prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Jaganser alt ramen även i fortsättningen bör höjas i takl med behovet.Jag villdäremoi föreslå, med hänvisning till behovet av en snabbare beslutsprocess, allregeringen inhämtar bemyndigande all fortsättningsvis få besluta omhöjningar av ramen. Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1984/85Utgift 526600000 1985/86Anslag 542500000 1986/87Förslag 553000000 I förra årets budgetproposition aviserade minföreträdare alt en översyn borde göras av tjänstebrevsrättssystemel i avsikt alt få myndigheterna mer koslnadsmedvelna i användandet av systemet saml i syfte all kunna suc cessivt avlasta tjänslebrevsanslaget. Del nuvarande systemet medför framför alll två problem som del blir alllmer angeläget att lösa. Del ena är det förhållandet all myndigheterna betraktar tjänstebrevsrätten som en fri nyttighet. Del andra problemet är att myndigheterna möts av en faktisk kostnad när andra medier, exempelvis teletekniken, används i informationshanteringen. Om myndigheterna får betala för sin posl, upp slår naturliga incitament till effektiva och kostnadsbesparande poslmliner vilket i sin tur har positiva effekter på statsbudgeten. Vidare gäller att om myndigheterna skall göra en riktig jämförelse mellan alternativa kommuni kationsvägar måsle de vela vad de olika alternativen kostar. Översynen har visal att en eventuell avveckling av tjänstebrevsrättssystemet, helt eller delvis, måste föregås av noggranna undersökningar och ytteriigare överväganden om ekonomiska och andra konsekvenser. Det råder t. ex. en betydande osäkerhet i fråga om olika myndigheters postmängd. En hel del förberedelsearbete för all beräkna postmängderna och överväga länkbara 136 Efler samråd med chefen för finansdeparte- Prop. 1985/86: 100 mentetär jag därför inte beredd att nu föreslå någon förändring av tjänste- Bil. Poslen har inom ramen för del nuvarande systemetberäknal ersättnings-behovet /87 lill 553,0 milj. kr. Verketräknar inte med någon volymförändring jämfört med /86. Jag ansluter migtill poslens beräkning och föreslår alt 553 milj. kr. anvisas lill ändamålet. Ersättning till postverket för tidningsdistribution 1984/85Utgift 42000000 1985/86Anslag 36000000 1986/87Förslag 30000000 Mitt förslag innebär atl beslul (prop.1975/76:127, , rskr 301) om en successiv avveckling avsärkoslnadsunderskottel i poslens tidningsrörelse fullföljs. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordatom inriktningen av poslens verksamhet för budgeiåren 1986/87-1988/89, 2. bemyndiga regeringen allbeslula om höjningar av den slalliga kreditgarantin för lån åt lantbrevbärareför inköp av motorfordon, 3. lill Ersättning till postverketför befordran av tjänsteförsändelser för /87 anvisa etlförslagsanslag på 553 OOOOOO kr., 4. till Ersättning till postverketför tidningsdistribution för budgelårel 1986/87 anvisa elt anslag på 30000000kr. H. Telekommunikationer Prop. 1985/86: lOO Somstatens instrument för all åstadkomma bra telekommunikationer har televerketelt övergripande ansvar för telekommunikationerna i landet. Verket skalllillgodose vårt behov av säkra telekommunikationer med god kvalitet och lilllågt pris. Sociala och regionälpolitiska hänsyn skall därvid tas. Verkel skallockså beakta totalförsvarets behov såsom behovet atl telesystemet skall ha lågkänslighet för störningar. Verksamheten skall bedrivas inom ramen för deekonomiska krav som statsmakterna ställer. Telefonerna och andra produkter och tjänster inomområdet talkommunikation är basen för verksamheten. Dämlöver arbelarteleverket med leleanknutna informationssystem för dala, text och bild. Verketsköter distributionen av radio- och TV-program och ansvarar förhushållningen med radiofrekvenser. Verket bedriver verksamhel både inom verkels ramoch i bolagsform. Den verksamhel som bedrivs i verkels bolag skall vara eltnaturligt slöd och komplement lill leleverkels egen verksamhel och varainordnad i en koncernstrategi. Televerkskoncernenbestår av en verksdel och en bolagsdel. Med undanlag av utvecklingsbolagetEllemtel och satellitbolagel Nolelsal ägs och styrs bolagsdelen via TeleinveslAB. Verksdelen består av huvudkontor, fyra centrala avdelningar, fyradivisioner samt 20 geografiska teleområden. Teleinvestgmppens bolag ärinordnade i televerkskoncernens strategi genom atl skallutveckla affärsidéer och verksamheter som är förenliga med televerkskoncernensaffärsstrategi och som förutsätter flexibelt, snabbi och affärsmässigteffeklivt handlande i konkurrensmiljö. Dessa utvecklingsinsatser kanaliserastill befintliga dotterbolag, nybildade företag eller förvärvade företag och verksamheter.Jag återkommer fill detla. Från övergripande planerings- och slyrningssynpunklhar leleverkskon-cernen delats in i sex resullalområden, nämligen: Dessa sex resullalområden jämte de 20 teleområdenautgör grunden för planering, ekonomisk styming och central uppföljning. Resullatområde KUND omfattar dels marknadsföring av nättjänster, dels all verksamhel avseende kundplacerad utrustning. Resullatområde (trafikappara ten) omfattar ulbyggnad, drifl och modernisering av telenätet. rade KUND är uppdelat iell antal affärsområden, som gmpperas i fyra Prop. 1985/86: 100 huvudaffärsområden. 2.2Sverige telefontätast i världen Telefontälheleni ligger - enligt inlernalionell slalisfik - högre än i någol annalland och sedan lång lid tillbaka intar en tätposition när det gällerantal anslutningar lill telefonstationer. Den höga lelefontäl-helen har slorbetydelse när del gäller att med kraft och bredd lillgodose växande behov avdala- och texlkommunikation. har också många fler dataanslutningar perinvånare än någol annal land i . atl investeras itelenät. Invesieringarna syftar lill atl dels öka kapaciteten i nälet och delsersätla föråldrade och förslitna delar av det befinfiiga nälel. Av ekonomiskaskäl görs invesieringarna i långdistansnätet i alll större utsträckning meddigital teknik. Denna teknik ger också många nya kommunikationsmöjligheter. Teletrafiken ökade lotall med budgetåret1984/85. Trafiken beräknas fortsätta öka krafligl . Enavgörande orsak är all olika former av datakommunikation ökar med perår. Telefontrafikens ökningstakt är mycket lägre () men av sloromfattning i absoluta tal. Med en förväntad fortsatt hög trafiktillväxt är de planerade invesieringarna i ny kapacitet enligtteleverkel absolut nödvändiga för all säkra en acceptabel framkomlighet itelenätet. Det gemensamma linjenälet måste byggas ut . Pågåendesatsningar på stödsystem för irafikmälning, nätplanering elc. ger effekt i formav bättre utnyttjande av befintlig och ny kapacitet vilkel också bidrar lillalt säkra framkomligheten. Driftsäkerheten kommer atl förbättras genom dendigitala tekniken och därmed kommer underhållskostnaderna alt reduceras.Investeringarna kommer också all leda lill större flexibilitet och därmedbättre tålighet mol olika störningar av trafiken. Digilaliseringen har kommit så långt att Sverigesom första land i världen får ell sammanhängande rikstäckande digitalt telenät.Del svenska näringslivet får därmed tidig tillgång till kommunikationslösningarsom verksamt kommer alt bidra lill stärkt konkurrenskraft. Kunder med digitalaväxlar kan då exempelvis erbjudas abonnemang på tjänster med enöverföringshastighet på upp lill 64 kbil/s. kommer planerna för nälutvecklingenall medföra utökad kapacitet och därmed ett större tjänsteutbud för kunden. De nuvarande telekommunikationstjänsterna erbjudskunderna med hjälp av separata näl och separata anslutningar fill vaqe gmndljänsl: lelefoni. datex, telex etc. Kommunikalion mellan näten erbjuds i mycket liten utsträckning, men varie näl utnyttjas för etl antal extra tjänster. I telefonnätet kan man genom val av olika terminalutmstningar framföra tal 139 (telefon), data (dalel)eller bild (telefax). Detla är en form av tjänsteinte- Prop. 1985/86: 100 grering som görs på den äldre (analoga) teknikens begränsade villkor. Tendensen för utvecklingen inom samlliga näl gårmot övert"öring med datorstyrda digitala system, som har en slor potentialför kapacitetsulbyggnad och en gynnsam kostnadsutveckling. Därmed öppnas möjligheterna för etl avseväri meravancerat och varierat tjänsteutbud. Ett ralionelll sätt all utnyttja detta äratl införa ell tjänsteinlegreral digitalt näl, ISDN (Integraled ServicesDigital Nelwork). Del innebär att kunden har tillträde lill samlliga Ijänster -ljud, text, bild, dala - via en enda anslutning som kan utnyttjas för flerafunktioner . planerar att marknadsföra delintegrerade nätet för informationsöverföring i olika former under namnet"Telematiknätel". Verkel kommer alt successivt införa Telematiknätel,som i takt med den tekniska utvecklingen får bättre och fler funklioner. Enviktig egenskap bland många är att Telematiknätel ger ökad säkerhet för koppladdatakommunikation "alla till alla" genom kontroll av denuppringandes nummer före genomkoppling. Den planerade satsningen på nätutbyggnad ochkvalitetshöjning innebär en ökning av arbelsvolymer som ger ytterligareanspänning av redan hårt belastade personalgrupper. Den största riskfaktorn ärbrislen på tekniskt kvalificerad personal. Verket kommer att satsa påerforderlig ulbildning även om del innebär ytterligare belaslning på denkvalificerade personalen. Teletjänsternadomineras fortfarande helt av telefontjänsten men tjänsterna blir alll merdifferentierade i takt med att tekniken ger nya möjligheter. Olika former avdatakommunikation ulgör en växande andel av trafiken. Treårsplanen för 1986-89baseras på en bedömning alt efterfrågan ökar snabbare för flertalet av televerketstjänster än enligt bedömningarna i föregående treärsplan. Telefon, vanliga abonnemang. Telefontjänsten skallvara allmänt tillgänglig och enhetlig. Trafikvolymen väntas växa med perår, alt jämföras med en i föregående treärsplan antagen tillväxt på 3%.Beståndet av antal huvudledningar beräknas växa med närmare 1,per är. Telefon, systemabonnemang. Förelags ochorganisationers särskilda behov av telekommunikation över det allmännatelenätet skall tillfredsställas. Kopplad datakommunikation och andraISDN-ljänster införs. Trafikvolymen väntas växa med . Beståndet avhuvudledningar vänlas växa . Telextjänslen skall tillfredsställa behov avuniversell och enkel texlkommunikation. Inom ramen för leletextjänslen skall det finnas öppen kommunikalion mellan telex- och telelexanvändare och användare av övri ga lexlkommunikalionsljänsler (l.ex. Trafikvoly men vänlas växa med . Antalet telexanslutningar beräk nas växa med . Datex.Tjänslen skall tillhandahålla dalaöverföring genom en allmän Prop. 1985/86:100 förbindelsekopplad Dalex-ljänst. Trafikvolymen väntas växa med över Bil.8 . Antalet Datex-anslulningar vänlas också växa med . Tjänslen skall tillfredsställa behov avdataöverföring genom en allmän pakelförmedlad Dalapak-tjänsl. Trafikvolymenvänlas öka med . Anlalet Dalapak-anslulningar vänlas likaså ökamed . Dessa utgör etlkomplement till publika tjänster som kan kopplas "alla till alla".De tillgodoser olika behov av permanent överföringskapacitet. Under periodenavser verket att höja priserna för korla hyrda ledningar för all få en bättreanpassning av priserna till koslnaderna. är pä väg atl etablera eninternationellt konkurrenskraftig publik videolexljänst i , som är lätttillgänglig för alla användare på lika villkor. För atl åstadkomma den publikavideotextjäns-len planerar atl under resten av 1980-talel investeraca 300 milj. kr. Antalet videolexanslulningar är ca 6000. Via den publika videotexljänsten skallinformalionssökare erhålla tillgång till information i kundägda databaser,vilka ansluts till tjänsten via standardiserade anslutningar. Ivideotexljänsten finns söksystem föratt nå dessa olika informalionslämnare, engemensam "brevlåda" och debite-ringsfunklion som kan utnyttjas av deanvändare som så önskar. Datavision blir i fortsättningen televerkelsdalabas som ansluts till videotexljänsten. Arbeie pågåratt kommersielltutveckla Dalavision. Generellt är alla företag som arbetar med informationpotentiella kunder lill videotexljänsten och Dalavision. Del blir på kort sikttroligen organisationer och förelag som i första hand kommer att använda sigav tjänsten, t. ex. förelag inom rese- och kommunikationsbranscherna, jordbruk,bank-, finans- och försäkringsväsendet. Intressanta områden är ocksåläkemedelsbranschen, handel och byggsektorn. På marknaden finns ca 25 privatavideotexsystem. De flesta återfinns inom traditionella informationsbranschersom tryckerier, förlag, tidningar saml bland bankerna. Televerkel är bereltalt i samarbete med övriga intressenter på videotexmarknaden verka för ensmidig övergång lill den planerade videotexljänsten. En ny trafiklaxa förvideotexljänsten som innebär konkurrensneutralitet mellan olikainformalionslämnare har introducerats. Trafikvolymen i det nordiskamobiltelefonsystemet (NMT) väntas växa med . Antaletanslutningar väntas växa med . planeras andragenerationens NMT-sys-tem i radiofrekvensområdet starta, vilket kommeratt mångdubbla kapaciteten. Ar 1987 beräknas också handburna apparater bli vanligai NMT. Trafikvolymen förmobilsökningssyslemen MBS och Minicall väntas växa med . Antaletanslutningar väntas växa med . Fören mer fullständig genomgång av televerkels alll mer differentierade 141 tjänsterhänvisas till Ireårsplanen. 1985/86: 100 är ett nytt område för televerkel som inrymmerbåde stora möjligheter och stora risker. Det kan förväntas atl mångaolika intressenter kommer all uppträda på den svenska kabel-TV-marknaden.Affärsområdet är konkurrensulsatt och skall drivas med målet att varaföretagsekonomiskt lönsamt. Det skall ingå i den verksamhel som, i enlighelmed statsmakternas krav, skall särredovisas. har televerketskabel-TV-verksamhet gjorts till elt eget resultatområde och organisatorisktutformats som en egen division. har tagit ställningtill den lagstiftning som skall gälla för kabel-TV-verksamheten fr. o. m.denIjanuari 1986. Följande gäller därvid: Tillstånd för kabelsändningarbeviljas av kabelnämnden. Varie tillstånd skall omfatta elt visst område,normall en kommun. Nälinnehavare kan få tillstånd till vidaresändning avsatellitsändningar eller till upplåtelse av kanalutrymme men inte lill egna sändningar.Nätinnehavare skall kostnadsfritt tillhandahålla en kanal för lokallkabelsändarföretags egensänd-ningar av TV-program samt se till att var och ensom är ansluten skall kunna ta in de TV- och radioprogram som sänds frånmarkstationerna, exempelvis TV I och . Tillståndssökande måsle haberett dem som berörs av sändningarna tillfälle att framföra sina synpunkter påden avsedda verksamheten. Kommun skall av kabelnämnden ges tillfälle att yttrasig över lillsländsansökan. Kabel-TV-verksamheten avser atterbjuda i första hand hushållskunder - men även hotell och institutioner - ettökat utbud av TV- och ljudradioprogram. Sådana program kan vara mollagna frånkommunikationssatelliter och/eller direktsändande rundradiosalelliler alternativtprogram gjorda speciellt för kabel-TV-anläggningar. Allt pekar enligt på attinom överskådlig lid kommer en helt dominerande del av kabel-TV-nälens intäkteratt genereras av TV-dislribu-lion. Därmed måste TV-distributionens villkorstyra ulvecklingen. Elt kabel-TV-syslem kan bestå avbasnät och fastighetsnäl. Att anlägga, driva och äga basnät är televerkelsprimära intresse. 1 många fall kommer del dock alt vara fördelaktigt förteleverket all även äga faslighetsnäten, eftersom verket då får ansvar för helakabelsystemet. ansvarar förpublika nät med huvudsakligen tvåvägs-kommunikation och med långt drivenstandardisering. Via televerkels engagemang i ulbyggnaden av kabel-TV-näl blirdet därför naturiigt att följa vissa tekniska principer som skall medge att delpå lång sikt blir möjligt att pånationell (även internationell) bas erbjuda tjänster i ett generellt bredbandsnät. Med tankepå all del för eft bredbandsnät i ett längre perspektiv troligen kommer atlkrävas en stjärnformig nätstruktur avser televerkel atl verka för atthuskanalisationen vid nybyggnation och totalrenovering utformas så atl den kananvändas för såväl dagens trädfor-miga njil som för framlida stjärnformiga näl.Dessutom verkar för anläggandet av stjärnformiga fastighetsnät. planer för kabel-TV-utbyggnaden kommer, allleftersom man får bällre grepp ommarknadsutvecklingen, att omprövas och anpas- Prop. 1985/86: 100 sas lilländrade förhållanden. Elt par exempel på osäkra faklorer är hur Bil. 8 passutbredda s. k. parabolöar kommer all bli och hur de stora bostadsföretagenkommer atl agera. (samlingsnamn för televerkels industridivision och ) är ell avSveriges största eleklronikförelag och svarar för egen produklionav lelemaleriel såsom utmstning för telekommunikation och informationshanteringinom områdena ljud, text, data och bild. För all uppnå målet all trygga och utveckla sinindustriella verksamhel och kompelens måsle enligt televerkel bredda sinmarknad och därmed ge utrymme för en mycket snabb ökning av omsättningen. Föralt möjliggöra della måsle marknaden utanför fördubblas vaqe år denärmaste åren. skall genom en massiv marknadsföring inarbeta sig i förstahand på den nordiska marknaden och i andra hand på övrig europamarknad ochländer med likartade tekniska villkor som den svenska marknaden. skallför att främja försäljning och marknadsanpassad produktutveckling samarbetamed saml etablera sig utanför , antingen som delägarei utländska bolag eller genom ullandsfilia-ler till svenska . förvärvade Teleindustrier samtligaaktier i från Teleinvesl. Swedcom blev därigenom dotterföretag fillTeleindustrier. Från samma datum förvärvade Swedcom samtliga aktier i /S från Teleinvesl. Härigenom har Teleindustrier omvandlats lill enindustrikoncern, där Swedcom, som heter , och Nerion A/S skallkoncentrera sin verksamhet till trafikdirigeringssystem och radiosystem. Telisomsättning 1984/85 uppgick fill ca I 730 milj. kr. Teleinvestgruppenbestår av saml bolag vari har ell dominerandeägarintresse. förvaltar samtliga aktier i . Enligt beslut gäller alt"skall ses som en del av televerkskoncernen. Verksledningenoch styrelse har således ansvaret för atl de samlade resursernaanvänds på effektivast möjliga sätt". Inom svarar Teleinvesl förgruppens gemensamma funklioner som strategisk planering, samordning ochuppföljning, finansförvaltning, fastigheter och service av olika slag tilldotterbolagen. Enligt beslut av statsmakterna kan från den Ijuli1984 uppta lån på den allmänna kreditmarknaden. För atl uppfylla de nya kravsom ställs på televerkskoncernen i finansiellt avseende har inom Teleinvesl ABinrättats en central finansenhet av internbanksmodell. Moderbolagels omsättning1984/85 uppgick till 427 milj. kr. (tidigare ) har somuppgift all utveckla och marknadsföra avancerade mikrodatorer baserade på modern elektronisk 143 teknologi.TeleNovas strävan skall vara att utveckla och marknadsföra produkter med markeraddalakommunikalionsprofil. Uppbyggnaden sker Prop. 1985/86: 100 med ulgångspunkl isatsningen på skoldalorn COMPIS. ningen har rönt belydandemarknadsframgång och TeleNova levererade redan förstaverksamhetsåret ca 7000 datorer. 1984/85uppgick till 66 milj.kr. Till följd av bl.a. initialkostnader för utvecklingen'm. m.gickdock bolaget med ett betydande underskott. Swedtels uppgift är alt sälja televerkskoncernenssamlade kunnande på konsullbasis. Swedtels kunder utgörs främst av ministerieroch teleförvaltningar i utvecklingsländerna. Swedlel har f. n. uppdrag i etl20-lal länder, företrädesvis , och . Swedlel har etlomfattande samarbele med SIDA. Swedtels omsättning uppgick /85 till 87milj.kr. arbelar fram och säljersäkerhetssystem och därtill anknutna internkommunikationssystem saml gerservice och underhåll till dessa. Tele Larms andel av den svenska larmmarknadenär . Omsättningen uppgick /85 lill 259 milj.kr. finansierar och hyr utkonkurrensutsatla kundutrustningar som tillhandahålls av . Fr. o. m.den 1 juli 1984 har Telefinans verksamhet utökats lill alt omfatta ocksåfinansiering och uthyrning av kontorsväxlar och lelexlerminaler som televerkeltidigare hyrt ut till kunderna. Huvuddelen av finansieringsåtagandena gällernu således kunder till skillnad mol lidigare då åtagandena varhell inriktade mot televerkskoncernen. Telefinans är registrerat somfinansbolag och slår därmed under tillsyn av bankinspektionen och är föremålför reglering i form av exempelvis kredilrestriklioner förfinansbolag m. m. Omsättningen /85 uppgick till 264 milj. kr. säljer annons- ochinformationsutrymme i , Företagskatalogen ochelektroniska media. Omsättningen uppgick /85 till 70 milj. kr. skall vara ett stöd åt ochdess bolag genom alt utveckla, konstruera och underhålla hjälpmedel, verktyg,miljöer, beskrivnings- och konslruklionsspråk, operativsystem, kompilatorer m.m. Verksamheten syfiar lill att effektivisera konstruktion, produktion ochunderhåll av den programvara som används av televerkel och bolagen i telekommunikations-och telemaliksyslem och apparater. TeleLogic samarbetar aktivt med universitetoch högskolor. Omsättningen uppgick /85 till 56 milj. kr. Tele-K AB:s uppgift är att bidra tillteleverkskoncernens affärsutveckling huvudsakligen inom företagssektorn genomalt erbjuda företagskunder konsulttjänster och hjälpa leleverkelsenheter all utveckla produkter och tjänster inom nuvarande eller nyaaffärsområden. Tele-K:s omsättning 1984/85 uppgick till 5 milj. kr. 1 Teleinvestgruppen ingår också följandeintressebolag (aktieinnehav inom parentes): SOSAB (), (), TDL Trans port (), AB Teleplan (16,), (), (), (), Scanvest Ring (UK) (), (12,), Norsk LCD A/S () och APRO PteLld(). 3.1 Mål för verksamheten Jag anser att regering och riksdag huvudsakligen bör taupp, diskutera och ge riktlinjer i fråga om följande gmndläggande mått förteleverkets verksamhet. Med hänsyn till investeringarnasstora betydelse för bör även riktlinjer för investeringsnivån angesav statsmakterna. De viktigaste servicemåtten är mått på framkomligheten ochtillförlitligheten i nätet samt leveranstider och underhåll för anslutenutmstning. Kostnad, pris och kvalitet hänger ihop. Verket eftersträvar därförinle i alla lägen högsta möjliga service utan en sådan kombination av serviceoch pris som tillfredsställer kundernas önskemål. Utvecklingen a\ framkomligheten inätet framgår av diagrammen nedan som visar på en obetydlig nedgång under1984/85 av den genomsnittliga framkomligheten men en besvärande försämring avframkomligheten på sina håll vid vissa tider. Såsom också framgår harteleverkel höjt ambitionen i fråga om framkomligheten från fill . Jagtillstyrker denna ambilionshöjning och vill betona viklen av att deframkomlighetsproblem som finns på sina häll under vissa tider löses. Prop.1985/86:100 Bil. Andelen lyckade försäk att koppla upp rikssamtal undervanlig arbetstid åren 1974/75-1984/85 TELEOMRÅDE MED HÖGSTA FRAMKOMLIGHET TELEOMRÅDE MED LÄGSTA FRAMKOMLIGHET I t-------------- 1--------- 1--------- 1--- 74/75 76/77 78/79 82/83 84/8S Andelen lyckade försök att koppla upp rikssamtal undermaxtrafiktimmen kvartalsvis Prop. 1985/86: 100 |] g Driftsäkerheten mätt som antal feli nätet är en annan viktig aspekt på servicen. Anlalet felanmälningar per 1000huvudledningar, som hållit sig i slort sell runt 290 perår, ökade budgelårel 1984/85 någol. Utfall 1984/85 Utfall 1983/84 - Leveranstid, medelvärde - Underhåll, avslutat från an mälan helgfri män-fre - Leveransprecision, andel - Leveranstid, medelvärde O kontorsväxlar 2-40 - Underhåll avslutat från an mälan helgfri mån-fre Servicemålenför lerminalmarknaden är leveranstid, leveransprecision Prop. 1985/86: 100 ochsnabbhet i reparation och underhåll. Leveranstiden för ell telefon- Bil. 8abonnemang är i genomsnift vilket överensslämmer med verkels mål.Leveransprecisionen bedöms av verket som viktigare än leverans-snabbhet då delgäller förelagskunder. av leveranserna kom i avtalad lid vilkel var någotunder målel på . Underhåll och reparationer har i slort sett ulförts medavsedd snabbhet.