prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Utvecklingendärefter har präglats av stora insatser av både samhället och branschen själv,vilket inneburit en påtaglig uppslramning av trafikens regler och samspelet medandra, mer generella regelsystem, såsom på skatte-, avgifts- ochuppbördsområdena. Tillsammans med arbetsgrupper i kommunikationsdepartementetoch transporirådet har vi dekagk i arbetet med regelsystemens samordning ochförbättringar, och transportrådels regler för tillståndsgivning och tillsyn harvarit vägledande . Denna uppstramande process, som alltsåstartat och är av långsiktig karaktär, är påtagligt inledd ochlär inte kunna betraktas som avslutad inom närmast överskådlig tid. fåravses vara del första egentliga arbetsåret för den aktiverade tillsynen frän länsstyrelsernasoch uppbördsväsendets sida ifråga om försumliga tillståndshavare. Effekternadärav kan enligt vår mening inte ha hunnk avspeglas i större grad i detstalislikunderiag, som stått tUl förfogande, l.ex. i fråga omrestförda skatter m.m. Av tabellerna 14; 1-14:3 i betänkandet framgår också,att antalet restförda varit nästan , dvs, del år, då vimed skärpa aktualiserade flertalet av de numera vidtagna och talrikaförändringarna. Förutsättningarnaför "svart arbete" i form av kvittolösa transporter är för åkerinäringens del av begränsad omfattning och uppfattas inte som något nämnvärt problem ur konkurrenssynpunkt. Transportköparna ut görs i huvudsak av näringslivet, affärsdrivande verk och förvaltningar i 182 .stal och kommuner, vilka kräver korrekt dokumentation för betalning av Prop, 1985/86: 126 transporttjänster. Kontant betalning vid iransporttillfällelär mycket sällsynt, iVIarknaden för transporter åt privata konsumenter medlägre eller inga krav på dokumentation får anses vara förhållandevis obetydlig. Medbestämdhet vill vi hävda alt den enligt statistiken restförda andelen åkerier,22,, inte är ell uttryck för utbredning av ekonomisk brottslig-hel inomåkerinäringen ulan lill alll övervägande del är en följd av långvarigkonjunkturnedgång med svag lönsamhet och därav uppkommen bristande förmåga hosberörda företagare atl i rätl tid göra rätl för sig. Del finns inga tecken påalt för landet som helhel den egentliga ekonomiska brottsligheten skulle varamer utbredd inom åkerinäringen än i andra branscher. Ivår organisation finns en åkeriförening i varje län. Föreningarna samarbetarmed respektive länsstyrelser i fråga om uppföljning av såväl medlemmarnas somutomstående åkeriers uppbördsförhållanden och utövar särskild uppsikt övermedlemsföretag i utsatt situation inom de former, som en förening kan tillämpamot sina medlemmar. Förbundets medlemsantal uppgår, som inledningsvis angivits,till ungefär 14000 åkerier. Nyligengenomfört stickprov hos 10 föreningar (ej storstadslän) visar restföringsgraderpå 17, 12, 8, 11, 20, 10, 10, 10, 15 och . Åkeriförbundelgenomför den utbildning, som föreskrivits av Iransporträdel som eltav flera villkor för beviljande av nya trafiktillstånd. En rapport överförsöksårel 1983 har utarbetats inom avarbetsgruppen (K 1982;C) och redovisats i stencil . Av denna framgårbl.a,, all 1 263 personer deltagit i 63 kurser på ett stort antal orter. Kravetpå utbildningen kvarstår, och kursverksamheten bedrivs i minst sammaomfattning. anordnades 44 kurser med 906 deltagare. Kursen"Eget på väg" har befunnks väl lämpad för de blivande tillståndshavarna.Det bör noteras, alt denna första branschutbildning riktar sig till personer,som inte är eller hunnk bli förbundsmedlemmar. Vidare utformas numera vissarutiner för att fortsällningsvis erbjuda en del av dem som gått "Eget påväg" - kurserna vidare branschanpassad utbildning inom den ordinarieutbildningsverksamhet, som förbundel utvecklat och utökat, trotsbegränsade resurser. Ömden nuvarande yrkeslrafiklagsliflningens innehåll och uiformning råder bredpolitisk enighet och den har också i huvudsak branschorganisationens stöd.Vårt främsta yrkande gäller avskaffande av de undantag från krav påtrafiktillstånd, som finns. Vianser inte, alt lagsttftningen inkräktar på de grundläggande principerna förnäringsfriheten som sådan. Genom samordning med annan lagsliftning, främst påskatte- och uppbördsområdet, finns enligt vår mening de behövligaförutsättningarna för samhället alt bevaka sitl inlresse av att reglernaefterlevs. Ytterligare lagstiftning framstår därför inte som meningsfull ochägnad att förbättra betingelserna för åkerinäringens ställning i samhället. Eltsärskill problem ulgör etablering inom de transportområden, som är undanlagna från tillständskrav, såsom vissa transporter för jord- och skogsbruket, renhållning, bärgning m.m, (SFS 1979:871, 1 kap, 4 §), Vär uppfattning har varit, att dessa undantag bör avskaf fas eller i vart fall kraftigt begränsas. Frågan aktualiseras ytterligare, om nya krav för etablering pä transportområdet skulle införas. Att viss yrkes mässig trafik skulle vara underkastad särskilda krav och annan icke, är helt oacceptabelt, 183 12.3.8Svenska : Prop. 1985/86: 126 Kommissionenanför (s. 296) atl pä grundval av redovisat material, talar mycket för att detfinns betydande missförhållanden inom taxinäringen. Kommissionens slutsatsgrundar sig på taxeringsrevision vid en länsstyrelse avseende ett taxeringsåravseende tre orter för hela landet. Vid en jämförelse med riksrevisionsverketsrevisionsstatistik kan avsevärda skillnader mellan de redovisade höjdataxerade inkomsterna påvisas. Alt på grundval av detta bristfälliga materialinföra de ytterligare regleringar som kommissionen redovisar i sittdelbetänkande, kan för laxibranschens del icke accepteras. har emellertid inget atl invända mot kommissionens förslag allen särskild utredning av förhållandena inom laxinäringen görs. Den osäkerhet ibedömningarna som redovisas hittUls bör undanröjas. Kommissionenhar valt ut fem branscher där missförhållandena anses särskilt graverande. Manhar företagit omfattande utredningar som med all önskvärd tydlighetdokumenterar detta. Förbundet har inga skäl atl tvivla på kommissionensslutsatser och kan vitsorda att för transportbranschen är dessa de rätta.Förbundel kan dessulom vitsorda att laxibranschen är föremål förfiffelverksamhel i minsl lika slor omfattning som de andra aktuella branschernaoch vkl i detla sammanhang rikta en allvarlig invändning mot all man förtaxibranschens vidkommande endast föreslår fortsatt utredning. Vi anser attdetta är slöseri med lid och resurser; fusket med taxametrar och svartkörningarär allom bekant och andra oegentligheter inom branschen är åtminstone bekantför oss. Sådana vanligt förekommande är atl åkaren lånar eller hyr uttaxitillständel (plåten), kör med en "vit" och en "svart"bil, etc. I de fall där polis och skattemyndigheter har företagit granskning avtaxinäringen har detta i så gott som samtliga fall lett till drygaefterräkningar för berörda åkare. För förbundet är det ett oeftergivligt kravatl även taxibranschen innefattas av den nya lagen om näringstillstånd. Avförslagel framgår vidare alt det får avgöras från bransch till bransch omsamtliga eller endast vissa av de uppställda tillståndskriterierna skall gälla.För transportbranschens vidkommande kan förbundel intyga all behov föreliggerför samtliga tre kriterier, Förbundeltillstyrker avslutningsvis kommitléns förslag om upprättandel avbranschregister. 12.3.10Intresseföreningen för enhetscheferna vid länsstyrelsernas juridiska enheter: Renlallmänt får inledningsvis framhållas alt kommissionen mot ekonomiskbrottslighet (i fortsättningen benämnd kommissionen) hell synes ha bortsettfrån atl yrkestrafiklagen är ell instrument för förverkligande av bl.a.trafikpolitiska och trafiksäkerhetsmässiga mål. Härskall endast erinras om att författningsändringar bl.a. syftade tiU alt genom en utbyggnad av lämplighetsprövningen vid tiU- slåndsgivning stödja en från trafikpolitisk synpunkt och med hänsyn till trafiksäkerhelsintressena önskvärd utveckling av den yrkesmässiga last bilsnäringen i företagsekonomiskt sunda och rationella former. Denår 1972 beslutade formen för lämplighetsprövning har fr. o. m. 1983 Prop.1985/86:126 ersatts med en ordning, som lill stor del bygger på utbildning ochuppföljning. Även den nya ordningen torde ha inslag av trafikpolitiska ochtrafiksäkerhetsmässiga värderingar bakom sig. I vart fall är något annat inteklart uttalat i lagförarbetena. Jämväli prop 1983/84:65, s. 15, har departementschefen anfört att arbetet alt genomen konsekvent genomförd lämplighetsprövning åstadkomma så goda förhållandensom möjligt inom yrkestrafiken bör fortsätta - inte minst mot bakgrund av alldetta arbete även är betydelsefullt ur såväl trafiksäkerhelsmässig somtrafikpolitisk synpunkt. Vivill med hänvisning till det nu sagda framhålla att elt förverkligande avkommissionens förslag beträffande åkerier bör föregås av en djupare analys ochbedömning från trafikpolitisk och trafiksäkerhelsmässig synpunkl. Detsagda är särskill viktigt efiersom kommissionen inte angivit vad som skall skemed åkerierna sedan tvånget på näringstillstånd upphört. Skall åkerierna dååterföras till yrkestrafiklagen eller skall de vara utan särskild reglering? Kommissionenhar beträffande taxi ej tagit slutlig ställning utan endasl föreslagitytterligare ulredning. TiUskillnad från åkerirörelse är taxirörelse vid tillståndsprövning utsatt ävenför behovsbedömning, Kommissjonen har inte närmare redovisat hurbehovsbedömningen skall komma in vid prövningen av näringstillstånd. har tänkt sig en dubbel tillståndsprövning beträffande taxi delsen behovsbedömning enligt yrkestrafiklagen, dels vandelsprövning med meraenligt den föreslagna lagen om näringstillstånd? Delnu sagda äger motsvarande tillämpning på närliggande branscher, som inteberörts av kommissionen, nämligen uthyrning av bussar, transportförmedling ochbussrörelse (linje- och beställningstrafik). Deflesta frågor om behovsprövning inom trafiksidan har naturligare hemvist inomplaneringsavdelningen än inom allmänna enheten. Denna naturliga hemvistaccentueras då en bransch lyfts ur regleringen enligt denföreslagna lagen om näringstiUstånd. När detta sker saknas all anknytning tillallmänna enheten. Behovsbedömningsfrågornahar ofta en nära anknytning till Irafikplane-ringsfrågorna, vilka handläggsinom planeringsavdelningen, som har nära kontakter med länstrafikbolaget och kommunalatrafikorgan. Vadgäller prövningen av den yrkesmässiga trafiken enligt yrkestrafiklagen ijämförelse med prövningen enligt den föreslagna lagen om näringstillstånd villvi framhålla att den s.k. vandelsprövningen i stort sett är den samma i bådafallen. Den föreslagna bredare prövningen av styrelseledamöter m. m. iaktiebolag torde lätt - om så finnes önskvärt - tas in i yrkestrafiklagen.Vidare skulle transportrådels anvisningar kunna omarbetas så atl"undersökningstiden" blir i stället för två, Utbildningskravelär i de båda fallen jämbördiga, även om det enligtyrkestrafiklagen ej finns något särskill utbildningskrav i fråga om buss. Kravpå sädan utbildning torde dock komma atl ställas inom ramen föryrkestrafiklagen. Ocksåbestämmelser om krav på säkerhel kan med lätthet - om så önskas - föras in iyrkestrafiklagen. Vikan inte finna atl kommissionens förslag skulle medföra några nämnvärdaförbättringar belräffande tillståndsprövning, lillsyn m, m, i förhållande lillnuvarande ordning. Vi har också pekat på några ofullständigheter i förslaget, Molbakgrund av det anförda vill vi såviti avser den yrkesmässiga 185 trafiken avstyrka allförslagel genomförs. för länsstyrelsernas allmänna enheter: Prop.1985/86:126 Vadsedan angår den yrkesmässiga trafiken vill föreningen i detta sammanhangunderstryka vikten av att denna ärendegrupp får en ändrad organisatoriskhandläggning inom länsstyrelseorganisalionen. a. har det i Statskontoretsrapport 1983:41 s. 154 och i 1982:420 påtalats atldet ur ett flertal synpunkter är fel alt den yrkesmässiga trafiken handläggsinom . Föreningen instämmer således ikommissionens förslag om att den yrkesmässiga trafiken bör bli föremål förnäringstillstånd och bör handläggas pä den allmänna enhelen där bil- ochkörkortsregislrel organisatorisk är beläget och där den kommandenäringsfunktionen även skall ha sitl hemvist. Kommissionensrekommendation vad gäller schaktentreprenadbranschen är att bankgaranti ochviss utbildning skaU uppställas som villkor för näringslillsländ.Vandelsprövning rekommenderas däremol inte av kommissionen förschaklenlreprenadbranschens del. Del innebär att ekonomisk brottslighet iegentlig mening inte förekommer i denna bransch enligt kommissionen.Vandelsprövning är ju medlet mol ekonomisk brottslighet enligt kommissionens synsätt. själv påpekar, så är överkapaciteten en tungt bidragande orsaktill skatte- och avgiftsundandragandet i branschen. En rimlig förstahandsåtgärdfrån statsmakternas sida - om man vill komma till rätta med dessa ekonomiskaoegentiigheter - vore alt arbeta för en jämnare sysselsättning inom bygg- ochanläggningsbranschen i stället för att försöka "straffa" bortöverkapaciteten, EKO-kommissionenpekar på (s, 229) att av de i skatteregistret närings-grenskodadeschaktförelagen i Slockholms län (1 217 st) var 554 st restförda hoskronofogdemyndigheterna, vilket motsvarar , Molsvarandeundersökningar visar pä en väsentligt minskadreslföringsfrekvens bland ifrågavarande förelag - . Det innebär en minskningav reslföringen eller , jämfört med EKO-kommissionensundersökning. Förövriga delar av landet har motsvarande jämförelser inte kunnat göras. Det ärdock sannolikt att restföringsfrekvensen även där har sjunkit i motsvarandeutsträckning. Orsakernahärtill har inte närmare analyserats av oss. En rimlig förklaring kan dockvara atl sysselsättningen inom branschen förbättrats något . Motbakgrund av vad som här anförts är det emellertid rimligt atl hävda atl om undersökning hade gjorts - dä branschen ännu inte kommit in i den djupa sysselsätlningssvackan - eller - då ändringarna i upphandlingsförordningen och -reglementet slagit igenom med full krafl och sysselsättningen eventuellt också hade varit bättre - sä skulle den uppmätta restföringsfrekvensen ha varit lägre. Schaktentreprenader och andra grundarbeten skulle då mycket väl genomsnittligt ha kunnal falla under 20%-gränsen och därigenom inte blivit föremål för kommissionens rekommendation till näringstillstånd. Kommissionens urval av s.k. krisbranscher framstår således som något slumpartat. ' Enavgörande teknisk invändning mol tanken på näringstillstånd inom Prop. 1985/86:126 schaktentreprenadbranschen är oklarheten om vad denna bransch skall ansesomfatta. Begrepp som "bransch" eller "näringsgren" haringen entydig innebörd, medger kommissionen (s, 222), "Det finns ingenhell entydig definition av schaklentreprenörverksamhet" påpekar kommissionenocksä, "Till näringsgren brukar räknas sådana förelag som tillschaklnings-, anläggnings- och rivningsverksamhel ställer maskiner ochmaskinskötare till förfogande. Förutom renodlade schaktningsmaskiner såsomgrävskopor och bulldozers förekommer även lastare och s, k, dumpers m, m,"(s, 129130), Förhållandenaär emellertid mer komplicerade än vad kommissionen föreställer sig. Frågan ärom man med schaktenlreprenader menar typen av arbete som utförs eller deredskap - maskiner - som används. Vimenar alltså att det är praktiskt ogörligt atl definiera ett schaktentreprenadföretag,därför atl - schaklningsarbelen utförs avandra än schaklentreprenörer - schaklentreprenörer utför annatän schaklningsarbelen, Itakt med den tekniska utvecklingen och anläggningsarbetenas minskning, så blirdetta definitionsproblem alll mer uttalat. Förvår egen del har vi allt mer börjat att betrakta oss som en organisation förföretag som tillhandahåller enlreprenadmaskiner med förare, oavsettanvändningsområde. Vi har därmed blivit mer ett för schaklentreprenörer, även om schaklningsarbelen i egentlig meningfortfarande torde vara den dominerande sysselsättningen bland medlemsföretagen. Ilikhet med många andra branschorganisationer, så efterlyser vi ett registeröver dem som är verksamma i branschen. Elt branschregister i bemärkelsenföretagsregister är emellertid meningslöst för vår del, eftersom det - somtorde ha framgått - inte går alt avgöra vilka företag det är som skallregistreras. Vårt branschregisler är i stället elt register överarbetsredskapen - enlreprenadmaskinerna eller motorredskapen. Vivill med bestämdhet hävda, all utan elt hekäckande molorredskaps-register så ärdel i stort sett meningslöst alt försöka tillgripa reglerande ålgärder mol denbransch som sysslar med uihyrning av entreprenadmaskiner med förare, bl.a. förschaklningsarbelen. Detta innebär emellertid inte alt vi menar allnäringstillstånd är den rikliga sanerande ålgärden om och när ettmotorredskapsregisler införs. Till den frågan får vi återkomma när registret ärinföri, med beaktande av de förhållanden som dä föreligger. Somframgår av kommissionens delbetänkande (s. 300), så har vi hävdat attförekommande problem i första hand är atl hänföra till storstadsområdena, samtalt det är en markant skillnad mellan organiserade och icke organiseradeföretag i vad gäller förekomsten av ekonomiska'oegentligheter. Restföringsfrekvensenbland våra medlemmar i län skulle således ligga på 18,, vilketligger under den nedre gräns på som har satt förrekommendation till näringstillstånd (s, 270), Våramedlemmar är också restförda för lägre belopp än genomsnillet. av våra restförda medlemmar i län resterar med belopp . Enligt var vid deras un dersökningstillfälle av alla restförda med näringsgrenskoden Schakt- 187 entreprenaderoch andra grundarbeten restförda för belopp . 1985/86:126 Oavsett av om man jämför restföringsfrekvensen bland våra medlemmar i (18,)med uppgtfter om den genomsnktiiga reslföringeni länet () eller med våra molsvarande, senare uppgifter () såkan man hävda att restföring är väsentligt mycketvanligare utanför än inom våra led. Motsvarande beräkningar kan göras förövriga län som omfattas av REX-systemel, De skullemed all sannolikhet utvisa i stort sett samma relationstalsom i Slockholms län, nämner atl vi har vidtagit vissa åtgärderför alt åstadkomma ensjälvsanering bland schaktföretag. Med hänsyn till de resultat som vi kanredovisa för så får man säga att de åtgärder som vi vidtagithar varit framgångsrika. Enstarkt bidragande orsak till de goda resultat som vi har uppnått, torde varavåra stränga antagningskrav i kombination med en lokal medlemsan-lagning. Enligtvåra stadgar skall medlem - ha ordnad ekonomi och varavälkänd; - vara registrerad ihandelsregister, aktiebolagsregister eller föreningsregister; - ha företagsförsäkringar, minstomfattande försäkring för enlreprenadmaskiner, ansvarsförsäkring ochförelagsrällsskyddsförsäkring; - besitta godtagbara tekniska,ekonomiska och administrativa kunskaper, samt - vara ansluten tillarbetsgivarorganisaiion Genomen ständig ökning av den arbetsintensiva ommålningssektorn är målerietsmarknadsutsikter goda. Trots detta har branschens arbetsvolym under de senaste10 åren sjunkit med cirka 7000 årsarbetare. Den huvudsakliga förklaringenhärtill är den växande svartsektorn. Denhemliga målerimarknaden har uppskattals till cirka 18000 årsarbetare. Cirka6500 av dessa årsarbeten var enligt en BRÅ-utredning atl hänföra till densvarta marknaden. Det lorde finnas anledning att anta alt den sislnämndasiffran ökat under början av 80-lalel. Bakgrundentill den svarta målerimarknaden är naturiigtvis i första hand marginalskatle-och avgiftssiluationen som ger särskilt svåra förutsättningar för enarbelskraftsintensiv verksamhet som måleri. Drivkraften bakom etableringen inomdenna sektor är enligt vår mening uteslutande en strävan att undgå skatter ochavgifter. Schablonbeskattningenav villor är också en starkt bidragande orsak till måleribranschens problem medoseriös företagsamhet. Måleribranschenbefarar dessulom att ytterligare tillskott till den svarta målerisektorn kommeralt uppstå genom alt fastighetsägarens ovillkorliga skyldighet att ombesörjalägenhetsunderhållet slopats. Måleribranschenär en utpräglad hanlverksbransch och de hjälpmedel som behövs för att etablera ett s. k. enpersonsföretag eller alt arbeta svart utanför etl anställningsförhållande är i stort sett inga. De verktyg som 188 målarenarbetar med ägs också av honom själv och därför kan en Prop.1985/86:126 målare från lill en annan etablera sig som s. k.enmansförelagare. Ofta har också målaren redan som anställd tämligen omfattandekundkontakter vilket gör all även denna del av etableringen kan skelättvindigt. Efiersom denna typ av målertförelag i slort sett saknar substansär del också hell naturligt atl indrivningen av eventuella skatte- och avgiflsskuldererbjuder slora problem för myndigheterna. Delta har också i hög grad bekräftasvid de kontakter som hafl medKronofogdemyndigheten i . Även ur konsumenlskyddssynpunkt är de oseriösaenmansförelagen inom måleribranschen etl stort problem. Del har visat sig atlAllmänna haft mycket svårt att få dessa företag alt efierievade beslul som fallats. Detla beror som regel på att företaget i sin tidigareform inte längre existerar eUer på alt del upphör all existera när Reklamationsnämndensbeslut meddelals. De seriösa mäleriföretagen som skall belala skatter ochsociala avgifter har som tidigare nämnts myckel svårt atl konkurrera med deoseriösa företagen när del gäller måleritjänsler till privatpersoner såsomvillaägare, fritidshusägare och bostadsrältsinnehavare. Dessulom har under desenas-le åren de oseriösa företagen även gjort marknadsinbrytningar bland deprofessionella beställarna. anser att problemen medsvartarbele inte i första hand är all statskassan undrandras inkomster ulan detär framför alll de fördelningspoliliska effekterna som är problemet. Genomdessa urholkas människors förtroende för skattesystemet och i vissa branscherkan dessa problem ge rent förödande effekter. Enligt vår mening harmåleribranschen nätt en punkt då man kan acceptera en ständigavtappning på personella resurser till den svarta marknaden. Vi har vidarenoterat alt del politiska intresset för atl vidta åtgärder på områdel hittillsvarit tämligen svalt. Vi delar inte helt kommissionens uppfattning alt en välfungerande konkurrens reglerar antalet företag som är av behovel. Förbundelstödjer trots del kommissionens uppfattning atl begränsa prövningen tillvandelsprövning, och kontroll alt grundläggande utbildning föreliggerkompletterat med eventuella ekonomiska garantier. anser all situationen är sådan ibranschen, all ovanstående ingredienser i kommissionens förslag omnäringslUlståndsprövning bör ingå när det gäller måleribranschen. Vi vill dock understryka att billackeringsbranschen äräven den infekterad av fiffel på etl sätt som gör den kvalificerad förinrättandet av närings-lillständprövning. Vi delar dock kommissionensuppfattning, att man icke bör la för många områden ål gången, varförbillackeringsbranschen kan anslå tills vidare. Vi delar uppfatningen atl näringslillståndsprövning böromfatta säväl nytillträdande som befintliga företag. 12.6 Byggbranschen Prop. Isitl remissyttrande över statens industriverks ulredningEtablering och konkurser i byggnadsindustrin (SIND 1976:2) har verkel bl.a,anfört följande beträffande de i uiredningen nämnda missförhållandena. Riksförsäkringsverkelhar erfarenhet av de påtalade förhållandena inom byggnadsindustrin ihuvudsakligen två avseenden. Dels föreligger vissa svårigheter alt påföravederbörliga arbetsgivaravgifter inom entreprenad-området, dels förorsakaravgöranden i arbetsgivar- och arbelstagarfrågor beträffande mindre ochtillfällig byggnadsverksamhet ofta etl omfattande utredningsarbete. Problemenmed misskötsamma småföretagare i byggbranschen lorde dock blimindre genom den gällande lagen (1982; 1006) om avdrags- ochuppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Verkelhar velat framhålla alt missförhållanden - i huvudsak beträffandearbetsgivaravgifter - föreligger och att en sanering är önskvärd. Verket harocksä påpekat att det finns en mängd andra problem är del statligakontrollintresset all beakta vid ell ställningstagande.