prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Tillväxtensexportberoende i de västeuropeiska länderna minskade , och framförallt den privata konsumtionen kom att spela en allt viktigare roll. Dettamönster förefaller i allt väsentligt gälla även . BNP i Västeuropaberäknas ha ökat med 2 1/, och tillväxten väntas kunna bli1/snabbare . Den genomsnittliga inflationen sänktes förraåret till , och fortsatt avtagande prisökningar förutses under 1986.Arbetslösheten i har, trots en förbättrad tillväxt i flera av länderna,fortsatt att stiga något, till nivån och förväntas ligga kvar på den nivån1986. IFörbundsrepubliken beräknas BNP ha ökat med cirka 2 1/i volym. skedde en förskjutning från extern till intern efterfrågan. Överskottet i bytesbalansen beräknas likafullt ha mer än fördubblats jämfört med året innan och blev 39 miljarder , motsva rande av BNP. Inflationen uppgick till endast 2,. Arbetslösheten låg oförändrat kvar på . bedöms BNP kunna öka med cirka 3 3/4%.Valutakursut- Prop. 1985/86: 150 vecklingen torde medföra märkbara föriuster avmarknadsandelar. I stället Bil. 1.1 kan den privata konsumtionen förväntasspela en central roll för tillväxten. Till följd av fallande importpriser iallmänhet och lägre energipriser i synnerhet förväntas inflationen falla tillunder . Avtalsförhandlingarna bedöms medföra lönehöjningar påungefär samma nivå som 1985, dvs. Reallöneutvecklingen förutses därmedaccelerera kraftigt . Detta beror delvis också på att det förstaledet genomförs i den skattereform som beslutades . Industrins maskininvesteringar förväntas öka i samma taktsom 1985, dvs. torde det allmänna uppsvinget i ekonomin,tillsammans med en fömtsedd förbättring av kommunernas finanser, bidra till enviss ökning av såväl offentliga investeringar som byggnadsinvesteringar. En mycket kraftig förbättring av bytesförhållandet torde,trots en svag exportefterfrågan, leda till ett betydligt ökatbytesbalansöverskott 1986. Ett resultat i intervallet 60-70 miljarder ,motsvarande 3,av BNP, förefaller troligt. Den ökande aktiviteten i ekonominkan leda till att den registrerade arbetslösheten faller något . 1 den ekonomiska politiken ligger den hittillsvarandekursen, med inriktning på budgetkonsolidering, fast. Som en effekt bl. a. avskattereformens första steg, förutses dock att finanspolitiken förförsta gången inte kommer att ha en restriktiv effekt på ekonomin.Några planer förefaller inte finnas på att genom energibeskattning hindra defallande oljepriserna att helt slå igenom i konsumentledet. Den västtyska ekonomin torde, i synnerhet , kommaatt påverkas av förändringarna i växelkurserna för de viktigare valutorna.D-markens appreciering gentemot dollarn och under1986 har varit betydande. En uppskrivning av bl. a. D-marken inom ramenför EMS-samarbetet skedde . Ännu torde bytesbalansenkomma att förstärkas, men den försämring av den västtyska industrinskonkurrenskraft som kursjusteringarna innebär kommer successivt att slåigenom. Försörjningsbalans för ,och Förändring i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 4 2 '/4 2 '/, - '/4 5 " V4 '/4 1 - V: 2'/, 3 2 '/, l'/4 2'/, 2'/4 '/4 '/4 2'/4 Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregå ende års BNP. I uppgicktillväxten till något . 1985/86: 150balansen förbättrades endast marginellt. Inflationen sjönk till 5,8%iårsge- Bil. 1.1 nomsnitt medan arbetslösheten föll obetydligt. Bedömningenav utsikterna för den franska ekonomin försvåras av att den nyaregeringen som tillträdde ännu inte i detalj gett till känna sinekonomiska politik. I anslutning till kursjusteringen inom EMS i börian avapril , då francen skrevs ned , presenterades dock planer på vissaekonomisk-politiska åtgärder. Regeringenavser att genomföra besparingar i budgeten redan under innevarande år, ochmålet är att eliminera budgetunderskottet exkl. räntoroch amorteringar. Vidare aviserades åtgärder för att avveckla pris- ochhyresregleringarna. Arbetsgivaravgifterna skall sänkas och andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtas för att få ned arbetslösheten, särskiltbland ungdomar. Deförväntade positiva effekterna på den franska ekonomin av de fallandeoljepriserna och en förutsedd stark privat konsumtion gör att enökning av tillväxten till ca 2 1/kan bedömas som trolig . Någonhöjning av energibeskattningen förutses ej. Denprivata konsumtionen fömtses öka med och således utgöra den viktigastefaktorn för den ökade tillväxten. Förslag från regeringen om skattesänkningartorde inte hinna få effekt under innevarande år. Inflationenbedöms fortsätta att sjunka , men torde knappast kunna falla under 3%under loppet av året, till följd av devalveringen och förväntade höjningar avoffentliga taxor och avgifter. Bytesbalansenkan komma att uppvisa ett kraftigt ökat överskott, omkring 50miljarder francs, huvudsakligen till följd av en kraftig förbättring avbytesförhållandet. Trots detta och devalveringen av francen kvarstår dockFrankrikes konkurrenskraftsproblem. IStorbritannien beräknas BNP ha ökat med 3 1/. Framför allt förstahalvårets goda utveckling av export och privata investeringar bidrog tilltillväxten. mattades ökningen på dessa båda områden. Istället ökade den privata konsumtionen till följd av fallande inflation och enkraftig löneutveckling med nominella löneökningar på 7 1/. För1986 förutses en BNP-ökning på 2 1/. Exporten, av vilken Nordsjöoljan svaradeför 1985, torde bidra i minskad utsträckning bl. a. på gmnd avoljeprisfallet. Den nominella löneutvecklingen har ännu inte visat tecken påatt försvagas. Detta i kombination med en avtagande inflationstakt torde bidratill att privatkonsumtionen blir den efterfråge-komponent som ökar starkastunder 1986. Bytesbalansöverskottet kan förväntas minska . Arbetslöshetenväntas ligga kvar på nuvarande höga nivå, dvs. Inflationen bedöms kunnasjunka till 1986. Denekonomiska politiken är liksom tidigare inriktad på att få ner infla tionen och att konsolidera budgeten. Vissa skattelättnader föreslås dock i budgeten /87, även om de fatt minskas från planerade till på gmnd av de kraftigt reducerade oljeintäkterna. Privatiseringen av statliga bolag väntas inbringa 4 3/bud /87. 1985/86: 150 var det fjärde året i följd som de nordiskaländerna hade en högre ' ' ' tillväxt än genomsnittet i . Tillväxteni Qol bars främst upp av den inhemska efterfrågan. Inflationen har dockförblivit högre än genomsnittet för de västliga industriländerna. För 1986bedöms BNP-tillväxten för som helhet bli något lägre än föregående år.Prisfallet på olja kommer att ge skilda utslag i de olika ekonomierna vadgäller tillväxt och bytesbalans. Den inhemska efterfrågan i beräknas 1985 ha stigitmed , vilket berodde på en fortsatt ökning av privata investeringaroch privat konsumtion. Exporten steg men beräknas ha ökatklart långsammare än importen. Den totala BNP-tillväxten reducerades därförtill och underskottet i bytesbalansen ökade till ,eller 4 1/av BNP. Utsikterna för den danska ekonomin tyder på ennågot svagare BNP-tillväxt än föregående år till följd av en långsammare inhemskefterfrågetillväxt och ett fortsatt negativt bidrag från nettoexporten.BNP-tillväxten bedöms bli 2 1/. Inflationstakten torde kunna bromsas uppväsentligt och i genomsnitt för året uppgå till 2 1/. Försvagningen av bytesbalansen har föranlett den danskaregeringen att kraftigt strama åt finanspolitiken.Effekterna av dessa åtgärder samt sänkta oljepriser och dollarkurs tordemedverka till ett lägre underskott i bytesbalansen och till attunderskottet i statsbudgeten elimineras. För den samlade offentliga sektorn kanman i så fall räkna med ett betydande överskott. I avtog den ekonomiska aktiviteten . BNP ökade för helåret med . Avmattningen berodde på ensämre exporttillväxt, som för helåret uppgick endast till knapptl/. Deninhemska konsumtionen fortsatte att öka starkt, och importen ökade med 5%.Underskottet i bytesbalansen växte därför mer än beräknat och bedöms hauppgått till omkring 4 miljarder mark. Prisstegringstakten avtog ochden finska regeringens inflationsmål om högst under loppet av året kundeinfrias. Arbetslösheten visade en svag ökning och uppgick i genomsnitt till 61/. Försörjningsbalans för , och Förändring i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 3'/, 1 14 0 -IV4 - '/4 - 'U -1 4'/4 3'/, 7'/, 4 V, -2'/. -2'/4 Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregå ende års BNP. Utsikterna för den finskaekonomin är mindre ljusa än . 1985/86: 150 BNP-tillväxtenbedöms bli . Den lägre dollarkursen och det lägre Bil. 1.1 oljeprisetpåverkar direkt exporten österut till följd av kravet på balanserad handelmellan och . Vidare begränsar försvagadekonkurrensförmåga möjligheterna att dra nytta av efter-frågeuppgången påvästmarknaderna. Konsumentpriserna bedöms öka med högst under loppet av året.Arbetslösheten beräknas öka något. Finanspolitikenhar haft en svagt expansiv inriktning och desstillväxtstödjande effekt kan väntas öka något . Hushållens disponiblarealinkomster stärks kraftigt till följd av skattelättnader, uppbromsningav inflationen och nya avtalsmässiga löneökningar. Konjunktumppgångeni befästes och BNP beräknas ha ökat med 4 1/. Den privatakonsumtionen ökade med hela 7 1/. Det traditionella näringslivetsinvesteringar utvecklades gynnsamt medan investeringarna i olje- ochvarvsnäringarna sjönk drastiskt. Sysselsättningen ökade kraftigt ocharbetslösheten sjönk till 2 1/i genomsnitt. Löne- och prisutvecklingenfortsatte att vara snabbare än hos landets viktigaste handelspartners. Denprivata konsumtionen väntas öka något långsammare . Näringslivets fastainvesteringar bedöms dock kunna öka kraftigt. BNP beräknas 1986 öka med ca 21/. Oljeprisfalletkommer att medföra en kraftig försämring av budget- och bytesbalanserna. Vissaskärpningar i såväl penning- som finanspolitiken har genomförts ochmöjligen kan en fortsatt press nedåt på den norska kronan till följd avoljeprisfallet leda fill en stramare kreditpolitik. Överhettningstendenser iflera sektorer på arbetsmarknaden försvårar möjligheterna att dämpalöneutvecklingen, varför konkurrenskraften torde fortsätta att försämras. Världshandeln utvecklades svagt under loppet av 1985.Tillväxten stannade vid mot året innan.Huvudkomponenterna i avmattningen var att oljehandeln minskade med ett parprocent som ökningstakten för handeln med bearbetade varor halverades.Den viktigaste faktorn bakom dämpningen av handeln med bearbetade varor varutan tvekan den mycket kraftiga nedgången i importtillväxt.Ökningen blev , mätt i årstakt, jämfört mednärmare . Denna uppbromsning hade i sin turspridningseffekter, så att även andra import ökade markantlångsammare . Den inhemska efterfrågan i dessa övriga OECD-länderökade emellertid något mer 1985 än 1984, vilket gav en viss stimulans tillimporten. En kraftigt avvikande utveckling hade nordiska grannländer,som tar emot nästan en fjärdedel av vår export. Importen växte här med ca 11 %både 1984 och 1985. Utanför OECD-området minskade OPEC-länderna sinimport . Det beräknas att OPECs andel av världsimportenav bearbetade varor därigenom fallit från 1985. Ävenstatshandelsländerna, som till stor del är beroende av oljeexport för att fåvästvaluta, hade en svag utveckling med importökningar på . U-ländernautanför OPEC ökade sin import 1985, mot 1984. Utvecklingen kommer naturiigtvis att starktpräglas av de kraftigt minskade oljepriserna. Mellan och april1986 mer än halverades oljepriset, mätt i dollar. Effekten på de svenskaimportpriserna förstärktes ytterligare av att dollarkursen under samma tidföll med . Beräkningar tyder på att oljeprisfallet kan höjaOECD-länder-nas importtillväxt med . blir dock ytterligareåtstramningar nödvändiga i de oljeproducerande länderna. Nettoeffekten på densvenska exportmarknadstillväxten reduceras något av detta, men beräknas ändåuppgå till .' Oljeprisfallet medför att handeln mellan OECD-ländernaväntas växa i god takt även 1986. Marknadstillväxten för den svenska exportentill OECD-området beräknas bli 6,, vilket skulle innebära ökad tillväxtjämfört med de relativt svaga andra och tredje kvartalen 1985. Det är framförallt i och i som importökningen förutsesbli stark, men även i kan svenska exportföretag väntabetydande efterfrågetillväxt. Utanför OECD-området gynnas deicke'oljeproducerande av oljeprisfallet och av sjunkandeskuldräntebetalningar. De beräknas därför höja importtillväxten något, tillstrax . OPEC-länderna och statshandelsländerna blir däremot ' En kalkyl.över oljeprisförändringarnas effekter på densvenska ekonomin visas i Tabell3:lExportmarknadstillväxt, relativa priser och iinarknadsandelar för Prop. 1985/86: 150 export av bearbetade varor g-| j i 14 importpriser, SEK' Svenskt exportpris, SEK -5,4 -3,7 3,9 5,1 6,0 0,9 0,3 1.8 2.7 0.9 I 14 I övriga länder Totalt -2,7 -1,5 -4.0 -2.0 'Sammanvägt enligt varje lands betydelse som avsättningsmarknad för svensk Källor:OECD, och finansdepanementet. tvungnaatt begränsa sin import. Nedskärningar i storleksordningen väntas blinödvändiga för OPEC-länderna medan importneddragningarna förstatshandelsländernas del beräknas stanna vid . Sammantaget kommermarknadstillväxten för svensk export av bearbetade varor att, trotsoljeprisfallets gynnsamma effekter på många länder, falla från 1985 till 5%1986. Avmattningen kan dels förklaras med direkta och indirekta effekter av denminskade importtillväxten i , dels med att och Finlandsimport beräknas öka långsammare . Världshandeln medråvaror har under denna konjunkturcykel utvecklats avsevärt svagare än handelnmed bearbetade varor. Oljehandeln, som minskade 1985, väntas ta viss fart 1986till följd av de sänkta priserna. För övriga råvaror steg OECDs import med ca4% 1984-1985. Ökningen avtog under loppet av 1985 till i årstakt, entillväxt som beräknas bestå även . 3.2 Industrins internationella konkurrenskraft preliminära nationalbudgeten visades att den svenska industrinskostnadsläge var avsevärt bättre 1985 än 1981. De relativa kostnaderna, dvs.Sverige jämfört med våra 14 viktigaste konkurrentländer, var lägre1985 än 1981. Då innefattades alla röriiga kostnader, dvs. De relativa arbetskraftskostnaderna per enhet föll under sammaperiod med nästan det dubbla, dvs. Alla tecken tyder därmed på attden svenska industrins konkurrenskraft, mätt som det relativa kostnadsläget,är god. Den revideradenationalbudgetens kalkyler bygger på antagandet att timlönekostnaderna inom densvenska industrin ökar med 1986. Arbetsproduktiviteten beräknas stiga meddrygt vilket skulle medföra Diagram 3: 3 Exportvolym Index första kvartalet1981 = 100, säsongrensade kvartalsdata 1985/86: 150 Bil.1.1 exempelvismed hela 7,, delvis till följd av marknadsandelsförluster i samband medtillkomsten av ny produktionskapacitet i andra länder, medan trävamexportenminskade . Tack vare kraftiga ökningar av exporten av jordbmksprodukter() och mineraler () blev den sammantagna råvaruexporten dock i stort settoförändrad. beräknasmassaexporten minska med ytterligare någon procentenhet medan trävamexportenfömtses bli oförändrad. Ett särskilt orosmoment utgör tillgången påskogsråvara. I bästa fall väntas avverkningarna bli oförändrade mellan 1985och 1986. tillgodosågs en del av skogsindustrins råvambehov genomatt rundvirkeslagren minskade till en historiskt sett mycket låg nivå. Dettorde inte vara möjligt att ytterligare reducera lagren 1986.1 stället väntasimporten av rundvirke öka till sin högsta nivå . Deotillräckliga avverkningarna innebär också att skogsindustrins kostnader drivsupp. Av denna anledning beräknas trävaruexportens marknadsandelar minska med2-3%. Bland övriga vamgrupper väntas minskad export för jordbruksprodukter ochmineraliska produkter, med -resp. -. Exporten av ickejärn-metallerberäknas däremot stiga med som en följd av att produktionskapacitetenökat. Sammantaget fömtses en liten ökning av råvamex-porten även 1986. Exporten av tjänster stegmed 1,1985. Resevalutaintäkterna var oförändrade (i volym) medan måttligaökningar kunde konstateras för sjöfartstjänster och övriga tjänster. Prognosenför 1986 innebär att tjänsteexporten väntas stiga med ca 7%.Resevalutaintäkterna beräknas därvid öka med medan en starkare utvecklingfömtses för transporttjänsterna. Exporten av övriga tjänster - ditbyggentreprenader, licensin- takter och tekniska tjänster hör - utgör ca hälften avtjänsteexporten. Till följd av bland annat vikande export av byggentreprenadertill OPEC-länderna beräknas exporten av övriga tjänster stiga förhållandevismåttligt. Totalt väntas exporten av varor stiga med 4,1986.Fartygsexporten bidrar till detta . Exporten av varor ochtjänster kan därmed beräknas öka med 5,vilket skulle göra 1986 till ettförhållandevis gott exportår. Tabell 3:2 Exporten varugruppsvis Prop.1985/86: 150 Bil. Exportvärde miljarder kr. Råvaror exkl. petroleumprodukter Bearbetade varor -3,6 6,0 -5,8 2,7 Export exkl. petroleumprodukter och fartyg -2.2 -40,5 -10,0 -14,7 -40,5 0,0 -0,6 Total varuexport enl. NR- Tjänsteexport enl. 7,9 -0,6 -0,7 -2,1 Export av varor och tjänster -0,9 ' Inkl. elström. - Inkl. korrigering av handelsstatistiken. Källor: , ochfinansdepartementet. Importen av bearbetade varor ökade med 1985vilket var den starkaste uppgången . Bakom importökningen låg främstväxande investeringar och stigande privat konsumtion. Exporten, som var denviktigaste förklaringen bakom de två föregående årens importökningar, speladedäremot en mindre roll . Investeringarnas bidrag (inkl.lagerförändring) till importtillväxten väntas minska från ca 5 procentenheter1985 till ca I 1/1986. Då övriga efterfrågekomponenterberäknas stiga i ungefär samma takt som 1985 innebär detta en markant dämpningav efterfrågan som riktas mot import. Alltsedandevalveringen 1982 har prisrelationen mellan svensktillverkade och importeradevaror ändrats till de svenska varornas nackdel. Priser på bearbetade varor, -3,7 Priser enligt producentprisindexsystemet. Dessaavviker något frän priserna enligt utrikeshandelsstatistiken, vilka visas itabell 3:4. Prisförändringarpåverkar importvolymen med upp till eftersläpning. beräknastidigare års relativprishöjningar medföra en extra importökning på drygt 2procentenheter. Importen av olja och övrigenergi har minskat kontinuerligt , mätt i form avenergiinnehåll. Detta är en kombinerad effekt av alt energiförbrukningensjunkit och att produktionen från inhemska energikällor ökat, se tabell 3:4.Minskningen av energiförbrukningen har skett trots att BNP vuxit. Det minskadeberoendet av importerad energi har i sig påverkat bytesbalansen positivt. Mättmed oljepriser medförde den minskning av energiimporten som skettsedan 1976 att importkostnaderna 1984 blev ca . lägre än deannars skulle varit. Trots den gynnsamma volymeffekten steg kostnaderna förenergiimporten från ca . 1976 till nästan . 1984,vilket var en följd av kraftigt ökade energipriser. Mellan1985 och 1986 väntas en minst lika stark förändring av importkostnaderna förenergi som (det s. k. OPEC II). Dennagång går dock förändringen i för positiv riktning. Den kombinerade effektenav fallande dollarkurs och sjunkande oljepriser beräknas minska kostnadernaför nettoimport av råolja och petroleumprodukter med hela 15miljarder kr. Importenav övriga råvaror exkl. olja och el är starkt knuten till industriproduktionen.Den svaga produktionsutvecklingen medförde att importökningenstannade vid . Industriproduktionens tillväxt väntas bli måttlig även 1986,men till följd av en viss lagemppbyggnad beräknas importen öka något mer änåret innan. Tjänsteimportenvar i stort sett oförändrad . En kraftig minskning avimporten av sjöfartstjänster motverkades av stigande Prop.1985/86: 150 Bil. av energi m. m. Miljarder kr., löpande priser -0,2 -0,1 -0,4 -0,3 -0,1 -0,1 Nettoimport av energi totalt Nettoimport av energi totalt Tillförsel/BNP, index 1976 = 100 och statens energiverk. 4.1 Produktion, produktivitet och sysselsättning Industriproduktionen ökade 1985 preliminärt med ca 2%efter ett par år med god tillväxt. Sågverken och massaindustrin minskade därvidproduktionen till följd av vikande exportefterfrågan och försämrad lönsamhet.Bäst var utvecklingen i verkstadsindustrin (-1-5,) som med en hög andelinvesteringsvaror i produktionen brukar gynnas relativt sent ikonjunktur-förioppet. Skillnaderna i tillväxttakt mellan branscherna är endirekt spegling av exportens utveckling för olika varugrupper. Det förefallerockså som om effekten på industriproduktionen av en inhemsk efterfrågeökning ärförhållandevis svag under ett normalår, vilket dels beror på att en del av deninhemska efterfrågetillväxten riktas mot tjänstesektorerna och dels på att detmarginella importinnehållet är högt. avtog sålunda produktionsökningeni samband med att efterfrågetillväxtens tyngdpunkt flyttades frånexportmarknaderna till , se nedan. Prop.1985/86: 150 Bil. -2,8 -1,0 -0,8 1,8 Anm: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som marknad för svensk export av bearbetade varor. Exporten väntas ta något förnyad fart 1986 somemellertid importpenetrationen av den svenska marknaden ökar. Resultatetberäknas bli att industriproduktionen kommer att växa något snabbare än i fjor.Verkstadsindustrin förutses bli tillväxtmotor även , men skillnadernamellan olika branscher väntas bli mindre än 1985. Tabell 4:1 Produktion, produktivitet och sysselsättning iindustrin -3,5 -0,8 -1,2 -3,7 -3,2 -2,2 Anm.:Produktiviteten är här definierad som förädlingsvärde . I tabell 4:2är produktiviteten däremot beräknad som bruttoproduktion . Vidareavser tabell 4: 1 tillverkningsindustri och gruvor medan i tabell 4: 2petroleumraffinaderier och varv är borttagna. 3 1985/86. Anmärkningsvärd är denmycket starka produktionsökningen i järn- Prop. 1985/86: 150 malmsgruvorna.Mellan 1983 och 1985 steg produktionen med . 1.1 Samtidigtreducerades antalet arbetade timmar med viket innebar en fördubbling avarbetsproduktiviteten . På gmnd av att man nu nått kapacitetstaketberäknas produktionen inte kunna öka med ytteriigare 1986. Tillverkningsindustrinsproduktions-, produktivitets- och sysselsättningsutveckling i ett längreperspektiv visas i diagram 4:1.Av det övre vänstra diagrammet framgåratt produktiviteten haft en jämnare, och också högre,tillväxt än produktionen i 10 sammantagna. Följden har blivit attsysselsättningen, mätt i timmar, minskat . I de övriga trediagrammen visas produktion, produktivitet och antal arbetade timmar inomindustrin i , och i 10 (där ejingår). Produktion och produktivitet har därvid dividerats med trenden för de10 genomsnittliga produktions- och produktivitetstillväxt föratt tydligare åskådliggöra utvecklingen. För antal arbetade timmar sammanfallerdock de faktiska och de trendrensade uppgifterna. Urdiagrammet kan flera saker utläsas. hade ochFörenta staterna en svagare produktionsutveckling än genomsnittligt i de 10OECD-länderna. Detta var i hög grad naturiigt då utgångsnivån, på gmnd avandra världskriget, var mycket högre i och än i deflesta andra länder. var produktionsutvecklingen däremotungefär densamma i de tre områdena. OmSverige liknar i produkfionshänseende så är bilden den omvändanär det gäller produktiviteten. uppvisar här, trots att denförhållandevis måttliga produktionstillväxten skulle kunna innebära ettlångsamt införande av ny teknik, samma snabba ökning av produktiviteten somgenomsnittligt för . Produktivitetsutvecklingen i Förenta staternaär däremot avsevärt långsammare än genomsnittet. Resultatet är attindustrisysselsättningen mätt i timmar, genom kombinationen av lägre produktionstillväxtoch genomsnittliga produktivitetsökningar, har minskat mer i i änövriga länder. I har däremot den lägre produkfionstillväxtenmer än väl motverkats av svagare produktivitetsutveckling och resultatet harblivit ökad industrisysselsättning. Desenaste 10 åren har arbetslösheten varit ett stort problem.