prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Medel förytterligare företag /86 finns inte tillgängliga. Lantbruksstyrelsenföreslår i sin rapport att etableringsstödettillsvidare bör vara kvar. Det anses olämpligtatt i nuvarande lönsamhetsläge avveckla stödformenså att de som står i begrepp attetablera sig som jordbrukare inte skulle kunna fåstöd. En avveckling skulle innebäraatt orättvisa skapas mellan dem som etablerat sig undersenare år och dem som har föravsikt att etablera sig. Enligt lantbruksstyrelsen ärdet nödvändigt att finansieringen av stödettryggas. Det är en betydande osäkerhetsfaktorom den årliga utbetalningen av stödetär oviss. Likaledes försvåraren osäker finansiering blivande jordbrukares möjligheteratt planera sin etablering. Jordbruketsföreträdare har vid överläggningarnaförklarat sig beredda att svara förkostnaderna för stöd till de företag som redananslutits. I det lönsamhetsläge som råderanses det dock omöjligt att omfördela ytterligare medelför att underlätta förnyetablerare. 1985/86: 166 Detkan dessutom från mera principiell utgångspunktifrågasättas om regleringsmedel skall utgå föratt underlätta nyetableringar som ersättningur regleringsmedel utgår till producenter av mjölk,nötkött och smågrisar föratt dessa skall upphöra med sin produktion. JNoch delegationerna har därför enats om att medel tillsvidare endast böranslås för stÖd till de jordbrukare som redan anslutits till stödformen.Lantbruksstyrelsen beräknar kostnaderna /87 företableringsstöd avseende dessa företagtill . /87 bör sålunda anslåsför etableringsstöd. 7 Finansiering av djurens hälso- och sjukvård Enligtuppdraget skulle jordbruksnämnden ta upp fråganom uppräkning bl a med hänsyntill kostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna fördjurens hälso- och sjukvård som finansierasinom ramen för jordbruksprisregleringen. Jordbruksnämndenskulle härvid utgå frånatt näringens andel av de ökadekostnaderna för /87 uppgårtill . Nämndabelopp, , kan täckas dels genom att kollektiva medel tas i anspråk'delsgenom att höja den avgift som djurägarenbetalar till veterinären då denne anlitas. Nämndenoch de båda delegationerna har enats om att ytterligaremedel ur mjölk- resp kött- och fläskregleringenbör ställas till förfogande med högst4 milj kr. Jordbruket bör på sätt som angivits under punkt 4.2 kompenseras härför.Från såväl jordbruket som KD har man uttryckt oro överden successiva nedskärningen av samhälletsstöd till djurens hälso-och sjukvård. Inte minst med tanke påsambandet mellan matens kvalitet och djurens välbefinnandeär det av stort intresse att veterinärväsendeti stor utsträckning är en samhällets angelägenhet.LRF och KD har kommit överens om att senare på lämpligtsätt ta upp denna frågamed företrädare för . 8 Avbytarverksamhet, social försäkringsskydd, Prop.1985/86:166 företagshälsovårdoch annan låginkomstsats,iing Dennaanslagspost under anslaget IX C 3 på435 milj kr har vad gäller /86 tidigarefastställts av statsmakterna. JN föreslårnu ändringar av vissa delposter. Förlåginkomstsatsning m m inom jordbruket /86 uppgårhos JN fonderade medel från tidigare Ir, anvisade medel och.beräknatutfall till följande belopp, milj kr: 1985/86 Ingående Anvisade BeräknatUtgående _ balans, medel, utfall, balans, milj kr milj kr milj kr miljkr Social f örsäkri ngsskydd 1 Dessutom kommerproduktionsbegränsade åtgärder för att finansieras genom lån. 2 Inkl beräknadränta. Eventuellabesparingar eller överskridanden beträffandebeloppen för leveranstillägg skall enligt gällandebestämmelser tillföras resp avgåfrån beloppet för avbytarverksamhet.Dessutom får eventuella överblivna medel somavsatts för tillfälligt räntestöd och produktionsanpassningsåtgärderm m användas för övriga ändamål inom anslagsposten. Fråganom det tillfälliga räntestödet behandlas närmarei Prop. 1985/86: 166 avsnitt 6. Avvecklingsersättningentill äldre mjölkproducenter bör,som anförts i avsnitt 5, bibehållastom 1988. Ersättningen bör ävenunder dessa år grundas på mjölkleveranserna1984. Om leveransen under efter 1984 varitmindre än hälften av leveransen 1984 skall ersättningendock grundas på den lägstaårsleveransen. Avåterstående medel förproduktionsanpassning /86 föreslårJN att får användas för prisstödjande åtgärderbeträffande mjölk och köttu.rier /87 (se avsnitt 8.2). Detta belopp tas därförupp som utgående balans 1985/86. Eventuella överblivnamedel under posten produktionsanpassning m m börreserveras för en fortsatt utbyggnad av ett system medsemesterledighet inom den nuvarande avbytarorganisationen. påbörjadesnämligen en försöksverksamhetmed att erbjuda animalieproducenterna i tre områdenen kortare semesterledighet. Iövrigt bör eventuella besparingar eller överskridandeninom anslagsposten hanteras som under innevarande regleringsår. JNhar i anslagsframställningen för budgetåret1986/87 föreslagit att oförändrat435 milj kr anvisas till låginkomstsatsning m m. JN och delegationernahar enats om att totalt högst Prop. 1985/86: 166 under anslagsposten låginkomstsatsningm m bör tillföras mjölk-(ca ) resp köttregleringen (ca ) för attmöjliggöra en producentprishöjningmed /kg ör mjölk och med /kgför nötkött. Härav beräknas , som nämnts,kunna tas från fonderade medel från1985/86 och 15 milj kr utgåfrån anvisat belopp 1986/87. förslag av följande tablå. IngåendeFörslag till Beräknat Utgåendebalans, fördelning, utfall, balans, milj kr milj kr mil'kr milj kr Leveranstilläggför mjölk Avbytarverksamhet Företagshälsovård Socialförsäkringar 180 Tillfälligt räntestöd O Produktionsanpassning m m 65 Summa 245 1 Ingåendebalans 1985/, ej disponerat 60milj kr 1985/86 samt ränta på fonderade medel . 2 50milj kr till mjölkpensioner och till vissa åtgärder inom köttregleringen (seavsnitt 8.1). 9 Prisregleringenpå olika produkter Prop. Iregeringsbeslut tas frågan om nya produ,;ter upp: "Regeringenuppdrar vidare åt jordbruksnämnden att överväga och inkomma med förslag tillpris- och avgiftsändringar med anledning av vad som anförts i prop 1984/85:166och JoU 1984/85:33 om prisregleringens förhållande till nya produkter.Jordbruksnämndens förslag bör efter överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation redovisas senast isamband med nämndens förslag till pris- och avgiftsändringar per den 1 januari1986". skrivelse till regeringen har förslag avgivitsrörande gräddersättningsprodukten . Ettannat produktområde som är aktuellt i sammanhanget är £t£rkeU£omr£d£t där detfinns ett bemyndigande att ta ut en tillverkningsavgift vid tillverkning urannan råvara än potatis. Enligt bemyndigandet får avgiften vara högst /kgstärkelse. är dock ingen tillverkningsavgift i kraft. Riksdagenhar föreslagit att området rörande stärkelse, sprit och sötmedel skall utredasi särskild ordning.. Nämnden vill understryka att det är angeläget att nämndautredning kommer till stånd. 9.1.1 Gränsskyddsfrågor, fodermedel JNhar tidigare i olika sammanhang, bl a i skrivelser till regeringen den 24 mars1982. och . påtalat de problem som finns påfodermedelsmarknaden därför att vissa fodermedel Tigger utanförjordbruksprisregleringen. Problematiken behandlades även av LMK. Ett införandeav dessa fodermedel under regleringen försvåras genom de bindningar avgränsskyddet som gjort inom främst och . Förnärvarande utgörs av förbrukningen av Prop. 1985/86:166proteinfodermedel av varor som ligger utanförjordbruksprisregleringen. Det rör sig främstom fiskmjöl, köttmjöl och lupinfrö. Användningenav fiskmjöl har ökat starkt under de senaste 10. åren.Inblandningen i svinfoder har begränsatsgenom att slakteri näringen infört prisavdrag förfläsk som innehåller så höghalt av vissa fettsyror från fiskmjöl att smakförsämringkan uppstå vid lagring. Eftersom inblandningen i foder tillandra djurslag har ökat är dock den totala kvantiteten fiskmjölfortfarande hög. Fiskmjöl har efterhandblivit alltmer konkurrenskraftigt på den svenska marknaden genom avgiftsuttaget påoljekraftfoder. Medan prisrelationen mellan fiskmjöloch sojamjöl på världsmarknaden förnärvarande är 2,2:1 ärden i vårt land 1.2:1. Före1932 förekom ingen import av lupinfrö förfoderändamål.. 1984/85 var importen . 1985 träffadesen överenskoranelse mellan de störrefodertillverkarna att dessa skulle upphöra med importen. Under1985 - 1986 har världsmarknadspriserna påspannmål sjunkit kraftigt. Detta har inneburit att spannmålsslag,som ligger utanför jordbruksprisregi eri ngen. har fåtteller kan få ökat intresse inom fodermedelsindustrin, sålundahar intresse visats för s ' brutet ris, tull stat nr 10.06.500. Världsmarknadsprisernapå denna produkt har sjunkit till en nivåsom är lägre Sn priserna påalternativa inhemska fodermedel. Rågvetesom är en korsning mellan råg,och vete har av klassificerats under stat nr 10.07.900 och hamnar därmedutanför regleringen. Stor risk föreliggeratt en import av rågvete för foderändamål kan komma till stånd.I så fall får motsvarande mängdsvensk fodersäd exporteras, vilket f n kan ske endast till mycketlåga priser. 1985/86: 166 Detförhållandet att vissa fodervaror ligger utanförregleringen leder till snedvridningar i förbrukningen som ärtill skada för såväl jordbruket som konsumenterna. Förjordbruket innebär det att den inhemska proteinproduktionen måstekonkurrera med bl a fiskmjöl som säljs till världsmarknadspris. Förkonsumenterna inverkar användningen av fiskmjöli stället för sojamjöl pålivsmedelspriserna eftersom kostnadskompensationen till jordbruket förimporterat proteinfoder påverkas av världsmarknadspriserna.På världsmarknaden är fiskmjöletsom tidigare nämnts f n dyrare änsojamjöl. Medhänsyn till vad som sagts ovan ärstatsmakternas uttalande att försörjningen med proteinfodermedel i ökadutsträckning bör tryggas genominhemsk produktion (JoU 1984/85:33) under nuvarande omständighetersvårt att beakta i regleringen. Medåberopande av tidigare förslagvill nämnden understryka angelägenhetenav att nu nämnda frågor ånyo prövas. JNföreslår att inlösendagen förspannmål ändras en månad frånden till års skörd.Bakgrunden till detta är angelägenheten av att snabbare under regleringsåretfå definitiva uppgifter om de överskottskvahtitetersom skall avsättas. Dedefinitiva priser som gäller för spannmål under Prop. regleringsåret1985/86 bör gälla som preliminärapriser under 1986/87förutom för havre där det preliminärapriset föreslås sänkasmed per kg. Priserna börvidare justeras för ovan föreslagnaförändring av inlösendagen. föreslåsföljande preliminärainlösenpriser för spannmålper den JNoch de båda delegationerna ärsom nämnts i avsnitt 4.3.5 överensom att en utvidgning av basen för uttagande av förmalningsavgiftbör ske fr o m . Förnärvarande uttas avgift vid förmalningav vete och råg. Basen föreslåsutvidgas genom att avgift utgår även vid användning av korn ochhavre för human konsumtion. JNföreslår därför att 7 § lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets områdeändras i enlighet med bilaga 1 . Vissjustering av pristrappan kan bli aktuell till följdav att handeln planerar en höjning av nedre storleksgränsenför matpotatis från35 till 38 m m. JN återkommer i denna frågai samband med skrivelse om gränsskydd m m i juni månad1986. 6 1985/86. 9.4 Vallfröstödet Prop. 1985/86: 166 Dedirektiv som gäller för vallfröstödetmeddelades av regeringen i regleringsbrev . Enligt dessa skall stödeti genomsnitt för till utgå iform av arealbidrag. har i skrivelse till jordbruksnämnden1985-03-14 föreslagit att denna föreskrifttas bort och att i fortsättningen självfår besluta hur stor del av stödetsom bör utgå i form av arealbidrag. Avsiktenmed vallfröstödet är att skapa ekonomiska förutsättningarför en odling som motsvarar självförsörjning.Detta uppnås bäst genom prisstöd.I vissa fall, bl a vid låg skörd, bör stödet dock till stor del utgå iform av arealbidrag. JNföreslår att nämnden bemyndigas att besluta om avvägningenmellan arealbidrag och prisstöd inom vallfröstödet. 9.5 Buffertzonerför nötkött och fläsk /86 prövas förnötkött och fläsk ett system utanbuffertzongränser och med prisgränsermotsvarande resp av mittpriserna. EnligtJNs mening bör detta system föreslåsgälla även efter 1985/86. 1Vall frönämndens skrivelse samt en utredning om stödetsutformning bifogas denna skrivelse som bilaga 5. 9.6 Säsongprissättningpå fläsk Prop. JNoch delegationerna är överens om en mer marknadsmässigprissättning på fläsk.Som ettled i detta bör JN därför fåregeringens bemyndigande attunder få tillämpa en mer flexibel prissättning.Därigenom kan en ökadsäsongprissättning genomföras.Detta bör ske genom att mittpriserna höjsmed /kg - 30 december 1986och sedan sänks med /kg 1januari - i förhållande till nuvarande mittpriser. Vad gällerprövning av erforderligt gränsskyddskall detta ske enligt gängse regler. JNhar regeringens uppdrag att tillse att skulden inom spannmålsregleringenom återbetalas på en fyraårsperiodräknat från . Med hänsyntill de låga världsmarknadspriserna och den därmedsvaga regleringsekonomin föreslår nämnden att amorteringsperioden framflyttas ett år.En plan för spannmålsregleringensfinansiering /87 bör framläggas av nämnden förregeringen /sedan ytterligare besked erhållitsi fråga om statens bidrag till överskottsarealenskostnader. JNoch delegationerna föreslog i sin skrivelse till regeringen 1985-12-19att prisregleringsavgiften på handelsgödsel skulle höjasden från till av handelsgödselnspris. Efter ytterligare samråd med representanter förhandeln och Supra föreslår JN nu att höjningen skall trädai kraft . JN avser att senare i vår återkommamed uppgift om vilka avgifter som bör gälla för de olika näringsämnena. Ilikhet med tidigare skall avgiftshöjningen ej få återverkapå konsumentpriserna. 12 Avgift påbekämpningsmedel Prop. JNhar i skrivelse till regeringen föreslagitatt JN bemyndigas införa en avgift på bekämpningsmedel.Förslag till lag om ändringav lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets områdebifogas (bilaga 1). JNoch delegationerna är överens om att fr o m , ta ut enavgift på de bekämpningsmedel som användsi jordbruket. /87 beräknas den totalaavgiftssumman bli av totala värdevolymenexkl avgift för bekämpningsmedel i jordbrukarledet. En sådanavgiftsnivå beräknas 1986/87 ge ca tillregleringsekonomin. Efter samråd med registreringsinnehavarna har nämndenkommit fram till att avgiften bör beräknas per dos. (Rekommenderad mängdper hektar vid en behandling). Varje behandling börsåledes belastas lika av avgiften. Vid en sådanutformning anses avgiften bli neutral vad avser valet av bekämpningsmedel.Avgiften uttryckt per mängdenhet (kg, lit) kommer att variera mellan bekämpningsmedlennär olika mängd per hektar ochbehandling rekommenderas. Vissabekämpningsmedel användsbåde i jordbruket och inom trädgårdssektorn.Avgifter som belastar andra näringar än jordbruket bör återförastill resp näring pa samma sättsom nu sker med prisregleringsavgiften på handelsgödsel. Deavgiftor som tas in på bekämpningsmedel som användsi jordbruket bor få användas inom jordbruksregleringen. Eftersom medlen viaregleringen återförs till jordbruket böravgiften inte få påverka livsmedelspriserna. Destörre återförsäljarna av bekämpningsmedel som JNhar samrått med anser inte att en samordning av uppbördenav avgiften med den uppbörd av s k miljöavgift somriksskatteverket svarar för skulle innebära mera betydande fördelar.De har begärt att avgiften skall administreras av JN. Oavsettom administrationen läggs på JN eller på RSV börJN bemyndigas att fastställa avgiften. Kostnaden föruppbörden bör få täckas av avgiftsmedel. 13 Regleringsföreningarna Prop. 1985/86: 166 Vidöverläggningarna har fråganom en översyn av regleringsföreningarnasverksamhet aktualiserats. Jordbruksnämndenhar i och för sig redan tagit initiativ till en diskussion medsamtliga föreningar om en gemensam översynav föreningarnas verksamhet särskiltvad avser bevakningen av föreningarnas ekonomi. Nämndenhar vidare särskilt begärt en utredning frånSvensk Kötthandel om hur exportbidragen fastställsmm. JNoch delegationerna är emellertid nu överensom,att en grundligare översyn bör görasav regleringsföreningarnas verksamhet och arbetsformer. LRFhar i samband med överläggningarna aktualiserat frågorsom berör skördeskadeskyddet. JN och delegationerna konstateradeatt skördeskadeskyddet inte ärnågon fråga som direkt berör överläggningarna. JNoch delegationerna är emellertid angelägnaom att de överläggningar om skyddets framtida utformning som f n pågårsnarast kan slutföras. 15.1 Fördelningsplanenför 1986/87 I JNs regleringsskrivelse till regeringen 1985-12-19avsnitt 8.3.6 redovisades beräknadeinkomster /86 och 1986/87. JN föreslog därvidatt fördelningsplanen /87 fick uppta samma belopp som 1985/86 eller542 milj kr. Som JN förutskickadei nämnda regleringsskrivelse kommer enfördelningsplan att inlämnas . 15.2 Medel utanförfördelningsplanen Prop. 1985/86: 166 Jordbruksnämndenlämnade i skrivelse (dnr 402-1126/85 sid33) en beräkning beträffande utfallet avregleringsekonomin 1985/86 och 1986/87. Enligt prognosen skulle det ackumuleradeunderskottet vid 1985/början på . finansierat genom ett lånhos , komma att minska till 26.2 resp 17,5milj kr vid utgången av resp budgetår. Enberäkning som gjorts inom nämnden,se följande sida, visar en avsevärdökning av inkomsterna. Vid slutet av innevarandebudgetår beräknas underskottet ha minskat till . Vidslutet av /87 beräknasskulden vara helt återbetald. Dessutom beräknasett överskott på uppkomma. Nämndenvill beträffande,medel utanförfördelningsplanen anföraföljande. I nämndens förslagtill regeringen skedde, med hänsyn till de minskadeinkomsterna, en neddragning av vissa poster. Med hänvisningtill redovisad beräkning önskar nämnden nu komplettera detta förslag. Nämndenvidhåller sålunda förslaget om till exportråd.Vidare önskar nämnden en återgångtill förut gällande belopp beträffandepristillägg på får- och lamnkött, dvs en ökningfrån 11 till . Återståendeöverskott bör, med hänsyntill osäkerheten i prognosen, inte intecknas förnågot ändamål. 1985/86: 166 Prognosbeträffande införsel avgiftsmedel m mregleringsaren 1985/86 - 1986/87 Ärter och bönor (för människoföda) Fettråvaror och fettvaror! Mjölkoch mejeriprodukter m m Släktvaror (samt slaktdjur. Summa2 620 252 630 000 a)Ävmedel inom fördelningsplan Svenskkötthandel, utbyteshandel O Föreningenför mejeriprodukter 130 000 Regleringskassanför fågelkött 3 000 Djurhälsovård,kontrollverksamhet m m Stöd till odling av konservärteroch andra köksväxter Stöd till odling av bruna bönorStöd till odling av vallväxtfrö Fondenför kollektiva åtgärderinom biodlingen exportråd potatisodlares riksförbundReserv till jordbruksnämndens förfogande Summa(införselavgifter pa foder medel + ) 542 200 542 2003 1 Dessutom tillkommer ca418 milj kr som direkt tillförs 2 Av införselavgifterpå råg och vete tillförsdessutom SSH ca . 3 Förslagtill preliminär fördelning av medel inom fördelningsplanenlämnas . 1985/86: 166 b)Av medel utanför fördelningsplan Utbyteshandel nötkött, oststaterna Utbyteshandel_kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk matpotati skontrol1 Bidrag till bevarande Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Stöd till maltproduktionen exportråd Ränta på lån från Summa utgifter Arets saldo Ackymulerat saldo vid , utgången av resp regleringsär 1984/85 tkr 29 000 Ol 16 500 5 790 300 1 000 1 500 4 530 601 198 + 19 054 595 740 + 28 760 1Med hänsyn till prognosens osäkerhethar något belopp inte satts in i tabellen. 16 Hemställan Prop. 1985/86: 166 Medstöd av det anfördahemställer JN att 1 det nu framlagda förslagetom jordbruksprisregleringens allmänna utformning förperioden - godkänns. 2 vad nämndenanfört rörande finansieringen av djurens hälso-och sjukvård godkänns, 3 JN bemyndigas att, avdet bemyndigade som nämnden har att medge Svensk Kötthandelatt ta upp lån om högst föratt underlätta produktionsanpassningar,få utnyttja högst inommejeri sektorn, 4 förslagetom prisregleringspriser - godkänns. 5 basen föruttagande av förmalningsavgift utvidgas till att omfatta ävenhavre och korn för humankonsumtion. 6 avvecklingsersättningentill äldre mjölkproducenter fårbibehållas /87, 7 gällandebestämmelser om investeringsbegränsninginom ägg-,och fläskproduktionen förlängsatt gälla , 8 förslagetangående ränte- och etableringsstödetinom jordbruket godkänns, 9 förslagetom fördelning och användningav fonderade och anvisade medel för låginkomstsatsning m m inom jordbruket förbudgetåren 1985/86 och 1986/87 godkänns. 10 JN bemyndigas attbesluta om avvägningen mellan Prop. 1985/86:166 arealbidragoch prisstöd inom vallfröstödet, 11 fåtillämpa ett prisgränssystem förnötkött och fläsk utan buffertzongränseroch att prisgränserna skall utgöra95 respektive av mittpriserna. 12 /87 fåtillämpa prisgränssystemet påfläsk på ett sådant sätt att en ökad säsongprissättningkan genomföras. 13 den tidigare föreslagnahöjningen av handelsgödselavgiftenfår träda i kraft , 14 den föreslagnahöjningen av avgiften på bekämpningsmedelm m godkänns, 15 vad nämndenanfört rörande användningen avregleringsmedel godkänns. 16 prisregleringen i övrigtunder 1986/87 får tillämpas enligt gällandeprinciper. Prop.1985/86: 166 Dettaärende har avgjorts av generaldirektörenoch ledamöterna . ochFringel efter föredragning av avdelningscheferna , byråcheferna samt tf avdelningsdirektörenHans Andersson, envar för sitt sakområde. Särskildayttranden har avgetts av ledamöterna (bilaga 2) samtledamoten (bilaga 3). 1985/86: 166 Bilaga 1 Lagom ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde Enligtriksdagens beslut föreskrivs att 7 §lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område'skall ha nedan angivna lydelse. 7§2 Tillverkare eller, ifall som avses nedan undera), innehavare av slakteri eller köttbesiktningsbyrå erläggeravgift för akött av häst, nötkreatur, tamsvin. höns,kalkon, anka och tamgås, när köttet blivit godkäntvid köttbesiktning enligt lagen (1959:99) om köttbesiktningm.m. (slaktdjursavgift). b) mjölksom användes av mjölkproducent vidtillverkning av smör eller ost för försäljning. c) mjölkoch grädde som användes i mejeri förtillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost, ost, torrmjölkoch kondenserad mjölk som tillverkats i mejeri, margarinost som ejtillverkats i mejeri, d) smöroch smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättnings medel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersätt ningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll, 7§ Tillverkare eller, i" fall som avses nedanunder a), innehavare av slakteri eller köttbesiktningsbyråeller, i fall som avses nedan under m,, den som inom landet yrkesmässigttillverkar bekämpningsmedel m m eller till landet införbekämpningsmedel m m föryrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässiganvändning inom landet er-erläggeravgift för a) köttav häst, nötkreatur, tamsvin, får,höns, kalkon, anka och tamgås,när köttet blivit godkäntvid köttbesiktning enligt lagen (1959:99) om köttbesiktningm.m. (slaktdjursavgift), b) mjölksom användes av mjölkproducent vidtillverkning av smör eller ost för försäljning, c) mjölkoch grädde som användes i mejeri förtillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost, ost,torrmjölk och kondenserad mjölk,som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri. d) smöroch smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättnings medel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersätt ningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll. iLagen omtryckt 1984:199 2 Senaste lydelse 1984:559 e) veteoch råg som användes för tillverkning av mjöl, gryn, flingor eller liknande produkt, f) stärkelseeller stärkelseprodukt som erhålls ur annan vara änpotatis, h)fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjureller ur fettråvara, hänförlig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03(fettvaruavgift), i)oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnesur frön och frukter,