prop · G90347 · 1985-12-31 00:00:00 — I mervärdeskallelagen bör införas en bestämmelse som innebär atttjänster som ett bolag som ägs av en eller flera banker tillhandahåller åtbolagets ägare eller åt annat bolag som helt eller delvis ägs av banker inteskall vara skattepliktiga. SAF och är positiva tillförslaget men anser att hänsyn bör las vid en eventuell lagstiftning till deav bankföreningen påtalade problemet med samverkan. Vidare har dessa krävtnågon form av gränskorrigering vid tjänsteimport (se avsnitt 6). Svenska försäkringsbolags riksjörbund konstaterar attförslaget skulle medföra avsevärda kostnadsökningar för försäkringsbranschen.Uppdelningen av försäkringsverksamheten i olika bolag är till stor delbetingad av regler i försäkringslagstiflningen. De koslnadshöjande effekter somförslaget härigenom skulle få på exempelvis dataområdet innebär att förslagetinte är konkurrensneutralt jämfört med branscher där skilda verksamhetsformerkan drivas av samma juridiska person. Daiakonsuliföreningenhemställer atl förslaget om en utökad skatteplikt på ADB-tjänster avskrivs. Föreningen anför som skäl härför att en stor del () av verksamheten är riktad mot icke skattskyldiga som genom förslaget drabbas av en tung kostnadsökning. Detta påverkar i sin tur konsultvolymen och möjligheterna tik utveckling av tjänsteexporten. På marknaden kommer konsultuppdragen även genom förslaget att bestå av 55 1985/86:47 både skattepliktiga och skattefria delar.Denna blandning kan leda till ett okontrollerat bruk med risk för överträdelserav lagstiftningen. Utländska konsulter kommer att få stora konkurrensfördelaroch det blir fördelaktigare att köpa tjänsten frän utlandet och för svenskakonsultföretag att lägga ul hela projekt på utländska syster/dotterbolag.Utredningen har alltför ensidigt beaktat de sektorer som redan ärmervärdeskattskyldiga medan konsekvenserna för de icke skattskyldiga inteanalyserats. Föreningen anser det synneriigen olyckligt om ett svårkontrolleratmissbruk med mer-värdeskattebeslämmelserna bredde ut sig och där detkonkurrensmässigt gynnar de mindre seriösa företagen på de seriösa förelagensbekostnad. framför liknande synpunkter (se avsnitt 1). Dataarkiv i anser att förslaget ger en heldel oönskade effekter genom att utländska databasvärdar gynnas. Dalabassökninggörs i stor utsträckning av organisationer och myndigheter som inte kan dra avmervärdeskatten. Dalabyrån för , som päentreprenad utför drift och utveckling av ett ADB-system för blodcentraler, harmed hänvisning till en ökad skevhet i konkurrensen mot landstingens ADB-avdelning-ar,anhållit att det skattepliktiga området inte utvidgas till att gälla ADB-ut-veckling.Alternativt yrkas att specialprojekt som möter konkurrens från egenregiverksamhetundantas. i anser att man medhänvisning till utvecklingen pä dataområdet kan ifrågasätta om automatiskdatabehandling skall ses som en egen särskiljbar skattepliktig prestation.Denna prestation är regelmässigt endast ett underordnat led för att fåfram något annat. Utredningen har tagit ett steg i rätt riktning när manföreslår skatteplikt för bokföringstjänster och ord- och textbehandling.Utredningens tankegångar bör föras vidare så att det är den slutliga tjänstensom är skattepliktig och inte de medel som erfordras, dvs. användandet av ADB.Innan en generell skatteplikt införs för tjänster bör skatteplikt föreligga förframtagning av rapport, protokoll, lista eller förteckning och då oberoende avden teknik som används för framtagningen. har tillstyrkt övrigaförslag på ADB-området men avstyrkt förslaget om skatteplikt för upplåtelse avterminalåtkomst till databas. ADB-mediet är endast ett medel förinformationsöverföring och någon självständig ADB-tjänst tillhandahålls inte.Det är karaktären pä en tjänst som styr frågan om skatteplikt eller ej.Debiterings- eller faktureringssättet skall som regel sakna betydelse.Möjligheten att rubricera tillandahällanden pä olika sätt används ofta i skatteundandragandesyften. anser emellertid att det kan finnas fog för att den somupplåter ledningar och överför information skall anses utföra en skattepliktigtjänst dock inte en ADB-ljänst. Skatteplikten kan utformas så att denföreligger för upplåtelsen av ledningar och överföring av information mellanen terminal och en databas. Länsstyrelseni anser att informationstjänstens karaktär bör styrabedömningen av uppdraget i sin helhet. Med andra ord skulle ävenupplåtelse av terminalåtkomsl i samband med tillhandahållande av skattefriinformation bli skattefri. Ett sådant ställningslagande motverkar 56 godtyckliga fördelningar mellanskattepliktig och skattefri omsättning. i tillstyrker denföreslagna utvidgning- Prop. 1985/86: 47 en av skatteplikten inom ADB-området.När det gäller upplåtelse av terminalåtkomsl till databas uppstår dock vissagränsdragningsproblem. Förslaget leder till att ersättningens form kommer attstyra beskattnigen. Vidare uppkommer en konkurtenssnedvridning mellanupplåtelser av terminalåtkomst och informationsuttag på traditionellet sätt.Länsstyrelsen förordar att skatteplikten för upplåtelse av information idatabaser görs generell dvs. i överensstämmelse med den av utredningenföreslagna lagtexten. Vidare bör övervägas en uttrycklig lagreglering sominnebär att bearbetning av beställarens data med användning av databaslagradeprogram skall bedömas efter prestationens innehåll. LRF anser förslaget beträffande det skattepliktiga områdetför ADB-tjänster väl avvägt och värt alt genomföra. DAFA ser med tillförsikt all en generalisering nu sker. DAFAanser dock alt gränsdragningsproblem kan uppstå då det gäller alt fastställa ominformationen från bibliotek m. fl. tillhandahålls i konkurrens med näringsverksamheteker ej. Svenska revisorsamfundet och grossistförbundfinner förslagen om de administrativa tjänsterna mycket motiverade. Avdragsrältbör föreligga för förvärv som gjorts före ikraftträdandet exempelvis för enförfluten treårsperiod. Centralorganisationen SACOISR anser att den informalionsförmed-lingsverksamhetsom sker via bibliotek i alla stycken bör undantas från mervärdeskatt. Dessatjänster är att se som ett komplement till bibliotekens samlingar av trycktreferensmaterial och inte som förmedling av skattepliktiga tjänster. RSV delar utredningens uppfattning att exempelvisoffentliga biblioteks verksamhet skall räknas som yrkesmässig till den del denbedrivs i konkurrens med näringsverksamhet. RSV pekar dock på att del uppstårstora problem med avdrag för ingående skatt för dessa verksamheter. Avdragsrältenborde begränsas lill alt enbart omfatta sädana anskaffningar som har ett direktsamband med uppdragsverksamheten. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning har inga invändningar mot förslagen om enhetlig skattebehandling av ADB- program däremot framför delgationen synpunkter på förslaget om datorba serade informationstjänster. Skillnad borde göras mellan de olika datoran vändningsområdena nämligen ä ena sidan informationsbearbetning, upp handlings-, boknings- och beställningsfunktioner samt ä andra sidan infor mationslagring och informationsåtervinning. När ADB-tekniken används för alt med givna mål bearbeta inmatade fakta produceras ny information med datorn i en överordnad roll. I dessa delar är datorns roll i processen så dominerande alt skattskyldighet för verksamheten inte kan ifrågasättas. Däremot i de andra delarna lagring och återvinning, är upplåtelsen av terminalåtkomst till informatörens dator ett underordnat led i tillhandahål landet av information. Detta öppnar vägen till synsättet atl skattskyldighe ten begränsas lill att utgå på avgiften för upplåtelsen och möjligen sökning en medan beskattningen av sökprodukten dvs. informationen görs beroen de av informatörens rörelseförhållanden bedömde enligt mervärdeskatlela- 57 1985/86: 47 gens grundsatser. Svagheten med detta äratt avgiftsprinciperna lätt kan anpassas så att skattskyldighet helt undviks.Principen leder dock, enligt delegationen, i rätt riktning och kan accepterasför information som inte faller in under begreppen vetenskaplig och teknisk.Denna del bör helt undantas från mervärdeskatt. Främsta skälet härför är att tjänsterhämtade frän utländska databaser inte kan beskattas. Delegationen ställer sigbakom förslaget om undantag för offentliga bibliotek m.fl. Osäkerheten attavgöra om konkurrens föreligger eller ej fär motverkas genom rimlig uppmärksamhetmot marknaden. i hänvisar till enstatlig utredning vari uppskattas att av det svenska utnyttjandet av datorbaseradeinformationstjänster gäller i utlandet baserade tjänster. är i ettutpräglat beroendeförhållande till de utländska tjänsterna, speciellt som av de svenska tjänsterna gäller information ur utanför landet produceradedatabaser. Detta innebär, eftersom någon beskattning av importerade utländskatjänster inte kan ske, att skatten inte blir konkurrensneutrala. Kommissionenmotsätter sig med skärpa att enbart tjänster erbjudna av inhemska enskildaorgan och företag beskattas. Svårigheterna att konstruera ett system utgör ettavgörande skäl för atl liks vidare hek undanta ADB-baserade informationstjänsterfrän beskattning. RSV anser alt med bokföring bör förstås samtliga momentsom krävs för att reglerna i bokförings- och jordbruksbokföringslagen skalluppfyllas. Fortlöpande revision bör innefattas i begreppet bokföring närtjänsten utförs i redovisningsverksamhet och får ses som ett led ibokföringsåtagandet. Begreppet kameral tjänst bör preciseras. i är tveksam tillden del av förslaget som begränsar skatteplikten till tjänster som utförs iredovisnings- eller i skrivbyråverksamhet. Detta leder till konkurrenssnedvridning.Detsamma gäller översättning. Lagtexten som gäller factoring måste kompletterasoch begreppet kameral verksamhet förtydligas. i framhåller attskatteplikten och därmed skattskyldigheten bör föreligga oberoende av omverksamheten rubriceras skrivbyråverksamhet, redovisningsbyråverksamhet ellerannat. En precisering och listning av de skattepliktiga bokföringstjänsternabör göras i lagen. Även skrivljänslerna bör specificeras. Nämnda länsstyrelseoch i och samt förutsätter alt skrivljänslernablir skattepliktiga även när de utförs hos uppdragstagaren. DAFA har ocksåframhållit vikten av att termerna närmare preciseras. iGävleborgs län anser att eventuella undanlag bör klart anges i lagen. LRF delar utredningens uppfattning men ifrågasätter ominte också revision borde ingå bland de skallepliktiga tjänsterna. Delta kräverdock ytterligare kartläggning och överväganden och bör därför utredas närmare. redovisningskonsullers förbund noterar allredovisningsbyråer 58 framgent bör kunna räkna med iprincip generek avdragsrätt för ingående skatt även om vissa tjänster faller utanför skatteplikten. SHIO-Familjeföretagen betonar att förslaget att skattskall utgå på samt- Prop. 1985/86: 47 liga stationära tjänster som enskrivbyrå utför löser gränsdragningsproblem mellan beskattade och obeskattadetjänster. Förslaget innebär förenklingar och tillstyrks. befarar att konkurrensneutralitetinte kan upprätthällas om endast faktoringverksamhet blir en skattepliktigtjänst. Finansbolagen tillhandahäller även andra tjänster. Föreningen förordardärför att till det skattepliktiga området hänförs alla de bokföringstjänsteroch liknande tjänster som finansbolagen tillhandahåller säljföretag. Om dettainte kan genomföras utan utredning bör dock förslaget om faktoring genomförasomedelbart. Lagtekniskt bör inte faktoring hänföras till bokföringstjänsterutan lagen bör kompletteras med begreppet administrativa finanstjänsler. är osäker om inkassoåtgärderinryms i den skallepliktiga tjänsten bokföring och skrivtjänst eller ej.Föreningen anser att dessa tjänster bör vara skattepliktiga med hänsyn till denökade betydelse som maskinella hjälpmedel fält. Följden härav har blivit att kumulativaeffekter uppstått eftersom inkassoförelagen väsentligen anlitas avskallskyldiga. i anser att utredningensförslag inte tillgodoser kravet på likformighet, generellt verkande ochneutralitet i konkurrens- och konsumtionshänseende, eftersom endast tjänstersom utförs av vissa blir skattepliktiga. Vissa begrepp är också svärdefinierade.Länsstyrelsen biträder därför inte utredningens förslag om bokförings- och skrivtjänster. FAR anser att frågan om en utvidgad skatteplikt för deadministrativa tjänsterna bör anslå tills dess frågan om en generellskatteplikt för tjänster utretts. Företrädare för bostadsupplåtare har avstyrkt förslaget(Se avsnitt 1). Länsstyrelserna i samt och länframhåller svårigheterna med att skilja pä marknads- och opinionsundersökningar. Ett sätt att lösa detta är all båda skall omfattas av skatteplikten. Länssty relsen i förordar en precisering innebärande att skatteplikten endast skall gälla sädana undersökningar som utförs för uppdragsgivare som bedriver en kommersiell verksamhet. Även i har pekat pä detta problem. i föreslår, för att undvika missförstånd, att även marknadsföring anses som en skatte pliktig tjänsl. Föreningen väl komnar en enhetlighet i mervärdeskattehänseende och framhåller att ut vecklingen har gått i en än mer negativ rikning än vad som framgår av utredningens betänkande. Konkurrenssituationen har för ändrats och skärpts. Föreningen framhåller också att det i praktiken inte går att skilja på marknads- och opinionsundersökningar. Dessa är ofta sammanvävda i en och samma studie. Föreningen hemställer att såväl marknads- som opinionsundersökningar skall inrymmas under skatteplik- 59 Prop.1985/86: 47 ten och att alla företag och organisationer som genomför sådanverksamhet skall vara skattskyldiga. Detta gäller både kommersiell som ickekommersiell verksamhet. Som ett alternativ föreslår FSM att undersökningar föricke kommersiell verksamhet undantas. Detta alternativ är dock enligt FSMväsentligt sämre eftersom gränserna kan vara svårbedömbara. Länsstyrelseni har framhållit atl 20%-regein vore mer relevant för dessatjänster. Med denna reduceringsregel kunde exempelvis vissa undantagna tjänstersåsom sotning också kunna vara med. En generek skatteplikt skulle enligt länsstyrelsenunderiätla tillämpningen. föreslär också att rengöring avindustri- och verksamhelstillbe-hör skall beskattas enligt 20%-regeln.Länsstyrelsen i anser atl det uttryckligen i lagen börföreskrivas att s. k. byggstädning ulgör en skattepliktig tjänst och atlsnöskottning från tak inte anses som rengöring av byggnad ulan som transport isamband med renhåkning. anser atl reglerna om rengöring av fastighet liksom deom tekniska och administrativa tjänster leder till bristande konkurtensneutralitel.Vidare anser förbundet alt gäkande rättsläge inte klarlagts genom det avutredningen åberopade förhandsbeskedet. Dessutom saknas stöd för all rengöringav fastighet endast skall omfatta s. k. löpande städning. Förbundet framhållerockså atl även om utredningen inte avsett att ändra nuvarande skatteplikt vidrengöring av fastighet skulle genom förslagets utformning så ändå bli fallet.Delta gäller enligt förbundet exempelvis gaturenhällning, snöröjning ochrengöring av trädgård. Dessa tjänster skulle - ull skillnad mol - bliskattepliktiga enligt förbundet. , somframför liknande synpunkter som fastighetsägareförbundet, anser att rengöring ibetydelsen städning och renhållning inte bör omfattas av skatteplikt. Däremotbör sådana rengöringsarbeten som till sin innebörd är att jämställa medunderhålls-, reparations- och/eller rivningsarbeten hänföras till rengöring.SAF och hänvisar till det av Svenska byggnadsentreprenörföreningenavgivna yttrandet. Kammarrätten i har föreslagit att lagtexten kortigeras.Svenska försäkringsbolags riksförbund påpekar att ett stort problem finns dådet gäller rengöring och sanering där de olika specialföretagen användermervärdeskatten som ett konkurtensmedel. En ändring så att men kommer ifråndessa ständiga tvistigheler skulle underlätta för försäkringsbolagen. Länsstyrelseni fikslyrker förslaget. Utförseloch införsel av tjänst Åtskilligaremissinstanser invänder mot förslagen om skatt på ADB-tjän ster under hänvisning till atl införseln av dessa tjänster inte går att beskat ta. SAF och protesterar mol att utredningen inte 60 presenterat något förslag om beskattning avimporterade tjänster. innebär alt icke mervärdeskatlskyldiga t. ex. banker,försäkringsförelag, Prop. 1985/86:47 kommuner, stat och landsting redan idagmen framförallt om förslaget går igenom kan från exempelvis köpa etlstort antal tjänster som är helt fria från båda svensk och dansk mervärdeskatt.Någon kumulativ effekt finns inte heller eftersom det danska företaget har fullavdragsrätt för sin ingående mervärdeskatt. Ett svenskt företag somtillhandahåller t. ex. reklam eller datatjänster kommer därför i en mycketogynnsam konkurtenssituation gentemot danska företag. En klar brist ikonkurrensneutralitet föreligger därför om inte importen kommer att beskattas.Företag eller delar kan komma att av enbart mervärdeskatteskäl förläggas iDanmark. SAF och kräver därför bestämt all någon formav gränskortigering görs. redovisningskonsulters förbund betonar all någrabestämmelser om import av tjänsl inte heller erfordras såvida inte importensker av den slutliga konsumenten. LRF delar utredningens bedömning att svensk tjänsteexport färlyfta av ingående skatt. Del är myckel angelägel alt utländska uppdragsgivarestillhandahållanden i noggrannt studeras och kartläggs. Inom en snarframlid torde etl accentuerat behov föreligga att beskatta importen avtjänster. , som tillstyrker förslaget,förutsätter atl en exportsituation också föreligger då ett konsultförelagindirekt arbetar för utländsk användare men via svensk beställare. Skillnadenmellan de använda begreppen utländsk uppdragsgivare resp. utländsk användarebör preciseras. /?5 V anser alt begreppet utländsk måste preciseras. RSVförordar att för fysiska personer bör punkt 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskaltelagenvara vägledande och för juridiska personer kan det hemvislbegrepp som anges i 1§ valutaförordningen tillämpas. Fartyg för yrkesmässigt fiske har framhållit altundantagsbestämmelsen vållat stora problem vid importbeskattningen och då i huvudsak när det gällt mindre båtar. Problemet har varit att avgöra vad som skall anses som yrkesmäs sigt fiske. De nuvarande svårigheterna har enligt styrelsen också lett lill att många båtar felakfigt befriats från skatt. Enligt generaltullslyrelsens me ning är del angeläget atl utredningens förslag genomförs. Styrelsen föreslår också all en följdändring görs i anvisningarna till 8 §. i tillstyrker förslaget men ifrågasätter om inte ändringen för att ytteriigare underlätta tillämpningen bör omfatta alla fiskefartyg. Läns styrelsen i anser det också angeläget att en ändring av nuvarande förhållanden kommer till stånd. Skäl till ytterligare undantag för andra typer av fartyg kan inte anses föreligga. SAF och har inget alt erinra mot förslaget. Sweboat-Båt branschens riksförbund anser att likvidiletsskälen minskat men inte mist 61 Prop.1985/86:47 sin betydelse och alt konkurtcnsen med utlandet gör atl fördelarnamed det nuvarande systemet överväger den enkla regel som följer av förslaget. åberopar all många fiskeföretag redovisar sin mervärdeskatthelårs eller halvårsvis och har härigenom långa tidsperioder mellan avstämningarna.Onödiga och allvarliga likviditetsproblem kan härmed enligt förbundet uppstådå fiskeföretaget blir tvunget atl under lång lid betala räntor för inneståendemervärdeskatt. vill därför pä det bestämdaste avråda från enändring av bestämmelsen. Förbundet förslår i stället att säljaren av fartygetåläggs att kontrollera alt köparen har registreringsbevis för mervärdeskatt förinkomst av fiske. anser att starka skäl talar för att det nuvarande undantagetför dentallekniska produkter bör utvidgas att omfatta även ortopedtekniskverksamhet. Landstingsförbundetframhåller all utredningens ställningslagande då det gäller ortopediskahjälpmedel motverkar konkurtensneutralitel och går emot sjukvårdshuvudmännensintressen. Den ortopediska verksamheten utgörs av personliga tjänster riktadedirekt lill patienterna. Därför är sådan verksamhet i sjukhushuvudmannens regi mervärdeskaltebefriad.Av kon-kurtensneulralilets skäl bör skattebefrielse medges även för tillverkningoch applicering i verksamhet utanför sjukhushuvudmannens regi. Därmed skapaslikhet också med vad som gäller för dentallekniska produkter vid landtekniskalaboratorier för tandvården. Länsstyrelseni delar utredningens uppfattning. RSVgodtar förslaget och pekar på att ett genomförande ger från kontroll-synpunktden fördelen alt rätten till avdrag för fikfiv skatt faller bort för dessavarugrupper. RSV har dock förordat för att undvika bristande konkurtensneutralitelatt guldmynt även fortsättningsvis skall vara skattepliktiga. Detta bör dockendast gälla de mynt som inte har mer än materialvärdet. RSV föreslår enfortsatt skatteplikt för guldmynt präglade . Generaltullstyrelsenanser det svårt all upprätthålla beskattningen på detta område i vad avser införsel med resande. Med hänvisning härtill och till likheterna med de problem som var förknippade med beskatt ningen av frimärken motsätter sig inte generaltukstyrelsen att förslaget genomförs. Styrelsen föreslär att en följdändring görs i anvisningarna till 7 § och en språklig modifiering av förslaget lill lagtext. i förslår att en återföring av tidigare avdrag för fiktiv skatt skall ske i fräga om varulagret. i anser att förslaget leder till att mynthandlare får en blandad verksamhet men motsätter sig ändå inte ett genomförande. 62 Svenska numismatiska föreningen och harmed tacksamhet mottagit utredningens förslag och tillstyrkt det. Skattefrihet för varorför bistånd och hjälp utomlands Prop. Kammarrätteni ifrågasätter om inte FN särskilt bör omnämnas i författningstexteneftersom FN inte torde kunna karaktäriseras som en organisation liknande ettbiståndsorgan eller hjälporganisation. RSV som tillstyrker förslaget anser dockatt kretsen av äterbetalningsberättigade bör ytterligare preciseras. I en anvisningtill bestämmelsen bör uttryckligen anges vilka organ del gäller. Vidare anserRSV att bestämmelsen enbart bör vara tillämplig på riksorganisationer.Länsstyrelsen i län har inga invändningar mol althjälporganisationerna erhåller kompensation för mervärdeskatten men frågan börinte lösas inom mervärdeskatten ulan regleras i annan ordning. Länsstyrelsensbestämda uppfattning är vidare den att dessa frågor inte bör handläggas avlänsstyrelsen utan av annan därtill bättre skickad myndighet. iGöteborgs och län tillstyrker förslaget men anser att återbetalningen börbeslutas på central nivå. i anser atl återbetalninginte bör ske förrän varan utförts ur landet och alt generellt utformade reglerkan leda till vissa problem. menar alt förslaget leder till en onödigbyråkrati. I stället borde organisationernas beredskapslagring räknas somyrkesmässig verksamhet med rätt till avdrag för ingående skatt på samma sättsom gäller för exportföretagen. Den utökade skatteförmånen är dock inte oskäligalldenstund den ej heller påverkar konkurrensneutraliteten. SIDAoch Svenska Röda anser det befogat och angeläget attskattebefrielsen också skall omfatta de transportkostnader som uppkommer genomtransporten av de varor som skall omfattas av återbetalningen. SIDA och RKönskar också enkla lätthanterliga regler som inte tynger administrationen.Vissa lättnader torde också kunna uppnås om kretsen av återbetalningsberättigadebegränsades till riksorganisationer. Återbetalningen bör också ske ianslutning till inköpstidpunkten och inte till ulförseltillfället. RK föreslårockså att återbetalning görs för . Länsstyrelseni godtar utredningens förslag men anser att mer torde stå atl vinna bl. a. ur kontrollsynpunkt om auktionsförtättarna görs fullt ut skattskyldiga. Till det kommer atl mervärdeskattelagen dä bringas i överensstämmelse med allmän lag. Skattskyldigheten skall enligt omfatta samfiiga av auktionsförtättaren uppburna ersättning ar. En gräns bör dras mellan auktionsförtättare och auktionsutropare.