prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Lagrådels anmärkning (yttrandet s, 21) all den föreslagnalagtexten inte kan anses återspegla den nya grundsynen tar jag upp ispecialmoliveringen i samband med elt förslag lill förtydligande av denaktuella lagtexten (se 8kap, 29 8), 14 , byggnadsarbete och tillsyn 111. m. Mitt förslag: skall kunna anpassaomfattningen av sina besiktningar lill objektens storlek och svårighetsgradsamt till omfattningen och kvaliteten på byggherrens kontroll. Enligt 62 och 64 88 byggnadsstadganskall utföra besiktningar avbyggnadsarbeten. Besiktningarna utgör en viktig del av tillsynoch anses i många kommuner t, o, m, vara den viktigasie delen. Utredningen har föreslagit attbesiktningsskyldigheten skall ulvidgtis dels till att mer generellt gälla deflesta byggnader utom fritidshus, dels till att gälla ytterligare ettbesiktningslillfälle, nämligen fukt- och dräneringsbesiktning (14 kap, 11 5). Många remissinstanser finnei dettaolyckligt, eftersom förslaget låser i en besiklningsskyldighelsom inte är anpassad efter de anspråk som slälls i verklighelen. Behovet av enbesiktning av fuktskydds-och dräneringsåtgärderna ifrågasätts dock inte. Jag delar remissinstansernasuppfattning på denna punkt och anser att mer generella regler ombyggnadsnämndens besiktningar bör införas, Beslämmelserna bör medge attbyggnadsnämnden i samband med bygglovsprövningen lar ställning lill vilken omfattningbesiktningarna bör ha i det enskilda fallet och meddelar delta i beslutet omlov. Faktorer som bör påverka besiktningens omfattning är bl, a, objektensstorlek och komplexitet samt omfattningen och kvaliteten pä byggherrenskontroll, 1 fråga om kompetenta byggherrar, vilka regelmässigt bygger för egenförvaltning och har en egen kontrollorganisaiion, bör kunnaavstå från att göra besiktningar, om inte byggherren själv eller någon berördmyndighet, t, ex. yrkesinspektionen, begär del. Byggnader som innehåller bostäderbör dock alltid besiktas. bör även kunnaanpassa sina besiktningar med hänsyn till omfattningen och utförandet avövriga kontroller och till den insyn som nämnden tillförsäkras i byggherrenskonlroll genom t, ex, samråd med och rapportering till nämnden, I de fall dåslutbesiktning skall äga rum bör den så långt det är möjligt ske innan eller inära anslutning till atl byggnaden eller anläggningen las i bruk. 15 Påföljder och ingripanden m. m. O Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m.m, (pä-följdslagen) tas in som elt särskilt kapitel i PBL (s, 325) o Nägon ändring görs inte i fräga ombyggnadsnämndens skyldighel att ingripa vid överträdelser (s, 326) o Vissa justeringar görs ipäföljdslagens avgiftssystem, o - fär möjlighet att nedsättaeller efterge byggnadsavgift, om överträdelsen är ringa. o - Den övrebeloppsgränsen för särskild avgift höjs från 500 lill . o - Jämkning eller eftergift av tilläggsavgiftskall kunna ske bl, a, i fräga om åtgärder, som är att betrakta somordningsförseelser (s, 326) o Päföljdslagens bestämmelser om handräckning,förelägganden m, m, behålls i stort sett oförändrade (s, 331), 15 Påföljder ochingripanden m. m. Mittförslag: Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m, m,(päföljdslagen) tas in som ett särskilt kapitel i PBL, Lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande m,m, (LPl) trädde i kraft den och ersatte dåbl, a, bestämmelser om straff, handräckning och föreläggande i byggnadslagenoch byggnadsstadgan, 1 det följande kallar jag lagen för påföljdslagen. Vidlagens tillkomst uttalade föredragande departementschefen (prop, 1975/76: 164s, 15), an arbete pågick inom departementet med en ny markanvändnings- ochbyggnadslagstiftning men atl det framstod som nödvändigt att ta upp frågan ompåföljder vid olovligt byggande för sig utan att vänta på ett sådant förslag.Jag föreslär nu alt lagen skall arbetas in i PBL efter vissa justeringar somjag återkommer till i del följande och i specialmotiveringen. Påföljdslagen kan sägas i stort innehållabeslämmelser om dels påföljder - huvudsakligen avgifter - vid överträdelser avsådana föreskrifter om byggande som har meddelats i eller med stöd avbyggnadslagen eller byggnadsstadgan, dels ingripanden i form av handräckningoch föreläggande vid sådana överträdelser. lagen har varil i kraft har det fränflera häll framhållits att den är alltför onyanserad och "stelbent".Utredningen har tagit fasta på kritiken och föreslagit ändringar som syftartill att möjliggöra en smidigare handläggning i fråga om vissa överträdelser.Även om dessa ändringar genomförs, kvarstår emellerUd kritiken pä flerapunkter. 1985/86:1 326 stanser framhåller nämligen all de uppmjukningar somulredningen har 15 Påföljder och föreslagil inte är tillräckliga. Jag lar upp dessa frågor i det följande, ingripanden in. 15.2 skyldighet att ingripa vidöverträdelser Mitt jörslag: Någon ändring görs inte i fråga ombyggnadsnämndens skyldighet att ingripa vid överträdelser. Enligt 2 8 första stycketpäföljdslagen åligger del all ta upp en fråga om påföljd elleringripande sä snart det finns anledning atl anta att en överträdelse har skettav sådana föreskrifter om byggande som har meddelats i eller med stöd avbyggnadslagen eller byggnadsstadgan. Om en åtgärd som kräver byggntidslov harutförts utan lov, skall nämnden verka för atl del utförda undanröjs ellerrättas pä annat sätl, om inie byggnadslov lill åtgärden meddelas i efterhand. Utredningen har övervägt omnämndens skyldigheter enligt 2 8 första siycket och det förhållandel attnämnden saknar möjlighel alt underlåta alt handla i bagatellärenden kan varaorsaken till att lagen uppfattas som onyanserad. Utredningen framhålleremellertid atl bestämmelsen endast i ett avseende medför skyldighet för nämndenatt handla på vissl sätt, nämligen när olovligt byggande har förekommit. kan det knappast anföras några tungt vägande skäl lill atl denskyldigheten bör las bort, I övrigt innebär 2 5 förslå stycket endast attnämnden skall ta upp frågan om påföljd eller ingripande till behandling. Inteheller denna beslämmelse kan enligt utredningen anses utgöra något hinder fören nyanserad bedömning av sakfrågan. Om en sådan bedömning kan ske eller inte,är beroende i första hand av utforrrmingen av bestämmelserna om avgift. 1 likhel med utredningen anser jagall det inte finns skäl atl föreslå någon ändring i fråga om byggnadsnämndensskyldigheter atl ingripa vid överträdelser som blir kända för nämnden, Min förslag: Vissa justeringar görs i päföljdslagensavgiftssystem, - Byggnadsnämndenfår möjlighel att nedsätta eller efterge byggnadsavgift, om överträdelsen ärringa, - Den övrebdoppsgränsen för särskild avgift höjs från 500 till I , - Jämkning ellereftergift av tilläggsavgift skall kunna ske bl. a. i fräga om åtgärder, som äratt betrakta som ordningsförseelser. 1 dagens avgiftssystem ingår treolika avgifter, nämligen byggnadsavgift, särskild avgift och tilläggsavgift.Byggnadsavgift tas ut när nägon utan lov 1985/86:1 327 vidtar en äigärd, som kräver byggnadslov (4 5). Särskildavgift utgår för 15 Påföljder och sädana överträdelser som inte utgörolovligi byggande (6 5), Tilläggsavgift ingripanden in. m. skalltillsammans med byggnadsavgift las ul vid vissa angivna former av l->.3-l5.3.l olovligt byggande som anses särskill angelägna alt motverka (78), nämligen när del olovliga byggandet består i att 1, en hell nybyggnad uppförs, 2, en befintligbyggnad till- eller päbyggs, 3, en byggnadinreds helt eller delvis till väsentligen annat ändamål än det till vilkenbyggnaden förut varit använd, 4, en byggnadeller en del av byggnad tas i anspråk för väsentligen annal ändamål än det tillvilket byggnaden förut har varil använd eller som finns angivet pä godkändritning eller 5, en byggnadrivs. Jag föreslår i likhel medulredningen att päföljdslagens avgiftssystem med vissa justeringar förs övertill PBL, Byggnadsavgift tas ul med ettbelopp som motsvarar fyra gånger den avgift som enligt kommunens byggnadslovstaxaskulle ha tagits ul, om byggnadslov hade sökts och beviljats innan åtgärdenutfördes. Avgiften kan nedsättas ellerefterges, om det finns särskilda skäl för del. Den frågan prövas emellertidinte av utan av (11 8 LPl), Den som har gjort sig skyldig Ullolovligt byggande kan undgå avgiftsskyldighet om han tar bort eller pä annatsätl rättar det olovligt utförda, innan frågan om påföljd eller ingripande tasupp vid sammanträde med (5 5 LPl), Utredningen har påpekat alldenna bestämmelse ibland får konsekvenser som måste uppfattas som mycketbyråkratiska. När det gäller t, ex, åtgärder av mindre omfattning - omfärgningav fasader, reklamskyltar, plank, fasadförändringar, mindre tillbyggnader o, d, händer del ofta all den byggande efter diskussion med stadsarkitekten färetl muntligt besked att något hinder mot lov inte föreligger. Iblandmissförstås ett muntligt förhandsbesked och åtgärden vidtas innan byggnadslovhar meddelats. För att undvika byggnadsavgift måste den byggande undanröjaåtgärden före sammanträde för att dagen efter - dåbyggnadslovet har beviljas - åter vidta den. Olägenheter av detta slag börenligt utredningen avhjälpas genom att ges möjligheler atl ivissa fall underlåta atl ta ut byggnadsavgift. Utredningen har föreslagit allbyggnadsnämnden skall få möjlighel alt avstå från atl ta ut byggnadsavgift försädana överträdelser som inte föranleder högre avgift än ,, vilketmotsvarar den minimiavgift som f. n, gäller. Innan jag går in påutredningsförslaget vill jag nägot beröra handläggningen av ärenden som rörmindre åtgärder. Enligl 3 kap. 12 5 andra Prop.1985/86:1 328 styckel kommunallagen och 3 8 andra stycketbyggnadsstadgan kan bygg- 15 Påföljder och nadsnämnden ge bl. a.tjänstemän hos nämnden bemyndigande all på ingripanden m. in. nämndens vägnarbesluta i en viss grupp av ärenden. Mitt förslag innebär att motsvarandemöjligheter skall finnas också i PBL (11 kap. 3 8). a. de åtgärder avmindre omfattning som jag nämnde förefaller vara av den beskaffenheten alldel normall saknas anledning att lägga prövningen på nämnden. Om prövningen istället anförtros stadsarkitekten eller nägon annan lämplig tjänsteman, kanbygglovet lämnas så snarl ansökningshandlingarna är kompletta. Jag vill ocksåerinra om de möjligheler som finns att i enklare ärenden göramuntlig ansökan om lov. Jag föreslår atl denna möjlighet bör finnas även i PBL(8 kap, 19 8), Enligt min mening finns det alltsåredan i dag möjligheter för att råda bot pä en del av det somuppfattas som krångligt och byråkratiskt, 1 likhel med utredningen anser jagemellertid atl det därutöver är nödvändigt att ändra bestämmelserna ombyggnadsavgift sä att olägenheter av del slag som utredningen har pekat på kanundanröjas, Ändringsmöjligheierna påverkas emellertid i viss utsträckning avall det, som jag tidigare nämnde, ankommer på atl besluta ifrågor om byggnadsavgift. Av förarbelena till päföljdslagen(prop, 1975/76: 164 s. 164) framgår nämligen atl en förutsättning för atlbeslutanderätten dä skulle kunna läggas på byggnadsnämnderna var att del skullevara enkelt både atl konstatera om skyldighet att betala avgift föreligger ochatt beslämma avgiftens storlek i det enskilda fallet. a, (s, 41) att del inte borde anförtros en politiskt sammansattnämnd alt pä skönsmässiga grunder ålägga enskilda att betala avgifter av såbelydande siorlek som det kan bli fräga om vid tillämpning av påföljdslagen. Avden anledningen lades prövningen av frågor om nedsättning och eftergift avbyggnadsavgift på . Ett avsteg från den principen gjordes dock ioch med att fick möjlighet att avslå från att ta ut särskildavgift för överträdelser som kan anses som ringa. Utredningsförslaget, som jag nyssredogjorde för, har mött kritik under remissbehandlingen. Flera remissinstanserframhåller att förslaget inte är tillräckligt för att undanröja de påtaladeolägenheterna. De hävdar atl undanlagsbestämmelsen sällan kommer att blitillämplig, eftersom byggnadsavgiften, som grundar sig på kommunensbyggnadslovslaxa, i vissa kommuner aldrig blir så låg som , Inriktningen av de ändringar som nubör göras skall enligl min mening vara alt får möjlighet attavslå från att ta ut byggnadsavgift för överträdelser som är bagatellartadeeller kan jämställas med ordningsförsedser. Med en sådan inriktning passar delmindre väl att ändra bestämmelserna på det sätt som utredningen har föreslagit. Det kan naturligtvis diskuteras omdet av utredningen föreslagna beloppet bör höjas frän 500 exempelvis 1 000kr. 1985/86:1 329 emellertid ofta etl dåligt mån på hur ursäktlig enöverträdelse kan vara. Jag 15 Påföljder och anser därför, i likhel med bl,a, hovrällen över och , den ingripanden m.m. lämpligastelösningen vara atl beslämmelserna ändras sä alt byggnads- - i överensstämmelse med vad som gäller för den särskilda avgiften -får en möjlighel att nedsätta byggnadsavgiften eller underlåta att påföraavgift, om överträdelsen är ringa. Jag är medvelen om att detla innebärytterligare etl avsteg från den förut nämnda principen att intebör kunna göra skönsmässiga bedömningar i avgiftsärenden. Enligt min mening äremellertid den föreslagna ändringen nödvändig för all påföljdssystemel inteskall leda lill en byråkrati som i vissa situationer måste framstå som heltonödig. Jag kan inte heller se några risker frän rättssäkerhetssynpunkt medmitt förslag. Som hovrätten framhåller måste en sådan ändring anses utgöra enförbättring även från rättssäkerhetssynpunkt, eftersom orättvisa eller påannat sätl oUllfredsställande avgiftsbeslut kan förhindras, Särskild avgift tas ut med minsl200 och högst , Nägra remissinslanser har hävdat att den övrebeloppsgränsen , är för låg. Jag delar den uppfattningen. Beloppsgränsenhar varit oförändrad sedan lagen trädde i kraft den Ijanuari 1977, Med hänsynbl, a, till den förändring av penningvärdet som har ägt rum efterikraftträdandet föreslår jag all gränsen höjs till , De förslag som jag har lagt fram idet föregående innebär, jämfört med gällande ordning, bl. a. att den krets avåtgärder som skall kräva bygglov vidgas lill att normalt omfatta anläggningarför idrotts- eller fritidsändamål, tunnlar, bergrum m. m. Under vissaförutsättningar skall dock kommunen genom områdesbestämmelser kunna föreskrivaatt bl. a. sådana anläggningar får utföras utan bygglov. Den föreslagna skyldigheten altansöka om lov medför bl, a, alt den som utför en bygglovspliktig anläggningutan lov kan bli skyldig att betala byggnadsavgift. Utredningen har ifrågasattom inte ocksä tilläggsavgift bör kunna tas ul i sädana fall. åtminstone vid endel överträdelser, men funnit att det saknas tillräckliga skäl atl föreslå en vidgadanvändning av tilläggsavgiften. Jag ansluter mig till utredningens bedömning idetta avseende. Jag föreslär därför atl de bestämmelser som anger vilkaolovliga åtgärder som skall föranleda tilläggsavgift i sak oförändrade försöver till PBL, Tilläggsavgiften är ,för varje m bruttoarea som den olovliga ålgärden har omfattat. Är bruttoareaninte större än 10m, skall dock ingen avgift tas ut. Utredningen har föreslagit an denavgiftsfria arean skall ökas frän 10 till 20 m, Flera remissinstanserkritiserar höjningen och anser alt den kan Prop.1985/86:1 330 länkasäventyra syftet med tilläggsavgiften. En del av dessa instanser 15Påföljder och påpekar att den avgiftsfria bruttoarean höjdes från 3 10m såsent som ingripanden m.m. den Ijanuari 1980, För egen del gör jag samma bedömning som dekritiskt inställda remissinstanserna. Jag anser således att det inte finnstillräckligt skäl för utredningens förslag och förordar därför all denavgiftsfria brunoarean även enligt PBL skall vara 10m', Frågan om tilläggsavgift i ett visst fall skall tasut prövas av allmän domstol på talan av allmän åklagare, 1 fråga om sådan talanskall bestämmelserna i om åtal för brott, på vilket inte kanfölja svårare straffan böter, tillämpas (8 8 LPl), Om det finns särskilda skäl,kan domstolen nedsätta eller efterge tilläggsavgiften (7 5 LPl), som lagen varit i kraft har det rätten viss osäkerhet om vilka möjligheter åklagaren har att på egen hand pröva omtalan skall väckas. Vid tillkomsten av päföljdslagen uttalade föredragandedepartementschefen (prop, 1975/76: 164 s. 287) bl. a, alt det i fråga omrättegängen i mål om påförande av tilläggsavgift var lämpligt atl anknyta tillde regler som gällde för mål om utdömande av vite. Det är därför naturiigl atläven när del gäller åklagarens prövning anknyta lill vad som gäller beträffandetalan om utdömande av vite. När en myndighet som har förelagt etl vite anseratt det bör dömas ut mäste myndigheten, om den inte själv kan utdöma vitet,göra framställning hos åklagare om utdömande av vitet. En förutsättning för attåklagaren skall kunna väcka talan är då att han har fän en sådan framställning.Det är alltså i första hand myndigheten som avgör om talan skall väckas. Åklagarenanses dock ha en viss självständig rätt att pröva om det finns förutsättningarför att vitet skall kunna dömas ut, Samma betraktelsesätt bör enligt min mening läggaspå åklagarens roll i fräga om uttagande av tilläggsavgift. Inte minst processekonomiskaskäl talar för delta. Jag vill dock betona att vad åklagaren i dessa fall skallpröva främst är om föruisältningarna enligl bestämmelserna om tilläggsavgift äruppfyllda för att avgift skall kunna tas ut. Lagrådet har (yttrandet s, 105)framfört invändningar mot ett uttalande i lagrådsremissen om all åklagaredäremot inte bör göra någon egen bedömning av om det finns skäl att heltefterge avgiften. Jag delar lagrådets uppfattning att det står imindre god överensstämmelse med åklagarens självständiga ställning islraffprocessen och kan leda till meningslösa rättegångar, om man fråntaråklagaren möjligheten alt underlåta atl väcka talan. Det bör vara tillräckligtatt en byggnadsnämnd, som är missnöjd med att en åklagare ej väckt talan omutdömande av tilläggsavgift, kan påkalla prövning av överordnad åklagare. Möjligheterna för domstolen atl nedsätta ellerefterge tilläggsavgiften hänför sig enligt 7 5 fjärde stycket LPl i första handtill de fall då rättelse sker av den olovliga åtgärden. Nedsättning ellereftergift kan också ske om det annarsfinns särskilda skäl. Enligt förarbetena lill lagen (prop, 1975/76: 164 s, 33)framgår dock att denna möjlighet skall komma till användning främst ibagatellfall. Del har emellertid visat sig atl undantagsbestämmelsen harutnylljats myckel olika av domstolarna. Bestämmelserna om tilläggsavgift rymmer åtgärder som kanskilja sig myckel ål sinsemellan. Ofta rör det sig om former av olovligibyggande som ur samhällets synpunkl är helt oacceptabla, och där det utfördadärför bör undanröjas. I andra fall kan det gälla åtgärder som vid en förhandsprövninginte skulle ha godtagits men som av olika skäl, t,ex. hänsyn tillsamhällsekonomiska och sociala intressen, mäste accepteras i efterhand. Jagvill understryka all jämkning i dessa fall skall vara en undantagsföreleelse.Jag har övervägt en ändring av bestämmelserna i syfte atl ytterligare markeradelta men vill f. n, inte förorda en sädan utväg. Jag avser all meduppmärksamhet följa utvecklingen ännu någon lid och, i den mån del visar signödvändigl, återkomma till regeringen med förslag, 1 mänga fall innebär emellertid överträdelsen att denbyggande inte söker bygglov till en i och för sig helt acceptabelbyggnadsåtgärd. Del kan t, ex, vara fräga om en äigärd som är förutsatt ellermedgiven i en plan e, d. En vanlig situation är ocksä alt den byggande ger inen ansökan om lov och alt han, efter all ha fäll besked från byggnadsnämndenall han kan påräkna lov, påbörjar åtgärden innan lovet har meddelals. I fall avdetta slag är den byggandes underlätenhel alt invänta all bygglov lämnasvanliglvis all betrakta som en ordningsförseelse. Den leder som regel lill altbyggnadsavgift tas ut. Om tilläggsavgift därutöver skall las ut är en fråga somi rättspraxis bedöms mycket olika, Detla är otillfredsställande, särskillmed tanke pä atl tilläggsavgiften kan uppgå lill avsevärda belopp. För egen del finner jag det rimligt att tilläggsavgiftenallt efter omständigheterna jämkas eller efterges i fall som de nämnda,dvs, i fräga om åtgärder som är alt betrakta som ordningsförseelser. För alt ensådan bedömning skall kunna göras av domstolen kan det vara lämpligt allbyggnadsnämnden i sin framställning till åklagaren uttalar sig särskilt i denfrågan. Att byggnadsavgiften har nedsatts kan givetvis vara etl skäl fördomstolen all också nedsälta eller hell efterge tilläggsavgiften. 15 Påföljder och ingripanden m. m. 15.4 Ingripanden för att åstadkomma rättelser Mitt förslag: Påföljdslagens bestämmelser om handräckningförelägganden m. m. behälls i stort sett oförändrade. Enligt 13 och 15 88 päföljdslagenkan sä snart olovligt byggande har förekommit antingen ansökaom handräckning hos tingsrätten så alt rättelse sker eller förelägga ägaren avdet byggda att ta bort eller på annal sätt rätta del. Prop.1985/86:1 332 1 ett föreläggande får enligt 17 Spåföljdslagen sättas ut vite eller ges 15 Påföljder och föreskrift att, omföreläggandet inte blir fullgjort, den förelagda åtgärden ingripanden m.m. kanutföras av på den försumliges bekostnad (tvångsut-förande). Harföreläggande meddelats nägon i hans egenskap av fastighetsägare och övergårfastigheten till ny ägare, gäller föreläggandet i stället mot den nye ägaren.Detsamma gäller i fräga om förelägganden som meddelas nägon i hans egenskap avtomträttshavare eller ägare av byggnad på s. k, ofri grund (19 8), Har enföreskrift om tvångsutförande satts ut i föreläggandel, gäller även den mot nyägare eller tomträttshavare. Är det däremot fräga om ett vitesföreläggande,gäller enligl nuvarande regler inte viiesho-let mot den nye ägaren ellerinnehavaren, 1 stället fär sälla ut vite för denne. Efter det atl lagrådsremissenbeslutades har på förslag i prop, 1984/85:96 antagit bl, a, en ny lagom viten i syfte att effektivisera vitesinstitutet (JuU 1984/85:22, rskr2l I). Enligt lagen (1985:206) om vitenskall vite kunna föreläggas som s,k, löpande vite, Vitet utgår dä i normala fallmed etl bestämt belopp för varje tidsperiod av viss längd, under vilkenföreläggandet inte har följts, 1 fräga om viten enligt bl, a, päföljdslageninnebär riksdagsbeslutet vidare den nyheten att, om vitet förelagts nägon ihans egenskap av fastighetsägare eller tomträttshavare, del under vissaförutsätlningar skall övergå på ny ägare*eller innehavare. Den nya lagsUftningenträder i kraft den Ijuli 1985. Den beslutade lagändringen börgivetvis beaktas vid utformningen av molsvarande regler i PBL. Atl vitespäföljdenkommer att bestå vid ägarskifte är en reform som tillgodoser ett allmäntönskemål i lagstiftningsärendet. Från kommunalt håll har i skildasammanhang framhållits att förelägganden om rättelse kan bli mer eller mindreverkningslösa i fräga om åtgärder som är enkla alt rätta och därefter återutföra. Situationen kan l.ex. vara den att vid vite föreläggernågon att inom ta bort etl upplag som har anordnats utan lov. Oftauppfyller ägaren föreläggandet och tar bort upplaget, men därefteranordnar han ett nytt upplag på samma plats. Föreläggandet blir därigenom heltutan verkan som påtryckningsmedel. För att förhindra att sådanaolovliga åtgärder upprepas föreslår jag att det införs en möjlighet för byggnadsnämndenatt. i samband med föreläggande alt rätta en åtgärd, meddela förbud för ägarenatt vidta samma åtgärd. Sådana förbud bör på samma sätl somföreläggandet kunna förenas med vite. Det medför att vitet kan dömas ut såsnart del har konstaterats alt t. ex. ett upplag åter har anordnats. 16 Statlig kontroll beträffande områden av riksintressem. O Den nuvarande statligalästslälldseprövningen av planer ersälls med ett syslem där påvissa i lagen angivna grunder självmant kan ingripa och pröva vissa av dekommunala beslulen (s, 333) o skall efter ettbeslut om prövning kunna upphäva kommunala beslut endasi om länsslyrelsenanser att beslulet - intelillgodoser ell riksiniresse enligl NRL - innebär attregleringen av markanvändningsfrägor som angår tvä eller flera kommuner intehar samordnats på elt lämpligl sätt eller