prop · G90367 · 1985-12-31 00:00:00 — Riksdagensbeslul om den framlida utformningen av svenskundervisningen för vuxnainvandrare (prop. 1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr 77) innebär bl. a. allsvenskundervisningen för vuxna invandrare skall anordnas i form avgrundläggande svenskundervisning och påbyggnadsundervisning. Den grundläggandeundervisningen skall i princip ske innan invandraren har tillträtt någonanställning. Det kommer emellertid alt finnas ett behov av alt kunna anordnasådan undervisning även för dem som är arbetstagare. Delagförslag som jag kommer all redovisa i det följande lar sikte på arbetstagarnasbehov av ledighet från sina anställningar för alt genomgå grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Förslagen grundar sig pä de riktlinjer somdras upp i prop. 1983/84:199. Frågor av det slag del här gäller har ocksåbehandlats i SFI-kommiliéns belänkande (1981:86) Svenskundervisning förinvandrare Överväganden och förslag. En sammanfattning av betänkandet och ensammanställning av de remissyttranden som har avgells över betänkandet harfogals den nämnda propositionen. Under utarbetande av förslagen harjag samrått med företrädare för arbetsmarknadens parter. Jagkommer slutligen att ta upp en fräga av övergångsnalur rörande svenskundervisninginom arbetsmarknadsutbildningen. 2.1Förslag till lag om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare, m. m. Mina förslag: Den nugällande lagen (1972:650) om rätt fill ledighet och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare (svenskundervisningslagen) ersätts med en nylag som helt lar sikte på rätten till ledighet. Ledighet enligt den nya lagenföreslås bli semes-terlönegrundande. Skälför mina förslag: Enhgt beslutet om den framlida utformningen av Prop. 1985/86:67 svenskundervisningen för vuxna invandrare kommer arbetstagare som deltar iden grundläggande svenskundervisningen att få etl studiesociall stöd frånsamhället i form av en schabloniserad limersättning. De enskilda arbetsgivarnakommer fortsättningsvis inte att vara skyldiga att utge lön i enlighet medsvenskundervisningslagens bestämmelser. I enlighet med beslutet föreslår jagdärför alt svenskundervisningslagen ersätts med en lag som ger arbetstagarnarätt till ledighet för all delta i den grundläggande svenskundervisningen, somkommunerna enligt chefens för förslag till lag om gmndläggandesvenskundervisning för invandrare kommer atl ha ansvaret för. lag om ledighet för grundläggande svenskundervisning bör enligt min meningbyggas upp efler mönster av nyare ledighelslagsliftning. måste manbeakta den praxis som föreligger beträffande tillämpningen av den nu gällandelagstiftningen på området i vad avser rätten lill ledighet. Del sistnämndainnebär all rätten lill ledighet i första hand bör knyta an till deöverenskommelser som kan träffas om utbildningens omfattning och förläggningmellan studieanordnare, arbetsgivare och berörda fackliga organisationer. Ichefens för förslag lill lag om grundläggandesvenskundervisning för invandrare föreskrivs att det under en kommuns ansvarskall hållas ett samråd med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationerinnan undervisning enligt den lagen kommer lill stånd för arbetstagare.Samrådet bör ge möjlighet till sådana överenskommelser som jag åsyftar. Fördel fall all någon överenskommelse inte kommer lill stånd bör lagen angearbetstagarens grundläggande rättigheter. Utgångspunkten bör därvid vara altundervisningen i enlighet med vad som uttalas i prop. 1983/84:199 (s. 38 f)kommer att läggas upp som halvtidsstudier, men all även studier pä skallkunna förekomma. Den grundläggande rätlen till ledighet bör knyta an till dettaoch garantera arbetslagarna en rätt all i samband med grundläggandesvenskundervisning för invandrare förkorta arbetstiden till hälften eller atlvara helt lediga från anställningen. Till enskildheterna i lagförslagetåterkommer jag i specialmotiveringen. Ledigheti samband med den grundläggande svenskundervisningen bör vara semeslerlönegrundande.Detta kräver en ändring av 17 § semesterlagen (1977:480). Denav mig föreslagna lagstiftningen bör träda i kraft som lagen omgrundläggande svenskundervisning för invandrare, nämligen den IjuH 1986. Såsomframgår av prop. 1983/84:199 (s. 32 f) kan den schabloniserade timersättningensom kommer att utgå lill arbetstagare som tar ledigt från anställningen för alldelta i grundläggande svenskundervisning i vissa fall vara lägre äninkomstbortfallet . har i anslutninghärtill förklarat sig villig atl för sådana fall rekommendera sinamedlemsförelag alt ge en viss utfyllnad. 1985/86:67 2.2 Svenskundervisning inomarbetsmarknadsutbildningen Desom före har påbörjat svenskundervisning för invandrare motsvarandegmndläggande nivå inom arbetsmarknadsutbildningen bör få fullfölja dennautbildning med utbildningsbidrag på oförändrade villkor. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för , som har föreslagit att lagen omgrundläggande svenskundervisning för invandrare inte skall gälla för de berördainvandrarna (punkt 4 i lagens övergångsbestämmelser). Ienlighet med vad jag har anfört har inom upprättatsförslag lill 1. lagom ritt lill ledighet för gmndläggande svenskundervisning för invandrare, 2. lagom ändring i semeslerlagen (1977:480). Lagförslagenhar utarbetats i anslutning lill de förslag som chefen förutbildningsdepartementet lägger fram (jfr prop. 1983/84:199 s.38, UbU 1984/85:6s. Det är angeläget alt de lagförslag som rör reformeringen av svenskundervisningenför invandrare föreläggs på en gång och, med hänsyn reformensikraftträdande, . All inhämta lagrådels yttrande skullemedföra ett icke godtagbart dröjsmål. Härtill kommer atl förslaget under 1 harmotsvarighet i den nu gällande svenskundervisningslagen och är uppbyggt påsamma sätt som den av lagrådet granskade lagen (1978:410) om rätt lill ledighetför vård av barn, m.m. Förslagel under 2 är av enkel beskaffenhet. Enligt minmening behöver lagrådets yttrande inte inhämtas. I denna fråga har jag samråttmed chefen för . Förslagen bör fogas till protokollet som underbilaga 2.1. 4.1 Förslaget till lag om rätt till ledighet förgrundläggande svenskundervisning för invandrare Lagenom rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning för in vandrare ersätter lagen (1972:650) om rätt fill ledighet och lön vid delta gande i svenskundervisning för invandrare (svenskundervisningslagen). Den avgörande skillnaden mellan den föreslagna lagen och den nu gällande svenskundervisningslagen är att arbetsgivarna i den nya lagen inte åläggs skyldighet att utge lön i samband med svenskundervisning för invandrare. Den föreslagna lagen kommer därför endast att reglera rätlen lill ledighet och därmed sammanhängande frågor. Den har byggts upp efter mönster av annan nyare ledighelslagsliftning, främst lagen (1978:410) om rätt till ledig- hel för vård av barn, m.m. (föräldraledighelslagen, omtryckt 1979:645, 46 ändrad senast 1985:90). 1 § En arbetstagare, som har antagils till undervisning enligt lagen Prop.1985/86:67 (0000:00) om gmndläggande svenskundervisning för invandrare, har rätt attvara ledig från sin anställning för atl delta i undervisningen enligt bestämmelsernai denna lag. Tidunder vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad lidvid tillämpning av andra författningar. Iförsta slyckel slås fast alt en arbetstagares rätt ledighet för grundläggandesvenskundervisning regleras i den föreslagna lagen. Rätten fill ledighet fördetta ändamål faller således utanför tillämpningsområdet för lagen (1974:981)om arbetstagares rätt lill ledighet för utbildning (sludiele-dighelslagen; jfr1 § andra stycket i den lagen). Studieledighetslagen kommer emellertid attgälla för den påbyggnadsundervisning i svenska för invandrare som kommer atlanordnas av bl. a. studieförbunden (jfr prop. 1983/84:199 s. 39). Ioch med alt en arbetstagare har antagits fill undervisningen enligt lagen omgrundläggande svenskundervisning för invandrare är fömtsätlningarna för denföreslagna ledighetslagens tillämpning uppfyllda. Detta innebär all del intelängre skall ske någon prövning från arbetsgivarens och berörda arbetstagarorganisationerssida om behovet av sådan undervisning (jfr SFS 1973:631). Ilikhet med bl. a. föräldraledighelslagen görs inte undanlag för någon grupp avarbetstagare. Den nya lagen kommer således, till skillnad från den nu gällande,alt vara tillämplig även på l.ex. en arbetstagare som är anställd iarbetsgivarens hushåll. Begreppet arbetstagare definieras inte i lagen utanavses ansluta fill den praxis som gäller inom arbetsrätten i övrigt Gfr prop.1975/76: 105 bil. 1, s 323 ff saml SOU 1975:1 s. 691 ff). Enligtandra styckel skall, i enlighet med vad som gäller, fid under vilken enarbetstagare är ledig för all delta i grundläggande svenskundervisning förinvandrare anses som arbetad lid vid tillämpning av andra författningar. Dettainnebär att ledighet enligt denna lag kommer alt betraktas som arbetstidenligt arbetstidslagsliflningen. 2 §Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetsta gares rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får dock göras avvi kelser från 4 § och 5 § andra styckel. Den närmare tillämpningen av 7 § fär också bestämmas på del sättet. Enarbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal får fillämpa avtaletäven på arbetstagare som inte är medlemmar av den avlalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Lagenär i princip tvingande lill arbetstagarnas förmån. I likhet med vad som gälleri annan likartad lagstiftning har emellertid vissa förfaranderegler i lagen de som anger inom vilka lider olika underrättelser i samband med ledighetenskall ske - gjorts dispositiva på det sättet alt de fär ersättas genomkollektivavtal, förutsatt all dessa pä arbetstagarsidan har träffats ellergodkänts pä central nivå. Den närmare tillämpningen av bestämmelsen omlöneskydd m.m. i 7 § får också bestämmas pä det sättet (jfr prop.1985/86:67 beträffande motsvarande reglering i föräldraledighetslagen prop. 1977/78:104 s. 51). 3§ Har överenskommelse träffals om svenskundervisning på arbetstid vid ettsådant samråd som avses i 7 § lagen (0000:00) om gmndläggande svenskundervisningför invandrare, har en arbetstagare som vill delta i undervisningen rätt tillerforderlig ledighet för att göra delta. Träffasinte överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt tillledighet för alt delta i grundläggande svenskundervisning för invandrare delsi form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortningav arbetstiden lill hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden isamband med dellidssludier. En arbetstagare vars arbetstid är mindre än hälftenav den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt lill hel ledighet isamband med delfidsstudier. Rättlill ledighet i den omfattning som följer av andra stycket har även en arbetstagaresom deltar i undervisningen pä lid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ettsådant fall skall vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggasantingen lill arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens;önskemål. Enligt7 § i förslaget ull lag om grundläggande svenskundervisning för invandrare haren kommun ansvar för all ett samråd äger rum med arbetsgivare och bet ordaarbetstagarorganisationer om arbetstagarnas deltagande i undervisningen.Syftet med samrådet är att lösa samtliga frågor kring utbildningen och dessförläggning (prop. 1983/84:199 s. 38). Målet är att få till stånd enundervisning där pedagogiska krav tillgodoses och ölägenheter för såvälarbetstagare som arbetsgivare undviks (a. prop. s. 24). Föratl ge möjlighet till en smidig koppling mellan undervisning och ledighet har i3 § första stycket arbetstagarens rätt till ledighet gjorts beroende av atl enöverenskommelse träffas vid samrådet i fräga om undervisningen och dessförläggning. Om arbetsgivaren, kommunen/stu-dieanordnaren och i förekommandefall arbetstagarorganisationen enas, är arbetsgivaren skyldig att ge enarbetstagare som vill delta i undervisningen erforderiig ledighet. Med erforderiigledighet avses här undervisningen som sådan jämte resfid, i förekommande fallsåväl lill som från denna. Fördet fall överenskommelse om undervisningen inte kan träffas reglerasarbetstagarens rätt lill ledighet i andra stycket. Bakgrunden är följande. Såsomframgår av prop. 1983/84:199 (s. 38 f) kommer grundläggande svenskundervisningför de invandrare som är arbetstagare huvudsakligen att läggas upp somhalvtidsstudier vilka beräknas kräva en förkortning fill hälften av norraalarbetstiden40 limmar/vecka. Även undervisning på skall emellertid kunna förekomma.Det är mot denna bakgrund som rätten lill ledighet har utformats som en rättatt förkorta arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normalaarbetstiden eller att vara helt ledig från anställningen. I andra styckel haromfattningen av ledigheten knutits lill studierna pä så sätt all arbetstagare som bedriver heltidsstudier (5-6 undervisningslim mar per dag; se prop. 1983/84:199 s. 32) får rätt att vara helt lediga från anställningen. Arbetstagare som bedriver dellidssludier fär rätt alt förkorta 48 arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsennormala arbetstiden. arbetstagaremed korta deltider gäller atl dessa allfid får vara helt lediga Prop.1985/86:67 från anställningen. Medden för arbetsplatsen normala arbetstiden avses den lid som motsvarar normalt helfidsarbelevid arbetsplatsen (jfr motsvarande bestämmelse i föräldraledighetslagen prop.1977/78:104 s. 45). Arbetstagaren har alltså vid en arbetstidsförkortningenligt andra slyckel rätt all förkorta sin egen arbetstid lill hälften av dennanormalarbetstid. Ilikhet med vad som gäller i studieledighetslagen och i den nu gällandesvenskundervisningslagen föreslås inte här några uttryckliga regler i fråga omledighetens närmare förläggning för de fall där undervisningen är förlagd fillarbetstiden. I rätten lill ledighet för all delta i undervisningen liggernämligen helt uppenbart att ledigheten skall förläggas så att undervisningstidenläcks. Intresset av att minska ölägenheterna för såväl berörda arbetstagaresom arbetsgivare bör dock i flertalet fall där arbetstagarna har normalaarbetstider leda lill all undervisningen förläggs i anslutning lillarbetsdagens början eller slut. På så sätt kan nämligen restider och onödiga spilludermänga gånger undvikas (se prop. 1983/84:199 s. 32). En ytterligareförutsättning för all störningar på arbetsplatserna skall kunna undvikas är attundervisningen pågår kontinuerligt utan längre avbrott för lov (jfr prop.1983/84:199 s. 24). Dethittills sagda tar sikte på fall där undervisningstiden till någon del har förlagtslill lid som är arbetstagarens arbetstid. Men även för del fall atl undervisningenbedrivs på tid som inte är arbetstid finns en rätt lill hel eller halv ledigheti samband med hellids- resp. deltidsstudier. Detta framgår av tredje slyckel.Denna bestämmelse syftar bl. a. lill all göra del möjligt för arbetstagare med l.ex.natlarbelstid att på ett meningsfullt sätt deha i undervisningen. Men även densom arbetar och deltar i undervisningen på kvällstid ges härmöjlighet att vara ledig från anställningen. För dessa fall finns en särskildförläggningsregel av innebörd atl hela arbetstidsförkortningen skall förläggastill arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål. 4 § Arbetsgivaren skall undertältasom atl arbetstagaren vill utnyttja sin rätt fill ledighet minst en månad föreledighetens början. 5 § Arbetstagaren får avbrytaen påbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som föreledigheten. Villarbetslagaren utnyttja sin rätt enligt första slyckel skall arbetsgivarenunderrättas om detta möjligt. Arbetsgivaren är inte skyldig all låtaarbetstagaren återgå i arbete tidigare än tvä veckor efter det attunderrättelse har lämnats. Dengmndläggande svenskundervisningen för de invandrare som är arbetstagare kommer i genomsnitt alt omfatta cirka 500 timmars undervis ning. Vid halvtidsstudier innebär detta all undervisningen kommer all pågå . Undervisningen avses emellertid i viss utsträckning kunna avpassas efler individens behov, varför del vid ledighetens början i vissa fall kan vara svårt atl ange exakt hur undervisningen kommer att pågå. Prop.1985/86:67 Det är bl. a. dessa förhållanden som får utgörautgångspunkterna när det gälleralt la ställning till det behov som kan finnas på arbetsplatserna i fråga omförberedelse- eller omställningstid i samband med ledigheterna. Beslämmelsernahärom följer del mönster som finns i annan ledighetslagstiftning. Enligt4 § skall arbetsgivaren underrättas om ledigheten minst en månad föreledighetens början. skall de med ledigheten sammanhängandefrågorna på arbetsplatsen av. Det fär förutsättas att underrättelse avdet slag det här gäller kan lämnas i anslutning lill del samråd som underkommunens ansvar skall äga rum enligt 7 § i den föreslagna lagen omgrundläggande svenskundervisning för invandrare. Undertätlel-sen, som alltsåmåste innehålla besked om när ledigheten skall påbörjas, kan lämnas avarbetstagaren, dennes organisation eller av kommunen/slu-dieanordnareri. Iflertalet fall där ett samråd har ägt mm bör underrättelseskyldigheten redandärigenom kunna anses uppfylld. Enligt5 § första slyckel har arbetstagaren rätt att avbryta en påbörjad ledighet ochåtergå i arbete i samma omfattning som före ledigheten. Vill arbetstagaren göradetta, skall arbetsgivaren enligt andra styckel undertältas om det så sinartsom möjligt och minst i förväg. Dessa regler är av betydelse delsnär en bestämd tid för ledigheten inte har angetts, dels om undervisningenavbryts eller avslutas tidigare än beräknat. Del får även här fömtsättas allkommunen normall kommer all lämna besked lill arbetsplatsen i så god tid attnågra problem i praktiken inte kommer att uppslå (jfr 10 § i den föreslagnalagen om gmndläggande svenskundervisning för invandrare). Överenskon-imelserom andra underrättelsetider än vad lagen föreskriver fär träffas.. För längre underrältelseliderkrävs dock kollektivavtal på central nivå (jfr 2 §). 6 § En arbet:itagare får intesägas upp eller avskedas enbart av det skälet all arbetstagaren begär eller tari anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker del ändå, skalluppsägningen eller avskedandel ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. 7 § En arbetstagare är inteskyldig atl enbart av del skälet atl arbetstagaren begär eller tar i anspråksin rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskning av de förmåner somär förenade med anställningen eller försämring av anställningsförhållanden iannan mån än som följer av uppehället i arbetet. Arbetstagaren är ej hellerskyldig att av skäl som har sagts vidkännas annan omplacering än sådan somkan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd avledigheten. 8 § En arbetsgivare som bryter moldenna lag skall betala arbetstagaren skadestånd för den förlust som uppkommeroch för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättasner eller helt falla bort. 9 § Mål om lillämpning av dennalag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetslvister. Förslalan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35§§, 37 §, 38 § andra styckel andra meningen, 39-42 §§ saml 43 § första 50 slyckel andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) omanställnings- skyddgälla i tillämpliga delar. I fråga om annan lalan lillämpas 64-66 och Prop.1985/86: 67 68§§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande I6-9 §§ regleras frågor om anställningsskydd m.m., skadestånd och rättegång.Förslaget bygger helt på föräldraledighelslagens motsvarande bestämmelser i 10,11, 13 och 14 §§. Någon särskild kommentar till lagförslaget i dessa delar ärdärför inte erforderlig. Dennalag träder i kraft , då lagen (1972:650) om rätt lill ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare upphör atl gälla.Den äldre lagen skall dock lillämpas om ledighet enligt den lagen har påbörjatsföre ikraftträdandet. Lagenom rätt lill ledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrareföreslås träda i kraft , då den avlöser svenskundervisningslag.Ikraftträdandet avses ske med den föreslagna lagen om grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Inget hindrar att kollektivavtal enligt 2 §träffas före ikraftträdandet. En särskild övergångsbestämmelse om detta harinte ansetts erforderlig. Enligtandra meningen skall den äldre lagen lillämpas om ledigheten enligt den lagenhar påbörjats före . Detta innebär bl. a. att en arbetstagare,som vid ikraftträdandet deltar i undervisning med stöd av 1972 årssvenskundervisningslag, har rätt alt fullfölja undervisningen i enlighet medden lagens bestämmelser. För en arbetstagare som har påbörjat undervisningenmed stöd av den äldre lagen men avbmtit studierna, tillämpas emellerfid den nyalagen för del fall arbetstagaren efler ikraftträdandet skall delta i gmndläggandesvenskundervisning för invandrare. 4.2 Förslaget till lag om ändring i semesterlagen(1977:480) 17§ Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på gmnd av sjukdom, iden mån frånvaron under intjänande-året icke överstiger eller omfrånvaron beror på arbetsskada, 2. ledighet enligt lagen(1978:410) om rätt lill ledighet för vård av barn, m. m. dels under tid förvilken havandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dels under lid för vilken föräldrapenning utges i anledning avbarns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den månfrånvaron för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger120 dagar eller, för ensamstående förälder, , dels under tid förvilken tillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk föröverförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad lill ersättning enligtlagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, i den mån frånvaron under intjänandeåreticke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ejenligt annan lag medför rätt lill semesterlön, om arbetslagaren erhåller timstudiestöd,inkomslbidrag eller vux- ensludiebidrag enligt sludieslödslagen(1973:349) eller om utbildningen till 51 prop.1985/86:67 väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhetsammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger180 dagar, 5. ledighet på grund av sådan i 27§ värnpliktslagen (1941:967) eller med stöd därav föreskriven tjänstgöring om högsl60 dagar, som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sig lillgrundutbildning, eller ledighet på gmnd av motsvarande vapenfri Ijänst, i denmån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 6. ledighet på grund av atlarbetstagaren efter del kalenderår då han har fyllt fullgörtjänstgöring i civilförsvaret på annan lid än då civilförsvarsberedskap rådereller beredskapsövning fär anordnas vid försvarsmakten, i den mån frånvaronunder intjänandeåret icke överstiger , eller 7. ledighet enligt lagen(0000:00) om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Vidtillämpning av första styckel 1 skall frånvaron avfrän varoperiod ej i någol fall anses bero på arbetsskada. Har arbetstagare avanledning som anges i första slyckel 1 varit oavbmtet frånvarande från arbetetunder två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag av frånvaroperiodenicke rätt fill semesterlön. Ifrånvaroperiod som avses i första styckel inräknas även dagar dåarbetslagaren icke skulle ha utfört arbete. Ienlighet med vad som framgår av den allmänna motiveringen och prop. 1983/84:199 (s. 33 o 39) skall ledighet i samband med gmndläggande svenskundervisningvara semesterlönegrundande. Till 17 § semeslerlagen har därför förts; en nypunkt (punkt 7) av denna innebörd. Den föreslagna lagändringen är avsedd allträda i kraft som lagen om rätt lill ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare, dvs.