prop · G90363 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:63 om ändrade grunder för bestämmande av p den Statliga bostadslåneräntan 1985/86:63 Regeringenföreslår alt anta det förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Iproposifionen föreslås att regeringen ges möjlighet alt vid bestämmande av den s.k.bostadslåneräntan för kalenderåren ta hänsyn till ävenränteläget i fråga om annan statlig upplåning än den som sker genomlångfristiga obligationslån. 1 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , ,, Proposition om ändrade grunder för bestämmande av denstatliga bostadslåneräntan ,(och länsbostadsnämnderna) förvaltar närmare 1 miljon statligalån till ett sammanlagt värde av . Störte delen av dennalånestock löper med ränta efter en räntesats som regeringen fastställer för ettkalenderår i sänder. Denna räntesats, kallad bostadsläneränta, skall enligtriksdagsbeslut (prop. 1967:100, SU 100, rskr. 265) fastställas pågrundval av den kostnadsnivå som gäller för statens egen upplåning. Därtillskall läggas för att täcka statens kostnader förutlåningen. Som grund för beräkningen av kostnadsnivån för statens egenupplåning valdes räntan på långfristiga statsobligationer. Bostadslåneräntatillämpas (se SFS 1985:464) för i huvudsak följande lånetyper: 1. bostadslån enligt bosladsfinansieringsförordningen(1974:946), om lånet har betalats ul före , 2. bostadslån enligtbostadslånekungörelsen (1967:552) samt lån eller lånedelar c;nligt äldreförfattningar som anges i punkt 5 första styckel övergångsbestämmelserna tillkungörelsen, 3. räntelånenligt räntelånekungörelsen (1967:553), 4. räntebärande förbättringslånenligt förbättringslåneförordningen (1980:261) eller motsvarande äldrebestämmelser, 5. tomträtlslån enligt tomlrättslånekungörelsen(1965:905), om lånet har beviljats efter utgången av , 6. markförvärvslån enligtkungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun, 7. hyresförlusUån enligtförordningen (1976:260) om hyresförlustlån eller motsvarande äldre bestämmelsersaml enligt förordningen (1982:1286) om statlig hyresförlustgaranti. 4. lån enligt kungörelsen(1973:400) om stadigt stöd till allmänna samlingslokaler, 5. energispariän enligtförordningen (1977:332) om statligt stöd lill ener-gibesparande åtgärder ibostadshus m.m. eller motsvarande äldre bestämmelser och enligt förordningen(1981:590) om lån till energibe-sparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader m. m. eller motsvarande äldre bestämmelser, 10. underhållslån enligtförordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus, 11. förvärvslån enligt bl. a.förordningen (1981:1123) om lån för förvärv från staten av bostadsfaslighelerför permanent bruk, om lånet har betalats ut före , 12. reparationslån enligtförordningen (1982:644) om län för byggnadstekniska åtgärder i bostadshuseller motsvarande äldre bestämmelser, om lånet har betalats ut före den 1 juli1985 samt 13. särskilda lokallån enligt förordningen(1982:1272) om statligt lånestöd m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområdenmed oulhyrda lägenheter. Mittförslag: Regeringen skall fä möjlighet att vid fastställande av bostadslåneräntanför kalenderåren beakta ränteläget även i fråga om annanstatlig nyupplåning än den som sker genom långfinstiga obligationslån. Skälenför mitt förslag: Som har framgått av det föregående infördes nu gällandegrunder för beräkning av bostadslåneränlan . Vid den liden skeddestatens upplåning i princip endast genom långa obligationslån. Sedanår 1967 har statens upplåning på marknaden ökat radikalt som kredilmarknadenfullständigt ändrat karaktär. har en mycketlivaktig marknad vuxit fram med en rik flora av olika upplåningsformeravpassade för olika placerares behov. Statens upplåning sker därför numera ihelt andra former än tidigare saml allt mindre med stöd av olika regleringaroch allt mer i marknadsmässiga former. Likviditetskvoterna för bankerna haravskaffats och placeringsplikten för försäkringsbolag har minskat betydligt iomfattning. Därigenom har statens långfristiga upplåning mist sin gamladominerande roll och istället ersatts av slalsskuldväxlar, riksobligationer, allemanskontonm. Eftersamråd med chefen för anser jag att grunderna förbestämmande av bostadslåneräntan måste anpassas lill de förändringar i frågaom villkoren för den statliga upplåningen som har inträtt på senare lid. Jagförordar därför att grunderna ändras så att bostadslåneränlan beräknas medbeaktande av statens kostnader för den samlade marknadsmässiga upplåningen. Jagberäknar att bostadslåneräntan för Prop.1985/86:63 därmed blir högst högre än den som skulle hafastställts med tillämpning av nu gällande grunder. Miltförslag kommer att ge ökade kapitalkostnader i fråga om sådana statliga lån sominte berättigar till räntegaranfi, dvs. i första hand lån äldre småhus sombebos av låntagaren, olika typer av lokallån samt tomträttslån, kommunalamarkförvärvslån och hyresförlustlån. Förägare till statsbelånade bostadshus som har räntegaranti medför milt förslaginte några ökade kapitalkostnader. Deras ränta.ökas genom en årlig upptrappninglill dess den når bosladslåneräntans nivå. Genom att räntegarantin följer medupp lill den nya högre nivån på bostadslåneränlan påverkas inte deraskapitalkostnader. Inte heller påverkas kostnaderna för de lån som finansierasmed medel från , dvs. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl godkänna vad jag har förordat i fråga om ändrade grunder för bestämmandeav den statliga bostadslåneränlan. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Tryckeri, Stockholin 19