En proposition i ämnet kommer att läggas fram. Förslaget är ett led i strävandena att fördjupa och stärka rättssäkerheten och förbättra servicen i förvaltningen. Viktiga inslag i förslaget är nya regler om snabb och enkel handläggning, om 11 omröstningsmetodoch reservationsräU och om enklare och effekUvare Prop. 1985/86:100 former för omprövning av felaktiga beslut. Strävandena att minska och förenkla den statligaregelgivningen fortsätter inom på grundval av en propositionom förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd somriksdagen antog . Bl.a. utarbetas f n. inom statsrådsberedningen enhandbok för myndigheternas regelgivning. antog också en proposiUon medrikUinjer för en översyn av möjligheterna att överklaga myndighetsbeslut Ullregeringen. Syftet är att minska antalet besvärsärenden hos regeringen. Påjustitiedepartementets område har regeringen lagt fram förslag påområdet i en proposition som har behandlats av . I detta sammanhang vill jag nämna attordningsstadgeutredningen har slutfört sitt arbete att modernisera detregelsystem som f n. finns i lagstiftningen om allmänna sammankomster ochallmänna ordningsstadgan. Remissbehandlingen av betänkandet (SOU 1985:24)Ordningslag är i det närmaste avslutad. Jag räknar med att förslag på grundvalav betänkandet skall kunna föreläggas . Avsikten är att en proposition med förslag till nylagstiftning om de offentliga organens verksamhet vid krig eller krigsfara skallkunna läggas fram . Denna lagstiftning avses ersätta den s.k.administrativa fullmaktslagen och särskilda rättegångslag.Som jag redan nämnt har slutligt antagit en mindre ändring iregeringsformen i fråga om kommunernas beslutsformer under utomordentligaförhållanden. En tillkallad kommitté har tilluppgift att utreda möjligheterna att stärka samernas rättsliga ställning ifrågor som rör rennäringen och överväga behovet av ett samiskt organ som kanföreträda samerna i olika sammanhang. Datateknikenvinner allt bredare tillämpning i samhället. Dess ekonomiska betydelse ärstor. Det förhållandet att datatekniken tas i bruk på allt fier områden och iallt mer vidgad omfattning för med sig åtskilliga frågor om behov av ny ellerändrad lagstiftning. Flera av dessa frågor faller inom justitiedepartementetsansvarsområde.