prop · G903124 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen fattade mot bakgrund härav beslut om en nyförordning för revision vid revisionskontor (1980:718), Den nya förordningenökade ytterligare redovisningsrevisionens externa karaktär. De väsentligaste förändringarna i förhållande tilltidigare blev - allverksamheten vid revisionskonioren inte längre skulle ha benämningen internrevision, - attrevisionskontoren skall bedriva en redovisningsrevision som syftar till attopartiskt, varje är, avge en revisionsberättelse med en bedömning av dengranskade myndighetens redovisning för räkenskapsåret, - att chefen förrevisionskontoret skall fastställa revisionsplanen och - atl tjänstensom chef för revisionskonlor skall tillsättas av RRV efter samråd med i förstahand värdmyndigheten. Regeringen beslöt i detta sammanhang att frän budgetåret1980/81 särskilja större delen av revisionskontorens särkostnader från värdmyndighe-lensövriga medelsanvisning, RRV fick etl nytt utredningsuppdragfrån regeringen avseende revisionskontoren. Uppdraget bestod i alt ulredamöjligheterna att föra samman revisionskontoren till större enheter ochföreslå lämplig fördelning av dess verksamhetsområden. Kontoren hade nämligen iden då rådande organisationen visat sig vara alltför små för att klaraarbetsuppgifter vid variationer i personalantalet p.g.a. ledigheter, vakanseretc, 1 utgångspunkterna för den nya översynen låg att förändringarna i principskulle ske inom den befintliga organisationen och inom i huvudsak oförändraderesursramar för redovisningsrevisionen. Statsmakterna beslutade om förändringar i revisionskontorsorganisa-tionenfr.o.m, , Efler denna omorganisation är det f, n, elvarevisionskontor som svarar för den extra redovisningsrevisionen av statsförvaltningenexklusive affärsverken. En revisionsbyrå vid försvarets civilförvaltningsvarar för motsvarande revision av försvaret. Antalet tjänster vid revisionskontoret /85var 149, Medelsomslutningen uppgick till , 1 ett revisionskontors granskningsområde ingår ett visstantal myndigheter. Chefen för ett revisionskontor är ansvarig för revisionensbedrivande. utövar arbetsgivarfunktionen gentemot revisionskontoretoch svarar för administrativ service. RRV skallse till att redovisningsrevisionen bedrivs ändamålsenligt och i betryggande former. Den statliga redovisningsrevisionens organisation, allmänna inriktning och vissa andra frågor regleras i den tidigare nämnda förordningen (1980:718) om revision vid revisionskonlor samt RRV:s cir kulär () med föreskrifter för tillämpningen av förordningen. Re dovisningen inom försvaret regleras i förordningen (1938:276) om verk samheten inom försvarsverksamhet. Revisionen inom försvaret skall be- '2 drivas enligt RRVs anvisningar. Redovisningsrevisionenav en statlig myndighet syftar i första hand till 1985/86: 124 en sakkunnig ochopartisk årlig bedömning av huruvida myndighetens redovisning i allt väsentligtär rättvisande eller inte. Revisorns bedömning av redovisningen knyts formellt tillårsbokslutet. Bokslutets främsta uppgift är att informera myndighetens intressenterom det ekonomiska utfallet av årets verksamhei och om storleken vid årets slutav myndighetens tillgångar, skulder och förvaltat kapital. Genom atlårsbokslutet är en samlad presentation av alla ekonomiska händelser sominträffat och årets utgående balanser, omfattas således också den underiiggandelöpande redovisningen av bedömningen. Underdel löpande budgetåret, innan boksluten föreligger, granskar revisionskontorenmyndigheternas rutiner för bl.a. anskaffning, löner,' bidragsutbetalningar,hantering av likvida medel, finansiella tillgångar och skulder, försäljning ochkundfordringar, lager och inventarier samt myndigheternas rapportering. 1samband därmed granskas även olika datorstödda system. Revisionskontorenshuvudrapporlering görs i den årliga revisionsberättelsen för varje myndighetoch i en eventuell promemoria i samband med denna. Kontoren rapporterar ocksålöpande under budgetåret sina iakttagelser och rekommendationer till berördamyndigheter. Revisorernasunder året avrapporlerade iakttagelser gäller oftast brister i den internakontrollen i myndigheternas rutiner. Revisorerna påtalar också avvikelser frånupphandlingsförordningen, felaktiga utbetalda statsbidrag, felaktiga uppgifteri register för utbetalningar etc. Vidare kontrollerar revisorerna ommyndigheterna följer bokföringsförordningens föreskrifter. Delfinns variationer mellan revisionskontoren i fråga om omfattningen av ochkomplexiteten hos den verksamhet'som skall granskas. Så har t, ex, vissa revisionskontortill uppgift alt granska myndigheter med särskilt stor omslutning och teknisktkomplicerade redovisningssystem. Ett revisionskontors verksamhetsområde kanockså vara komplext i den bemärkelsen att myndigheter av helt olika karaktärskall revideras. Det kan här vara fråga om såväl små, enbart förvaltandemyndigheter som stora myndigheter med uppdragsverksamhet över hela landet ochmed krav på kund- och leverantörsreskontra, kalkylunderlag för taxesältning.utvecklad tillgångsredovisning, avskrivningar och räntor m, m. Dennuvarande organisationen med elva självständiga revisionskontor för svårar ett effektivt och flexibelt utnyttjande av resurserna. Tjänstestruk turen inom kontoren, med de begränsade befordringsmöjligheter som den na innebär, skapar problem atl rekrytera kompetenta revisorer. Löneskill naderna på arbetsmarknaden gör del vidare svårt att konkurrera om revi sorer, i synnerhet om ADB-kompetenia sädana. Sålunda har den ADB- revisionella kompetens som under olika perioder byggts upp vid vissa revisionskontor, t.ex. vid och , i flera fall visat sig ha stort atlraktionsvärde för den privata sektorn. Det förhållandet att revisionskonioren är kopplade tillvärdmyndigheter 1985/86: 124 gör det också svårt att genomföra en heltoberoende revision. Beroendet hänger samman med att värdmyndigheten utövararbetsgivarfunktionen i olika avseenden gentemot revisionskontorets personal. Systemet med elva frislående revisionskontor förhindrar ocksäen effektiv fördelning av revisionsresurserna över landet och på olikaområden, RRVs övergripande tillsyn medger inte en sädan styrning och prioriteringefter uppkommande behov. Mol bakgrund av de problem som ovan redovisats, anserkommittén att dagens resurser för den inom revisionskontoren bedrivnaredovisningsrevisionen bör samordnas bättre och därmed utnyttjas mer effektivtän vad som är fallet. Kommittén föreslår därför att RRV fr, o, m, den 1 juli1986 får ansvaret för redovisningsrevisionen vid de statliga förvaltningsmyndigheternaoch att de nuvarande revisionskonioren går upp i RRVs organisation frän detladatum. Enligt kommittén bör en utredning tillsättas för atl behandla deorganisatoriska konsekvenserna av denna förändring och hur omorganisationenskall genomföras. Även i regeringens skrivelse om den offentliga sektornsförnyelse framhålls - med hänvisning till kommitténs arbete - det angelägna iatt ge RRV en större roll i fråga om redovisningsrevisionen. Det betonas i skrivelsenatt betydande fördelar skulle stå att vinna om det samlade ansvaret förredovisningsrevisionen lades på RRV, En organisationsförändring enligt kommitténs förslagskulle medföra påtagliga fördelar. Redovisningsrevisionen skulle få störretyngd och bättre status och redan detta skulle verka kvalitetsbefrämjande.Vidare skulle kontoren uppnå en från de nuvarande värdmyndigheterna oberoendeställning. 1 den nya organisationen kan arbetsgivarfunktionen få en för allarevisionskontor enhetlig, gemensam och posiliv lösning vilket ocksä skulleförbättra möjligheten alt skapa attraktivare karriärer än vad som f.n. ärmöjligt. Detta bör fä betydelse i flera olika sammanhang, t.ex, i fråga om avlal,rekrytering, personalutbildning och personaladministration samt när det gällerde anställdas möjligheter sill cirkulation och arbetsväxling. Med engemensam organisation blir det ocksä lättare att bedriva en gemensam metodutveckling för att effektivisera redovisningsrevisionen och att samordna verksamhelen i olika avseenden. Inte minst börden nya organisationen kunna medföra att den i takt med datoriseringen inom förvaltningen allt viktigare ADB-revisionen kan förbättras och fördjupas. Den omfattande användningen av ADB inom det ekonomiadministrativa området kräver att merparten av redovisningsrevisorerna har en grundläg gande ADB-kompetens, Granskningen av intern kontroll i system och rutiner är nämligen till stor del en integrerad del av den löpande redovis ningsrevisionen. Redovisningsrevisionen måste också till silt förfogande ha personal med fördjupad ADB-kompetens för mera kvalificerade insat ser inom detta området, t, ex, för att kunna ge revisionell rådgivning i samband med systemutveckling, för att kunna utföra granskning av drift- 14 miljöeroch för att kunna bedöma säkerheten kring dalorinstallalioner etc, 1985/86:124 Kvalificerad ADB-revisionell kompetens behövs också för alt använda datornsom ett effektivt hjälpmedel i revisionsarbetet. Revisionen mäste med hjälp avdator t, ex, kunna granska riktigheten och datakvaliteten i störredataregister. Tillgången på revisorer med kvalificerad ADB-kompetens ärbegränsad och därtill mycket konkurrensutsatt. Det är därför viktigt att deinom den statliga revisionsorganisationen som har denna kompelens kan utnyttjasför revisionsinsatser där den vid olika lillfällen bäst behövs ulan särskildläsning till ett visst revisionskontors arbetsområde. Revisorer med fördjupad ADB-kompetens måste också kunnaanvändas som ett konsultativt stöd till andra revisorer. En sådan användningkan erbjuda denna grupp intressanta arbetsuppgifter som svarar motdess kompetens, med hela det statliga revisionsområdet som arbetsfält. Förutsättningar för atl bedriva en effektiv revision inomdataområdet och att utveckla och behålla kompetens för det ADB-revisionellaområdet bör i jämförelse med nuläget i hög grad kunna förbättras i en samlad organisalion.En samordning skulle också innebära möjligheter till påtagligaeffektivitetsvinster i den meningen alt de samlade revisionsinsatserna från tidlill annan kan sättas in mer koncentrerat beroende på revisionsbehovet i olikadelar av landet och för olika myndighetsgrupper. Förslaget atl på detta sätl låta RRV fä ansvaret förredovisningsrevisionen vid de statliga förvaltningsmyndigheterna skall ocksäsättas i relation till kommitténs förslag i betänkandet Affärsverken och derasföretag att ge RRV ansvaret för koncernrevisionen av de statliga affärsverkenoch deras företag, Elt förverkligande av dessa förslag sammantagna innebäralt RRV högst avsevärt kommer atl bygga ut sin redovisningsrevisionellakapacitet. Kommitténs förslag innebär dels att RRV skall ges ettstörre ansvar för redovisningsrevisionen, dels att RRV skall få ansvaret förkoncernrevisionen av affärsverken. Förslagens genomförande kräver en resursförstärkninghos RRV. Kommittén uppskattar att denna kommer atl behöva uppgå till 5 milj.kr. Bdaga 2 1985/86:124 Sammanfattning av remissyttrandena öververksledningskommitténs betänkande (SOU 1985:40) Regeringen, myndigheterna och myndigheternasledning vad avser den statliga redovisningsrevisionen Efter remiss har yttranden över verksledningskommitlénsförslag i denna del avgetts av , riksåklagaren. , överbefälhavaren (), försvarets civilförvaltning (FCF).värnpliktsverket, (),, , , iransportrådet. ,, försäkringsinspektionen, , statensjordbruksnämnd, slalens livsmedelsnämnd, ,, arbetarskyddsstyrelsen, statens planverk, statenslantmäteriverk, statskontoret, (), kammarkollegiet,länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelserna i resp.Norrbottens län, i , revisorer, institutionenför förvaltningsutbildning - förvaltningshögskolan, CentralorganisationenSACO/SR, . , Institutetför intern revision samt . Flertalet remissinstanser tillstyrker eller lämnarförslagen utan erinran. Endast byggnadsslyrelsen och doinkapiilel i Strängnäshar ställt sig avvisande till förslaget i dess helhet. Vissa myndigheter inomförsvarets område har anfört att försvaret bör behandlas särskilt, KommerskoUegium, vars verksamhet bl,a, omfattar auktorisationoch godkännande av revisorer, understryker att för revisionen gäller ett oavvisligtkrav pä oberoende. Kollegiet ser del därför som värdefullt om, som kommitténföreslär, den statliga redovisningsrevisionens oberoende ställning stärks.Liknande synpunkter förs fram av flera andra remissinstanser, bland demvägverket, som är värdmyndighet för ett revisionskontor. Beträffandeförändringen av organisationen vill dock understryka att förslagetinte får inskränka verkets möjligheter att bibehålla en intern-revision. Inte heller kammarkollegiet har något att invända motförslaget som man anser ger förutsättningar för ett bättre utnyttjande avrevisionsresultatet. Kammarkollegiet pekar på att en uppgift som ankommer påkollegiet, granskning av utbetalning av statsbidrag, har nära samband medredovisningsrevisionen. Det är enligt kollegiet angeläget alt frågan om hur sädangranskning kan samordnas med redovisningsrevisionen blir löst i anslutningtill omorganisationen. /SR pekar på att det endast är revisionskoniorensenasi omorganiserades, varför integrationen bör ske med minsta möjliga ingreppi revisionskontorens organisation i övrigt, FCFställer sig i och för sig bakom motiven för förslaget men menar oavsett hur revisionen organiseras - att del är nödvändigl all ha särskilda j resurser avdelade för försvarets revisionsverksamhet, FCFmenar att man 1985/86: 124 har anledning befara att en omorganisation leder kraftigt försämrad revisionseffekt för försvaret. Liknande synpunkler försfram av ÖB, pekar pä atl behovet av en stödjande och fortlöpande revision ärstort och förutsätter '"miljökunnig" personal, ÖB framhåller att eneventuell förändring av revisionsverksamheten inom försvarsmakten under allaförhållanden bör anstå tills resultatet av den av regeringen föranstaltadeandra etappen av föreligger. delar denna uppfattning.FRI anser däremot att nackdelarna med nuvarande ordning har större tyngd änfördelarna. FRI förordar därför alt redovisningsrevisionen lösgörs ur och inordnas i RRV. FRI menar att en sädan ordning dockförutsätter att den redovisningsrevision som avser försvaret ävenfortsättningsvis hålls samman inom en enhet. Några remissinstanser tar i likhet med ÖB upp frågan omrevisorernas kunskap om den reviderade verksamheten och menar att det finns enrisk atl sådan sakkunskap blir svår atl bygga upp och vidmakthålla utan närakoppling lill de reviderade myndigheterna. Synpunkter med denna innebörd harlämnats av SIDA, och i . har som tidigare värdmyndighel inte kunnatiaktta de inlegrilelsproblem som uiredningen delvis anför som motiv för sittförslag. pekar också liksom några andra myndigheter på detvärdefulla i atl revisionens resultat i försia hand delges den reviderademyndighetens chef. Revisionen kan därigenom användas som ett förändringsin-strumenlför ledningen. RRV ställer sig positivt lill att ta över hela ansvaretför den externa redovisningsrevisionen för den statliga förvaltningen, utom såvitiavser RRV och . Förslagel främjar enligt RRV ett mer flexibeltutnyttjande av resurserna. Det blir också lättare att utnyttja centralt placeradpersonal med expertkunnande på skilda områden. Omorganisationen medför altpersonalen hos de nuvarande revisionskonioren förs över till RRV och inordnas iverkets organisation. RRV anför att redovisningsrevisionen bör bedrivas inomramen för etl särskilt program. Det är vidare enligt RRV viktigt atl verksamhelen kanbedrivas med en längt gående delegation av revisionsansvaret, inte minst motbakgrund av alt över 300 revisionsberättelser skall avlämnas och vidsamma tidpunkt, RRV framhåller att om kommitténs förslag genomförs bör också ansvarelför den externa redovisningsrevisionen av försvaret läggas på RRV, Det ärnaturligt, bl, a, mot bakgrund av atl försvaret redan omfattas av verkets ansvarför förvaltningsrevision. 2 1985/86. Bilaga3 1985/86:124 Ds C1986: 1 och chefen för , 1985/86:124 Genombeslul bemyndigade regeringen chefen för ,statsrådet , alt tillkalla en särskild utredare för att se över vissafrågor om den statliga redovisningsrevisionen. Som utredare tillkalladesöverdirektören och chefen vid statens förhandlingsnämnd, . Somsakkunniga tillkallades departementssekreteraren ,, och departementssekreteraren ,. Som expert tillkallades revisionsdirektören ,. Sekreterarehar varit avdelningsdirektören , . . Uiredningenhar antagit namnet : 1detta betänkande redovisas underlag för beslut vad gäller revisionskon-lorensinordnande i riksrevisionsverkel . Utredningens etapp 1 ärdärmed avslutad. INNEHALL 1985/86: 124 1 UPPDRAGET - ALLMÄNNA UTGÅNGSPUNKTER 22 1.1 Revisionskonlorensnuvarande organisation 22 2 RK-ORGANISATIONENS INORDNANDE 1 RRV 25 2.1 Bakgrund -motiv 25 2.2 Revisionsbyrånvid försvarels civilförvaltning 26 2.3 RK-organisationensinplacering i RRV m, m. 3 Omorganisationensresursmässiga konsekvenser 29 4 Ändringar iförfattningar m, m, 30 Bilaga 3:1 Kommittédirektiv Bilaga 3: 2 Tjänsteförteckning förrevisionskontoren 36 1 Uppdraget allmänna utgångspunkter 1.1 Revisionskonlorens nuvarande organisation Organisationen för den statliga redovisningsrevisionenbeslår av lio revisionskontor (RK), Riksrevisionsverkel (RRV)svarar för tillsynen av kontorens revision. Verksamheten regleras genomförordningen (1980:718) om revision vid revisionskontor (ändrad senast1985:607). Härtill kommer revisionsbyrån vid försvarets civilförvaltning (FCF)som i väsentliga avseenden kan likställas med revisionskontoren. Revisionsverksamhetenregleras genom förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten(ändrad senast 1985:514), Antalet tjänster vid revisionskontoren inkl,revisionsbyrån vid FCF uppgår till 144 och särkostnaderna har för budgetåret1985/86 beräknats till ca. 31 milj, kr. Härutöver finns revisionskontoret vid regeringskanslietsom dock inte omfattas av utredningsuppdraget. Varje revisionskontor är knutet lill en s, k,värdmyndighet, nämligen , ,, , , universitets- och högskoleämbetet,, , och kammarkollegiet. Tre avrevisionskontoren är lokaliserade utanför . RK vid kriminalvårdsslyrdsen granskar sju myndighetervarav sex är lokaliserade till , Antalet tjänster är åtta ochkontoret har lokaler i närheten av värdmyndigheten, RK vid riksförsäkringsverkelgranskar 64 myndigheter inom försäkrings-och skatteområdet. Revisionsområdetkännetecknas av stora utgifter, stor uppbörd och slora datoriserade system.Revisionen av försäkringskassorna regleras i särskild ordning. Antalettjänster vid kontoret ar 16 och kontoret har lokaler i nära anslutning tillvärdmyndigheten, RK vid granskar och fyra andramyndigheter inom kommunikationsområdet. Antalet tjänster fastställdes vidomorganisationen lill nio men har utökats med två för iförsta hand internrevisionelll stöd åt . Ca hälften av kontoretsresurser disponeras för internrevisionellt stöd åt . Kontoret ärplacerat i vägverkels lokaler i . Regeringen har i budgetpropositionen (prop, 1985/86:100bil, 8) framhållit atl det är angeläget att vägverkels ledning utöver denexterna redovisningsrevisionen ocksä har en internrevision till siltförfogande. Vidare uttalas att "arbetet vid denna bör vara inriktat pä enallmän kontroll av att verksamheten inom verkel bedrivs på ett ändamålsenligt,effektivt och ekonomiskt sätt samt i enlighet med fastställda riktlinjer somgällande regler för befogenheter och ansvar. I dagens situation med de krav somregeringen har ställt pä verket bör internrevisionen även biträda verketsledning i det omfattande rationaliserings- och organisationsarbete som föreslårverket i enlighel med tidigare förslag. Jag kommer senare att återkomma tillregeringen med förslag till hur kostnaderna vid revisionssektionen skalltäckas". RK vid n///vp;A'ef ansvarar för granskningen av tvåmyndigheter: lull ver- 1985/86: 124 ket - med en uppbördssida om ca, 50miljarder kr, och polisorganisationen. Antalet tjänster vid kontoret är niooch kontoret har lokaler i närheten av värdmyndigheten, RK vid byggnadsslyrelsen granskar , SIDAoch . Antalet tjänster fastställdes vid omorganisationen1983-07-01 till åtta men har utökats med två för i första hand internrevisionelltstöd åt . Kontoret är samlokaliserat med värdmyndigheten. RK vid universiiels- och högskoleämbetet ansvarar förgranskningen av 66 myndigheter inom främst utbildnings- och forskningsområdet.Antalet tjänster är 14 och Stockholmskontoret är samlokaliserat med värdmyndigheten.Plaisrevision finns i . RK vid granskar efter bildandet av dennya 58 myndigheter inom framför allt skolväsendet och densociala sektorn. Antalet tjänster är 16 och kontoret är samlokaliserat medvärdmyndigheten. RK vid granskar 19 myndigheter inom framförallt skogsbruks- resp. lantbruksområdet saml domstolsväsendet. Antalettjänster är tolv och kontoret har lokaler i närheten av värdmyndigheten iJönköping, RK vid granskar , slalensplanverk och arbetsmarknadsverket. Antalet tjänster är elva och kontoret har lokaleri en fastighet, där även delar av RRV är placerade, RK vid kammarkollegiet har ett myckel heterogentrevisionsområde som består av 113 myndigheter. är en mycketliten del av revisionsområdet. Antalet tjänster vid kontoret är 15 och kontorethar lokaler i värdmyndigheten närhet. Revisionsbyrån vid FCF svarar för revision av samtligamyndigheter inom försvarsdepartementets verksamhetsområde med undantag av FCFsom f.n, revideras av RRV samt försvarels radioanstalt som revideras i särskildordning, I verksamhetsområdet ingår även ,, försvarets verksläder och förråd samtstatsbidragens användning inom frivilliga försvarsorganisationer. Enligt ettsärskilt regeringsbeslut granskas handhavandet av beställ-ningsbemyndigandenvid , försvarets sjukvårdsstyrelse samtcivilförsvarsstyrelsen. Granskningsområdet kännetecknas bl, a, av en omfattandemen relativt integrerad ADB-verksamhet, Antalet tjänster uppgår till 26 menomfattar inte tjänster för administrativ service. Byrån utgör en del av och är placerad i i , Sedan RK-organisationenstillkomst 1970 har verksamheten setts över vid ett flertal tillfällen. Regeringen föreslog i prop, 1979/80:150 organisa tion och arbetsformer för revisionen vid RK, Förslaget syftade främsl till att stärka redovisningsrevisionens ställning och oberoende, Bl.a. skulle chefen för revisionskontoret fastställa revisionsplanen och RRV skulle tillsätta tjänsten som chef för revisionskonlor. biföll regering ens förslag men framhöll att frågan om revisionens organisation och hu vudmannaskap borde aktualiseras pä nytt om ytterligare erfarenheter pe- 23 kademot atl revisionen inte kunde ske enligt statsmakternas intentioner 1985/86: 124 vad avser reella möjligheter till oberoende granskning m.m, (FiU1979/ 80:41 rskr. 1979/80:394), År1983 (prop, 1982/83:10 bil, 2 p, 12, FiU 1982/83:33, rskr, 1982/83:247) reduceradesantalet RK från 23 till 12 inkl, revisionsbyrån vid FCF, Vid denna tidpunktfastställdes ocksä antalet tjänster till 143, Revisionskontoren fick resursmässiglockså en bättre avvägning i förhållande till resp, granskningsomräde. Beträffanderevisionskontorens utveckling kan sammanfattningsvis sägas atl de från börjaninrättades som interna revisionsenheler men att de numera är externa redovisningsrevisionsorgahi förhållande till de granskade myndigheterna. Värdmyndigheterna, lill vilkarevisionskontoren administrativt är knutna, har i detta sammanhang visstpersonalansvar samt ger kontoren service ekonomi- och lokalfrågor, Verksledningskommitténgör i sitt betänkande (SOU 1985:40) Regeringen, myndigheterna ochmyndigheternas ledning bedömningen att vissa brister föreligger i den nuvarandeorganisationen, framför allt vad gäller dess effektivitet och oberoende. Kommitténföreslår vidare att de nuvarande revisionskontoren går upp i RRVs organisation. Motdenna bakgrund tillkallade regeringen en särskild utredare meduppdrag att föreslå hur organisationen för redovisningsrevisionen bör inordnasi RRV, Utredningsdirektiven framgår av bil, 1, Direktiven innehåller vissautgångspunkter.