prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Frivillig repatriering anses vara den bästa lösningen. Alternativtkan lokal integration och omplacering i tredje land komma ifråga. På senare århar flyktingläger tenderat all permanentas och därmed ta i anspråk en slor delav UNHCR:s resurser för bistånd under en följd av år. Fömtom sitt reguljäraprogram bland flyktingar bislår UNHCR, på generalförsamlingens uppdrag,flyktingar efter återkomst till hemlandet eller hjälper människor som av skildaorsaker är hemlösa i sill eget land. har UNHCR därtill bistått enmiljon mer människor än förutsett i fem torkdrabbade länder i . UNHCR:sverksamhet granskas av en rådgivande kommilté, den s.k. exekutivkommittén.Kommitlén har 41 medlemmar. Kommitlén sammanträder en gång i Geneve.Dämtöver äger informella möten mm etl par gånger . Delta sker för atlbidragsländerna löpande skall kunna få insyn i UNHCR:s verksamhet. Flyktingkommissariensverksamhel finansieras genom frivilliga bidrag medan koslnaderna försekretariatet i inklusive fältkontoren, f. n. ca 1 600 personer, lill endryg Qärdedel bestrids via FN:s ordinarie budgei. UNHCR:s verksamhet växte explosionsartat undersenare delen av . uppgick totala budgeten för såväl reguljära som särskilda program lill 69 milj. dollar och 1980 lill 497 milj. dollar. utgifter beräknas lill lolall 500 milj. dollar. Del reguljära programmet har 180 av exekutivkommiuénfastställts till 330 milj. dollar. Till detla kommer Prop. 1985/86: 100utgifter för de särskilda programmen, vari bl. a. ingår hjälp lillfiyklingar Bil. 5 och hemlösa i det torkdrabbade . De största bidragsgivarna 1985 är , ,, , , , och . Sverigesreguljära bidrag för uppgick till 60 milj.kr. Därutövergavs omfattande exlra bidrag från bl.a.anslagsposten Katastrofer m.m.inom detbilaterala anslaget. Liksom de flesta andra organisationer inomFN-systemet har UNHCR svårt atl nå de fastställda bidragsmålen. På grund av bl.a. lorkkaiastrofen i har UNHCR särskilt stora problem att finansiera1985 års program. Elt annat problem är den ökade specialdestineringen av bidragvilket minskar flyklingkommissariens möjligheter alt på ett rättvist säll fördelaresurserna mellan de olika flyktinggrupperna. FN:s hjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNRWA) FN:shjälpprogram för paleslinaflykfingar började sin verksamhel 1950. UNRWA bislårde flyktingar som lämnade vid tillkomst samt dem somblev flyktingar efler junikrigel 1967.1 dag är ca 1,9 miljoner palestinierregistrerade som flyktingar hos UNRWA. Ungefär en tredjedel av dessa befinnersig i läger i , , samt Gaza-remsan och på . Programmetför paleslinaflykfingar omfattar ulbildning, hälsovård och livsmedelshjälp.Genom utbildningsprogrammet vilkel omfattar två tredjedelar av budgeten,utbildas drygt 340 000 palestinska barn i 650 skolor. Ca 10 000 lärare, nästansamtliga palestinska flyktingar, tjänstgör inom utbildningsprogrammet. UNRWA:schef, med titel generalkommissarie, rapporterar tillgeneralförsamlingen om organisationens verksamhel. Svensken somsedan 1979 varil generalkommissarie efterträddes av italienarenGiorgio Giacomelli. En rådgivande kommitté deltar i planeringen avorganisationens verksamhet. 1985års budgei planerades lill . På grund av bristande finansiella resurser skars denna dock ner till 146 milj. dollar. förutses en budget på 170 milj. dollar. De största bidragsgivarna 1985 är , och . Det svenska bidraget var 60 milj.kr. Därtill har 10 milj. kr. lämnats i extra bidrag med anledning av organisatio nens akuta finansiella situation. Organisationenhar haft finansiella svårigheter, vilka Prop. 1985/86:100 ytteriigare förvärrades under del gångna året. Svårigheterna berorframför Bil. 5 allt på att antalet barn i skolålder ständigt växer men ävenpå att kostnaderna för programmet aulomaliskt ökar genom stigande matpriseroch löner. Bidragen till programmet ökar däremot inte i sammatakt. Hotel om all tvingas skära ned utbildningsprogrammet eller t.o.m. stängasamtliga skolor vilar ständigt över organisationen och har avvärjts fleragånger endast genom betydande exlra bidrag i sista stund. Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) Familjeplaneringhar i många länder startat genom initiativ av frivilliga organisationer. (,IPPF) är den enda världsomspännande frivilligorganisafionen förfamiljeplanering och ansvarigt föräldraskap. IPPF har lokalamedlemsorganisationer i över 100 länder. Detövergripande målet för IPPF:s verksamhet är att främja familjeplanering ochansvarigt föräldraskap, dvs. människors rätt atl själva beslula om hur mångabarn de vill ha och när de skall födas. Federationen verkar för all ökamedvetenheten om befolkningsfrågans belydelse och för all den beaktas inationella och internationella utvecklingsplaner. I satsar man påatt utveckla och förbäUra tillgången på familjeplaneringsservice. Särskildaansträngningar görs för alt förändra attityderna hos männen. Genom atl vidgasamarbetet med andra organisationer, enskilda såväl som olika FN-organ, sökerman skapa en bredare förankring för sin verksamhel. Federationen har ett närasamarbete med WHO i frågor som rör sexualundervisning, nutrition ochfamiljeplaneringsservice inom ramen för mödra- och barnavård. Representanterför samfiiga medlemsorganisationer sammankallas till den s. k.medlemsförsamlingen. Då fastställs en arbetsplan framåt. Ansvaretför verksamheten i övrigt ligger på styrelsen, , som har 48medlemmar från olika medlemsorganisafio-ner, valda på regional basis. Generalsekreterare är Bradman Weerakoon,Sri Länka. IPPF:s huvudkontor är beläget i . IPPF:sverksamhel finansieras genom frivilliga bidrag från regeringar, organisationer och privata bidragsgivare. Därtill kommer inkomster från medlemsorganisationerna i form av medlemsavgifter, inkomster från för- 182 säljningav preventivmedel, lokala bidrag m.m. De frivilliga bidragen Prop. 1985/86:100uppgick till sammanlagt 52,2 milj. dollar. , , , Bil.5 , och var de största bidragsgivarna. På grund avUSA:s beslut atl inle ge fortsalt bidrag till IPPF beräknas de frivilligabidragen komma att reduceras lill ca 46 milj. dollar. Detla har redaninneburit nedskärningar både av programverksamheten och sekretariatspersonalen.Indragningen av del amerikanska bidraget är en följd av nya riktlinjerför befolkningsbistånd som bl. a. stipulerar att bidrag ej skall utgå tillfrivilligorganisationer som utför eller aktivt förespråkar aborter som enfamiljeplaneringsmelod i andra länder. IPPF:s uppfattning är att aborter inteär en familjeplaneringsmetod. 1 länder där aborter är lagliga får de lokalafamiljeplaneringsföreningarna avgöra om de vill stödja abortrelateradverksamhel. Det svenska bidraget för /86 är 67milj. Enligt avtal med IPPF skall därav användas för särskilda ändamålsom projekt för kvinnors utveckling, förbättrad mödra- och barnavård,ungdomsprojekt och integrering av familjeplanering i den lokala hälsovården. /GATTis internationella handelscentrum (ITC) /handelscentmm (ITC) bildades . Dess syfte är bl.a. attfrämja export genom medverkan i marknadsundersökningar, utvecklingav nya produkter, marknadsföring och uppbyggnad av nya institutioner förexport. I enlighel med nordiska rekommendationer har ITC i ökande graduppmärksammat de minst utvecklade ländernas behov. RikUinjernaför ITC:s verksamhel fastställs av de beslutande organen i och pågrundval av rekommendationer från en rådgivande gmpp (onITC), i vilken representanter för alla medlemsländer deltar. För den löpande verksamheten svarar elt sekretariati med ca 250 anställda, vartill kommer ca 600 på fältet. Sedan maj 1981är svensken chef för sekretariatet. ITC:ssammanlagda utbetalningar för verksamhelsårel uppgick lill 25,4milj.dollar. ITC:s tekniska samarbelsprogram finansieras genom UNDP-bidrag ochfrivilliga bidrag. är den störste enskilde bidrags-giv? Del svenskabidraget uppgick /86 till 12 milj.kr, vara" 1 milj.kr.lillITC:s råvaruprogram. Dessulom samarbetar med ''C inom ramen för delbilaterala utvecklingssamarbetet. Prop.1985/86: 100 Bil. 'i------- , cp"'. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 8,2 milj (1983) - totalt (exkl. östländer) . (1984/85) Ekonomiskoch social utveckling Prop. 5 ekonomiska och sociala situation är, trotslandels belydande utveckUngspptenlial,fortsall besvärlig. En viktig faktor i sammanhanget är Sydafrikasdeslabiliseringspolitik, med bl. a. slöd lill gerillarörelsen ochmilitära aktioner på skilda håll i landel. Sabolageaklioner har lett till allIransport- och kommunikalionsleder delvis bmtits sönder saml produktion ochdistribution inom jordbmk och industri försvårats. Resurskrävande militäramotoffensiver och upprensningsakfioner av MPL A-regeringens styrkor hargenomförts bl. a. mot UN IT A-baser i södra . Till följd av den väpnade konflikten finns eltbetydande antal flyktingar i från landels cenlrala och södra delar ochfrån . Ogynnsamma väderförhållanden har påverkat skörderesuhaletnegativt vad gäller hvsmedel och den tidigare vikfiga exportprodukten kaffe.Även diamantproduktionen har stagnerat. har dock oljeproduktionenfortsall alt växa, vilket lett till ökade exportintäkter och lill att Angolablivit den näst största oljeproducenten i . Importreslrik-fionerhar bidragit lill att jämvikt kunnat uppnås i utrikeshandel och betalningsbalans.Den utländska skuldsättningen kontrolleras noggrant och det beräknas attskuldljänstkvolen uppgår fill . har prioriterat användningen avexportintäkterna lill försvarsut-gifler samt import av livsmedel och vissabaskonsumtionsvaror. Den andra partikongressen väntas leda fillbeslut om mer decentraliserat plangenomförande, omstmkturering av företag isyfte atl nå högre ekonomisk effeklivitel, ökat stöd lill familjejordbmkelsproduklion för avsalu, saml ökad användning av marknadsmekanismer ochincitament i ekonomin. Angolavar värd för den alliansfria rörelsens ministermöte i 1985, meddeltagande på hög politisk nivå från nära 100 stater. Landel har anslutit sig lill . får betydande stöd från öst länder men strävar efter atl vidga sina samarbetskonlakter med olika västliga i-länder och övriga . Internationella röda korset genomför en katastrofinsats i de centrala delarna av landet. Sverigeär en av de största bilaterala biståndsgivarna. Slöd till befrielserörelsenMPLA inleddes . Efter självständighet lämnades svensktslöd i form av katastrofbistånd. Del långsikliga utveckUngssamarbetet inleddes1979. Inklusive stödet lill MPLA under liden före självständigheten uppgår desvenska biståndsbelalningarna 1. o. m. 1984/85 till drygt 683 milj. kr.Ijanuari 1985 undertecknades elt nytl samarbetsavtal för åren 1985 och Delsvenska biståndet är geografiskt koncentrerat till området kring och kusten norr därom. Det omfattar slöd lill fiske- och hälso- vårdssektorerna, importstöd saml en personal- och konsultfond. Trans portsektorn studeras och kan senare komma all bU en koncenlralionssek- tor i biståndet. Delsvenska biståndet ligger väl i linje med krisplan som är inriktad påbefolkningens basbehov och på åtemppbyggnad. Genom importstöd inom transport-och energisektorerna och projektstöd syftande till en ökning av fiskelseffektivitet främjas i första hand de bislåndspolifiska målen resursfillväxloch ekonomiskl oberoende. Hälsoslödel bidrar fill utjämning. Medelsfördelningenframgår av följande tabell: 1985/86: 100 Bil.5 Importstödoch stöd till landsbygdsetektrifiering Importstödetär inriktat på inköp av reservdelar och kompletterande utmstning inom energi-och transportsektorerna. En del av importstödet används tillsammans medkatastrofbiståndsmedel för inköp av utsäde och jordbmksutmstning lillsmåbrukare i södra . En annan del har använts för delfinansiering av etlprojekt för elektrifiering av landsbygden (Dembos). En särskild insatsgenomförs i samarbele med ITC för förbättring av importhanleringen i landel. Slödlämnas till kusinära fiske och fiskeriundersökningar. Stödet till del kustnärafisket omfattar bl. a. inköp av bålar och utmstning till fiskeföre- Målet med slödelär alt förbättra möjlighelerna för kustfiske och Prop. 1985/86: 100 ökafångsterna för egen konsumtion och försäljning. Syftet med stödet fill Bil.5 fiskeriundersökningar är atl förbättra förmåga atl rafionelll utnyttjaoch skydda sina fiskeresurser. bidrar lill koslnaderna för bemanningav forskningsfartyget , forskningsrådgivare och utmstning. Slödeltill en fiskeskola i norr om syfiar fill att utbilda angolanskpersonal för fiskeflottan, bl. a. genom uppförande av en skola med femutbildningsgrenar för 300 elever. Det svenska stödet omfattar byggnader,personalbistånd och utrustning. Stödetomfattar primärhälsovård, vaccinationsprogram, förbättring av ochavlopp saml en transporlinsals. En slor del av stödet avser inköp av mediciner,iransportmedel och medicinsk utmstning. Stöd för 1986-1988 är under planeringoch kommer atl omfatta forlsall bistånd till vaccinationsprogram ochtransporter samt nya insalser för ulbildning, basläkemedel ochhälsoupplysning. Fondenhar utnyttjats för bl.a.upphandling av tjänster från och inomsektorerna undervisning, energi och industri. Behovetav personalbistånd inom koncenlralionssektorerna för biståndet är slort. Genomuppförande av faltarbetarbostäder kan personalbiståndet stärkas. Bostädernaplaneras tas i anspråk successivt . Katastrofbiståndhar lämnats mot bakgmnd av torkan och krigssituationen i landet. Del haranvänts till utmstning för flyktingar i södra , utsäde samtjordbruksutrustning till småbmkare. Stöd har vidare lämnats genom till den angolanska kvinnoorganisationen för eltsömnadskooperativ. Därtill har fraklbidrag utgått till enskilda organisationersom och och fiskarna för klädtransporter till . Via BITS har stöd lämnals lill i form avu-krediter inom sektorerna transporter och energi (Dembos). Med finansieringfrån har studier avseende elt reparafionsvarvsprojekt genomförts isamarbete med svenska företag och det angolanska fiskeministeriel. 1985/86: 100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) 100 milj. (1984) (1983) . (1984/85) Ekonomisk och social utveckling Prop- 1985/86:100 5 1984 var elt besvärligt år för som dådrabbades av omfattande översvämningar.Produktionen av spannmål beräknas ändå ha ökat någol /85 jämfört medföregående år till närmare 16 miljoner lon. BNP-tillväxten uppgick till ca 4 %eller samma som föregående år, bl.a. tack vare en någol accelereradåterhämtning inom andra sektorer än jordbmket. Regeringen har fortsalt att föra en restriktivbudgetpolitik, vilket har lett lill begränsningar av statsutgifterna - bl.a.iform av minskade subven-Uoner till jordbruket. Höjda världsmarknadspriser påråjule och en om än blygsam diversifiering av exporten har förbättrat landelsexportinkomster. /85 minskade dock överföringarna från bangladeshiskagästarbetare utomlands, vilket påverkar bytesbalansen negativt. Jordbruket är nyckelseklorn i ekonomioch svarar för över hälften av BNP, tre fjärdedelar av sysselsättningen ochnärmare av exportinkomsterna. Regeringen eftersträvar självförsörjning avspannmål (ris och vete) och belydande satsningar har gjorts på konstbevattning,högavkastande sädesslag och handelsgödsel. Livsmedelsproduktionen i Slortförblir dock huvudsakligen beroende av rådande väderförhållanden. För altminska importen av spannmål, som motsvarar av konsumtionen, krävs inlebara ständigt nya rekordskördar ulan även en betydligt snabbare ökning avproduklionen än . Industrin svarar för av BNP och avsysselsättningen. Industrin befann sig länge i stagnation trots försök attstimulera privat företagsamhet och överföra stora, lidigare statliga lexfil-och jutefabriker i privat ägo. Den ökade tillväxten inom industrin 1984/85stimulerades av en fortsatt kraftig expansion av penningmängden, vilkelsamfidigt drivit upp priserna, bl. a. på jordbruksprodukter. skuldsituation fortsätter altförsämras. Växande amorteringar på bl.a.de lån som upptogs eftersjälvständigheten och ett stagnerande biståndsfiöde kommer sannolikt att ledatill en besvärande belal-ningsbalanssituation och en ökning av skuldtjänstensom 1984/85 låg på . befolkning ökar med över 2 milj. perår, vilket bidrar till atl allt fler blir jordlösa och alt arbetslöshetenförvärras. Mer än en fjärdedel av befolkningen beräknas vara undersysselsatl,realinkomsterna har sjunkit och en växande andel av befolkningen lever iabsolut fattigdom. Biståndet finansierar övertre Qärdedelar av landels utvecklingsbudget och en slor del av importen. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal för budgeiåren 1985/86-1986/87 och omfaUar totalt 290 milj. kr., varav 145 milj. kr. avser 1985/86. står för en obetydlig del av det bistånd erhåller. De slörsta givarna är , och Väridsbanken. Sedandel svenska biståndet inleddes har totalt I 587 milj. kr. utbeta- Prop.1985/86: 100 lats t. o. m. /85. Avsiklen är att det svenska biståndet /86till skall inriktas på att nå den fattigare delen avlandsbygdsbefokningen med målsättningen atl därefter steg för steg öka dennaandel. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. Landsbygdsutveckling Hälsovård/familjeplaneringUndervisning Konsultfond Importslod, bundet Importstöd, obundetInfrastrukturella projekt Reservationenvid utgången av /85 var osedvanligt slor vilket främstsammanhänger med en omläggning av hanteringen av importslödet jämte enutebliven upphandling av gasturbiner. Merparten av denna reservation beräknasbli förbrukad /86-1986/87. Sysselsättningsprogramför offentliga arbeten av beredskapskaraktär har förekommit i landet sedanbörjan på 1960-lalel. I syfte att än mer inrikta sådana insalser på jordlösabönder och fattigbönder, har och inlett samarbete för allöka sysselsättningen för dessa gmpper. Projekten, som påbörjades i liten skala1982 och sedan gradvis expanderat, omfattar anläggning av vägar, broar,fördämningar, dräneringskanaler och fiskedammar. Aktiviteter för kvinnor gessärskild uppmärksamhet. Fr.o.m.1981/82 lämnas svenskl slöd till ell program för fiodreglering och dränering.Stödet, som samordnas med en nederländsk insats, inriktas på att höjalivsmedelsproduktionen. Valet av områden sker efter en analys av de socialakonsekvenserna och med beaktande av biståndels inriktning på den fattigalandsbygdsbefolkningen. /86 stöder också elt kreditprogram förfaltiga på landsbygden, Project. Hälsovård ochfamiljeplanering Prop. Bil 5 stöder i samarbele med ellprogram för inköp och distributionav basläkemedel och A-vilaminkapslar lill hälsoslationer på landsbygden.Tillsammans med har även gått in i elt projekt som avserförbättrad distribution, användning och kvalitetskontroll av basläkemedel.Sverige har fillsammans med flera biståndsgivare, stött del bangladeshiskafamiljehälsovårdsprogrammet. och andra givare har länge kritiseratbristen på balans mellan hälsovård och familjeplanering i programmel samtslagsidan mol steriliseringar och användningen av ekonomiska bidrag för altpremiera och sfimulera steriliseringar, vilket minskat den valfrihet som börgälla ifråga om olika preventivmetoder. beslutade atl inte lämnafortsatt stöd till programmet. Sverigehar länge givit slöd lill yrkesutbildning i syfte all avhjälpa brislen påyrkeskunnig arbetskraft. En praktisk inriklning av ulbildningen eftersträvas.Förutom ett begränsat personalbistånd har stödet bestått av utmstning lill elttrettiotal skolor och inrättande av en yrkeslärarskola och ävenrenovering av gamla undervisningslokaler. /86 planeras svenskt stödtill ett primärundervisningsprojekt, som bl. a. syftar lill att ökaintagningskapaciteten och höja kvalilelen på undervisningen. Under1984/85 användes bundel importslöd för upphandling av aluminium-valslråd,kiseljärn, gaffellmckar samt utmstning och expertis för modernisering avlandels största massa- och pappersfabrik. Obundet stöd användes för atl köpazink. På grundval av diskussioner mellan ochBangladesh, SIDA:s erfarenheter och studie av importslödetlill initierades /85 flera förändringar i hanteringen.Importstödet indelas numera i allmänt importslöd respektive infrastmkturellaprojekt, de senare med sedvanlig projektberedning, och en ökad koncenlra-fionfill vissa sektorer. /85 ulgick bidrag om ca 5,4 milj.kr.till svenska enskildaorganisationer för verksamhet i : , Pingstmissionen, Räddabarnen. Svalorna, och Örebromissionen. Verksamhetenomfattar kliniker för mödra- och barnavård, familjeplanering, stöd till skoloroch falliga elevers skolgång, rehabilitering för handikappade ochlandsbygdsutveckling. Vidare lämnades direktstöd lill bangladeshiskaorganisationer för verksamheter som ulgör komplement lill insatser inomlandprogrammet. SAREC stöder etl internationellt forskningscenlmmför diarrésjukdo mar i . Prop.1985/86:100 Bil. B huvudstad nad ftorby Befolkningsti11växt/år BNP/invån£ire Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) (1984/85 Ekonomiskoch social utveckling Prop- 1985/86:100 5 med ett utsatt läge i är enav få demokrafi- er med parlamentarisktflerpartisystem. ekonomiska tillväxt har sedansjälvständigheten , då landel var ell av jordens fattigaste länder, varilhög jämfört med många andra . ekonomi kännetecknas avdualismen mellan de Iradifionella och moderna sektorerna. av landetsinvånare är för sin försörjning beroende av jordbmk och boskapsskötsel. Industrisektornsysselsätter endasl av arbetskraften men svarar för av BNP. Under1970-talet skedde en snabb utveckUng inom gmvnäringen. Denna ulvecklingkulminerade då försäljningen av diamanter svarade för avlandets lotala export. Efterfrågan på koppar och nickel var ocksåtillfredsställande. skedde en kraftig ökning av anlaletsysselsatta med lönearbele inom industri, gmvnäring och förvaltning från 1971 till nästan 100 000 vid 1980-lalels början. De försia åren av hann deninlernafionella lågkonjunkturen ifatt . Försäljningsvärdet av diamanterhalverades . Priser och försäljning av koppar och nickel gick ocksåner. Ulvecklingen vär fortsatt negaliv . Regeringen iBotswana sökte minska de negativa konsekvenserna av gmvnäringens ekonomiska problemoch torkan bl.a.genom utdelning av livsmedel, gratis eller fill subventioneratpris, och ekonomiska bidrag lill nya företag och andra kommersiella invesleringarpå landsbygden. har diamantpriserna stigitnågol och försäljningen ökat, vilkel bidragit fill ökade valuta- ochstatsinläkter. Skuldtjänsten motsvarade 1983 av exportintäkterna.Torka, överbetning och undernäring hos barn är dock fortfarande allvarligaproblem utanför städerna. Svensktbistånd till har givits . T. o. m. budgelårel 1984/85 har671 milj. kr. Utvecklingssamarbetet med regleras av etltvåårsavtal för budgeiåren 1984/85 och 1985/86 omfattande 160 milj. kr., varav80 milj. kr. tillhör tillsammans med FörbundsrepublikenTyskland och de största biståndsgivarna. Det svenska bislL .del är inriktat på landsbygdensulveckling. Del är koncentrerat till insatser för utbildning,distriklsulveckling, vattenförsörjning och småindustri och omfattar ävenpersonalbistånd. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1985/86: 100 Disponibelt 1984/85 1985/86 Bil. Utgående reservation 19 10 Undervisningsstödetanvänds främst lill alt bygga och ulmsta primärskolor på landsbygden. Totalthar ca 1 600 klassmm byggts. Andra betydande insalser har varil nybyggnad ochulbyggnad av sekundärskolor, stöd till vuxenutbildning ochIredjelandsstipendiering. svarade för en drygtredjedel av ulvecklingsbudgel för undervisningsinsalser. Med svensktbistånd har också 15 landsbygdsbibliotek byggts. Del svenska slödel har i hög grad bidragit till allca av alla bam nu går i skola. Emellertid saknar fortfarande avskolklasserna klassrum. Stödetlill landets nio dislriktsförvaltningar utgör en fortsättning av lidigareengagemang för landsbygdens ulveckling. De lokala förvaltningarna behöverförstärkas för att klara underhåll och skötsel av skolor, sjukstugor,valtenanläggningar m. m. I samarbele med statens institut förpersonalutveckling (SIPU) har utarbetat kurser ipraktisk administration, arbetsledning, budgetering, upphandling, byggtekniskaämnen m. m. hade ca 650 kommunaltjänstemän, representerandeetl tiotal yrken, genomgått sådana kurser. I övrigt ulgår slöd till bl.