prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Utvecklingenunder det gångna året har inneburit att antalet utbildade polismän som inte hars. k. tablåtjänst ytterligare har stigit och uppgår till drygt I400. Strävanär att nå bättre balans mellan antalet polismanstjänster och antalet utbildadepolismän. Långtidsbudgetberäkningarnautgår från en aspirantintagning om 150 aspiranter budgetåren 1986/87 och1987/88, 250 aspiranter /89 samt 430 aspiranter de två sistaåren i långtidsbudgetperioden. Åklagarväsendethar under tidigare budgetår tillförts resurser bl. a. för att bekämpanarkotikamissbruket och den ekonomiska brottsligheten. Några ytterligareresursförstärkningar har inte beräknats för långtidsbudgetperioden. Inomdomstolsväsendet föreslås i årets budgetproposition att de tillfälligaresursförstärkningarna till kammarrätterna för att få ner målbalansernabibehålls. Dessa förstärkningar förutsätts emellertid kunna avvecklas underlångtidsbudgetperioden. Kriminalvårdensinriktning styrs av de principbeslut om kriminalvårdens utformning somfattades av riksdag. Beläggningen vid kriminalvårdsanstalternafortsatte att minska . Minskningen beror bl. a. på de nya regler omvillkorlig frigivning som trädde i kraft den Ijuli 1983 samt på att antaletdomar med fängelsestraff har gått ned. Stängningar av anstaltsplatser har, somen följd av beläggningsnedgången, kunnat föreslås i såväl förra årets som åretsbudgetproposition. Behovetav anstaltsplatser bedöms kunna tillgodoses inomramen för oförändrade resurser sedan fattade beslut om stängningar av platser,byggande av lokalanstalter och inrättande av småavdelningar har genomförts. II Internationelltutvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan Ändamålsgmppenomfattar utgifterna för internationellt utvecklingssamarbete (bistånd och u-landsverksamhet)samt övrig internationell samverkan såsom utrikesförvaltningen och Sverigesdeltagande i internationella organisationer. 1985/86: 150 Bil. Internationellt utvecklingsamarbete och övriginternationell samverkan kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 ToUla utgifter +2,0 utvecklingssamarbete +0,4 och övrig internationell samverkan +8,8 11006 +125 +185 +257 +260 +1,1 +1,9 8760 +150 +190 +250 +250 +1,7 +2,4 2246 - 25 +5 +7 +10 -1,1 -0,1 Regeringen har föreslagit att ca 8,8 miljarder kronoranvisas till internationellt utvecklingssamarbete för /87.Härutöver tillkommer ca 180 milj. kr. som föreslås anvisas över andra anslagän de reguljära biståndsanslagen. Beräkningarna i långtidsbudgeten förbudgetåren därefter har utgått från att biståndet skall uppgå till avbruttonationalinkomsten (BNI). Återflödet i biståndet, dvs. upphandling av varor ochtjänster i för medel som anvisats över biståndsanslagen, uppgår tillbetydande belopp. Totalt används av biståndsmedlen för upphandling iSverige. Krediterna till utvecklingsländer, u-krediterna, beräknas generera upphandlingi till ett värde av ca det bistånd som lämnas i form avkrediter. Utgifterna för deltagande i internationellaorganisationer styrs genom särskilda beslut. De skilda organisationernasbudgetar fastställs efter förhandling mellan deltagande stater och kostnadernafördelas efter överenskomna fördelningsnycklar. Utgifterna för utrikesförvaltningen är till stora delardirekt eller indirekt utlandsberoende och påverkas av inflationen ivärdländerna och av valutakursutvecklingen. 1985/86: 150 Ändamålsgruppen omfattar utgifterna för totalförsvaretsmilitära och civila ' ' ' delar samt övrig verksamhet inomtotalförsvaret. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändring till Procentuell Genom snittlig ------------------------- förändring snittlig procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 Militärtförsvar Civila sektorer/ funktioner Övriga ändamål -1,0 -0,2 -0,1 -0,1 -42 - 5 -1,2 -2,2 -0,4 -0,9 tog ställning till inriktningen avtotalförsvaret för perioden /83-1986/87 (försvarsbeslut).Långtidsbudgeten utgår med vissa undantag från dessa ställningstaganden. Förnärvarande arbetar försvarskommitte med att förbereda 1987 årsförsvarsbeslut. För de fyra budgetåren 1987/88-1990/91 har i avvaktan påriksdagens beslut i princip förutsatts att intentionerna i 1982 årsförsvarsbeslut kommer att fullföljas. Utgiftsramarna för det militära försvaret ochcivilförsvaret, utom vad avser skyddsmm, skall enligt försvarsbeslut priskompenserasenligt ett försvarsprisindex (FPI). FPl är en sammanvägning av två indexserier- ett löneindex för de av utgiftsramarna som beräknas bestå avlönekostnader och nettoprisindex för de resterande . Vid priskompensation m.m. av utgiftsramen för militärt försvar skall emellertid försvarsprisindex t.o. m. /87 kompletteras med ett hänsynstagande till inträffadeväxelkursförändringar m.m. Anslaget för skyddsmm pris-kompenseras ävenfortsättningsvis med nettoprisindex (NPl). försvarsbeslut med de förändringar somriksdagen beslutade om - ligger till gmnd för utgiftsberäkningen fördet militära försvaret. beslutade att den militärautgiftsramen skall tillföras ytterligare 600 milj. kr. utöver denkompensation FPI ger under resterande del av försvarsbeslutsperioden, alltså t.o. m. /87. Stora besparingar är planerade inom fredsorganisationen.För perioden /83-1991/92 är planeringsförutsättningen att ca 9,1 miljarderkr., i prisläge febmari 1984, skall sparas och antalet anställda minskas med ca6000 (13,). Detta innebär att den personalminskningstakt som rått under1970-talet bibehålls även . Möjligheterna till ytterligare besparingar under1990-talet utreds . Besparingar görs för attskapa tillräckligt ekonomiskt utrymme för ut- Prop. 1985/86: 150 bildning och utrustning för krigsorganisationens behov. Utgifternaför militärt försvar under /87 föreslås totalt uppgå till 24,4miljarder kr., varav . utgör beräknad priskompensation. 1syfte att skapa ökad handlingsfrihet års försvarsbeslut harregeringen visat viss återhållsamhet i budgetpropositionen - i förhållande tillöverbefälhavarens planering - i fråga om att inhämta beställningsbe-myndigandenför materielobjekt från som får betalningskonsekvenser /87. Förtotalförsvarets civila del beräknas ett totalt medelsbehov över statsbudgetenpå ca 3500 milj. kr., varav ca 225 milj. kr. avser investeringar inom den s.k.särskilda medelsramen för /87. I princip omfattartotalförsvarets civila del all samhällelig verksamhet som avses fortgå i krig.I budgetsammanhang är dock avgränsningen snäv och avser endast anslag ellerdelar av anslag som är direkt inriktade mot beredskapsuppgifter. Förcivilförsvaret innebär försvarsbeslut ökade insatser i fråga om bl. a.utbildning och övningsverksamhet samt befolkningsskydd. Ansvaret förcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig skall fr. o. m. den I januari1987 föras över till kommunerna. Iårets budgetproposition föreslås utgifterna /87 för civilförsvarm. m., utom skyddsmm, uppgå till 540 milj. kr., varav 47 milj- kr. för beräknadpriskompensation enligt FPI. För skyddsmm föreslås utgifter om ca 632 milj. kr.varav 53 milj. kr. för beräknad priskompensation enligt NPl. Riksdagenhar beslutat om utgiftsbegränsande åtgärder bl. a. inom civilförsvaret.Planeringsramen för civilförsvar utom skyddsrum är därför något lägre än vadsom svarar mot försvarsbeslut. har beslutat atttilldelningen av beställningsbemyndiganden för skyddsrumsbyggande skallbegränsas under budgetåren 1984/85 och 1985/86. I årets budgetproposition harregeringen föreslagit att en sådan begränsning bör gälla även under budgetåret1986/87. Dessa beslut har beaktats i långtidsbudgetberäkningarna. Behovet avandningsskydd för hela befolkningen beräknas vara huvudsakligen täckt /94. Styrandeför utgifterna inom det hittillsvarande ekonomiska försvaret är främstinvesteringsnivån i oljelagringsprogrammet, storleken på den s.k. särskildamedelsramen samt de driftskostnader dessa investeringar föranleder.Driftskostnaderna utgörs till stor del av kapitalkostnader. Den statligaredovisningen medför motsvarande inkomster på statsbudgetens inkomstsida. Enöversyn av oljelagringsprogrammet har genomförts bl. a. för att pröva hur stor minskning av lagringen som den minskade oljekonsum tionen i samhället motiverar. Mot bakgrund av översynen beslöt att inga ytterligare inköp behöver göras t.o.m. /87. Riksdagsbeslutet innebär också att betydande mängder olja utför- säljs. För funktioner som tidigare rubricerades "ekonomiskt försvar" har för 38 /87 föreslagits ca 1 734 milj. kr: Förövriga civila totalförsvarsfunktioner föreslås för /87 utgifterom sammanlagt ca 548 milj. kr. Utgifterna styrs i huvudsak av pris- ochlöneutvecklingen inom den offentliga sektorn. Vidmedelsberäkningen för övrig verksamhet inom totalförsvaret har det fömtsattsatt våra engagemang inom ramen för FN:s fredsbevarande verksamhet m. m. kommeratt vara av oförändrad omfattning, dvs. knappt 170 milj. kr./år . Prop.1985/86:150 Bil. IV Pensioner, sjukförsäkring, m. m. Ändamålsgruppen domineras av utgifter för folkpensionering,bidrag till sjukförsäkring och statens bidrag till kommunalt bostadstilläggtill folkpension (KBT). Dämtöver redovisas i detta avsnitt utgiftsutvecklingenför den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) vars utgifter och inkomster interedovisas över statsbudgeten. Bland övriga förmåner inom socialförsäkringssystemetsom finansieras via fonder, och inte redovisas över statsbudgeten, kan nämnasdelpensions- och arbetsskadeförsäkringama. Administrationen av socialförsäkringssystemet i sin helhetingår be-loppsmässigt i detta ändamålsavsnitt och beräknas /87uppgå till ca . Pensioner, sjukförsäkring, m. m. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 -1,5 -2,1 -1-3,0 54975 -226 -625 -287 49186 -260 -655 -325 5008 +45 +40 +40 -0,4 -0,7 -0,5 -0,8 Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har liten eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas mot utgående ATP-pension.Folkpensioneringen beräknas kosta ca . /87, varavtre fjärdedelar utgår som ålderspension. Inemot en femtedel utgörs avförtidspension. Bland övriga pensionsförmåner återfinns änkepension,hustrutillägg och handikappersättning. Utgiftsutvecklingen för folkpensionerna styrs i huvudsakav förändringar i befolkningens ålderssammansättning och den allmännaprisutvecklingen. Även arbetsmarknadsläget påverkar utgiftsnivån. Det totala antaletålderspensionärer beräknas öka under hela långtids- Prop. 1985/86: 150budgetperioden. Antalet folkpensionärer beräknas uppgå till Bil.1.3 knappt 2 miljoner, varav knappt 1,5 miljoner är ålderspensionärer. Närmare1 miljon pensionärer erhåller under ålderspension med ATP.Folkpensionärer vars huvudsakliga inkomst består av folkpension, medges vidinkomsttaxeringen ett särskilt inkomstrelaterat avdrag för nedsattskatteförmåga. Den som endast har ålderspension och pensionstillskott fårextra avdrag med så stort belopp att någon skatt inte påförs. Skattebortfalletpå gmnd av avdraget kan beräknas till i storleksordningen . Utgiftemaför statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) styrsfrämst av antalet personer som med hänsyn till inkomst och bostadskostnad är bidragsberättigademen också av hyresnivån i kommunerna och kommunernas egna ambitioner förbostadstilläggen. Statsbidrag utgår inom vissa intervall av hyreskostnadernamed av kommunemas statsbidragsberättigade kostnader för bostadstillägg.Stigande ATP-nivå förväntas begränsa statsbidraget med i genomsnitt perbudgetår. Statsbidraget beräknas för /87 uppgå till 695 milj.kr. Kommunernas del av kostnaderna för KBT beräknas till ca 3,5miljarder kr. Statens andel av de samlade kostnaderna för KBT blir därmeddrygt . Denallmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras genom kollektivasocialavgifter och genom avkastningen på AP-fonden. Inkomster och utgifterredovisas inte till någon del över statsbudgeten. Reglering sker via AP-fonden.Avgiften har för fastställts till 10,och till 10,2%.Av tilläggspensioneringen är avsedda för finansiering av löntagarfoderna.Avkastningen på det kapital som dessa fonder förvaltar förs över tillde pensionsutbetalande första, andra och tredje fondsstyrelserna. Utgifternaför ATP beräknas uppgå till . för /87.Försäkringen omfattar ålderspension, förtidspension och familjepension. ATP-systemetsandel av transfereringarna från socialförsäkringen har ökat från ettpar procent till . Det totala antalet ATP-pensionärer beräknasår 1986 bli knappt 1,6 miljoner. Utgifterna för ålderspension väntas samma årutgöra drygt två tredjedelar av ATP-utbetalningarna, medan förtidspensionernaberäknas stå för drygt en femtedel. Utbetalningarnaav ATP ökar dels på grund av att antalet pensionärer som uppbär ATP ökar, delspå gmnd av att den genomsnittliga ATP-pen-sionens storlek ökar. Detta beror påatt de nytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. Utgifternaför pensionstillskotten kommer att minska på grund av attnytillkommande pensionärer i större omfattning får ATP. ATP, som /87 beräknas uppgå till ca ,förväntas dock öka markant . Av tabell 5 framgårutgiftsutvecklingen för de olika delarna av pensionssystemet. Utgiftsutvecklingen för pensionerna (exkl.delpension och KBT) Prop. 1985/86: 150 kr., oförändrad pris- och lönenivå gjl j 3 Beräknat 1986/87 + 250 - 450 +2950 + 150 - 450 + 2 550 + 150 - 450 + 2400 0 - 400 + 2 200 Förvärvsarbetandemellan 60 och har möjlighet att minska sin arbetstid genom att gå övertill deltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut enviss andel av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen.Delpensionen utgör av inkomstbortfallet vid minskningen avarbetstiden. Deutgiftsstyrande faktorerna för delpensionen är bl. a. antalet delpensionärer,hur stort inkomstbortfall som ersätts av pensionen, den genomsnittligalönenivån hos dem som har delpension och prisutvecklingen. Pensionsförmånen ärknuten till basbeloppet. Antalet delpensionärer och kostnaderna för dessa ökadeunder efter det att pensionsförmånen infördes. , dåersättningsnivån sänktes från till , minskade antalet delpensionärer. 1januari 1986 var antalet delpensionärer 37000. Utgifterna för budgetåret1986/87 beräknas till ca 900 milj. kr. Regeringen har tagit ställning till aUersättningsnivån skall fastställas till av inkomstbortfallet från den 1juli 1987. Med en sådan ersättningsnivå beräknas utgifterna enligtlångtidsbudgetens lågalternativ uppgå till ca 2000 milj. kr. för slutåret avlångtidsbudgetperioden. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbetsgivare och egenföretagare om 0,avlöneunderlaget. Avgiften förs till en särskild fond. Under harfonden uppvisat ett underskott. fördubblades avgiften för attavgiftsinkomsterna skulle ge full täckning för de löpandepensionsutbetalningarna och därutöver successivt täcka underskottet.Underskottet är täckt. Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rä« till dels sjukpenning, delsviss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp, tandvård,sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor. Sjukförsäkringenfinansieras till på statsbudgetens utgiftssida och till avsocialförsäkringsavgifter över inkomsttitel. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen utgör 9,av löneunderiaget . Sjukpenningutgår av inkomsten upp till sju och ett halvt basbelopp, vilket vid basbeloppet . motsvarar en inkomst på . Kostnaderna för sjukpenning utgör av försäk- ringsutgiftema. Dessa påverkas bl. a. av sjuktalets utveckling och av löne- 41 Antaletersatta sjukdagar minskade från Prop. 1985/86: 1501978 till 1983. Det genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar per Bil. 1.3 försäkrad uppgick till 18,8 och för beräknas preliminärten ökning till 20,2 ersatta sjukdagar. En förändring av det genomsnittliga antaletersatta sjukdagar med motsvarar en ändrad kostnad för sjukförsäkringenmed totalt ca 850 milj. kr. förhållande till 1985 oförändrat sjuktal ligger till grund för kostnadsberäkningarnai långtidsbudgeten. Fr.o.m.år 1985 gäller ett nytt system för ersättning till de offentligasjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen och statsbudgeten. I princip byggerdet nya ersättningssystemet på enhetliga ersättningar beräknade per invånare. Utöveren viss avgift från patienten svarar också försäkringen för kostnaderna förläkemedel. Dessa utgör av sjukförsäkringens kostnader. En vissvolymökning har härvid antagits . Tandvårdsförsäkringen,som utgör av försäkringens utgifter, ersätter avtandvårdskostnader . och av kostnader därutöver enligtgällande tandvårdstaxa. Utgifterna styrs av patienttillströmningen, antaletverksamma tandläkare som har rätt till ersättning från försäkringen samt avden ersättningsberättigade taxa som har bestämts för varje behandling. Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla förvärvsarbetande samt personer som genomgår utbildning i den månutbildningen medför särskild risk för arbetsskada. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete.Arbetsskadeförsäkringen samordnas efter en skada medden allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifter från arbetsgivareoch egenföretagare. Avgiften utgör 0,av löneunderlaget, dvs.för närvarande ca 2 300 milj. kr. Fondens behållning uppgick vidingången av till ca . Utbetalningarna från försäkringenvar ca 720 milj. kr. - med försäkringensnuvarande utformning - och beräknas ha stigit till . Utgifterna styrs av antalet som skadas, den ersättning dessa beviljassamt tillämpningen vid prövning om rätt till ersättning föreligger. Ökningen väntas fortsätta . Utgifternaunder denna ändamålsgrupp består till av inkomst överföringar till hushållen i form av allmänna barnbidrag och flerbarnstill- lägg, föräldrapenning, bidragsförskott, bostadsbidrag för barnfamiljer, barnpension samt vårdbidrag för handikappade barn. Vidare ingår statsbi draget till barnomsorgen och den del av statens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer inom denna ändamålsgrupp. Statsbidraget till kommunernas barnomsorg står för den snabbaste utgiftsökningen un- 42 1985/86:150 Bil. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändring till------- Procentuell Genom snittlig ------------------------ förändring snittlig procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 +94 - 26 - 17 +400 +400 +0,7 + 3,0 -0,5 +374 +383 +238 +1,6 +0,1 -1-3,6 Utgiftsstyrande faktorer för de allmänna barnbidragen ärantalet bidragsberättigade barn och bidragets storiek, som fastställs avstatsmakterna i enskilda beslut. Barnbidraget utgår f.n. med . per åroch barn . Regeringen har föreslagit en höjning av bidragettill . Bidragsberättigade är förnärvarande ca I miljon familjer med ca 1,6 miljoner barn. Flerbarnstilläggutgår till familjer med tre eller flera barn. Därutöver räknas även studerandei åldern med när flerbarnstillägget bestäms. beräknas antalet bidragsberättigade barn -och därmed det totala bidraget - minska, eftersom antalet barn som passerar16-års-gränsen beräknas överstiga antalet födda under resp. år. Föräldraförsäkringen består av föräldrapenning som lämnasi anslutning till barns födelse och tillfällig föräldrapenning som utges bl. a.för vård av sjukt barn. Utgiftsutvecklingen för föräldraförsäkringen ärberoende av flera faktorer. Utgifterna för föräldrapenning, som kan tas utunder barnets fyra första levnadsår, beror främst på antalet födda barn samtföräldrarnas förvärvsfrekvens och inkomst. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning är bl. a.beroende av i vilken utsträckning barnen är sjuka. Utgifterna förhavandeskapspenningen påverkas av antalet gravida kvinnor, derasförvärvsfrekvens och inkomst samt det antal gravida kvinnor som bedöms ha ettarbete av sådan karaktär att det inverkar menligt på graviditetens utveckling. Föräldraförsäkringen finansieras till påstatsbudgetens utgiftssida och till av socialförsäkringsavgifter påinkomsttitel på inkomstsidan. beräknas utgiftemaför föräldraförsäkringen öka något eftersom antalet födda barn förväntas öka.Totalt beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen uppgå till ca 6,7 miljarderkr. Barn varsföräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott. Fr. o. m. den 1 januari 1985utgår bidragsförskott också för studerande barn i åldern . Från sammatidpunkt utgår till ensamstående föräldrar som adopterat barn ett bidragmotsvarande bidragsförskott. Bidragsnivånär relaterad till basbeloppet. Kostnaderna för bidragsför- Prop. 1985/86: 150skottet beror främst på det totala antalet barn, andelen barn som lever Bil.1.3 skilda från någon eller båda föräldrarna, de underhållsskyldiga föräldrarnasbetalningsförmåga samt hur underhållsbidragets nivå fastställs. Andelen barnför vilka bidragsförskott utgår - - har ökat något medandet totala antalet barn i bidragsberättigade åldrar minskar. Antalet barn somuppbär bidragsförskott bedöms fortsätta att öka. Av de förskotteradeunderhållsbidragen återbetalas . Utgifterna för /87beräknas till 1685 milj. kr. Regeringenkommer i en proposition att föreslå förändringar i reglerna förerhållande av bidragsförskott och fastställande av underhållsbidrag. Föräldrartill handikappade barn kan få vårdbidrag om barnet behöver särskildtillsyn eller vård eller om merkostnader uppstår på gmnd av handikappet.Vårdbidrag utges med ett belopp som motsvarar hel eller halv förtidspension(folkpension jämte pensionstillskott). För /87 beräknas 470milj. betalas ut för ca 13500 barn. Antalet barn för vilka vårdbidrag utgesantas öka något . Tillbarn där någon eller båda föräldrarna har avlidit utgår barnpension. Antalet barnpensionerhar minskat . Under /87 beräknas barnpension utgåtill ca 32500 barn till en kostnad av 211 milj. kr. Antalet barnpensioner antasvara oförändrade . Riksdagenbeslutade på gmndval av propositionen om förskola för allabarn om principerna för rätt för alla barn att delta i kommunalbarnomsorgsverksamhet från ett och till dess de böriarskolan. Föratt underlätta den utbyggnad som krävs för att nå full utbyggnad avbarnomsorgen enligt dessa principer har beslutat omvissa höjningar av nuvarande statsbidrag till barnomsorgen. Vidare införsstatsbidrag till deltidsgmppernas verksamhet. Förändringarna istatsbidragssystemet gäller från den . Statensbidrag till driften av förskola och fritidshem styrs bl. a. av kommunernasutbyggnad av barnomsorgen samt personaltätheten. Kommunerna analyserar behovetav barnomsorg med utgångspunkt i beräkningar av antalet barn, förvärvsintensitet,efterfrågan, ekonomiska förutsättningar m. m. Antalet barn som kan beredasplats i barnomsorgen avgörs i hög grad av efterfrågan på barnomsorg ochkommunernas ambitioner, ekonomiska fömtsättningar samt tillgång på mark,lokaler, personal m.m. Utvecklingen vad gäller fritidshemmen påverkas även av ivilken omfattning barnen vistas i skolan. Detstatliga stödet till kommunernas barnomsorg beräknas till sammanlagt ca 8,5miljarder kr. för /87. Totalt beräknas kostnaderna församhället för barnomsorgen uppgå till ca . Beräkningarnai långtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkt i kommu nernas barnomsorgsplaner och med hänsyn tagen till effekterna av det nya statsbidragssystemet och det tillfälliga anordningsbidraget för daghem och 44 fritidshemsom utges under innevarande budgetår. Utöver ovan redovisadeutgifter under denna ändamålsgrupp utgår stöd till barnfamiljer ochunderhållsbidragsskyldiga inom ramen för skattesystemet, vilket påverkarstatens inkomster. Skattebortfallet på grund av dessa skattelättnader kanberäknas uppgå till totah omkring 850 milj. kr. Prop.1985/86:150 Bil. VI Hälso-, sjuk- ochsocialvård Ändamålsgruppenomfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden. /87 har beräknats ett statsbidrag om ca .