prop · G903158 · 1985-12-31 00:00:00 — Ändringar som godtagils enligl punkterna 3 och4 skall träda i kraft mellan parter som har godtagit dem den nittionde dagenefter det att depositarien mottagit underrättelse om alt ändringarnaratificerats, godkänts eller godtagils av minst tre fjärdedelar av parterna idenna konvention eller av minst två tredjedelar av parterna i berördaprotokoll, utom då annat anges i protokollet. Därefter skall ändringarna iförhållande till annan part träda i kraft den nittionde dagen efter del attvederbörande part deponerat sill ratifikations-, godkännande- ellergodtagandeinstrumeni avseende ändringarna. Vid tillämpningen av denna artikel avses med "närvarande och röstandeparter" parter som är närvarande och avger en ja- eller en nej-röst. Antagandeoch ändring av bilagor Bilagorna lill denna konvention eller lill ettprotokoll skall allt efter omständigheterna utgöra en integrerad del avkonventionen eller protokollet, såvida inte annat uttryckligen anges, och enhänvisning till denna konvention eller dess protokoll innebär enhänvisning till bilagorna. Bilagorna skall begränsas till vetenskapliga,tekniska och administrativa frågor. Om inle annat anges i ett protokoll beträffandedess bilagor, skall nedanstående gälla i fråga om förslag till, antagande ochikraftträdande av lilläggsbilagor lill denna konvention eller bilagor lill ettprotokoll: (a) bilagor lill denna konvention skall föreslås och antas i enlighet meddel förfarande som anges i artikel 9, punkterna 2 och 3, medan bilagor ettprotokoll skall föreslås och antas i enlighet med det förfarande som anges iarlikel 9, punkterna 2 och 4; (b) en part som ej kan godkänna en tilläggsbilaga lill denna konventioneller en bilaga lill ett protokoll, som den är part i, skall skriftligen anmäladetta till depositarien efter den dag då depositarien lämnadeunderrättelse om antagandel. Depositarien skall ulan dröjsmål underrätta allaparter om sådan anmälan. En part kan när som helst ersätta en tidigareinvändning med ett godtagande och bilagorna träder därefter i kraft för denparten; (c) efter det alt depositarien skickat ut underrättelsen skallbilagan träda i kraft för alla parter i denna konvention eller i berördaprotokoll som inte har gjort anmälan enligt (b) ovan. Förslag lill samt antagande och ikraftträdande avändringar i bilagor till denna konvention eller till etl protokoll skall varaföremål för samma förfarande som gäller för förslag till saml anlagande ochikraftträdande av bilagor till konventionen eller bilagor till ett protokoll.Bilagor och ändringar i dessa skall la vederbörlig hänsyn till bl.a. relevantavetenskapliga och tekniska överväganden. Om en tilläggsbilaga eller en ändring i en bilagamedför en ändring i denna konvention eller i ett protokoll, träder intetilläggsbilagan eller den ändrade bilagan i kraft förrän ändringen i dennakonvention eller i berörda protokoll träder i kraft. Artikd II Prop. I händelse av tvist mellan parter om tolkningeneller tillämpningen av denna konvention skall berörda parter söka lösa tvisten genom förhand lingar. Om berörda parter inle kan nå enöverenskommelse genom förhandlingar, kan de gemensamt vända sig lill ellerbegära medling av en tredje part. Då en stat eller regionalorganisation för ekonomisk integration ratificerar, godtar, godkänner elleransluter sig lill denna konvention eller när som helst därefter kan den lämnaen skriftlig förklaring till depositarien att den, beträffande en tvist sominle bilagls enligl punkt 1 eller 2 ovan, godtar som bindande den ena ellerbåda nedanstående metoder för biläggande av tvister: (a) skiljedomenligt förfarande som antas av parternas konferens vid dess första ordinariemöte; (b) hänskjutande av tvisten lillinternaliondla domstolen. Om parternainle har godtagit samma eller något förfarande över huvud taget enligl punkt 3ovan skall tvisten hänskjutas lill förlikning i enlighet med punkt 5 nedan,såvida parterna inle kommer överens om annat. skall upprättas på begäran av en av parterna i tvisten.Kommissionen skall bestå av etl lika antal medlemmar, som utses av varje part itvisten och en ordförande som väljs gemensamt av de av vardera parten utseddamedlemmarna. Kommissionen skall meddela ett slutgiltigt beslut medrekommendationer som parterna samvetsgrant skall överväga. Bestämmelsernai denna arlikel skall tillämpas på protokoll, utom då annat föreskrivs i detberörda protokollet. Denna konvention skall slå öppen för undertecknande avstater och regionala organisationer för ekonomisk integration vid republikenÖsterrikes federala utrikesministerium i från till den21 samt vid i från den22 till . Ratifikation, godtagande eller godkännande Denna konvention och varjeprotokoll skall ratificeras, godtagas eller godkännas av stater samt organisationerför ekonomisk integration. Ratifikations-, godtagande- ellergodkännandeinstrumenl skall deponeras hos depositarien. En i punkt 1 ovan nämndorganisation, som blir part i denna konvention eller i etl protokoll utan allnågon av dess medlemsstater är part, skall allt efter omständigheterna varabunden av alla förpliktelser enligt konventionen eller protokollet. I fråga omsådana organisationer där en eller flera av medlemsstaterna anslutit sig tillkonventionen eller relevant protokoll, skall organisationen och dessmedlemsstater besluta om sitt respektive ansvar för fullgörandet avförpliktelser enligl konventionen eller protokollet. I sådana fall skallorganisationen och medlemsstaterna ej ha rätt att , samtidigtutöva sina rättigheter enligt konventionen eller relevant prolo- Prop.1985/86: 158 koll. De organisationer som avses i punkt I ovan skall i sinaratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrumenl uppge sin kompetens ifrågor som regleras i konventionen eller relevant protokoll. Dessaorganisationer skall även underrätta depositarien om varje väsentlig ändringbeträffande sin kompetens. Denna konvention och varje protokoll skall varaöppna för anslutning av stater och regionala organisationer för ekonomisk integration från den dag då konventionen eller berörda protokoll stängs för undertecknande. Anslutningsinstrumenten skall deponeras hos depositarien. De organisationer som avses i punkt I ovan skall isina anslutningsin strument uppge sin kompetens beträffande frågor som regleras i konven tionen eller relevant protokoll. Dessa organisationer skall även underrätta depositarien om varje väsentlig ändring i sin kompelens. Bestämmelserna i artikel 13, punkt 2 skall tillämpaspå regionala organisationer för ekonomisk integration som ansluter sig till denna kon vention eller etl protokoll. Varje part idenna konvention eller i ett protokoll skall ha en röst. Med undantag avvad som föreskrivs i punkt I ovan skall regionala organisationer för ekonomiskintegration i frågor som ligger inom deras kompelens utöva sin rösträtt medsamma antal röster som antalet medlemsstater som är parter i konventioneneller relevant protokoll. Sådana organisationer skall inte utöva sin rösträtt,om deras medlemsstater utövar sin och vice versa. Förhållandel mellan konventionen och dess protokoll En stat eller en regional organisation för ekonomiskintegration kan inte bli part i ett protokoll, såvida den inte blir part i konventionen. Beslut beträffande ett protokoll skall endast fattasav parterna i det berörda protokollet. Denna konvention träder i kraft dennittionde dagen efter dagen för deponeringen av del ljugonde ratifikations-,godtagande-, godkännande-dier anslutningsinstrumentet. Utom i de fall då annat anges iprotokollet, träder ett protokoll i kraft den nittionde dagen efter dagen fördeponeringen av det elfte ratifikations-, godtagande-, godkännande- elleranslutningsinstrumentet avseende ett sådant protokoll. I förhållande till part somratificerar, antar, godkänner eller ansluter sig till denna konvention efter deponeringen av delljugonde ratifikations-, 3] godtagande-,godkännande- eller anslutningsinstrumentet träder konven- Prop. 1985/86:158 tionen i kraft den nittionde dagen efter dagen för denna parts deponeringav sill ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument. Utom i de falldå annat anges i protokollet, träder ett protokoll i kraft för en part somratificerar, godtar eller godkänner protokollet eller ansluter sig till dettaefter dess ikraftträdande enligt punkt 2 ovan den nittionde dagen efter den dagdå denna part deponerat sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- elleranslutningsinstrument eller den dag då konventionen träder i kraft för dennapart, om detta infaller . Vid tillämpningav punkterna I och 2 ovan skall etl instrument som deponeras av en regionalorganisation för ekonomisk integration inte räknas som etl tillägg lill deinstrument som deponeras av en sådan organisations medlemsstater. Inga reservationer får göras med avseende på dennakonvention. När som helst från den dag då dennakonvention har trätt i kraft för en part kan denna part säga upp konventionen genom skriftlig notifikation lill depositarien. Med undanlag av vad som kan varaföreskrivet i ett protokoll kan en part när som helst från dendag då protokollet har trätt i kraft för den parlen säga upp protokollet genomskriftlig notifikation lill depositarien. En sådan uppsägning träder efter den dag då depositarien fick underrättelse därom eller som anges i uppsägningen. En part som säger upp dennakonvention skall även anses ha sagt upp varje protokoll som den är part i. generalsekreterare skall åta siguppgiften atl vara depositarie för denna konvention och alla protokoll. Depositarien skall underrätta parterna särskilt om (a) undertecknande av denna konventionoch varje protokoll samt deponering av ratifikations-, godtagande-,godkännande- eller anslutningsinstrument enligt artiklarna 13 och 14; (b) dag då konventionen och protokollträder i kraft enligt artikel 17; (c) uppsägning enligt artikel 19; (d) ändringar i konventionen och protokoll, parternasgodtagande av dessa och dag för ändringarnas ikraftträdande enligt artikel 9; (e) alla underrättelser avseende antaganden ochgodkännande av bilagor och ändring av bilagor enligl artikel 10; (f) meddelanden från regionala organisationer förekonomisk integraUon om deras kompetens i frågor som regleras genom denna konvention och protokoll samt om ändringar vad gäller denna kompetens; (g) deklarationerenligt artikel 11, punkt 3. 1985/86: 158 OriginaletUll denna konvention, vars arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska ochspanska texter har lika giltighet, skall deponeras hos Förenta nationernasgeneralsekreterare. Tillbekräftelse härav har undertecknade, därtill vederböriigen bemyndigade,undertecknat denna konvenUon. 1985/86: 158 Forskning och systematiska observationer Parterna i konventionen erkänner att de viktigastevetenskapliga frågorna är (a) ändring av ozonskiktet, vilketskulle medföra en förändring av mängden ultraviolett solstrålning medbiologiska effekter (UV-B) som når jordens yla saml potentiella följder däravför människors hälsa, organismer, ekosystem och material som är lill nytta förmänskligheten; (b) ändring av den vertikalafördelningen av ozon, vilket skulle kunna ändra atmosfärens temperaturslruklursamt potentiella följder därav för väderiek och klimat. Parterna i konventionen skall i enlighet med arlikel3 samarbeta i fråga om forskning och systematiska observationer samt vid utarbetandet av rekommendationer för framtida forskning och observationer på följande områden: (a) Forskning med inriktning på atmosfärens fysik och kemi (i) omfattande teoretiska modeller: vidareutveckling avmodeller som beaktar samverkan mellan strålnings-, dynamiska och kemiskaprocesser; studier av samtidiga effekter av olika antropogena och naturligtförekommande ämnen pä almosfäriskl ozon; tolkning av dala från satellit- ochicke-saldlilmälning; utvärdering av trender i atmosfäriska och geofysiskaparametrar saml utveckling av metoder för atl hänföra förändringar i dessaparametrar till särskilda orsaker; (ii) laboratoriestudier av: haslighetskoefficienter,absorbtionstvärsnitt och mekanismer i iroposfärens och stratosfärens kemiskaoch folokemiska processer; speklroskopiska data för att bekräfta fällmätningari alla relevanta speklralområden; (iii) fällmätningar: koncentration och flöden av särskiltvikliga gaser med både naturligt och antropogenl ursprung; studier avatmosfärens rörelser; samtidiga mätningar av fotokemiskl kopplade ämnen nedlill atmosfärens gränsskikt genom användning av in situ- ochfjärranalysinstrument; jämförelser mellan olika mätinstrument, inklusivesamordnade, jämförande mätningar för satellilinslrument; tredimensionellfördelning av viktiga atmosfärkomponenter, flödet av solstrålning i olikavåglängder samt meteorologiska parametrar; (iv) instrumenlulveckling, innefattande satellit- ochicke-satellitsensorer för atmosfärens innehåll av spårämnen, solstrålning ochmeteorologiska parametrar; (b) Forskning beträffande effekter på hälsan, biologiskaeffekter samt effekter tillföljd av fotokemisk nedbrytning (i) förhållandet mellan människornas exponering för synligoch ultraviolett solstrålning och (a) utvecklingen av såväl icke-melanom sommelanom hudcancer samt (b) effekterna på immunförsvaret; (ii) effekter av UV-B-strålning, innefattandevåglängdsberoende, på (a) grödor, skogar och andra ekosystem på land samt (b)den akvatiska näringskedjan och fisket, liksom tänkbar minskning avsyreproduklionen från växtplanklon; (iii) hur UV-B-slrålning påverkar biologiska material,arter och ekosystem, innefattande: förhållandel mellan dos, dosfrekvens ochdosrespons; fotoreparation, anpassning och skydd; (iv) studier av biologiska aktionsspeklra ochspektralrespons genom all använda polykromalisk strålning för all inkludera möjlig interaktion av olika våglängdsområden; 34 (v)UV-B-sirålningens inverkan på: känsligheten och aktiviteten hos Prop.1985/86: 158 biologiska arter som är av betydelse för den biosfäriska balansen;primära processer såsom fotosyntes och biosyntes; (vi) UV-B-strålningens inverkan på den fotokemiskanedbrytningen av föroreningar, jordbrukskemikalier och andra material; (c) Forskning beträffande klimateffekter (i) teoretiska studier och studier grundade påobservationer av inverkan på strålningen av ozon och andra spårämnen samlinverkan på klimalpara-metrar, såsom yttemperaturen på land och i havet,nederbördsmönster, utbytet mellan iroposfär och stratosfär; (ii) undersökning av effekterna av sådan klimatpåverkan påolika områden av mänsklig verksamhet: (d) Systematiska observationer beträffande (i) ozonskiktets tillstånd (dvs. den rumsliga ochtidsmässiga variationen av det totala innehållet och den vertikalafördelningen) genom att göra del globala systemet för observation av ozon, sombygger på en samordning av satellit- och markbaserade system, fulltoperationellt; (ii) koncentration i troposfären och stratosfären avkällgaser med avseende på HOx, NOx, ClOx och kolföreningar; (iii) temperaturen från marken till mesosfären, medutnyttjande av både markbaserade syslem och satellitsystem; (iv) solstrålning, uppdelad på olika våglängder, somträffar och lermisk strålning som lämnar jordalmosfären genom all användasatellilmätningar; (v) solstrålning, uppdelad på olika våglängder, som nårjordens yla i ultravioletlområdet och som har biologiska effekter (UV-B); (vi) aerosolegenskaper och distribution från marken lillmesosfären genom användning av markbaserade och luftburna system samtsatellitsystem; (vii) klimatiskt viktiga variabler genom atl genomföraprogram baserade på högkvalitativa, meteorologiska mätningar vid marken; (viii) spårämnen, temperatur, solstrålning och aerosolermed utnyttjande av förbättrade metoder för analys av globala dala. Parterna ikonventionen skall med beaktande av utvecklingsländernas särskilda behovsamarbeta och främja lämplig vetenskaplig och teknisk utbildning som krävs föratt delta i den forskning och de systematiska observationer som anges i dennabilaga. Särskild tonvikt bör läggas vid interkalibrering avobservationsinsirument och observationsmetoder i syfte atl få fram jämförbaraeller standardiserade vetenskapliga data. Följandekemiska ämnen av naturligt och antropogenl ursprung, ej angivna iprioritetsordning, anses kunna ändra ozonskiktets kemiska och fysiskaegenskaper. (a) Kolföreningar Kolo.xid (CO) Koloxid har betydande naturliga och antropogena källor ochanses spela en viktig direkt roll i fråga om iroposfärisk folokemi och enindirekt roll i fråga om slralosfärisk folokemi. (ii) Koldioxid (CO,) Koldioxid har betydande naturliga och antropogena källoroch påverkar ozon i stratosfären genom att inverka på atmosfärensvärmeslruktur. (iii) Metan (CH4) Metan har både naturiiga och antropogena källor ochpåverkar ozon i såväl troposfären som stratosfären. (iv) Icke-metanhaltiga kolväten Icke-metanhalliga kolväten, som beslår av etl stort antalkemiska före ningar, har både naturliga och antropogena källor och spelar en direkt roll i 35 fråga omiroposfärisk fotokemi och en indirekt roll i fråga om slralosfärisk Prop.1985/86: 158 folokemi. (b) Kväveföreningar (i) Dikväveoxid (NO) De främsta källorna till NO är naturliga, men bidrag frånantropogena källor blir allt viktigare. Dikväveoxid är den främsta källan lillslralosfärisk NOx, som spelar en viktig roll då det gäller all kontrolleramängden av ozon i stratosfären. (ii) Kväveoxider (NOx) Källor på marknivå till NOx spelar en viktig roll endast ifråga om fotokemiska processer i troposfären och en indirekt roll i fråga omslralosfärisk fotokemi, medan däremot tillförsel av NOx nära övergångszonenmellan Iroposfär och stratosfär direkt kan leda till en förändring vad gällerozon i övre troposfären och stratosfären. (c) Klorföreningar (i) Fidlständigt halogenerade alkaner t.ex. CCU. CFClj(CFC-11). CF2CI2 (CFC-12), C2FJCI3 (CFC-113).C2F4Cl2 (CFC-114) Fullständigt halogenerade alkaner är antropogena ochfungerar som en källa till ClOx, som spelar en viktig roll i fråga om ozonelsfolokemi, särskilt . (ii) Delvis halogenerade alkaner. t.ex. CHCl, CHF7CI (CFC-22),CHiCClj. CHFCh (CFC-21) Källorna lill CH3CI är naturliga, medan övriga delvis halogeneradealkaner som nämns ovan är antropogena lill sitt ursprung. Dessa gaser fungerarockså som en källa lill slralosfäriskl ClOx. (d) Bromföreningar Fullständigt halogenerade alkaner. Dessa gaser är antropogena och fungerar som en källa lill BrOx,som uppträder på ungefär samma sätt som ClOx. (e) Väleföreningar (i) Väte (H2) Väte, vars källa är både naturlig och anlropogen, spelaren mindre roll i fråga om slralosfärisk fotokemi. (ii) Vatten (H2O) Vatten, vars källa är naturlig, spelar en viktig roll ibåde iroposfärisk och slralosfärisk fotokemi. Lokala källor till vattenånga istratosfären innefattar oxidation av metan och, i mindre utsträckning, avväte. 1985/86: 158 Informationsutbyte Parterna ikonventionen erkänner all insamling och spridning av information är ett viktigtmedel för alt genomföra denna konventions syften och för all säkerställa atl deåtgärder som vidtas är ändamålsenliga och rättvisa. Därför skall parternautbyta vetenskaplig, teknisk, samhällsekonomisk, kommersiell och juridiskinformation. Parterna ikonventionen skall, då de beslutar om vilken information som skall samlas inoch utbytas, ta hänsyn till informationens användbarhet och kostnaderna för atlfå fram den. Parterna erkänner vidare att samarbete enligt denna bilaga måsteske i överensstämmelse med nationella lagar, föreskrifter och praxis medavseende på patent, affärshemligheter samt skyddet av hemlig och företagsägdinformation. Vetenskaplig information Denna innefattar information om (a) planerad ochpågående forskning, såväl statlig som privat, för all underlätta en samordningav forskningsprogram så att tillgängliga nationella och internationellaresurser utnyttjas på bästa sätt; (b) utsläppsdala som behövs förforskning; (c) vetenskapligaresultat publicerade i facklitteratur angående förståelsen av fysiska ochkemiska processer i jordens atmosfär och dess känslighet för förändring,särskilt angående ozonskiktets tillstånd och effekterna på människors hälsa,miljön och klimatet till följd av förändringar på alla lidsskalor i antingendel totala innehållet eller den vertikala fördelningen av ozon; (d) bedömning av forskningsresultat och rekommendationerför framlida forskning. Denna innefattar information om (a) tillgänglighet av och kostnader föralternativa kemiska ämnen och alternativ teknik för alt minska utsläppen avämnen som påverkar ozon saml planerad och pågående forskning på detta område; (b) begränsningar och eventuella riskeri samband med användningen av alternativa kemiska och andra ämnen samlalternativ teknik. Samhällsekonomisk och kommersiell information om deämnen som anges i bilaga I Denna innefattar information om (a) produktion ochproduktionskapacitet; (b) användning och användningsmönster; (c) import/export; (d) kostnader för samt risker och fördelar med mänskligverksamhet som indirekt kan ändra ozonskiktet saml effekter av kontrollåtgärder som vid tas eller övervägs för atl kontrollera denna verksamhet. Denna innefattar information om (a) nationella lagar, administrativaåtgärder och rättsvetenskaplig forskning av betydelse för skyddet avozonskiktet; (b) internationella överenskommelser,innefattande bilaterala överenskommelser, av betydelse för skyddet avozonskiktet; (c) metoder och villkor för att fålicens och tillgång till patent av betydelse i samband med skyddet avozonskiktet. Tryckeri, 1986 37