prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 6. kompanibefälsamma tid som för plulonsbefäl saml . Värnpliktig, som utlagits förutbildning vid kustarlilleriel, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategoriG eller F minsl 225 och högsl , 2. menig kategoriE minst 290 och högsl , 3. gruppbefälminsl 290 och högsl , 4. plulonsbefäl minst380 och högsl , 5. kompanibefälsamma tid som för plutonsbefäl samt ytteriigare . Värnpliktig, som utlagits förulbildning vid flygvapnet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategoriG eller F minsl 225 och högsl , 2. menig kategoriE minsl 325 och högsl , 3. gruppbefälminsl 325 och högsl , eller, i särskild befallning i underhålls- ellerunderräHelsetjänsl, minsl 260 och högsl , ' Senaste lydelse 1984: 208 260 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1985/86: 100 4. plutonsbefäl minst 335 ochhögsl , 5. kompanibefäl samma lid som förplutonsbefäl samt ytteriigare . Värnpliktig, som utlagits för utbildning till någonav följande särskilda befattningar, skall fullgöra grundutbildning som omfattarför 1. apotekare minst 200 och högst225 dagar, 2. läkare minsl 200 och högsl 225dagar, 3. läkarassislenl minst 230 ochhögst , 4. fältpräst minst 320 och , 4. personalvårdsassislenl minst 5.personalvårdsassislenl minsl 320 och , 320och högsl , 5. tekniker, vid armén minsl 3206. tekniker, vid armén minst 320 och högsl och vid kustar- och högsl345 dagar och vid kustartilleriet minst 380 och högsl 405 da- lilleriet minst380 och , gar, 6. systemtekniker vid flygvapnet 7.systemtekniker vid flygvapnet minst 340 och , minst340 och , 7. meleorolog minst 340 och 5.meteorolog minst 340 och högsl . Värnpliktig, som utlagits till bevaknings- ellerdepåljänsl, skall fullgöra grundutbildning som omfattar vid 1. arménminst 220 och , 2. flottan minsl 285 och högsl 310dagar, 3. kustartilleriet minst 285 ochhögsl , 4. flygvapnet minsl 310 och högsl335 dagar. B.Värnpliktig skall fullgöra högsl fem krigsförbandsövningar. Krigsförbandsövningskall vid armén och marinen omfatta för värnpliktig i befattning för 1. menig högst 21 eller, i befattningför menig på stamslridsfarlyg vid flottan eller i särskill kvalificeradbefallning för menig, , 2. gruppbefäl högsl 25 eller, ibefattning för gruppbefäl på stamslridsfarlyg vid flottan, , 3. plutons- eller kompanibefälhögsl . Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfattaför värnpliktig i befattning för 1. menig , 2. gruppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefälhögsl . För värnpliktig vid flottan i befattning för menigpå sådant hjälpfartyg som del krävs speciella åtgärder för att rusta fårkrigsförbandsövningen utsträckas all omfatta . För värnpliktigvid flottan i befattning som menig radiosignalisl eller, på slamslridsfartyg,i annan kvalificerad befattning, liksom för värnpliktig i befattning för menigpå sådant stamslridsfarlyg som del krävs speciella ålgärder för alt rusta fårkrigsförbandsövningen utsträckas till atl omfatta . För värnpliktig i befattning som kompanichef ellerkompanikvartermästare eller i motsvarande befallning eller med uppgift sommaterielredogörare kan tiden för krigsförbandsövningen utsträckas till attomfatta högsl ulöver den lid den värnpliktige eljest skalltjänstgöra. Tiden för en krigsförbandsövning får lagas ianspråk för en fackövning. En krigsförbandsövning för värnpliktig i befattning på slamslridsfartyg vid 261 flottan får uppdelas ihögst fyra delövningar. c.Värnpliktig i befattning för plutons- eller kompanibefäl samt värnplik- Prop. 1985/86: 100 tig i särskild kvalificerad befallning för menig ellergruppbefäl kan åläggas Bil. 6 alt fullgöra högst fem särskilda övningar. Särskild övning skall omfatta högsl vidarmén och marinen samt högsl vid flygvapnet. Värnpliktig, som vid förband skall fullgöra uppgiftav särskild betydelse för genomförande av förbandels mobilisering eller som ärkrigsplacerad vid förband, vars mobilisering är avsedd alt kunna genomföras påavsevärt kortare lid än som gäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband,kan åläggas all fullgöra högst fem mobiliseringsövningar om sammanlagl . Tidenför särskild övning får tagas i anspråk för särskild fackövning. Vid flygvapnet får särskild övning uppdelas i tvådelövningar, om den värnpliktige medger det. Dennalag träder i kraft den . Bilaga 6.2 Prop. 1985/86: 100 Bil. Lag om ändring i lagen (1983:1080) om försök meduppdelning av krigsförbandsövningar inom armén Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1080) om försök med uppdelning avkrigsförbandsövningar inom armén dels atl lagen skall ha följande lydelse, delsatt lagen skall upphöra att gälla vid utgången av . den - Krigsförbandsövningarnainom får krigsförbands- armén för värnpliktiga i befattning- övningarna inom armén för värn- ar för plutons- eller kompanibefal pliktiga i befallningar för plutons- far delas upp på två delövningar om eller kompanibeial delas upp på två sammanlagl , delövningar om sammanlagt . Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i familjebidragslagen (1978: 520) Bilaga 6.3 Prop. 1985/86: 100Bil. Härigenom föreskrivs att 9, 10, 17 och 21 §§ familjebidragslagen (1978:520) skall ha följande lydelse. Familjepenning beräknas för månadlill högst för barn och till högst / för annan person.Familjepenning för den som uppbär ersätlning för vård som avses i 7 § 7 ellerför den som har rätt till underhållsbidrag, som Ijänstepliktig är skyldig allutge, får dock inte översliga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Familjepenning beräknas för månadtill högst för barn och lill högst för annan person.Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 ellerför den som har rätt till underhållsbidrag, som Ijänstepliktig är skyldig atlutge, får dock inle översliga ersättningens eller bidragels belopp för månad. Bostadsbidrag beräknas för månad lill högstbostadskostnaden eller, i fall som avses i 8§ 4, den Ijänsteplikliges andel ibostadskostnaden. Endasl om särskilda skäl föreligger får dock lill grund förberäkningen läggas högre bostadskostnad än som motsvarar normal hyra på ortenför en lägenhet om fyra rum och kök i fråga om bostad som avses i 8§ I, för enlägenhet om tre rum och kök i fråga om bostad som avses i 8 § 2 saml för enlägenhet om elt rum och kök för bostad i övriga fall. Bostadsbidrag beräknas för månad lill högstbostadskostnaden eller, i fall som avses i 8 § 4, den Ijänsteplikliges andel ibostadskostnaden. Endast om särskilda skäl föreligger får dock till grund förberäkningen läggas högre bostadskostnad än som motsvarar normal hyra på ortenför en lägenhet om fyra rum och kök i fråga om bostad som avses i 8 § I, för enlägenhet om tre rum och kök i fråga om bostad som avses i 8§ 2, för en lägenhetom två rum och kök i fråga om bostad som avses i8§ 3 saml för en lägenhet omett rum och kök för bostad i övriga fall. Under den lid som bostadsbidrag utges till dentjänslepliktige, ulgår etl tillägg med . Tillägget ulgårdock inle till Ijänstepliktig som har beviljats familjepenning. Under den fid som bostadsbidrag utges till dentjänslepliktige, ulgår ett tillägg med . Tillägget ulgårdock inte lill ijänslepliklig som har beviljats familjepenning enligt 7 §1,3,4,5 och 7. Näringsbidrag ulgår med högsl för dag. Näringsbidrag ulgår med högsl / för dag. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1985:72. Senaste lydelse 1983:329. 3Senaste lydelse 1985:72. " Senaste lydelse 1983:329. 113 Förberedelser inför1987 års totalförsvarsbeslut 124.2 Totalförsvarets fortsatta ulveckling 12 4.2.1 Allmän inriktning 13 4.2.2 Totalförsvarets ledning 14 4.2.4 Vissa struktur- ochsamordningsfrågor 14 4.2.4.1 Inledning 14 4.2.4.2 Värnpliktigas resor med försvarsmaktens 15 4.2.4.3 Flygplan för havsövervakning 15 4.2.4.4 Samordning mellan kommuner, landsting och 16 4.2.5Utredningen om försvarels gemensamma myndigheter 16 4.2.5.1 Samordning av förplägnadsverksamheten 16 4.2.5.2 Samordning mellan myndigheterna i 16 4.2.5.3 Samordning avbyggnadsverksamheten 185.1 Del senasi förflutna budgetåret (1984/85) 18 5.1.2 Det ekonomiska utfallet 20 5.2 Verksamheten underinnevarande budgelår (1985/86) 21 5.3 Det militära försvaretsfortsatta utveckling 21 5.3.1 Inledning 21 5.3.2Överbefälhavaren m. fl. 21 5.3.2.1 utveckling m.m. 23 5.3.2.2 Besparingsprogrammet och fredsorganisationens ulveckling 25 5.3.2.3 Informationssystem för försvarel 27 5.3.2.4 Den anställda personalen 32 5.3.2.5 De värnpliktiga 33 5.3.2.6 Den ekonomiskaplaneringen 33 5.3.3 Föredragandens överväganden 35 5.3.3.3 Besparingsprogrammeloch fredsorganisationens 36 5.3.3.4 Informationssystemför försvarel 37 5.3.3.5 Den anslälldapersonalen 45 5.3.3.6 De värnpliktiga 50 5.3.3.7 Frivillig förs varsverksamhet 51 5.3.3.8 Den ekonomiskaplaneringen 54 5.4 Hemställan 55 6 Prop. 1985/86: 100 55 6.1 Bakgrund gj| 5 55 6.2 Teknisk värdering avprojektet 56 6.3 De ekonomiskaförutsättningarna för projektet 57 6.4 Vissa industripolitiskaaspekter på projektet 587 Vissa frågor rörandeförsvarsindustrin 61 8 Totalförsvarets civiladel 62 8.2 Den fortsafta utvecklingenav totalförsvarets civila del 62 8.2.1 Inledning 62 8.2.2.1 Överstyrelsen för ekonomiskl försvar 70 8.2.2.2 Utredningen för organisaiion av statens 87 8.2.2.4 Styrelsen för psykologiskt försvar 91 8.2.3.2 Civil ledning och samordning 95 8.2.3.3 Civilförsvar och fredsräddningsljänst 06 8.2.3.4 Hälso-och sjukvård 6 8.2.3.5 Psykologiskt försvar 7 8.2.3.6 Ordning och säkerhetm.m. 7 8.2.3.7 Domstolsväsende m. m. 9 8.2.3.10 Livsmedelsförsörjningm. 10 8.2.3.12 Övrig varuförsöijning 12 8.2.3.17 Övriga försäkringar 13 8.2.3.18 Betalningsväsende m.m. 15 8.3Ekonomiska resurser för totalförsvarets civila del 17 8.4 Övriga frågor 17 8.4.1.1 Utredningens förslag 20 8.4.2.1 Utredningensförslag 266 123 8.4.2.3 123 8.5Hemställan Prop.1985/86: 100 Bil. 125 9 Anslagsfrågor för budgetåret1986/87 126 A Forsvarsdepartementetm.nl. 126 I. Försvarsdepartementet,förslagsanslag 126 2. Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret, förslagsanslag 128 3. Utredningarm.m., reservalionsanslag 128 4. 129 I. Ledningoch förbandsverksamhet, förslagsanslag 132 2.Materielanskaffning, förslagsanslag 135 3. Anskaffning av anläggningar,förslagsanslag 137 4. Forskning och ulveckling, förslagsanslag 139 I. Ledningoch förbandsverksamhet, förslagsanslag 142 2.Materielanskaffning, förslagsanslag 144 3. Anskaffning av anläggningar,förslagsanslag 146 4. Forskning och utveckling, förslagsanslag 149 I.Ledning och förbandsverksamhet, förslagsanslag 152 2. Materielanskaffning, förslagsanslag155 3. Anskaffning av anläggningar, förslagsanslag 157 4. Forskning ochulveckling, förslagsanslag 159 E Operativ ledning m. m. Ledning ochförbandsverksamhet, förslagsanslag Anskaffning av anläggningar,förslagsanslag 164 4. Forskning och ulveckling, förslagsanslag 166 F Gemensamma myndigheter m. m. Försvarels civilförvaltning, förslagsanslag Försvarelssjukvårdsstyrelse, förslagsanslag , , förslagsanslag Gemensam försvarsforskning,förslagsanslag 105540000 28700000 173000000 605400000 336200000 Anskaffning avanläggningar för , förslagsanslag Försvaretsradioanstalt, förslagsanslag , förslagsanslag Försvarelsralionaliseringsinstilul, förslagsanslag Försvarshögskolan, förslagsanslag ,förslagsanslag Försvarets förvallningsskola, förslagsanslag Försvaretsläromedelscentral, förslagsanslag , förslagsanslag Statensförsvarshistoriska museer, förslagsanslag Frivilliga försvarsorganisationer m. m., Försvarets datacentral,förslagsanslag Vissa nämnder m. m. inom detmilitära försvaret, förslagsanslag 202 19. Reglering avprisstegringar för del militära försvarel, förslagsanslag 203 G Civil ledning och samordning 207 I. Överstyrelsenför civil beredskap: Förvaltnings- Civil ledning och samordning, reservalionsanslag 211 3.Civilbefälhavarna, förslagsanslag reservalionsanslag 220 6. Vissa teleanordningar,reservalionsanslag 1985/86: 100 46500000 Bil. Befolkningsskydd och räddningstjänst, Anläggningar för fredsorganisationen, Reglering av prisstegringar för civilförsvar m. m., förslagsanslag Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m., förslagsanslag 233 6. Identitelsbrickor,förslagsanslag 235 7. Beredskap för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, förslagsanslag 237 8. 238 I Psykologiskt försvar 238 I.Styrelsen för psykologiskt försvar, förslagsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslag 241 2.Beredskapslagring och industriella ålgärder, reservalionsanslag Överstyrelsenför civil beredskap: Uppdrags- Täckande avföriuster fill följd av slalliga m., förslagsanslag sierad uppdragsverksamhet, förslagsanslag 250 2.Flygtekniska försöksanstalten, förslagsanslag 253 3. BeredskapsstyrkaförFN-ljänsl, förslagsanslag 255 4. FN-slyrkors verksamhet utomlands,förslagsanslag 257 5. Övervakningskontingenten i , förslagsanslag 259 6.Anläggningar för vissa militära ändamål, Prop.1985/86:100 243020000 Bil. Underbilagor 260 6.1 Förslag till lag om ändring i värnpliklslagen(1941:967) 263 6.2 Förslagtill lag om ändring i lagen (1983: 1080) om försök med uppdelningav krigsförbandsövningar inom armen 264 6.3 Förslaglill lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Bilaga 7 till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Till verksamhetsområde hör detsociala trygghetssystemet i form av ekonomiskt stöd till barnfamiljer,försäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdom, barnomsorg ochomsorg om äldre och handikappade. Hit hör även hälso- och sjukvård,socialtjänst, alkohol-och narkotikapolitik liksom ansvar för forskning ochutvecklingsarbete inom den sociala sektorn. Vårt sociala välfärdssystem äruttryck för en fördelningspolitik som bygger på solidaritet och socialrättvisa. Men den generella välfärdspolitiken, som skapats , gerinte enbart social trygghet. Den bidrar också fill all frigöra människorsresurser och därmed atl öka vårt samhälles tillväxtmöjligheter - ekonomiskt,mänskligt och socialt. De sammanlagda utgifterna för samhälletssocialpolitik kan beräknas uppgå till . Det samhällsekonomiska läget kräverslor återhållsamhet med samhällsutgifterna. Utrymme finns f.n, inte för nyakostnadskrävande reformer. De resurser som erfordras för angelägnasocialpolitiska insatser får i detta läge tas fram genom ökad effektivitet ochomprioriteringar. För områdeberäknas för /87 utgifter i statsbudgeten på sammanlagt 84491,3 milj. kr. Det är en ökning med 5 144.8 milj. kr. jämfört med innevarandeår. Till dessa belopp skall läggas den del av socialförsäkringssystemet somligger utanför statsbudgeten. Utgiftssumman blir då 175 000 milj. kr. ochökningen 20 000 milj. kr. Den restriktivitet som präglarbudgetförslaget är ett led i regeringens ekonomiska politik för att återskapabalans i samhällsekonomin. Efter med otillfredsställandeulveckling har en viss ekonomisk förbättring inträtt. En fortsatt framgångsrikpolitik för samhällsekonomisk balans är av grundläggande betydelse för att densociala tryggheten för barnfamiljer, sjuka, handikappade och äldre skall kunnabevaras och att välfärden ska kunna utvecklas. Ekonomiskt stöd till barnfamiljerna Samhällets ekonomiska stöd till barnfamiljerna syftar tillatt utjämna skillnader i ekonomiska villkor mellan barnfamiljer och familjerutan barn samt alt skapa en rättvis fördelning mellan olika typer avbarnfamiljer. Det ekonomiska stödet till barnfamiljerna består av allmännabarnbidrag Prop. 1985/86:100 med flerbarnsfillägg samt bostadsbidrag,föräldrapenning, bidrag för vård Bil. 7 av barn med handikapp,bidragsförskott, barnpension samt ett särskilt stöd till ensamståendeadoptivföräldrar. Det familjeekonomiska stödet höjdeskraftigt . Barnfamiljernas situation moliverar dock attsamhällets stöd ökas ytterligare. Det är angeläget attförbättringarna av stödet till barnfamiljerna kan ske med så bred anslutningsom möjligt. Avsikten är därför att inbjuda de övriga riksdagspartierna tillöverläggningar om åtgärder för alt förbällra barnfamiljernas ekonomiskasituation. Mot bakgrund av del statsfinansiella lägel måste utgångspunkten fördessa överläggningar vara alt åtgärderna finansieras i sin helhet. Barnbidrag, som utges med sammabelopp till alla barn , betalas ut till ca en miljonfamiljer med sammanlagl ca 1,6 miljoner barn. Familjer med tre eller flera barnfår dessutom s.k. flerbarnstillägg. Flerbarnstillägget innebär att en familjmed tre barn får ett halvt extra barnbidrag. Familjer med fyra eller fler barnfår dessutom ett extra helt barnbidrag för varje barn utöver de tre första. Från utgesbarnbidrag inkl. flerbarnstillägg med följande belopp vid olika barnantal: 1 en särskild proposition som avsesbli framlagd till kommer att föreslås attadministrationen av det förlängda barnbidraget förs över från centralastudiestödsnämnden till de allmänna försäkringskassorna. Bostadsbidrag utges till ca 295 000 familjer med ca 590000 barn. Föräldraförsäkringen ger allaföräldrar ett ekonomiskt stöd när de är hemma för att vårda barn. Under år 1985har fattat beslut om omfattande förändringar av reglerna förföräldraförsäkring och havandeskapspenning. Beslutet innebär att mer enhetligaregler införs så att försäkringen blir både enklare att administrera ochlättare atl överblicka för den enskilde. Från omfattarföräldraförsäkringen en del som täcker föräldrarnas behov av ledighet ochersättning för atl vårda barnet när det är litet (föräldrapenning) och en delsom ger rätt till ledighet och ersätlning vid mer akut uppkomna situationer dånågon av föräldrarna behöver vårda eller vara tillsammans med barnet(tillfällig föräldrapenning). Föräldrapenning lämnas i anslutningtill barns födelse eller adoptivbarns ankomst under sammanlagt , varav270 dagar berättigar till ersättning för inkomstbortfallet på sätt somsjukpenningen och enligt den s.k. garantinivån i föräldraförsäkringen.Garantinivån höjdes per dag. De 360dagarna får tas ut till dess barnet fyller . Den tillfälliga föräldrapenningen som utgår under högst 60dagar 2 och barn,lämnas för barn upp tiii till föräldrar som avstår från för- Prop.1985/86:100 värvsarbeteför att vårda barn i samband med sjukdom eller smitta hos bar- Bil. net ellerdess ordinarie vårdare eller för besök i samhällets förebyggande I särskilda fall kan tillfälligföräldrapenning utges även för barnmellan 12 och . Det gäller barn som på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov avsärskild tillsyn eller Tillfällig föräldrapenning utgesdessutom lill fadern, som har rätt per barn i sambandmed barnels födelse. Vid adoption av barn som är har adoptivfadernmotsvarande rätt. För att ge föräldrarna möjlighettill besök i barnets skola eller besök i förskole- eller fritidsverksamhetfinns dessutom rätt per barn och år för barn som harfyllt fyra men inte . Avsikten är attföräldraförsäkringen skall fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. Gravida kvinnor som inte kanfortsätta sitt ordinarie förvärvsarbete har rätl till omplacering undergraviditetens slutskede. Finns inte möjlighet till omplacering har kvinnan rätttill havandeskapspenning i med samma belopp som sjukpenningen.Fr.o.m. får också gravida kvinnor som tvingas avstå frånförvärvsarbete p.g.a. att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador rätttill omplacering. Om omplacering inte kan ordnas har kvinnan rätt fillhavandeskapspenning. En förutsättning är att kvinnan har avstängts från arbetetenligt föreskrifter som utfärdats med stöd av arbetsmiljölagen. Vårdbidrag lämnas till föräldrarsom har handikappat barn som behöver särskild tillsyn och vård i hemmet.Vårdbidraget ulgår som helt eller halvt bidrag (192 resp. av basbeloppet).Helt vårdbidrag höjs med . Det beskattassom inkomst och är ATP-grundande. En del av vårdbidraget kan dock utges somskattefri ersättning för de särskilda kostnader som handikappet medför. Barn vars föräldrar har avlidit fårelt ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringen och ATP.Drygt 33 000 barn har barnpension från folkpensioneringen medan ATP-pensionutgår till 38 000 barn. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidneförälderns arbetsinkomst. Genom bidragsförskotten gersamhällel elt ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Bidragsförskott betalas ut för drygt 260 000 barn av basbeloppet. höjdes den övreåldersgränsen för att kunna få bidragsförskott från 18 lill för ungdomarsom studerar. Vidare infördes ell stöd molsvarande bidragsförskottet för barnlill ensamslående adopfivföräldrar. Vissa förslag om underhållsbidragoch bidragsförskott kommer att redovisas för i en särskildproposition. Det direkta ekonomiska stödet tillbarnfamiljerna omfattar 18 587 milj. kr. Därfill kommer 8 390 milj. kr. i statligt stöd till barnomsorgen. Det sammanlagda direkta statliga stödet till barnfamiljer na beräknas därmed till 26 977 milj. kr. med följande fördelning. Statens direkta stöd till barnfamiljerna Bostadsbidrag (staten)' Vårdbidrag för handikappade barn 8 260 1 457 6 220 33,5 2,5 8,6 3,2 Prop.1985/86:100 Bil. Kommunernas kostnader beräknas till 1 333 milj. kr. Försäkring vid sjukdom, handikapp och åldrande Genom socialförsäkringssystemet garanteras medborgarna enallmän ekonomisk trygghet och ersäUning för inkomstbortfall vid sjukdom,handikapp och på ålderdomen. Socialförsäkringen omfattarsjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), föräldraförsäkring,folkpensionering och pensionstillskott, kommunall bostadstillägg, allmäntilläggspension, arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. De ersättningar som efterskatteavdrag utges från socialförsäkringen och vissa andra stödformer motsvararomkring av den totala konsumtionen i landet. Ersättningarna har således enmycket stor betydelse från fördelningspolilisk synpunkt. Del innebär enbetydande omfördelning av utrymmet för privat konsumtion till de grupper somallmänt sett har svårt att klara sig genom egna förvärvsinkomster - barn,äldre, sjuka och handikappade. Det är av central betydelse atl den ekonomiskatrygghet som har byggts upp för dessa grupper också kan bevaras under årenframöver. Den svenska socialpolitiken skall även i fortsättningen bygga pågenerella åtgärder och vara en socialpolitik för hela folket. I arbetet med atl sanera densvenska ekonomin och komma till rätta med obalansen i samhällsekonomin är det nödvändigtatt också försöka begränsa kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringensområde. Detta måste dock ske med stor varsamhet så att det socialatrygghetssystemet inte äventyras. Åtgärderna måste också ges enfördelningspolitiskt rättvis utformning. Pensionernas värde säkras genom atlbasbeloppet beräknas utifrån utvecklingen av konsumentprisindex. Basbeloppetför har fastställts liil . Pensionerna för kommerdärigenom att öka jämfört med pensioner. Genom dentillämpade värdesäkringsme-toden erhåller pensionärerna full kompensation förinträffade prisförändringar. Vid 1980 och riksdagsmötengenomfördes förändringar av basbeloppet vilka urholkade värdesäkringen.Principen att pensionerna skall höjas med utgångspunkt i utvecklingen avkonsumentprisindex har numer återinförts. beslutade ienlighel med regeringens förslag om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(prop. 1983/84:40, StU 10, rskr. 10) att beräkningen av basbeloppet skulleåterknytas till utvecklingen av konsumentprisindexefler viss avräkning för den prishöjande effekten av de- Prop. 1985/86:100valveringen . Genom denna avräkning gjorde pensionärerna . 7motsvarande uppoffring som andra grupper för alt sanera ekonomi. 1propostilionen framhölls följande beträffande devalveringseffekten (bil. 3, s.5): "Möjligheterna att i framliden kompensera för avräkningen avde-valveringseffeklen blir beroende av hur snabbi den ekonomiska krisen i landetkan avhjälpas. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen medförslag om all en parlamentarisk utredning skall tillsättas för all göra enöversyn av vissa frågor inom del allmänna pensionssystemet. En av uppgifternaför denna utredning bör vara att - mot bakgrund av de diskussioner somperiodvis förekommit - se över det nuvarande värdesäkringssys-lemelsutformning.