prop · G90355 · 1985-12-31 00:00:00 — Idet fortsatta resonemanget raåste raan bestämma sig för ett önskvärt alternativ. Framställningen bygger därför pä attvarje länsskattemyndighet bemannas för att vara ekonoraiadrai-nistrativt självförsörjandeoch att ekonomiadministrationen omfattar länsskattemyndigheten och de lokala skatterayndigheterna. (Här bortses från de resurser som krävs initialt för att åstadkommadetta i form av TEMOS- införande ra ra). 273 18 1985/86. Bilaga I och 2 Prop.1985/86: 55 1 ekonoraiadrainistrationeningår funktioner för Dearbetsuppgifter som ryms under respektive funktion preciseras närraarenedan. Verksaraheteninora styrs i stor utsträckning avsärskilda lagar och regler och kräver därför särskild korapetens , Följandebestämmelser kan nämnas: regeringens årliga anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar - förordningenraed föreskrifter- om statliga myndigheters bokföring (SBF) samt RRVs anvisningar - föreskrifter förredovisningar i redovisningsgrupp (FRG) - system S anvisningar från RRV - allraäntreseavtal () - utlandsreseregleraentet (Urr) - samtett 90-tal andra författningar som finns samlade i RRVs skrift EA, Ekonoraiadrainsitrativa bestämmelser för statlig verksarahet. 2 .3 Bemannings förutsättningar För att göra en merexakt bemanningsberäkning måste arbetsförhållandena vid resp länsstyrelse studeras, dels raedavseende på hela ekonoraiadrainistrationen, dels raed avseendepå vad sora är hänförligt till skatteadministrationen. För verksamhetenutanför skattesidan administrerar ekonomifunktionen en rad specialanslag,varav somliga är unika för vissa län. Å andra sidan belastas skattesidan av bestyret raeduppbördsredovisningen i systera S. Arbetsuppgifternas fördelningmellan administrativa enheten och uppbördsenheten kan eraellertid även här skiljasig mellan länen. Avdessa anledningar kan en exakt bemanningsberäkning inte grunda sig på en renproportionering av den befintliga ekono-raipersonalen med utgångspunkti antalet anställda vid resp avdelning inom länsstyrelsen.I stora drag bör dock andelen ekonoraiadministrativa resurser för skattesidan varaungefär densamma i varje län. För att bestämma denna andel måste arbetsvolymernaberäknas för nedanstående funktioner i den nya länsskattemyridighetens EA-funktion.Vissa av uppgifterna kan kvantifieras i antal såsoro granskade reseräkningar,kontanta utbetalningar, utbetalningar med L-anvisning och check, antalhanterade fakturor, antal övriga verifikationer etc. Resursåtgången för exerapelvisplanering och uppföljning får bestämmas erfarenhetsmässigt, med utgångspunkt iambitionsnivån eller pä annat sätt. I detta sararaanhang kan också noteras att en viss grundberaan-ningalltid är nödvändig för vissa funktioner och att reserver raåste alltid finnasför seraestrar och sjukdom då vissa delar av EA-arbetet inte får bli liggande. Av statskontorets utredning rörande en friståendeskatteförvaltning i fraragår att där disponerar9 personer eller 7,7 årsarbetskrafter för sin EA-funktion. I rapporten anförs att av dessa resurser används 1.3 årsarbetskrafter för karaeral service åtskatteförvalt ningen och 0,6 årsarbetskraft för anslagsframställning, bud getering, bokslutsarbete och redovisning med avseende på skatteförvaltningen, sammanlagt knappt 2 årsarbetskrafter. I rapporten anförs också att ora arbetet skall föras över till LStCM behövs ytterligare ca o, 5 års-arbetskrafter. En tänkt EA-funktion vid LSKM i E-län skulle komma attbetjäna en organisation på ca 450 anställda, varav ca hälften ifögderiorganisationen. Den befintliga EA-funktionen i detta län sysselsätter 11personer och betjänar en organisation på totalt ungefär 760 anställda + KFM. 2.4.1 Förslagtill utgiftsstat (anslagsframställning) EA-funktionen kommer att ha den sararaanhåIlande uppgiften när det gäller att ta frara LSKMs förslag till utgiftsstat för LSKM och LSM. Detta innebär att man har kontakter raed RSV, gör tidplan, utarbetar eventuella interna anvisningar,tar in och sammanställer underlag från enheter/LSM, upprättar förslag till utgiftsstat inkl textoch tabeller, informerar och sköter MBL-verksamheten. 2.4.2 Verksamhetsplanering och internbudget I verksamhetsplanerings- och internbudgetarbetet sora i stortsker integrerat med framtagningen av förslagtill utgiftsstat ingår att beakta RSVs utgångspunkter förplanering, budgetpropositionen och regleringsbrev, tidsplanera arbetet ochupprätta interna anvisningar medriktlinjer för arbetet, föra budgetdiskussoner med enheterna, ta in ochsammanställa enheternas budgetförslag och verksamhetsplaner och upprätta förslag tillinternbudget. Arbetetmed verksamhetsplanering, internbudget och upprättandet av förslagtill utgiftsstat pågår i princip från jan-sept. När det gäller anslagsfraraställningsärendenkan sådana förekomma under löpande år. InomEA-funktionen kommer att finnas ett övergripande ansvar för att inte anvisade medel överskridsoch att internbudgeten håller. För att fullgöra denna uppgift måste EA-funktionen se tillatt budgeten upprättas i termer som går att följa uppoch att redovisningssystem, utdatarapporter och kontoplaner äranpassade till detta (RSV kommer troligen att upprättanormalkontoplaner). Uppföljningensker genora rapporter från redovisningssystemet, men också genomatt följa beroanningsutvecklingen och beslut om anskaffningar etc. För att möjliggörakorrigeringar i en ogynnsam kostnadsutveckling raåsteutfallsrapporter etc korapletteras raed budgetprognoser. Iarbetet ingår att distribuera utfallsmaterial och prognosersamt att förklara innebörden av dera. I arbetet kan också ingå att lämna förslagtill åtgärder. Huvuddelenav redovisningsarbetet är förlagt till EA-funktionen. Dataregistreringen avbokföringsmaterialet sker dock på dataenheten. Vissa för grupperav myndigheter geraensarama uppgifter utförs av redovisningscentralen (RC). RC kan också efter överenskommelsemed resp rayndighet lämna annan ekonomiadministrativ service. LSKM koraraeratt sköta redovisningsarbetet även för LSM. Detkan tänkas att LSKM upprättar bokslut för LSKM och LSM. Dessa sammanställs sedanhos RSV. Arbetet förbereds normalt och särskildutbildning/information lämnas från RC. Boksluten skall vara klara i början avseptember. Myndighetsboksluten, som är omfattande, utgörs av följandedelar; Förteckning över utestående förskott Förteckning över övrigatillgångar och skulder Förteckning övertillkommande fordringar och skulder Avstämningsdokuraent för L-konto och kontantkassa Bokföring, rayndighet, budgetår Kontoförteckning (KR 1) En stor del av detta material måste tas fram manuellt. Redovisningsrutinerna omfattar mänga moment. Arbetets omfattning påverkas emellertid också av bokföringsmaterialets omfattning(volymer) och komplexitet. admii-iistre-rari dag ett stort antal anslag för olika ändamål. Förutom de egna förvaltningskostnadernafår EA-funktionen ta hand omutbetalningen av ett antal bidrag, redovisning av donationsfonder ochdeponerade medel, lönegarantiärenden och andra fondärenden såsom jaktvårdsfonden och viltskadefonden. förskotterarockså medel för andra myndigheters räkning. Hanteringen av postförskottför utdrag ur handelsregistret är en annan typ av betungande arbete som inte kommeratt drabba LSKM i sararaa omfattning. FörLSKMs del koraraer adrainistratiorien att orafatta nuvarande förvaltningskostnadsanslag för skatteavdelningarna och LSM (t ex löner, resor, lokaler, expenser), det nuvarande RSV/LSTanslaget för.utbildning, kostnaderna för ärligtaxering (arvodena till taxeringstjänstemän etc) och medel för skatteutjämnings-bidrag till kommuner. Tilldetta kommer hanteringar av vissa inkoraster, såsora inkomster från serviceuppdrag vid dataenheternasamt det bestyr raed skatteuppbörden sora sker pä LSTs adrainistrativa enhet och somomfattar - uppbörd av direkt skatt och arbetsgivaravgifter - uppbörd av mervärdeskatt - utbetalning av koraraunalskatt - utbetalning av församlingsskaftoch avräkning med kyrko- . En första förutsättning för att redovisningen skall fungera är att redovisningsregler och principer följs och att redovisningssystemet underhålls. Såledesraåste kpntoregister underhållas och uppkorana fel rättas. Konton och rapportbeställningar måsteanpassas varefter behov uppkommer. Likaså raåste exerapelvis förteckningaröver vera sora äger rätt attteckna utbetalningsbesked, attest av fakturor etc hållas aktuella. I princip kan den karaerala verksaraheten grupperas i följande tre grupper Dessa generar sedan olika aktiviteter. Omföringarna karaktäriseras av att de resulterar i enbokföringstransaktion utan att medföra någon in- eller utbetalning. Utbetalningar kan grunda sig pä t ex fakturor för inköp,arvoden, räkningar, reseräkningar, löner etc. Betalningen kan ske i förskott eller efterskott. In- och utbetalningar kan ske på olika sätt, vilka vartoch ett medför olika rutiner - med statsverk' check - överbankgiro »t-Adast inbetalning) - med affärsbanks I ek (endast inbetalning) Utbetalningen av löner sker i särskild ordning via SLÖR-sys-teraet. För arvoden finns särskilda rutiner. För att belysa de vanligaste arbetsmoraenten vid EA-funktionenbeskrivs nedan hanteringen av en faktura som norraalt genererar följandearbete vid utbetalning via postgiro: - registreras och sänds ut för attest - återkommer attesterad och/ev delvis konterad - siffergranskas och konteras - kopieras om så erfordras - utbetalningsbesked tecknas av behörig person - sammanförs raed övrigt verifikationsroaterial och verifika-tionsnurareras - raaterialet distribueras för stansning hos dataenheten Från registrering går raaterialet vidare för raaskinellbokföring och utbetalning. Den åsatta konteringsbilden genererar en viss bokföring påolika konton. Denna bokföring visar sig i ett antal redovisningsrapporter ochutdatalistor. Dessa måste kontrolleras och eventuella fel rättas. Vissarapporter distribueras till de olika enheterna andra arkiveras. Utbetalningengenererar rörelse på postgirokontot. Kontoutdrag koraraer från postgirot.Postgirokontot raåste stäraraas av och eventuella felaktigheter rättas, ofta i sararådmed postgirot. Bokförda verifikationer återkomraer från registreringen ocharkiveras enligt särskilda rutiner. Det kan i detta sararaanhang noteras attäven inkoraster genereras av fakturor, t ex fakturor som LSKM utställer förserviceuppdrag vid dataenheterna. Resurser för fakturautskrifter måste därför finnas vid EA-funktionen. Vissain- och utbetalningar görs kontant. Detta innebär attmyndigheten måste han en kontantkassa. Denna skall normalt innehålla ettbegränsat belopp och måste därför återfyllas däoch dä. En särskildperson ansvarar för kontantkassan och stämmer avdenna. L-anvisningar och statsverkscheckar är andra värdehandlingarför vilka särskilda avstämningar görs och för vilkas förvaltning gäller särskilda regler- För en myndighets kassakontorgäller vissa expeditionstider. Bland förekommande kontantautbetalningar eller utbetalningar med L-anvisning kan nämnas reseförskottoch brådskande utbetalningar. Bokföringen avskatteuppbörden sker i tvä parallella system. Dels i AFB-systeraets uppbördsdel,dels i system S. In- och utbetalningar av uppbördsmedel registreras fortlöpande i bådasystemen. Systemen avstäms , som en viktig del i kontrollen av attredovisningen är riktig. Förhantering av in- och utbetalningar disponerar länsstyrelserna flerapostgirokonton. Uppbördsredovisningeninnehåller arbetsmoment som antingen kan utföras av EA-funktionen elleruppbördsenheten. Hanteringen kan därför variera något mellan länsstyrelserna. Huvuduppdelningen är dockatt EA-funktionen ansvarar för redovisningen i systera S och avstämningarav postgirokontona (det senare sker ) och uppbördsenhetenför redovisningen i AFB-systemet. Ikorthet fungerar uppbördsredovisningen av direkt skatt så att länsstyrelsendagligen erhåller kontoutdrag från de treskattepostgirokontona över dagens samlade inbetalningar. Dessa överlämnas först tilluppbördsenheten för registrering i uppbördssystemet. Därefterbokförs de i system S på ett "uppsamlingskonto" under löpande månad. (Undantag gäller artistskatt och bevillningsavgifter.) Varjeenskild inbetalning registreras i uppbördssystemet. I regel kandessa tillgodoföras inbetalaren. Man säger då attmedlen "krediteras". Alla krediterade medel skall månatligen oraföras från"uppsamlingskontot" i system S och fördelas påinkomsttitlar i riksredovisningen. Detta görs med hjälp av en lista som framställs uruppbördssystemet, benämnd månadsrapport. Inbetalningarsora inte kan identifieras registreras i ett särskilt"balansregister" i uppbördssysteraet. och"uppsamlingskontot" i system S avstäms mot varandra raed hänsyn tillvad sora omförts enligt månadsrapporten. Återbetalningar av skatt görs också löpandeunder året. Det kan göras t ex p g a omräkning, förtidautbetalning av ö-skatt eller dä denstora utbetalningen av ö-skatt Besluten om utbetalning fattas av uppbördsenheten.Besluten listas genom uppbördssystemet. Listorna utgör verifikationtill den utbetalning som görs i system S av EA-funktionen. Utbetalning isystem S kan ske på två sätt; som en normal utbetalning eller via det särskildapostgirokontot för brådskande utbetalningar (s k snabbpostgirot). I det förrafallet fylls ett bokföringsunderlag/stansunderlag i för varjebetalningsmottagare. I det senare fallet raåste utbetalningskort ochpostgirolista skrivas ut rörande varje betalningsmottagare raedan endast ettbokföringsunderlag behöver fyllas i för alla utbetalningar som görssamtidigt. Vidraängdutbetalningar fraraställs raagnetband sora sänds tillposten. Särskilda och raer orafattande rutiner finns för utbetalningartill utlandet. Även när det gäller MOMS-systeraet är EA-funktionens roll att sköta bokföring avin- och utbetalningar och att göra avstämningar. För EA-funktionen pårainner rutinerna ora de för dendirekta skatten. Granskningenav reseräkningar är en uppgift sora ligger på EA-funktionen.Arbetet styrs av de tämligen orafattande reglerna i (allraäntreseavtal) och Urr (utlandsresereglementet). Runt reseräkningshanteringenförs normalt viss statistik, bl a för att bevaka ersättningsgränser för bilersättning mra. Regelverket pä detta oraråde är orafattande och i vissa stycken svårtolkat.Ofta korapletteras de generella reglerna raed lokalt anpassade sådana.Detta innebär att reseräkningsgranskaren/funktionen belastas med enrelativt orafattande rådgivningsverksamhet. Till reseverksamheten hör också adrai-nistrationenav eventuella rabattkort, 100-biljetter, rabattavtal med SJ och billeasingföretag.Reseräkningsfunktionen upplyser också i vissa fall om lämplig hotellstandard etc-3-4000reseräkningar kan betraktas som ett normalt pensum för enperson ora även raer koraplicerade reseförhållandenförekommer, t ex utlandsresor och omstationeririgsan-stånd. Dennya länsskattemyndigheten kommer med all sannolikhet att få visst adrainistrativtstöd från den nuvarande länsadministrationen, där sådansaraordning är rationell. Det gäller exerapelvis lokalvård,telefonväxel, reprografi och viss kontorsservice. Inköp ochanskaffningar (leasing etc) av mer omfattande utrustning och arbetsredskap behöver dockhandläggas inom den egna rayndigheten. Sora exerapel kan näranas utvärderingoch anskaffning av kopieringsraaskiner, ordbehandlingsmaskiner ochkontordatorer eller tillbehör till sådan utrustning. Myndigheten sluter också avtal iolika situationer, t ex när det gäller service av utrustning, leasing av utrustningeller avtal raed exerapelvis om administrativt stöd Dessa avtal särat överblicken över förekommande centrala avropsavtalbör samlas i EA-funktionen. Ovan har beskrivits de rent ekonomiadministrativauppgifter som koraraer att falla på EA-funktionen i den nya länsskattemyndigheten.Härutöver finns vissa allmänna uppgifter för vilka viss resurs också måstereserveras. Dessa kan sammanfattas i följande korta punkter - arbets- ochpersonalledning inom gruppen - utbildning och information Den befintliga bemanningenav EA-funktionen i E-län Den EA-funktion som fnbetjänar hela i E-län "sysselsätter 11personer eller 9,4 arbetskrafter. Arbetsuppgifterna fördelarsig i grova drag enligt följande Uppgifter Anslagsframställning,budget Arbetsledning, utbildning, utbetalningsbesked, anslagsuppföljning för LST Anslagsuppföljning LSM,KFM registervård, prognoser till RSV Bank-,fond- och nedsätt-ningsärenden*, förskottskrav, arvoden för ej anställda(taxeringsarvoden ra m) sammanställning av verifika-tionsraaterial, reversal kommunal-och försaralings-skatt, reserv Utgifter,konteringar, uppföljning, förskott krav 1 övrig kassa, reseräkningar I övrig Postförskott, stärapelbelägg- II anställda 9,4 årsarbetskrafter *Uppgifterna berör inte till någon del skatteförvaltningen Vissauppgifter av ekonoraikaraktär utförs vii3 servicefunktionen, varför resurserför dessa inte ingår ovan. Detta gäller viss hantering avleverantörsfakturor och skrivgöroraål. Dessutomutförs vissa delar av planeringsarbetet för skatteförvaltningeninora skattechefens kansli. 2.6 Samraanfattning och beraanningsövervägande för LSKM i E-län Medutgångspunkt i ovanstående beskrivning av det ekonoraiad-rainistrativaarbetet vid en länsskatterayndighet kan följandekonkreta funktioner ställas upp till ledning för enbemanningsberäkning. Eftersom några exakta volyrauppgifterinte kunnat tas frara på den korta tid som stått till förfogandebygger resursberäkningen på en allraän uppskattning gjord på erfarenhetsgrund.Resursberäkningen avser att spegla det totala resursbehovet(inkl det som f n finns för planering etc i skattechefens kansli) för en LSKMav E-läns storlek. 1,O Ledning och planering - utbildning och infoi planeringsfrågor - underhåll av redovisningssystemet o kontoplan och redovisningsstruktur o övergripande ansvar för redovisningens - utbetalnings- och omföringsbesked - utbildning och info i redovisningsfrågor 1,5 - in- och utbetalningar, förskott o kassa, L-konto, checkar o iordningställande av verifikationer (verifikationsnumrering och reversal) o konteringo kontroll av utdata från redovisningen, felrättning o avstämning av postgirokonton o avstämning av kontantkassa och L-konto o telefonförfrågningar o bevaka utestående förskott 0,5 - granskning av reseräkningar (1500/år) o tolkning av och Urr o föra viss resestatistik 0,25 - fakturahantering (leverantörsfakturor m ra) o orabesörja utsändning för attest O,25 Expedition och skrivgöroraål - fakturautskrxfteroch andra skrivgöroraål rörande exerapelvis planeringsarbetet - arkivering av räkenskapsraaterial (verifikationer och utdatalistor) - distribution av utfallsrapporter - upphandling/avtal En sammanfattande uppskattning visar ett 4,5 personalbehov av circa 4,5 årsarbetskrafter. Personaladrainistrationen(PA) kan definieras sora alla de insatser sora görs i en organisation för attplanera, genorafö-ra och följa upp personalarbetet. I offentlig verksarahetkan PA delas upp i följande huvudoraråden Planering;åtgärder för att täcka inett beräknat perso nalbehov, såväl till antal sora korapetens; samordningav personalfrågorna raed verksamhetsplanering; åtgärder för a-ttutveckla de anställda ra m. Åtgärder; tjänstetillsättning,omplacering och avveck ling av personal (personalrörlighet), personalsocial verksamhet, personalutveckling (introduktion och utbild ning), förhandlingar ora löner (L-ATF) och raedbestäramande (MBL och MBA-S). C. Normering;tolkning och tillärapning av lagar och avtal pa personalområdet samt att fastställa rekryterings- och lönepolitik ra ra. D. Löneadministration;TTK-placering, personalregistrering, personalstatistik, personal- och bemanningsförteck ningar, matrikelföring etc. PA äremellertid inte en verksamhet i sig utan ett medel för attleda och ge stöd till den verksarahet som ärmyndighetens ansvarsoraråde (sakorarådet). Syftet är att ge verksamheten förutsättningarför att fungera effektivt.och lösa problem. Utgångspunktenför modernt synsätt på PA är - att ansvaret för underställdpersonal ingår odelat i verksamhetsansvaret för varjechef på varje nivå - att personalfrågornabereds och beslutas så nära berörd verksamhet sora raöjligt - att kraven på enenhetlig tillärapning av lagar, avtal och policies på personalorarådet inoraskatteadministrationen, skall komma in sora en naturligt del i beredningen avpersonalfrågorna. Enorganisationslösning efter dessa linjer innebär en strävan att föra ut detlöpande personalarbetet till verksarahetsenhe-terna (sakenheterna) raedett klart ansvar för resp linjechef dvs decentralisering. Sora stöd tilllinjechefen i dennes personalarbetebehövs en specialistfunktion (personalfunktion), som skall lämna råd ochinformation om tillämpning av lagar, avtal och policies samt läranametodstöd och service inom i övrigt. Idirektiven till skatteförvaltningsutredningen har starkt frarahållitsbehovet av en kraftfull ledning och samordning av skatteadministrationen ilandet. Verksamheten skall bedrivas i koncernliknande former raed ansvar fördelatcentralt, regionalt och lokalt och förvaltningen skall uppträdaenhetligt i viktiga frågor. Lone- och rekryteringspolitik ärstyrmedel för koncernledningen dvs i dettaavseende och i nästa led för LSKM. MedPA sora en integrerad del av verksaraheten (skatteadministrationen) och ettinstrument för ledning av denna genom riktlinjer(personalpolitik) inora viktiga oraråden, blir slutsatsen den att på länsnivå behöver LSKMegna PA-resurser. Dessa inriktas dels för LSKMs egen verksamhet, dels för länets LSMi allmänhet och särskilt för de LSM sora saknar egna administrativa resurser.Till de LSM i länet som har egen administrativ enhet och som själva sköter största delenav beredningen av personalfrågorna (bl a tjänstetillsättningar), kommer stödet att i första handgälla tolkning och tillämpning av den arbetsrättsliga lagstiftningen,avtalen och personalpolitiken för skatteadminsitrationen.. På detta sätt kommeransvaret för den övergripande personalplaneringen i länet attsamlas under den som har det övergripande ansvaret för skatteadministrtioneni länet, nämligen chefen för . När detsedan gäller 'löneadministrationen kan raan resonera på något olikasätt. Lönearbetet är både ett rent tekniskt arbete i förhållandetill SLÖR-rutiner men innehåller också normativa delar i form av tolkning och tillämpning avlöne- och anställningsvillkor. Ansvaret kan sägas varadelat med sakenheterna som i allmänhet fattar beslut om ledigheter enligt lag ochavtal. Lönefunktionen gör sedan en formaliagranskning och beslutar t ex oravilket avdrag sora skall göras. Sannoliktärdet lönefunktionen sora har raest kontakt raed de anställda ochgenom detta får en god personkännedora sora är tillnytta även inora andra PA-oraråden. Många problera upptäcks och åtgärderinitieras genora att den lön sora betalats ut ifrågasätts.Flera andra PA-oraråden som personalrörlighet, disciplinärendenoch förhandlingsverksamheten överhuvudtaget, är lönepåverkandeeller har starka saraband med lönearbetet. Därför är det viktigt att lönefunktionen och övriga PA-funk-tionerfinns nära varandra och knyts till verksamheten. Trots eventuella stordriftsfördelar överväger fördelarnamed att skatteadministrationens lönearbete sköts av LSKM raed perso-nalredogörare på LSM. Motden bakgrund sora tidigare anförts finns skäl att inrätta en personalfunktion på LSKM.Dess arbetsoraråde och arbetssätt fraragår av nedanstående bild. I detta sammanhang tas inte ställningtill hur personalfunktionen organisatoriskt skall inplaceras i LSKM. Rldgivning, tn(o För att göra en bemanningsbedömning- måstearbets/ansvars fördelningen mellan personalfunktionen ochsakenheten översiktligt beskrivas. p e rs ona l£ln£rn3 Personalfunktionenarbetar fram underlag för sakenheternas planering som fraraförallt börinriktas på kompetensplanering utifrånverksamhetens utveckling och ersättarplanering för ledningsuppgifter pä olikanivåer. LSKMssakenheter arbetar frara arbetskravsanalyser. Personalfunktionen sköter sedanledigförklarande, registrerar ansökningarna, upprättar meritsamroanställningaroch prövar löneplaceringen. Urvalsarbetet (intervjuer osv) skersedan i princip på sakenheten som lämnar förord.