prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — MarkskaU indelas i de ägoslag som anges i del följande, som är vatlenläcktskall indelas endast om den är täklmark. Indelningen får inte påverkas avförekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad). TomtmarkMark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad ellerövrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats,kommunikalionsutrymme m,m,, som ligger i anslutning lill sådan byggnad, Marktill fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad,specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, omfastigheten ligger i etl ägoskifte och har en total areal som inte överstigertvå hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark lUI någon del skalltaxeras tUlsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vadnu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, somhar bildats för byggnadsändamål . Har fastighetenbildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om del äruppenbart alt den får bebyggas, I övriga fall skall obebyggd mark anses somtomtmark endast om del finns giltigt bygglov eller tillstånd enligt ettförhandsbesked enligt (0000:000), avseende sådan byggnadsom anges i andra stycket. Obebyggdmark som ingår i en detaljplan och som till någon del är avsedd att användasför byggnadsändamål. Detta skall inte gälla, om marken skall indelas som tomtmarkeller om det är uppenbart atl exploatering ej kommer all genomföras ellerkommer att avsevärt fördröjas, Markför vilken gäller täktlillslånd enligt 18 § naturvårdslagen (1964:822) eUervattenlagen (1983:291), Med läkttillstånd skall jämstäUas pågående takt.Byggnad på läktområde för taktens utnyttjande hindrar inte att marken indelassom täklmark, Marksom används eller lämpligen kan användas lill växtodling eller bete och som ärlämplig att plöjas, Marksom används eller lämpligen kan användas liU bete och som inte är lämplig attplöjas, Marksom är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckninganvänds för annal ändamål, där del bör finnas skog liU skydd mot sand-eller jordflykt eller mot atl Qällgränsen flyttas ned, Marksom ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses somskogsmark, om den på gmnd av särskilda förhållanden inte bör las i anspråk förvirkesproduktion, Markskall anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagnabedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke om åretper hektar. Myr,berg, hällmark, mark med fjällskog och andra im-pediment i anslutning tillskogsmark, Marksom inte skall utgöra något av de tidigare nämnda ägoslagen. Prop, 1985/86:90 I detta lagrum gesbestämmelser om marks indelning i olika ägoslag vid fastighetstaxering:tomtmark, exploateringsmark, , skogsmark etc, Andra-fjärde styckena ilagrummet anger de fall då mark skall anses som tomtmark. Under det atl andraoch iredje styckena i huvudsak avser bebyggd mark, handlar fjärde stycket ommark tUl obebyggd fastighet. Sådan mark skall laxeras som tomtmark, omfastigheten bildats för byggnadsändamål eller om,vid äldre fastighetsbildning, det är uppenbart att fastighelen får bebyggas. Iövriga fall skall -enligi fjärde styckel sista meningen i dess gällande lydelse- obebyggd mark anses som tomtmark endast om del finns "giltigt byggnadslovenligi byggnadslagen (1947:385)", I det till lagrådet remitteradeförslaget hade de citeradeorden bytts ul mot orden "giltigt bygglov enligt (0000:000)", I specialmotiveringen uttalade jag (s, 56) att ändringen ärföranledd av de nya begreppen i PBL-förslagel och alt den inte innebär någonändring i sak. Lagrådet, som inte har kunnat ansluta sig liU detta uttalande,har anfört (yttrandet bilaga 8, s, 375 f.): Bygglovspliktenenligt PBL-förslaget avviker i flera hänseenden från den som gäUer . Avsärskild betydelse i det sammanhang varom nu är fråga är att en radanläggningar som f, n, inte kräver lov blir bygglovsphktiga t, ex,nöjesparker, idrottsplatser, skidbackar med liftar, campingplatser, motorbanoroch golfbanor (8 kap, 2 §), Även parkeringsplatser utomhus kommer atl krävabygglov och det oavsett om de ligger i anslutning lill en byggnad eller inteOfr andra slyckel i paragrafen), exempelvis biluppslällningsplalser intillrekreationsområden, utflyktsmål och liknande (prop, 1985/86:1 s.691). Vidarekan genom kommunala beslut (8 kap, 6 §) bygglov införas för sådanaekonomibyggnader för jordbmk m, m, som är fritagna från byggnadslov (35 §byggnadsstadgan). Enligtden remitterade lagtexten kommer bygglov för anläggningar och byggnader som nuhar nämnts atl medföra alt marken indelas som tomtmark. Eftersom denna ändringinte är avsedd, efterlyser lagrådet en lagtext som bättre återspeglar denåsyftade innebörden. Remisshandlingarna ger inte tillräckligt underlag för ettförslag från lagrådels sida. Möjligen kan del visa sig vara en framkomlig vägall i flärde stycket sista meningen ange all bygglovet skall avse sådan byggnadvarom sägs i paragrafens andra stycke dvs, bygglov för småhus, hyreshus, industribyggnad,specialbyggnad eller övrig byggnad (jfr 2 kap. 2 §). Jagdelar de synpunkter som lagrådet har framfört. Lagtexten har utformats ihuvudsak enligt lagrådets förslag. Lagrådethar vidare väckt frågan om inte med bygglov bör jämställas etl sådant positivtförhandsbesked som avses i 8 kap, 34 § andra stycket PBL-förslaget, Lagrådetpåpekar atl, så länge ell sådant förhandsbesked gäller, innefattar del ellbindande lillslånd all företa en bygglovspliktig åtgärd. Det synes då enligtlagrådet böra medföra samma verkan i laxe-ringshänseende som etl meddelatgiltigt bygglov. Jagdelar lagrådels uppfattning. Lagtexten har utformats i enlighel härmed. Prop,1985/86:90 Exploaleringsmarkeninom en taxeringsenhet skall uppdelas i värderingsenheter med hänsyn lill delanvändningssätt som anges i en detaljplan. 7kap, 10 § Vidvärdenng av tomtmark skall bebyggelsemöjligheten bestämmas med utgångspunkt iden pågående markanvändningen, såvida inte annan markanvändning är tillätenenligt en detaljplan och marken därigenom får väsentligt högre värde. Ändringarnai 6 kap, 8 § och 7 kap, 10 § är föranledda av del nya Prop, 1985/86:90plansystemet i PBL-förslaget och innebär ingen ändring i sak. Enredaktionell justering i förhållande till det remitterade förslaget har Specialmotivering gjorts i 6 kap, 8 §, Faslighetstaxe- Ärtomtmarken obebyggd skall föreskrifter angående markens bebyggande elleranvändning beaktas vid värderingen. Finnspå tomtmarken byggnad som har åsatts värde skall nybyggnad anses möjlig i denutsträckning bebyggelse har sketl. Vidare skall vid bedömning av tomtmarkensdelbarhet hänsyn las till om byggnadens placering på tomten omöjliggör atldenna delas. Vidvärdering av tomtmark skall enligt nuvarande regler i första styckel bl, a,rådande byggnadsförbud beaktas. Bestämmelser om byggnadsförbud finns inte iPBL-förslaget. Inom områden ulan detaljplan kan vissa bebyggelsereglerandeföreskrifter meddelas genom områdesbestämmelser. Sådana bestämmelser kan t.ex. avse gmnddragen i den avsedda användningen av mark- och vallenområden förolika ändamål eller föreskrifter om byggnadsarean eller storleken på tomteravsedda för fritidsändamål. Sådana föreskrifter bör givetvis beaktas vidvärderingen av tomtmarken. Ändringeni andra stycket är föranledd av att byggnadsförbud inte kan meddelas enligtPBL-förslagel och innebär ingen ändring i sak. Byggnadsvärdeför en byggnad, som enligt lagen (1960:690) om byggnadsminnen har förklaratsför byggnadsminne, är sammanlagda värdet av byggnaden och tillhörande tomt.Samma skaU gälla en byggnad som avses i 3 kap. 12 § (0000:000) för vilken skyddsbestämmelser har meddelats. För mark till sådantaxeringsenhet bestäms inte någol värde. Förstastyckel har justerats så att del anknyter lill de medel som PBL-förslagelerbjuder att bevara värdefull bebyggelse. Någon ändring i sak är inte åsyftad. Redaktionellaändringar har gjorts i förhållande till del remitterade förslagel. Nytaxering av taxeringsenhet skall ske om under löpande laxeringsperiodtaxeringsenhetens värde ökat eller minskal 1, genom beslul att anta,ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser 2, genom annal beslut av myndighet om beslutet innebärändring i rätten atl förfoga över eller i övrigi använda enhelen 3, genom all avgift till allmänva-anläggning eller allmän fjärtvärmean-läggning (anslutningsavgift) ellerersättning för gatukostnader eriagts för enhelen. Nytaxering skall ske endasl om taxeringsenhetens taxeringsvärde på grund avförändringen bör ändras med minst en femtedel, dock . Omförändringen medför en ökning eller minskning av taxeringsvärdet med mindre än100000 kronor skall ny taxering ske endasl efler framställning avtaxeringsenhetens ägare. Paragrafenanger de fall då ny taxering av en taxeringsenhet skall ske under löpandelaxeringsperiod därför all enhetens värde ökat eller minskal, I punkt 1föreslås ändringar föranledda av det nya plansystemel i PBL, I stället förbeslut om fastslällelse av generalplan, sladsplan eller byggnadsplan skallbeslul alt anta, ändra eller upphäva detaljplan eller områdesbestämmelsermedföra ny taxering. Lagrådet(yttrandet bilaga 8, s, 376 f) har lagil upp frågan om den inverkan på enfaslighets taxeringsvärde som kan följa av alt en byggrätt inte tas i anspråkunder en detaljplans genomförandetid. Lagrådethar bl, a, anfört: Enbetydelsefull nyhet i plansystemel enligt PBL-förslaget är reglerna omgenomförandelid i detaljplan (se bl, a, 6 kap, 5,11 och 14 §§ PBL-förslaget),kan fastighetsägaren utgå från atl han kan bebygga sinfastighet i enlighet med vad planen medger. Efter genomförandetidens utgångdäremot får en detaljplan ändras eller upphävas ulan att rättigheter somuppkommit genom planen beaktas. Av intresse för fastighetsägarens möjlighet atlbygga efter genomförandetidens utgång är också beslämmelsen i 8 kap, 23 §PBL-förslagel som medger atl besluta om anstånd med avgörandeav bygglovsärende i avbidan på att etl påböijat planarbete skall avslutas. Denbyggrätt som detaljplanen ger fastighetsägare blir otvivelaktigt svagare eflergenomförandetidens utgång. Detta kan naturligtvis inverka på fastighetensvärde. Som förevarande paragraf i faslighetstaxeringslagen föreslås utformad synesen fasligheisägare, som inie under genomförandeliden bebyggl sin faslighet,kunna få ny taxering till stånd endasl om han kan förete beslut om vägratbygglov. Det kan sällas i fråga om detta inte är ell alllför omständligtförfarande, som dessutom är kostnadskrävande för den enskilde. Härtill kommerall denna väg knappasl är framkomlig efler anslånds-beslul enligi 8 kap, 23 §PBL-förslagel, Lagrådel har inie underlag atl själv bedöma frågan. Enligtlagrådels mening vore del emellertid värdefullt om departementschefen villebelysa den inverkan på fastighetens laxerings-värde som kan följa av att enbyggrätt inie las i anspråk . Lagrådet vill isammanhanget erinra om departementschefens yttrande i lagrådsremissen den 13december 1984 med förslag lill bl, a. ändringar i expropriationslagen ochlagrådels yttrande i anledning av nämnda remiss. Jag har i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.2) föreslagit att löseskillingen vid expropriationskall bestämmas på gmndval av fastighetens marknadsvärde och all samma principskall gälla oavsett om expropriation sker före eller efter ulgången av den idetaljplanen bestämda genomförandeliden. Alt jag stannade för en sådan lösningberor på all mycket talar för alt marknadsvärdet på en obebyggd faslighetkommer atl sjunka efter genomförandetidens utgång, eftersom en köpare inte kanvara säker på att få genomföra planen. Som jag vidare framhöll, kan detemellertid inte med säkerhet förutses hurutvecklingen kommer all bli, eftersom den är beroende av vissa på förhandsvårbedömda faktorer och dessutom kan förväntas bli olika beroende påförhållanden i den enskilda kommunen. Detta synsätt redogjorde jag för även iremissen till lagrådet vilket föranledde lagrådet att isill yttrande (bilaga 5, s, 296) anföra att bl, a, detta uttalande av mig ärägnat atl skapa ovisshel om varaktigheten i den ordning jag föreslog iremissen. Enligt lagrådel måste det ses som en brist atl det inte redan nuskapas en mera definitiv klarhet i frågan om genomförandetidernas inverkan påexpropriationsersällningen. Somjag tidigare påpekat råder en viss osäkerhet om den framlida utvecklingen ifråga om marknadsvärdet på en obebyggd tomt inom detaljplan eftergenomförandetidens utgång. Jag är därför inte beredd alt nu föreslå attgenomförandetidens utgång skall vara en gmnd för nylaxering. Fastighetsägarenhar enligt punkten 2 möjlighel atl efler genomförandetidens utgång få nytttaxeringsvärde åsätt om han kan förete ell beslul om vägrat bygglov ellerförhandsbesked. Delta tillgodoser enligt min mening i tillräcklig utsträckningfastighetsägarens intressen, särskilt med tanke på all fasligheten under allaomständigheter kommer alt åsättas nytt taxeringsvärde vid påföljande allmännafastighetstaxering, då en eventuell ändring i fastighetens marknadsvärdebeaktas. Allmän fastighetstaxering sker i princip (1 kap, 7 §faslighetstaxeringslagen). Prop,1985/86:90 Byggnadsnämndskall i behövlig omfattning, enligt närmare föreskrifter av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, lämna den lokala skattemyndigheten uppgiftom arten och omfattningen av den byggnadsverksamhet, som avses med lämnadebygglov, rivningslov, marklov eUer tillslånd enligt förhandsbesked. Uppgiftskall lämnas för varje faslighel för sig senast efter utgången avvarje kvartal och omfatta de lov och tiUstånd som lämnats . skall,på sätt som föreskrivs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer,lämna lokal skattemyndighet uppgift om sådant beslul av nämnden som är avbetydelse för fastighetslaxeringen. Till gmnd förfaslighetslaxeringama ligger bl, a, de uppgifter om byggnadslov sombyggnadsnämnden enligi gällande bestämmelser skall lämna lill den lokalaskattemyndigheten. Byggnadslovsplikten enligt byggnadslagen omfattar ävenvissa åtgärder för vilka fordras rivnings- resp, marklov enligt PBL-förslaget,Även sådana ålgärder kan ha betydelse för taxeringen, I del remitteradeförslaget föreslog jag att uppgiftsskyldighel bör därför avselämnade bygglov, marklov och rivningslov. Som lagrådet påpekat i anslutninglill 2 kap, 4 § bör ell positivt förhandsbesked medföra samma verkan ilaxeringshänseende som ell meddelat giltigt byggnadslov. Byggnadsnämndensuppgiftsskyldighel bör därför omfatta även sådana förhandsbesked,Beslämmelserna i första och andra styckena har ulformals i enlighet härmed. Dennalag träder i kraft , Prop,1985/86:90 Lagen bör träda ikrafl med PBL, Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 4.25 Förslaget till lag om regionplanering för kommunernai 1§ För kommunerna i skall landstingskommun somregionplaneorgan ha hand om sådan utrednings- och samordningsverksamhetbelräffande regionala frågor (regionplanering) som avses i 7 kap. 1 § förstaslyckel (0000:000). Specialmotivering Lagenom regionplanering för kommunerna i 1 paragrafenslås fast atl Slockholms läns landstingskommun skall vara behörig atl som regionplaneorgan handlägga frågor om regionplanering enligt PBL för kommunerna i . Till skillnad mol vad som gäller nu krävs alltså inte något föregående administrativt beslut för att landstingskommunen skall vara behörig. Avparagrafen framgår vidare all "regionen" i detta fall omfattar kommunernai länel. Regionplaneringen i Slockholms län har sedan 1970-lalels börjanomfattat samtliga kommuner i länet. Det är rimligt atl arbetet även fortsättningsvisges denna omfattning. Detta bör inte hindra atl särskilda länsdelar kan krävaspeciella planerings- och utredningsinsatser. Paragrafens utformning hindrarinte detta. Redaktionellaändringar i paragrafen har gjorts i förhållande till det remitterade förslagel, 2 §Beslämmelserna i 7 kap, 3 § första stycket och andra styckel första meningen (0000:000) lillämpas på landstingskommunens verksamhet. Regeringenkan besluta att utrednings- och samordningsverksamheten skall avse vissaangivna frågor. Paragrafenhänvisar beträffande verksamhelen till de allmänna beslämmelserna i 7 kap. 3 §första och andra styckena PBL, Närdel gäller regionplaneorganets uppgifter behövs enligt min mening inga andrabestämmelser än de som finns i 7 kap, 3 § första slyckel PBL, De innebär attregionplaneorganel skall inom regionen bevaka regionala frågor och fortlöpandelämna underlag i sådana frågor för kommunernas och statliga myndighetersplanering. På de skäl som jag har utvecklat i den allmänna motiveringen(avsnitt 2,10) kan det emellertid i undanlagsfall vara lämpligt atl regeringenkan gripa in för all slita tvister mellan landstingskommunen och en ellerflera primärkommuner i fråga om verksamhetens inriktning och omfattning. Ettytterligare skäl kan som jag tidigare nämnt vara att en statlig myndighetfinner atl starka allmänna intressen kräver atl arbetet inriktas på vissafrågor, I enlighel härmed ger 2 § andra stycket regeringen befogenhet allbesluta all regionplanearbelel skall omfatta vissa angivna frågor. Redaktionellaändringar i förhållande tiU del remitterade förslagel har Prop. 1985/86:90gjorts i första stycket. 3 §I fråga om regionplan tillämpas beslämmelserna i 7 kap. 4, 5 och 8 §§ Lagenom region (0000:000). planering för kom munerna i Stock- Av paragrafen framgår alt den formella hanteringen av frågor om region- holms län planoch giltigheten av regionplaner skall följa de allmänna beslämmelserna i 7kap, 4, 5 och 8 §§ PBL, 4 §Regionplanen antas av Även ändring och upphävande av planen beslutas av . Paragrafenmotsvarar de generella bestämmelserna i 7 kap, 6 § PBL, 5 §Senast dagen efler del atl justering av protokollet med beslut om antagande, ändring eller upphävande av regionplanen har tillkännagivils på landstingskommunens anslagstavla skall meddelande om tillkännagivandet och protokollsutdrag med beslutet sändas till kommunerna och länsslyrelsen i Slockholms län samt till regeringen. Närbeslutet har vunnit laga kraft, skall planen sändas liU iStockholms län, Iparagrafen har efter mönster av 7 kap, 7 § PBL tagils in bestämmelser omundertättelse m, m, angående beslul om anlagande, ändring eller upphävande avregionplan. Redaktionellaändringar har gjorts i förhåUande lill det remitterade förslaget, 6 §Vad som i 13 kap, 1 § 6 (0000:000) sägs om kommunalförbunds eller regionplaneförbunds fullmäktiges beslut skall i fråga om gälla beslut, I13 kap. 1 § 6 föreskrivs atl kommunalförbunds eller regionplaneförbundsfuUmäktiges beslut rörande regionplan fär överklagas genom kommunalbesvär.Förevarande paragraf innebär all dessa föreskrifter blir tilllämpliga också påbeslut av . Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs lagen (1968:598) angående handläggning av frågor om regionplanför kommunerna i . Dennya lagen bör träda i kraft med PBL. 1 enlighet med vad jag tidigarehar anfört upphävs därvid lag angående handläggning av frågor omregionplan för kommunerna i Slockholms län. 4.26 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) 2,Tomtrörelse anses föreligga, när någon bedriver verksamhet som huvudsakligenavser försäljning av mark för bebyggelse (byggnadstomt) från fastighet, somuppenbarligen har förvärvats för all ingå i yrkesmässig markförsäljning, såsomnär faslighet har köpts av etl tomlbolag e,d, eUer när förvärvet har avsettmark som enligt detaljplan är avsedd för bebyggelse, Iövrigt anses försäljning av byggnadstomt ingå i tomlrörelse, om denskatlskyldige under tio kalenderår - frånsett överlåtelse som avses i 2 § lagen(1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst - har avyttrat minst15 byggnadstomter. Delsamma gäller om makar under äktenskapet har såltsammanlagt minst 15 byggnadstomter under angivna lid. Har försäljning avbyggnadstomter sketl från olika fastigheter eller från olika delar av enfastighel, medräknas vid beräkningen av antalet tidigare sålda byggnadstomterendasl sådana tomter som med hänsyn till deras inbördes läge normalt kan ansesingå i en och samma tomtrörelse. Vid beräkning av antalet tidigare sålda byggnadstomterlikställs med försäljning upplåtelse av mark i och för bebyggelse, utom dåfråga är om kommuns upplåtelse av tomträtt. Har faslighet genom köp, byteeller därmed jämförlig överlåtelse eller genom gåva överförts till föräldrar,far- eller morföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make, till dödsbo,vari den skattskyldige eller någon av nämnda personer är delägare, eller tillaktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening, vari den skatlskyldige ensameller tillsammans med sådana personer på grund av det samlade innehavet avaktier eUer andelar har ett bestämmande inflytande, anses tomtrörelseföreligga, om överlåtaren och den nye ägaren sammanlagt har avyttrat minst 15byggnadstomter, Tomlrörelsen anses påbörjad i och med avyttringen av denfemtonde byggnadstomten. Försäljningav byggnadstomt för att av anställda huvudsakligen användas för gemensamtändamål eller lill anställd för atl bereda honom bostad anses inte utgöratomtrörelse, om inte försäljningen görs av skaltskyldig som avses i förstastycket eller av skattskyldig som driver byggnadsrörelse eller handel medfastigheter. Säljsbyggnadstomt av någon som bedriver byggnadsrörelse eller handel medfastigheter, anses försäljningen ingå i den övriga verksamheten, om intetomtrörelse ulgör den huvudsakliga verksamhelen. Harskallskyldig och hans make, om de med hänsyn till antalet tomtförsäljningarenligt andra styckel anses ha drivit tomtrörelse, inte sålt någon byggnadstomtunder före laxeringsåret, anses avyttring avbyggnadstomt som därefter sker inte som tomlrörelse, om inte byggnadstomteningår i detaljplan eller avyttringen har sketl under sådana förhållanden atllomtrörelse på nytt anses föreligga enligt beslämmelserna i förslå eller andraslyckel, Överlålelse som avses i 2 § lagen (1978:970) om uppskov medbeskattning av realisationsvinst verkar inte avbrytande på uppehåll som nunämnts. Ulanhinder av vad i föregående stycke sagts skall avyttring av byggnadstomt ansesutgöra led i tomlrörelse, om nedskrivning av byggnads-toml har skell i rörelsenoch nedskrivei belopp inie har ålerförts lill beskattning minsl företaxeringsåret. Avyttrar skattskyldigåterstoden av lagret i sådan tomlrörelse som avses i andra stycket, ansesvinslen av denna avyttring - utom den del av vinslen som belöper på mark inomdetaljplan inte som inkomst av tomlrörelse, om inte avyttringen kan antas hasketl väsentligen i syfle atl bereda den skattskyldige eller egendomensförvärvare eller annan, med vilken någondera är i intressegemenskap, obehörigskalleförmån. Som skattepliktig intäkt av lomtrörelse räknas hkväl beloppvarmed egendomens värde har nedskrivits i rörelsen, i den mån nedskrivningeninte har ålerförts till beskattning tidigare. Fråganom dödsbos avyttring av byggnadstomt är all hänföra till tomlrörelse eller ejbedöms på samma sätt som om den avlidne hade verkställt avyttringen. Ändringamai paragrafen är föranledda av de nya begreppen och del nya plansystemet iPBL-förslagel och innebär ingen ändring i sak. Dennalag träder i krafl , Lagen bör träda ikraft med PBL, Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 4.27 Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269) omägofred denna lag är stadgat om stängselskyldighet äger inte tillämpning beträffandeområden med fastighetsplan. Enligt17 kap, 11 § PBL-förslaget skall tomlindelning enligt byggnadslagen (1947:385)eller stadsplanelagen (1931:142) saml sådana äldre lomtin-delningar som anges i80 § sislnämnda lag gälla som faslighelsplan enligi PBL, Hänvisningen tiU 80 §stadsplanelagen innebär atl som fastighetsplan skall gälla även tomlindelningarsom har fastställts före sladsplanelagen och av ålder beslåendetomlindelningar. Med av ålder beslående tomlindelningar avses sådanatomlindelningar som har tillkommit ulan all ha blivit fastställda. Förde tomter som anges i 9 § lagen om ägofred kommer således omfastighetsplan att gälla.