prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Om statsbidrag vid tillämpningen av ett revideratstatsbidragssystem kan utgå enligt normaltimplanen, kan mindre justeringar avtimplaner medges i försöksverksamheten ulan all delta medför ökade statligakostnader, SÖ ser detta som en slor fördel med del föreslagnastatsbidragssystemet. Del är angelägel all de principiella förändringar som kanbli följden av ÖGY:s förslag kan rymmas inom del reviderade resurs-systemetsramar. Gymnasieskolanssuccessiva reformering genom försöks- och utvecklingsarbete måsle vidschabloniseringen bättre än med nuvarande syslem kunna följas upp enligtlänsskolnämndens i bestämda uppfattning, som den ökadelokala friheten lill särskilda satsningar bör stimulera fältarbetet. Enförbättrad kontroll anser SFL och SL vara möjlig alt åstadkomma utangenomgripande förändringar av statsbidraget, 7 Lärartimmar tilldelas enligt schabloner SÖställer sig posUiv till denna metod för att åstadkomma ett mer överskådligtsyslem än del nuvarande. Del är dock viktigt alt de beräkningsgrunder somfastställs vid införandel kontinuerligt ses över. En mer omfattande översyntorde bli nödvändig , SÖ menar atl förresursberäkningen på de treåriga linjerna och för årskurserna I -3 på T-linjen bör en schablon för alla linjer och för årskur sen lillämpas, dvs, en genomsnittlig schablon. Därigenom blir beräkningar na enklare alt ulföra och exaktheten tillräcklig, 70 Länsskolnämndeni län föreslår följande förändringar, Prop, 1985/86: 97 Skolhuvudmanmed en gymnasieskola med såväl tre- och fyraåriga linjer som tvåårigateoretiska och yrkesinriktade linjer med organisation av minimikaraktär ges enfritt disponibel extra undervisningsresurs . Möjlighetenlill timreduktion vid mindre elevantal än 30 per klassavdelning regleras såatt föreskrifterna i förordningen (SFS 1984:41, ändrad 1984:739) kommer altange gränsen för maximall tillåten limredukiion. Ävenberäkningsformlerna för de linjespecifika ämnena på de tvååriga teoretiskalinjerna bör byggas upp med en grundresurs för skolhuvudmännen kompletteradmed en elevrelalerad lilläggsresurs. all i valet mellan allmänna och linjespecifika beräkningsformlerbör de allmänna beräkningsformlerna förordas. Delbör övervägas om inte också beräkningsformlerna för de linjespecifika ämnenapä de tvååriga yrkesinriktade linjerna skulle kunna byggas upp på samma sättsom de övriga beräkningsformlerna, dvs, med en skolhu-vudmansbaseradgrundresurs kompletterad med en elevrelalerad lilläggsresurs. Delbör prövas om inte mer av den särskilda undervisningsresursen skulle kunna ingåi den allmänna undervisningsresursen, t, ex, genom all den elevrelaleradetilläggsresursen ökas i lämplig omfattning. Föratt förenkla resursberäkningen föreslår länsskolnämnden i atlsådan ändring vidtas så all på samma utbildningslinje endast skall finnas 16-eller 30-klass, Närdet gäller vikarier föreslås dels att resurs för ej utnyttjade"korttids-vikarier" får användas för annan undervisning, dels all etlsärskilt lönekostnadsbidrag utgår i övrigi på i princip samma sått som , Förall slippa ett i princip okontrollerbart specialdeslinerat statsbidrag somutgör av del totala bidraget föreslås atl vikariedelenschabloniseras lill en viss procent av lärarlönebidragel, Länsskolnämndeni anser att promemorians förslag om alt skolstyrelsen självbör få falla beslul om fortsall undervisning i ell ämne, då elevantalet ärotillräckligt, innebär merkostnader för kommunerna, Länsskolnämndeni tillstyrker förslagel om de olika schablonerna. Eftersom det,trots noggranna beräkningar, är nästan omöjligt all förutse alla konsekvenserav ell sådanl system som föreslås, menar nämnden att en speciellutjämningsresurs bör lyftas av och tilldelas länsskolnämndema, Länsskolnämndeni tillstyrker i huvudsak den föreslagna konstruktionen avschablonen för tre- och fyraåriga linjer, dock med den ändringen atl den börberäknas skolenhelsvis. Tvååriga teoretiska linjer med 30 som delningslal börkunna behandlas som de treåriga linjerna, dvs, tilldelas en grundresurs och en lilläggsresurs. mening är det lämpligt att en viss resursförstärkning kan ske i de fall, där del genomgående är höga elevantal i yrkesundervis ningen, medan ett lägre statsbidrag vid dålig beläggning kan ge incitament lill samma typ av rationaliseringar som i andra ämnen, åtminstone vad ' avser vissa delar avyrkesämnet, t, ex, fackleorin. Nämnden anser i motsats lill promemorian attbeslämmelserna om tim- Prop, 1985/86:97 lalsreduklioner helt bör slopas. Därvidkommer skolförordningens generella stadganden alt gälla, nämligen allundervisning enligt limplanen skall meddelas eleverna, börhärvid kunna besluta om avvikelse från limplanens veckotimlal vid småelevgrupper. En sådan ordning är bättre än all försöka utarbeta detaljeraderegler för i vilka ämnen reduceringar får ske och i vilken omfattning det fårske vid olika elevantal, i anser vidare alt även detobligatoriska tillvalet på yrkesinriktade linjer borde erhålla särbehandling, i lån: För de s,k, ST-skolornaförutsätts bibehållande av nuvarande schabloniserade statsbidragssystem.Nämnden vill dock fästa uppmärksamheten på atl detla syslem endasl omfattar s,k, 21-timmarsämnen, och alt stalsbidragsunderlaget för exempelvis ämnena bild,musik, idrott etc, beräknas pä traditionellt sätt. Här bör en anpassning avförslaget genomföras, tillstyrker alt en linjerelaieradresursberäkning används, i Norrbollens län tillstyrker systemet förresursberäkningar men föreslår all resursen i linjespecifika ämnen påvårdlinjen med klassdelningstalet 16 beräknas på samma sätt som för övrigatvååriga linjer med klassdelningslalel 16, Nämnden motsätter sig all resurserna förpåbyggnadsulbildningar och specialkurser fördelas via schablon. Här bör istället resursen utgöras av timplanen med timreduklioner i förhållande lillelevantal i ämnen med delningslalel 30, Nämnden tillstyrker förslagel i vad avser start ochfullföljande av utbildning vid låga elevantal, Resurssystemel måsle dockutformas så alt möjligheter finns lill gymnasieutbildning i små kommuner medgymnasieskola som har endasl specialkurser. Del är nödvändigl alllänsskolnämnden har möjligheter att medge ell utbildningsutbud vid lågaelevial, SFL och SL kan inte acceptera att skolstyrelser gesmöjlighel lill överinlag. Flera skäl talar i stället för mindreundervisningsgrupper, Förslagel om överinlag är ur säkerhetssynpunkt allvariigtnär det gäller yrkesinriktade studievägar. För stora elevgrupper omöjliggör entillfredsslällande lillsyn av elever som i undervisningen arbetar med maskineroch verktyg där särskilda skyddsföreskrifter gäller, t, ex, roterande verktyg.Överintag av elever innebär ökade säkerhetsrisker och sämre arbetsmiljö, Faluns kommun tror sig få begränsade möjligheter atlpåverka resursfördelningen till gymnasieskolorna, kommun instämmer i promemorians förslag altlänsskolnämndens medgivande inte längre skall krävas för all vid behovöverskrida högsta elevantal om 30 eller 16 för klasser i grupp med 3 resp, 2elever. Ett minimikrav på etl nytt syslem borde - enligt Göteborgskommun - rimligen vara att de kvoter som skall användas i resursmodellen garanterar kommunerna undervisningstimmar enligt gällande timplaner åtminstone för fulltaliga klasser. Annars måste skolenheterna kunna möta en resursre ducering med lokall beslutade timplanejusteringar. Oavsett vilket statsbidragssystem som införs verkar det - enligt Lyck- 72 selekommun - praktiskt atl skolstyrelsen själv kan avgöra om överin- Prop,1985/86:97 skrivning av 3 respektive 2 elever får ske, Ikonsekvens med systemet med schablonlilldelning av undervisningsresurserfinner kommun det rimligl att de nu gällande högsta elevantalet 30 och16 skall kunna överskridas. Detlorde enligi kommun kunna vara möjligt att schablonisera denberäknade vikarieresursen. Varje kommun borde tilldelas etl bestämt veckotimtalbaserat på skolorganisationen och antalet elever. 8 Oförändrad kostnadsfördelning stat-kommun Promemoriansförslag, sammanfattningen s. 4 konstaterar att , då elevantalet sjunker, årrisken stor för alt statsbidraget sjunker och därmed antalet lärartimmar, SFLoch SL: De i promemorian redovisade avvikelserna mot tidigare resursultag ikommunerna blir missvisande, eftersom de inte bygger på förulsältningar somkommer all vara aktuella vid en övergång lill ell schabloniserat resurssyslem.Simuleringarna har dessulom begränsats lill de tre- och fyraåriga linjerna ochbara delvis tili de tvååriga. Konsekvenser vad gäller specialkurser harbehandlats ytterst summariskt, vilket ger ett bristfälligt underiag vidbedömning av förslaget. 9 Fastställande av veckotimpris och utbetalning avstatsbidrag SÖtillstyrker förslagel om veckoiimpriser. Del bör kunna medföra vissarationaliseringar, SÖ föreslår all regeringen med anlitande av SCB fastställerveckotimpriserna på ell liknande sätt som sker för . Bestämmelserom slutreglering som gäller för driftbidrag bör enligt SÖ:s meningkunna vara vägledande även för statsbidraget lill gymnasieskolan. Statskontoret:Ell länkbart alternativ vad gäller bidrag lill socialavgifter och reduceratlönekoslnadspålägg kan vara atl kommuner och landsting vid inbetalning avavgifterna får reducera avgiften med ett belopp som i praktiken motsvarar vadsom nu utgår i statsbidrag, dvs, ett procenttal på lönesumman, 1 övrigtverkställs inbetalning till RSV genom omföring på statsbudgeten. Statskontoretföreslår därför all möjligheterna all genomföra en omläggning avulbelalnings-och redovisningsrutinerna utreds närmare, Länsskolnämndeni accepterar inte förslagel med veckoiimpriser och all man inför ell anlal arvodesgrupper för kommuner med olika lärariönenivåer, Beslul om slutgiltigt statsbidrag måsle fattas före budgelbehandlingen i kommunerna, 73 Vad gäller veckotimpriset bör - enligt länsskolnämnden iKronobergs Prop, 1985/86:97 län övervägas om ell sådanl kan fastställasför varje kommun i stället för olika studievägar m, m. När det gäller slutreglering av statsbidraget ansernämnden alt nu gällande princip skall gälla, del vill säga att samma myndigheisom fattar organisalionsbeslut också svarar för beslul om det slutligastatsbidraget. Nämnden tillstyrker promemorians förslag att länsskolnämndenskall svara för beslut om bidragsbelopp, i anser del vara lämpliglatl även utbetalningarna av statsbidraget hanteras av nämnden, i stöder förslagel om allpröva den bästa schabloniseringen ur administrativ synvinkel av den totalaresurshanteringen men motsätter sig att den får ha avgörande betydelse, kommun anser att veckotimpriser bör fastställasför varje enskild kommun och atl förskollsutbelalningama bör baseras på enprog-noslicerad löneökning saml stöder förslagel om att bidragen till socialaavgifter utbetalas ulan särskild rekvisition från skolhuvudmännen, kommun anser atl ett system med veckoiimpriserförsvårar administrationen, åtminstone på det lokala planet. Bättre är attlåta utbetald lönesumma för slalsbidragsberälligade limmar utgörabidragsunderlag. Denna summa är med en riktig bokföring lätt att la fram. Delfaktiska statsbidraget kan sedan rekvireras månaden därpå. Ingen eftersläpningbehöver uppstå, Faluns kommun finner del lämpligt alt veckotimprisetfastställs utifrån kommunens lönebild på lärarsidan, anser all förslagel om ell schabloniseratsyslem för beräkning av statsbidrag till lärariöner lorde innebära atl det blirsvårare för kommunerna alt på rätl sätt budgetera statsbidragen. Då gymnasieskolan har en mångfald lärarkategorier,ifrågasätter om inte kommunerna kunde få betalt för denfaktiska lönekostnaden utifrån gällande organisalionsbeslut, kommun menar all antalet arvodesgmpper bör varastörre än vad som gäller för , bl, a, för alt komma ifrån de extremaeffekter en kommun kan drabbas av genom dels en schabloniserad timtilldelning,dels de schabloniserade veckolimpriserna, Förslagel att på liknande säll som inomstatsbidragssystemet för införa ett syslem med olika limprisertillstyrks av kommun. Speciellt vill skolstyrelsen härvid betona atlveckolimpriserna bör ort-grupperas, då variationerna redan inom gmndskolanvisat sig vara stora mellan olika kommuner. Förslaget innebär en direkt finansiell belastning påkommunerna, då förskotten utbetalas i en lönenivå som är beräknad på föregåendeläsår. Detta innebär alt kommunen får slå för finansieringen avlöneutvecklingen mellan två läsår dvs, utfallet av eventuellalöneförhandlingar, vilket bl, a, kommerati påverka kommunens likviditet. Antagandetsom promemorian gör att löneutvecklingen under etl läsår motsvaras av ell minskal limunderlag lill följd av minskat elevunderlag (minskad organisation) lorde ej vara relevant, varför skolstyrelsen avvisar 74 dennamodell för sialsbidragsreglering. För undvikande av övervällring av kostnader på kommunenbör - enligt Prop. 1985/86: 97 kommun - arvodesgrupperna liggamycket nära resp, kommuns verkliga veckolimpris (eventuellt vara lika med kommunens verkliga veckolimpris). 10 En viss garantiresurs Promemorians förslag, sammanfattningen s. 5 Enligt SÖ:s uppfattning är en garanliresurs nödvändig föralt vissa kommuner skall på ett rimligt säll klara övergängen till ett nyttstatsbidragssystem. Garantiresursen bör vara konstruerad så atl kommunernasjälva kan beräkna dess storlek och läggas in i rekvisitionen av statsbidrag, i län anser förslagel om ensärskild garanliresurs under vara tillfyllest. Denna möjlighel lill enextra tUlfällig resurs löser dock ej svårigheterna för de gymnasieskolor, somenligt avsnitt 7, s, 71 föreslås få en extra fritt rörlig undervisningsresurs.Möjligheten all göra anpassningar i en organisation av minimikaraktär är somregel mycket små och den enda lösning som återstår är därför nedläggning avvissa studievägar. Detta ter sig dock ej acceptabelt vare sig ur regionalekonomisksynvinkel eller utifrån kravel på en likvärdig utbildningsstandard, i har under avsnitt 6föreslagit atl en särskild uljämningsresurs tilldelas länsskolnämndema. Den irapporten föreslagna garanliresursen ersätts i så fall av uijåmningsresursen.Om inte detta är möjligt, är del nämndens mening alt garanliresursen börtilldelas länsskolnämndema, i anser atl resurstilldelningensnarare bör utgå från limplanerna än från det senasie faktiska resursutlaget.Det kan vara befogat med övergångsbestämmelser ,förslagsvis under framåt, som begränsar eventuella minskningar istatsbidraget till , i stöder förslaget om enviss garantiresurs, i anser atl det finns skälalt låta en garanliresurs slå till missgynnade kommuners förfogande under enlängre period än den av arbetsgruppen föreslagna. Ett större anlal gymnasieskolorblir små skolor. Simuleringar med sikte på exempelvis 1995 har inte utförts, i tillstyrker en"garanliresurs", Efler en övergångslid bör utvärdering ske av hurden nya statsbidragsgivningen påverkat gymnasieskoleorganisalionen. Därvid börspeciell uppmärksamhet ägnas glesbygdslänen, SFL och SL menar atl följden blir alt tiänsleunderlagminskar i vissa kommuner, medan andra får ett ökat underiag. En ökad arbetslöshet för lärare befaras härigenom. Denna kan ofta på grund av bundenhet lill orten inte lösas genom all det finns lediga tiänster på annat håll i landet, 75 7 1985/86. Mot bakgrund av en förväntad, kraftig nedgång av antaletelever och Prop, 1985/86:97 tidigare gjorda besparingar måsle enligt SFLoch SL särskilda ålgärder vidtas för all garantera de anställdaanställningstrygghet. Inför en eventuell övergång till ett nytt bidragssystemmåsle personalkonsekvenserna i, god tid belysas. Enligt Faluns kommun bör den föreslagnakompensationsgaranlin ej tidsbegränsas. Den garanliresurs som övergångsvis föreslås ulgå, när enkommun genom det nya bidragssystemet erhåller en orimligt kraftig minskning avstatsbidraget, bör enligt inte styras efler fastställdaprocentsatser, I stället förordas atl varje enhets organisalion ges rätt lillprövning av sin resurstilldelning. 11 Utvärdering och genomförandetidpunkt Promemorians förslag s. 40 Enligt SÖ:s mening är del nödvändigl atl ell införande avell förändrat statsbidragssystem kopplas till en utvärdering av systemetseffekter, dels de organisatoriska och ekonomiska, dels de pedagogiska. Deekonomiska effekiema bör utvärderas noga. En effektiv revision och vissapunktvisa undersökningar bör kunna användas för detla. För den pedagogiska utvärderingen finns redan vissamodeller och erfarenheter inom , Detta projekt avslutas i ochmed slulrap-porleringen lill regeringen av effekterna avförslärkningsresursen. Del synes tidsmässigt möjligt atl förplaneringen av denutvärdering som skall göras av del förändrade systemet kan inledas omedelbartefter denna slulrapportering, mer schabloniserat statsbidragssystem förgymnasieskolan än del nuvarande bör kopplas lill en ökad statlig mål- ochinnehållsstyrning. Ökade resurser bör avsättas till fortlöpande nationellutvärdering, i påtalar i sill yttrandebehovel av utbildning i samband med övergången till ett mer schabloniseratsystem, i län tillstyrker föreslagengenomförandetidpunkt under förutsättning att beslul om förändring,förordningar och föreskrifter föreligger i så god lid all informations- ochutbildningsinsatser kan genomföras under hela redovisningsårel 1986/87, i föreslår all de nyabeslämmelserna genomförs fr, o, m, , Visserligen är deföreslagna förändringarna ganska genomgripande, men en förberedelselid pånärmare synes dock vara onödigt lång, i lån tillstyrker tidpunktenför ändringarnas genomförande. Ändringarna bör i försia hand avse enförsökstid på förslagsvis . Del nyastatsbidragssystemet föreslås genomföras fr, o,m, , Ur kommunernas synpunkt hade del - enligt kommun - varit lämpligare att genomföra detla , Om del nya slatsbidra- 76 get för gymnasieskolaninförs , blir det ocksä möjligt för staten , 1985/86: 97att genomföra ytteriigare bearbetningar av systemet. Dessutom kan ulfall ianlal veckolimmar kontrolleras samt veckotimpris presenteras för kommunerna, Belräffandedatum för införande av ett eventuellt nytt statsbidragssystem anser Lyckselekommun det möjligt alt klara detta lill den , Malmökommun har noterat all utredningen betonat atl genomförande av nyastatsbidragssystem måsle ske med god förberedelselid. Den föreslagnalidsplanen med minsl ell och ell halvt år mellan beslul och genomförande villskolstyrelsen därför se som modell i samband med kommande förändringar. Bilaga 5 Prop, 1985/86:97 Beräkningsunderlag m. m. När del gäller all få fram ett beräkningsunderlag för ettschabloniserat resurssystem måsle hänsyn las lill ett anlal faktorer, nämligen - Skolslorlek(totalt inom kommunen) - Timplanetyp(tre- och fyraårig resp, tvåårig utbildning) - Timplanesyslem(reguljära resp, alternativa timplaner) - Ämneskaraklär(gemensamma resp, linjespecifika ämnen) - Delningslal (16resp, 30 elever) - Skoltyp (enligtdagens terminologi allmän skolenhet resp, särskild skolenhet typ 1 eller 2), I ett resurssystem som skall stimulera till elleffektivare utnyitiande av tillgängliga resurser bör skolstorleken mätas iantal elever. Eftersom resursbehovet per elev är större i kommuner medliten gymnasieskola, måste en särskild förstärkning av resurserna ske fördessa. För atl denna stimulans inte i sin lur skall förstärka den förmånligaresituationen för kommuner med många skolenheter gentemot de små kommunerna börresurserna beräknas per kommun och inte per skolenhet. Resurserna kommer i denna framställning alt beräknas ianlal lärarveckotimmar. Med veckotimme avses en lektion i en årskurseller i fråga om studieväg i gymnasieskolan, som är kortare än en årskurs, enlektion på sådan studieväg. Resursbehovet kommer all uttryckas i anlallärarveckotimmar per elev. I del följande kommer på grund av olika limplanelyp(limplanekonslmk-lion) tre- och fyraåriga utbildningar alt skiljas från detvååriga. Inom gmppen tre- och fyraåriga studievägar kommer skildaberäkningar all göras för de båda timplanesystemen, reguljära resp, alternativalimplaner. För de tvååriga linjerna kommer på grund avämneskaraktären skillnad all göras mellan gemensamma och linjespecifika ämnen.De senare måsle vidare särbehandlas med hänsyn till föreskrivet delningslal, 16eller 30 elever. Slutligen måsle här också viss hänsyn las till skoltyp. Vidare kommer ett anlal särskilda frågor, t, ex,ompåbyggnadsutbildningar och andra specialkurser att beröras. Beräkningarna bygger på SÖ:s bearbetningar avhöslrapporlerna för /86, Uppgifterna avser resurser för basändamål samt resurserför delning enligt timplan. Däremot ingår inte resurser för slödundervisningoch tlf samt resurser för frivillig undervisning, Ärskurs 4 av leknisk linje saml de samordnade limplanerna,där schabloniserade resurssyslem redan införts, berörs inte av dennaframställning. 2 Tre- och fyraåriga linjer Prop, 1985/86:97 2,1 De båda Umplanesystemen EnligtSÖ: s uppgifter utgör antalet lärarveckotimmar per elev i de olika /86 följande. AT-skolornahar genomgående ett större resursultag än de skolor som läser enligt reguljäralimplaner. Skillnaden beror givelvis i första hand på skolslorlek och därmedföljande klass- och gruppfyllnad. Även limplanen har sin betydelse men på såsäll atl skiUnaden borde ha varit ännu större om reguljära timplaner hadetillämpats i AT-skolorna, Ifråga om studievägar och årskurser är de båda timplanesystemen i stort settlikartal uppbyggda med undantag för samläsningen i linjegmpperna EHS och NT iårskurs 1 enligt de alternativa timplanerna, Samma modeU förresurstilldelningen bör därför kunna tillämpas i båda fallen. Då resursnivåernai de båda timplanesystemen på grund av skillnaderna i skolslorlek och därmedföljande plalsulnylljandegrad uppvisar rätt belydande differenser finns detanledning atl beträffande resursernas storlek behandla de reguljära och dealternativa timplanerna var för sig, Detär givelvis önskvärt all antalet schabloner begränsas så alt resurslilldelningssystemelblir lätlhanteriigl. Ett sådanl syslem kan emellertid medföra vissa skillnaderi resurstilldelningen för de enskilda kommunerna, jämfört med vad som erhållsenligt nuvarande regler. Ju fler schabloner som används, desto mindre börskillnaderna bli mellan resursvolymerna enligt nuvarande regler och enligtschablonsystemel. Det senare blir då å andra sidan mera detaljrikt. Delgäller således all finna en lämplig avvägning mellan enkelhet ochresursskillnader, I del följande diskuteras därför resursnivån såväl i årskursersom på studievägar. Denenklaste resurstilldelningsprincipen för de tre- och fyraåriga linjerna ärnaturiigtvis en gemensam schablon för alla årskurser och studievägar inom vartoch ell av de båda timplanesystemen. En så "grov" metod skulle dockge relativt stora differenser mellan nuvarande och schablon-beräknad resurs. Nästasteg är då år5«rifördelade resurser, som kräver tre resursschabloner förvartdera timplanesystemel. Ett sådanl beräkningssäll är naturligt med hänsyntill den intima samläsningen mellan linjerna inom varje årskurs. Metoden kannaturiigtvis medföra avvikelser i förhållande till nuvarande resursvolym förkommuner med starkt profilerat linjeulbud och då i första hand för del fåtalkommuner som har ett begränsat anlal linjer. Z,/«yefördelade resurser över alla tre årskurserna skulleha en klar näck- Prop, 1985/86:97 del i det alt naturiigasamläsningsmöjligheler saknas. Metoden fordrar fem schabloner i vartderatimplanesystemet, Dessulom fordras två extra schabloner för linjegrupperna EHSoch NT i årskurs 1 i de alternativa timplanerna som inte kan samordnas medövriga årskurser. Principen skulle kunna leda lill rätt stora skillnadergentemot nuvarande resursultag framför alll i kommuner, där mera omfattandeorganisationsförändringar inom gymnasieskolan pågår, t, ex, där tre- ochfyraåriga linjer håller på att införas, 1 den mest detaljerade resursberäkningsmeloden skulle ingåen schablon per årskurs och studieväg, dvs, 15 schabloner inom vartderatimplanesystemel. Del skulle ge något mera exakta värden men är i gengäldberäk-ningstekniskt sett mera komplicerat,