prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För driftverksamheten antar femårsplanersom revideras . Anslaget för har varit vägledande förambitionsnivån i den fastställda planen för driflverksamheten för åren1985-1989. Jämfört med den föregående femårsplanen har service- ochunderhållsnivån i den nya planen kunnat höjas väsentligt. Den nya inriklningeninnebär alt väsenlliga mål för vägpoliliken kan uppfyllas. Med anslagfullföljs genomförandet av planen. Prioriteringen av driflanslagen syftar lill allförverkliga tre väsenlliga mål för väghållningen. Det första målel är atlupprällhålla standarden på vägnätet. Vägunderhållet skall läcka den årligaförslilningen. Det andra målel är att genom särskilda insatser återställaförslitna delar av vägnätet lill en från allmänna synpunkter acceptabelstandard. Det eftersläpande vägunderhållet bör återhämtas under de närmaste 10lill 15 åren. Det tredje målel är atl öka serviceåtgärderna på framför allt dellågtrafikerade vägnätet. Det gäller då i försia hand insatserna beträffandevinlerväghållningen. Medelsberäkningen för innebär all anslagetDrifl av slalliga vägar kommer upp till 4420,0 milj. kr. Därmed kan den högreambitionsnivån som statsmakterna har beslutat om bibehållas. I samband med all statliga vägar byggs om ochöppnas för trafik förekommer ofta att vägen i den gamla sträckningen dras infrån allmänt underhåll. Väghållningen av sådana vägar får som regel övertas avenskilda. Vägarna uppfyller ofta fordringarna för all få statsbidrag lillenskild väghållning. I de fall vägverkel saknar medel under anslaget B 6.Bidrag till drift av enskilda vägar för delta ändamål bör del därför varamöjligl för vägverkel att besluta om överföring av medel motsvarande gällandestatsbidrag till nämnda anslag. Då del nu är svårt atl förutse det medelsbehovsom kan bli aktuellt för bidrag lill enskilda väghållare, bör regeringeninhämta bemyndigande atl vid behov låta vägverkel överföra medelmellan det statliga driftanslaget och anslaget för bidrag till drift avenskilda vägar. Från anslaget Bidrag tdl drift av kommunala vägaroch gator ulgår i mån av tillgång på medel bidrag av beräknadekoslnader. Den faktiska bidragsprocenten har de senasle åren legat på . Regeringen har tidigare beslutat all innehålla 70milj.kr.av bidrag till kommunerna vilka skulle ha utbetalats . Utbetal ningen av dessa medel skall enligt regeringsbeslut ske . Jag föreslår nu att dessa bidragsmedel dras in och återförs lill statsbudge ten. Pä motsvarande sätt bör av bidragsmedel också 70 milj. kr. dras in tillstatsbudgeten. Sammantaget innebär delta atl utbetalningen av Prop.1985/86: 100 statsbidragen till de väghållande kommunerna kan minskas med 140 Bil. För atl främja en samhällsekonomiskt effektivareväghållning föreslog regeringen vissa förändringar beträffandestatsbidragen lill väg- och gatuhållning m.m. (prop. 1981/82:133,TU34, rskr 373). fick därefter i uppdrag altfortlöpande se över fördelningen av ansvaret mellan stat och kommun förallmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmänna samfärdseln. Desänkningar av slalsbidragen lill kommunala väghållare som avstatsfinansiella skäl är nödvändiga innebär att förulsällningarna för enöversyn av väghållningsansvarel har förändrats samiidigt som behovet av enklarare uppdelning har blivit än mer ullalat. Den framlida ansvarsfördelningenmellan staten och kommunerna avseende del allmänna vägnälel bör utredasytterligare och jag avser därför alt senare föreslå regeringen att en särskildutredare tillkallas för atl utreda formerna och de finansiellaförutsättningarna för ell ökat kommunalt väghållningsansvar. I detta ingår ävenalt uireda förutsättningarna för etl ökat kommunalt ansvar för den enskildaväghållningen i tätorter. Det kommunala väghållningsansvaret bygger på eltfrivilligt åtagande av berörda kommuner. De eftersträvade statsfinansiellaeffekterna av en sänkning av bidraget förutsätter atl de kommuner som ärväghållare även kommer all vara det framgent. Jag kommer senare all underSärskilda frågor redovisa etl förslag till ändring i väglagen som syfiar lillalt säkerställa detla. Den minskning av anslaget med 100milj. som jagnu föreslår berör . Statsbidragen utbetalas ,dvs. årel efter bidragsåret. Jag har beräknat anslaget till 651 milj.kr. vilketmotsvarar en bidragsprocent pä . Det bör även för nästa budgetår vara möjligt förvägverket atl föra över medel mellan anslagen B 2. Drift av statliga vägar ochanslaget B 4. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator i samband med allväghållningsansvaret förändras mellan staten och en kommun. En väghållande kommun kommer med de av migföreslagna bidragssänkningarna att få ta på sig elt slörre ekonomiskl ansvarän en kommun där staten är väghållare. Detla förhållande kommer att beaktas isamband med att regeringen kommer atl lägga fram förslag i anledningav skatteutjämningskommitténs betänkande. I denna senare fråga har jag samråttmed chefen för . Det statliga bidraget lill de enskilda vägarna hartillkommit för att ersätta väghållama för de koslnader del innebär all enskildavägar hålls öppna för allmän irafik. Förutom det statliga bidraget förekommer ibelydande omfattning kommunala bidrag till den enskilda väghållningen. 1 mångafall innebär detta all de enskilda väghållama har samtliga koslnader förväghållningen täckta med bidrag. Etl nytl differentierat bidragssystem för enskildväghållning har införts . Jaghar beräknal medelsbehovet till 360,5 milj.kr. Förväg- och galubyggandel gäller atl förutom de medel som anvisas pä Prop.1985/86: 100 ordinarie byggnadsanslag erhåller lillskoll av medel försyssel- Bil. 8 sältningsfrämjande vägbyggnadsåtgärder. har demedel som står till regeringens förfogande genom den s. k. finansfuUmaktenanvänts för nämnda ändamål. De senasle åren har - visserligen med stora årligavariationer - i genomsnill drygt 500 milj. kr. tillförts vägbyggandel på dellasäll. Från AMS har dessulom inom ramen för beredskapsarbeten medel avsatts förmindre vägbyggnadsobjekl. har vägbyggandel med beredskapsmedelminskal. Regeringen har i sina anvisningar förflerårs- och fördelningsplanearbetet gjort del möjligt för väghållama att påett bättre sätt än hiftills beakta de särskilda medelstillskotten i sinplanering. Det har vidare ansetts väsentligt all samhällel kanupprätthålla en kompetent vägbyggnadsorganisation. Bland annat mol dennabakgrund har regeringen föreskrivit all vägverkel skall basera sinvägbyggnadsorganisa-tion på de planeringsramar som angivils i anvisningarna förflerårsplanerna. Ett annat betydelsefullt motiv för att i planeringenbeakta de särskilda medelstillskollen har varil atl väginvesteringarnahärigenom kan inplaceras i planerna enligt den prioritetsordning som kommuneroch länsstyrelser finner bäst förenlig med de av fastlagdavägpolitiska målen. De gällande flerårsplanerna harbaserats på ordinarie anslag saml därutöver medel för vägbyggande avsysselsättningspolitiska skäl. som vi nu behandlar uppgårplaneringsramen till I 550 milj. kr. På molsvarande sätt har fördelningsplanen förbyggande av slatskommunvägar grundals på en planeringsnivå som omfattarordinarie anslag och sysselsättningsmedel, vilket ger en lotal planeringsram av550 milj.kr.för är 1987. Tilldelningen av särskilda medel har minskatkrafligl de två senasle åren. Sysselsättningsläget och de krav som regeringensbudgetpolitik ställer innebär all det framlida utrymmet för väginvesteringarminskar. Som en följd av delta ställs krav på en revidering av nuvarandeflerårsplaner. Såvitt nu kan bedömas måsle utrymmet för det statligavägbyggandel minskas med i storleksordningen 350 milj. kr. i förhållandelill gällande planeringsramar för flerårsplanerna. Även när del gällerbyggandet av slatskommunvägar måsle en motsvarande minskning ske av nuvarandeplaneringsram för fördelningsplanen. Initialt bedömer jag den behövligaminskningen till ca 200 milj.kr.per år. En slörre minskning erfordras senareunder planperioden. För alt motverka en kraftig härav följande minskning av detslatskommunala byggandet bör kommunerna ikläda sig ett större kostnadsansvarför dessa väginvesteringar. För att uppnå detla bör de utgående slalsbidragenminskasgenom alt bidragsprocenten sänks från nuvarande 70 lill . Det nuvarande planeringssystemet innebär atltioåriga vägplaner upprät tas saml alt planerna revideras . I samband med del Irafikpoli- fiska beslutet aktualiserades frågan om en samordnad investerings planering för olika myndigheter inom kommunikationssektorn. lerna lill en sådan samordnadplanering har utretts av en arbetsgrupp inom Prop. 1985/86: 100kommunikationsdepartementet. Jag kommer senare under avsnittet Sär- Bil. 8skilda frågor atl närmare redogöra för de förslag som därvid har aktualiserats. För att uppnå en samordning avinvesleringsplaneringen bör vägplaneringen anpassas till etl sådant system.Vägplanerna kommer även fortsättningsvis att omfatta en tioårsperiod. Detlamed hänsyn lill den långsiklighet som präglar vägbyggandel. Planerna bör dockrevideras . Nya vägplaner enligt en sådan ny ordning börupprättas försia gången med giltighet . Medkortare revideringsintervall som ansluter lill valperioderna blir det möjliglför varje regering efter etl val att påverka inriktningen av vägbyggandel. Detbör därvid vara möjligt för en regering alt närmare påverka innehållet iplanerna och la de initiativ som kan anses påkallade. Regeringens syn påinnehållet i vägplaneringen bör liksom nu meddelas de ansvariga myndigheternagenom en särskild förordning om flerårsplaner och fördelningsplan. Vägplaneringen bör enligt min mening ävenfortsättningsvis vara decentraliserad enligt nuvarande ordning. Därmed erhållsen god lokal och regional förankring av planerna. Del är viktigt att planernaåterspeglar den prioritering som kommer fram i en decentraliseradplaneringsprocess. Mina förslag beträffande den framlidavägplaneringen innebär att tidpunkten för kommande revideringslillfälle kommeralt lidigareläggas med . Med hänvisning lill vad jag anförde i detföregående i fråga om bl. a. det framtida utrymmet för vägbyggandel framstår ensådan avkortning av nuvarande planperiod som nödvändig. Som jag redan nämnt har regeringen lidigare uttalatatl byggnadsorganisation bör baseras på den nivå somplaneringsramarna har visat. Eftersom utrymmet för väginvesteringarna nu bedömsminska måste en kraftfull anpassning ske av verkets resurser för planering,projektering och byggande till de nya förutsättningarna. Jag gör dock denbedömningen all även på denna lägre nivå är del angelägel all upprätthålla enstatlig vägbyggnadskompelens så att verket behåller kunskap om marknaden ochkan bidra till en positiv kontroll av prisutvecklingen och marknaden. Delligger självfallet i statens intresse att verka för alt de statliga medel somkan avsättas för vägbyggande kommer all utnyttjas sä effektivt sommöjligt. Därför måste en strävan vara atl så långt det är möjligt behålla enslallig kompelens på vägbyggnadsområdel. har i övrigt i sin anslagsframställningtagit upp vissa speciella frågor om rastplatser, investeringar i bryggor iStockholms skärgård m. m. Jag kommer att behandla dessa förslag senare underavsnitten för respektive anslag. För /87 förordar jag all föranslaget Byggande av statliga vägar anvisas 1000 milj.kr. vilket innebär enanslagshöjning med 100 milj.kr. Anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägaroch gator uppgår för innevarande budgetår fill 340 milj.kr. Jag förordar alt anslaget för nästa budgelår höjs med 20 milj. kr. lill 360 milj. kr. Anslaget Bidrag till byggan- 38 deav enskilda vägar bör även för näsla budgelår tas upp med 30 milj. kr. B 1.Vägverket: Ämbetsverksuppgifter Prop.1985/86:100 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från detta anslag betalaskostnaderna för central administration (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner samt järnvägsärenden. Verket begär etl anslag om 7,7 milj.kr.för budgetåret1986/87 avseende verksamheten . Jag bedömer alt koslnaderna för , som jag beräknartill . ungefärligen kommer atl fördela sig på följande sätt. Central administration 2 300 000 Översiktlig vägplanering 3 675 000 Fastställande av arbetsplaner 900000 Järnvägsärenden m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Vägverket:Ämbetsverksuppgifter för /87 anvisa etl förslagsanslag på . Drift av statliga vägar 1984/85 Utgift 3697592000 Reservation 2008344000 1985/86 Anslag 4193500000 1986/87 Förslag 4420000000 Från detta anslag betalaskostnaderna för de delar av verksamhel som är hänförliga tilldriften av de slalliga vägarna, vissa förbättringsarbeten, vilka avser främstde sekundära och tertiära vägnäten, samt investeringsutgifter för vägverketsanläggningstillgångar. Enligt trafikpolitiska beslul skall omfallningenav driflinsatserna medge alt vägnätet vidmakthålls som insatsernaökar för aft höja 39 trafiksäkerheten på helavägnälel och förbällra framkomligheten på de Prop. 1985/86: 100 delar avglesbygdsvägnätet som är av särskild betydelse för exempelvis Bil. 8arbelspendlingsresor, skolskjutsar och näringslivets transporter. Dessa vägarär i många fall vägar med relativt liten trafikmängd. Under etl flertal år har anslagen fördriftverksamheten inle gett utrymme för att genomföra det trafikpolitiskabeslutets intenfioner. Detla förhållande har tvingat fram en hård prioriteringoch trafikanpassning av driflinsatserna vilket förutom att det fört med sigett uppdämt underhållsbehov också inneburit negativa effekter för trafikanternapå framför allt det lågtrafikerade vägnälel. fastställdes en ny femårsplan fördriftverksamheten avseende . De väghällningsmäl som prioriteras ifemårsplanen är vidmakthållande, trafiksäkerhet och minskadetransportkostnader. Planen är upprättad för två verksamhetsnivåer: Målnivånrespektive Budgetnivån. Del lägre verksamhetsallernativet, budgetnivån,utgår års anslag realt oförändral (ca 4450milj. exkl. investeringar i anläggningstillgångar i 1987 årspenningvärde). Driflanslagen i perioden (1985 och1986) ger utrymme för en verksamhetsvolym som motsvarar budgelnivån. Detinnebär atl återhämtningen av del eftersläpande underhållsbehovet hittillsvarit myckel begränsad. Budgetnivån beräknas ge möjligheter lill all delsvidmaklhålla en trafik-anpassad väghållningsstandard, dels bedriva enlångsiktig återhämtning av det uppdämda underhållsbehovet. Avståndet lill denverksamhetsvolym som motsvarar det trafikpolitiska beslutet är dock avsevärt. Vidmakthållandeåtgärderna är av stor betydelse dåde indirekt också har stora positiva effekter på trafiksäkerhet, restid ochtransportkostnader. Budgetnivån innebär atl underhållsarbeten kan genomföras ien utsträckning som motsvarar den årliga förslitningen av vägnätet medanåterhämtningen av de eftersläpande behoven måste pågå av ca 15år. Traflksäkerhetsåtgärderna satsas i första hand påde oskyddade trafikanterna och på de mest Irafikerade vägarna där de störstaeffekterna kan uppnås. En höjning av vinterväghällningsstandarden på dehöglrafikerade vägama förväntas ge en betydande olycksreduktion somtransportkostnaderna kan sänkas. Åtgärder för att minska transportkostnadernainriktas särskilt på näringslivets transporter. Ökad bärighel eftersträvas påde vägar som är av slor betydelse för jord- och skogsbruk samttransportintensiv industri. Inom ramen för budgelnivån prioriteras arbelen somär viktiga för servicenivån vinterlid, standarden på broar och beläggningar,framkomlighet samt trafiksäkerhet speciellt för oskyddade trafikanter. Däravföljer att andra betydelsefulla driflåtgärder måste stå tillbaka. Bland dessakan nämnas bärighetshöjande åtgärder och beläggning av grusvägar där taklenminskar avsevärt jämfört med lidigare. Målnivån ger möjligheter att öka volymerna för etlflertal viktiga driftåt gärder som leder lill en bättre uppfyllelse av de viktigaste väghållningsmå len. Beräkningar visar på myckel goda samhällsekonomiska effekter av en högre måluppfyllelse inom dessa områden. Målnivån ulgår från elt drifl- 40 anslag som är 715 milj.kr./år högre än budgetnivån eller5165 milj.kr. 1985/86: 100 exkl. investeringar i anläggningstillgångar (prisnivå). Resursdimensioneringen inomdriftorganisationen sker för atl på bästa sätt utföra femårsplanens verksamhet.En resursplan har upprättats baserad på verksamhetsplanens budgelnivå. Denbeskriver resursbehov och långsiktig resursanpassning med beaktande av kravenpå rationell produktion och arbetsgivaransvar. För all klaradriftverksamhelens krav på hög beredskap och bred kompetens för all genomföraolika arbetsuppgifter fordras en bas av egen personal, maskiner ochanläggningar. Med hänvisning lill vad jag anfört i del föregåendeberäknar jag kostnadsramen för den statliga driflverksamheten till4170 milj.kr. För anskaffning av anläggningstillgångar beräknar jag 250milj.kr. Förslaget innebär en ökning av anslaget för näsla budgelår med 226,5milj. lill lolall 4420 milj. kr. I följande sammanställningredovisas hur kostnaderna för vägdriflen beräknas i slort fördela sig under år1987. Sammanställningen visar även de ungefärliga kostnaderna för (milj. Summa anslag 4193,5 4420,0 Kostnadsramen för anslaget Drift avstatliga vägar innefattar inle investeringar i anläggningstillgångar.Koslnadsramarna för för anslagen Drift av slalliga vägar resp. Byggandeav statliga vägar bör i princip bestämmas till samma belopp som anslagen. Detbör ingå i regeringens befogenheter atl i den mån arbetsmarknadsläget, kravetpå ändamålsenlig planering av verksamheten eller andra skäl motiverar del,bemyndiga vägverkel atl underår 1986 resp. år 1987jämka de föreskrivnakoslnadsramarna , t. ex. genom all under andra halvårel 1986 iförväg ta i anspråk behövliga belopp av de medel under de kalenderårsberäknadeanslagen, som anvisas för . I syfte atl effektiviseraväghållningsinsatserna och underiätta planeringen bör ha möjlighetatl göra mindre justeringar under ett enskilt år mellan drifl- ochbyggandeanslagen för den statliga väghållningen. Därmed främjas en helhetssynpå väghållningsålgärderna. Jag har beräknal 250 milj.kr. förinvesleringar i anläggningstillgångar, varav 25 milj.kr.för anskaffning av datorutrustning. Det bör enligt min mening härutöver vara möjligt för alt långtidsförhyra (leasa) 41 anläggningstillgångarmotsvarande elt anskaffningsvärde av 70 milj. kr. Vägverketbör genom lämpligt avvägda beställningsbemyndiganden ges Prop. 1985/86: 100möjlighet alt anskaffa de olika anläggningstillgångarna så ekonomiskl som Bil. Mot bakgrund av de av mig förordade invesieringarna anserjagatt en lämplig nivå för beställningsbemyndigandet är 130 milj. kr. föraren 1988och 1989 beräknade prisnivå. behöver verket erhålla eltnytt beställningsbemyndigande på 100 milj. kr. Möjligheter bör skapas för en ny och bättre ordningnär del gäller färjetrafiken. Gällande ordning innebär att en färjeförbindelseantingen anses vara allmän eller inle allmän. I del förra fallet svarar statenför samtliga koslnader för Irafiken. Indragning av en allmän färjeled innebärantingen atl förbindelsen läggs ner eller all den drivs som enskild färjeledmed möjlighet till statsbidrag. Det allmänna intresset av en färjeled kan dockvariera . Del bör vara möjligl alt tudela ansvaret för trafiken.Staten bör kunna svara förden grundläggande irafik som är skälet till attfärjeleden är allmän, medan kommuner och enskilda bör kunna få bestämma hurIrafiken skall ulformas i övrigt, dvs. främst under icke . Vägverketskulle då kunna erbjuda en mer omfattande service genom att uppträda somentreprenör och driva komplelteringsirafik i den omfattning som bygden finnerlämplig. För komplelteringstrafiken bör vägverkel kunnauppbära statsbidrag som för enskild färjetrafik. Anslaget B 7. Bidrag tilldrift av enskilda vägar m. m. bör få utnylljas för sådana ändamål. Resterandedel av kostnaderna bör kommunen och trafikanterna svara för genom bl. a.avgiftsbeläggning av komplelteringstrafiken. Det bör ankomma på regeringen attgöra de ändringar av förordningen (1979:788) om statsbidrag lill enskildväghållning som erfordras. Enligt vad jag erfarit kommer chefen förcivildepartementet senare denna dag atl redovisa att han avser all återkommamed förslag till regeringen alt i en särskild proposition föreslå atlriksrevisionsverket frän den övertar ansvaret för den statligaredovisningsrevisionen. Mot bakgrund härav harjag inte beräknal någrasärkoslnader för revisions-kontoret vid . Enligt min mening är det angeläget för vägverketsledning all ulöver den externa redovisningsrevisionen ocksä ha en internrevisionlill sitt förfogande. Detta förutsattes också i samband med den omorganisationsom beslutades av och som har genomförts vid verket.Arbetet vid denna bör vara inriktat på en allmän kontroll av atl verksamheteninom verkel bedrivs på ett ändamålsenligt, effeklivt och ekonomiskt sätt saml ienlighet med fastställda riktlinjer som gällande regler för befogenheter ochansvar. I dagens situation med de krav som regeringen harställt på verkel bör inlernrevisionen även biträda verkels ledning i delomfattande rationaliserings- och organisationsarbete som förestår verket ienlighet med mina lidigare förslag. Jag kommer senare alt återkomma tillregeringen med förslag till hur kostnaderna vid revisionssektionen skallläckas. Jaghemställer att regeringen föreslår "" ° 1. atl medge atl regeringen lämnar vägverketde beställningsbe myndiganden som jag förordal i det föregående, 2. all lill Drift av statligavägar för budgelårel 1986/87 anvisa ell reservalionsanslag på , 3. att medge atl regeringen vidbehov när allmän väg för vilken staten är väghållare övergår lill kommunaleller enskild väghållning får låta överföra medel molsvarandegällande statsbidrag mellan detla anslag och anslagen B 4. Bidrag till drift avkommunala vägar och gator resp. B 6. Bidrag fill drift av enskilda vägar m. m., 4. att godkänna alt jämkning avkoslnadsramarna får ske i enlighel med del sagda, 5. atl godkänna all jämkningmellan drifl- och byggandeanslagen för den slalliga väghållningen får ske ienlighet med del sagda, 6. all godkänna altkomplelteringsirafik på allmänna färjeleder får bedrivas i enlighel med delsagda, 7. alt godkänna att fårträffa hyresköpavtal och långtidsförhyra (leasa) anläggningstillgångarmotsvarande etl anskaffningsvärde av . Byggande av statliga vägar 1984/85Utgift 1294824000 Reservation 734855000 1985/86Anslag 900000000 1986/87Förslag 1000000000 Från anslaget betalas kostnader förbyggande av slalliga vägar saml vissa förbättringsarbeten. Fr. o. m. år 1984lämnas från anslaget bidrag till cykelleder m.m.i icke väghållande kommuner.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1979:627) om statsbidrag förcykelleder saml anordningar och åtgärder som främjar viss busslrafik (ändradsenast 1984:770). Ifebruari 1983 beslöt regeringen förordning (VVFS 1983:01) om flerårsplaner ochfördelningsplan som rör väg- och gatuhållning. I förordningen anges att vid prioriteringav byggnadsobjekt som kan komma i fråga i flerårsplanerna ellerfördelningsplanen skall särskill beaktas möjlighelerna atl vidta åtgärder som 1. underlättar jord- och skogsbrukets samtindustrins transporter, såsom ätgärder för aU minska Irafikinskränkningar vid tjällossning, 2. förbättrar trafiksäkerheten, 3. förbättrar den kollektivairafikstandarden, 4. innebär väsentligt minskadedriftkoslnader för vägar och gator, 5. innebär ersättning av störreväganordningar, såsom ombyggnad och 43 förbättring av broar. Förordningen innehåller även planeringsramar förupprättandet av fler- Prop. 1985/86: 100 årsplanerna. Ramarna, som anges ilöpande priser, är så dimensionerade Bil. 8 att väg- och gatubyggande somkan komma alt ulföras av sysselsättningspolitiska skäl i huvudsak kan inrymmasi planerna. De vägbyggnadsobjekl av olika slagsom återfinns i de upprättade flerårsplanerna motiveras starkt avtrafikanternas och näringslivets krav. Dessutom Utgör de ofta en förutsättningför fortsatt samhällsulbyggnad och en effektiv markanvändning. Vägverketsberäkningar visar att vägbyggandel ger god samhällsekonomisk avkastninginklusive förbättringar i miljön och markanvändningen saml positivaregionälpolitiska effekter.