prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Klasser med det för riket gällande genomsnittligaelevantalet erhåller, om detta uppgår till minst 24, full resurs förhelklasslimmar enligt gällande timplan. Om del genomsnittliga elevantaletunderstiger 24, utgår för detta en resurs som är reducerad enligt nu gällandebestämmelser om timreduklioner. För klasser med minimiantalet 8 elever utgåralltid en reducerad resurs som ulgör av timplanens timtal förhelklasstimmar. Systemet för limreduktioner förenklas genom enelevanlalsrelalering som läggs in i resursschablonerna, I bilaga 6 (avsnitt 4,5) anförda exempel belyserresursprincipen. Att de tvååriga yrkesinriktade linjerna med delningslalel30 tilldelas resurser i annan ordning än de tvååriga teoretiska sammanhängersåledes med den begränsade samläsningen i linjespecifika ämnen och de relativtstora antalen delningstimmar. Med den föreslagna elevanlalsrelaierade resursenfordras inte några kompletterande regler för timreduklioner i samband medresursberäkningen. Det nya beräkningssättet innebär endast en anpassning lillnuvarande regler om limreduktioner. Förändringarna är i regel obetydliga iförhållande lill den totala kommunala resursen. Resurser enligt nuvarande omfattande bestämmelser omdelning av klass ersätts av särskilda resurser som ulfaller, när vissaelevantal (i regel påbörjade 16-grupper) uppnås. All inte samma modell tillämpats för de tvåårigaleoreliska linjerna beror å andra sidan på det jämförelsevis stora antaletämnen, det jämförelsevis låga antalet delningstimmar och del kompliceradesamläsningssyslemel med andra linjer. Inte heller här behövs någon särskildberäkning av timreduklioner i resurstilldelningen. Prop,1985/86:97 6 Några särskilda frågor 6,1 Påbyggnadsutbildningar och andra specialkurser Inom gymnasieskolan finns ca 400 påbyggnadsutbildningar ochandra spe cialkurser med olika längd, limplanelyp och delningstal. Många av dessa kurser har limplaner som påminner om de tvååriga linjernas, Timtilldel ningen bör då också utgå efter samma principer som för dessa, I klasser med delningstalet 16 blir därför resursen i linjespecifika ämnen lika med 90 Klasser med delningstalet 30 erhåller i linjespeci- Prop,1985/86: 97 fika ämnen full resurs för delningslimmar samt en delviselevanlalsrelalerad resurs för helklasstimmar enligt samma regler som för detvååriga linjerna. Hänsyn måste givetvis tas till kursernas längd. Specialkursernäraliggande de tre- och fyraåriga linjerna bör tilldelas resurser enligtmodeller som ansluter sig till dessa linjers. För högsta årskursen av tekniskspecialkurs gäller redan samma regler som för årskurs 4 av teknisk linje. Vissaspecialkurser kan ha timplaner som avviker från linjernas. Huvudprincipen iförslaget är då att de regler som gäller för linjerna så långt möjligt skalllillämpas också där. Ettsammandrag av uppgifter om påbyggnadsutbildningar och andra specialkurseråterfinns i bilaga 6 (avsnitt 5,1), Kombinationmed specialidroll förekommer i ell anlal kommuner. För stora kommuner är dennaverksamhei timtalsmässigt relativt sett av liten omfattning. Menspecialidrotlen är ibland av träningslekniska skäl lokaliserad till småkommuner med en liten gymnasieskola, ofta AT-skola, omfattar den mer änen idrottsgren, 1 små kommuner med relativt omfattande utbildning ispecialidroll påverkar denna verksamhei resurssitualionen påtagligt. Del ärdärför motiverat att en särskild resurs avsätts för fördelning bland dekommuner som har undervisning i specialidrott Enligtbilaga 6 (avsnitt 5,2) deltar läsåret 198.5/86 1069 elever i ulbUd-ningen ispecialidrott. Totala antalet veckotimmar utgör 548, molsvarande 0,51 vtr peraktiv elev. Denna verksamhet motsvarar för de tvååriga linjerna och för dereguljära timplanerna på de tre- och fyraåriga linjerna några få lusendels vtrper elev, medan den för de alternativa limplanerna uppgår lill en ä tvåhundradels vte per elev, Höslrapporternastimtal i specialidrott har brutits ul och ingår därför inte iresursschablonerna för de gemensamma ämnena. Medhänsyn till ämnets karaktär och varierande delningslal bör resurstilldelningeninte elevrelaleras ulan ulgå med en grundresurs, omfattande perundervisningsgrupp, Inomgymnasieskolan läses ell antal språk med litet elevunderlag. Eftersom dessaspråk är resurskrävande, skulle man kunna förmoda atl man vid ell delviselevanlalsrelalerat syslem skulle komma att vara försiktig med utläggning avundervisningsgrupper i dessa språk. Resurser skulle i stället komma att styrasmot verksamheter med högre elevfrekvenser. För alt de lågfrekventa språken avresursskäl inte skall behöva riskera all minska i omfattning avsätts ensärskild resurs för tilldelning av limmar lill de berörda ämnena. Desärskilda regler som gäller för minsta gruppsloriek (fem elever) och högsta gräns för timreduklionen (nio elever) bör-uigöra en naturlig gräns 91 8 1985/86. för begreppet lågfrekventa språk. Ämnet latin år såallmänt förekomman- Prop, 1985/86:97 de, alt det rent automatiskt ingår iresurskoefficienlerna. Elevantal och lärarveckotimlal i de lågfrekventa språkenframgår av bilaga 6 (avsnitt 5,3), Verksamhetens omfattning motsvarar för de tre- ochfyraåriga linjernas reguljära timplaner några lusendels vtr per elev medminskande tendens genom årskurserna och för de alternativa limplanerna 0,002vtr per elev i de båda lägsta årskurserna, Höslrapporternas timtal i de lågfrekvenla språken harbrutits ut och ingår därför inte i resursschablonerna för de gemensamma ämnena. Med hänsyn lill den stora spännvidden mellanundervisningsgruppernas storlek i de lågfrekventa språken börresurstilldelningen ulgå med schabloniserade limtal, bestående av engrundresurs t, ex, omfattande per undervisningsgrupp i årskurs 1och 3 veckolimmar per undervisningsgrupp i övriga årskurser, Fr, o, m, /86 är de obligatoriskasjälvstudielimmarna i gymnasieskolan slopade, I årskurs 3 finns dock möjlighelatl frivilligt lägga ut en självsludietid om högst två veckolimmar per klass.De därvid frigjorda timmarna får utnyttjas inom ramen för resp, skolenhetsförstärkningsresurs. Denna möjlighet bör kvarstå även inom ett schabloniseratresurssyslem. Enligt 1985/höstrapporler har denna möjlighet utnyttjatsi 38 skolenheter inom 31 kommuner. Det totala timtalet år 289 veckolimmar,vilket ulgör 0,av del totala timtalet i årskurs 3, Antalet veckotimmar perskolenhet varierar mellan 0.25 och 25,25, Fr, o, m, /85 är ett system med mera omfattandelimreduktioner infört i gymnasieskolan, Timreduklionerna kan lätt arbetas in i resursformlernagenom all dessa bygger på "saldo basresurs", dvs,"basresursen" med avdrag för limreduktioner. Även i linjespecifikayrkesämnen kan timreduklionerna beaktas i de linjära formlerna. Det komplicerade beräkningssystemet för timreduklionernakan därmed avskaffas och ersättas med en enkel gränsdragning för högstalillålna timreduktion, t, ex, enligt någol av alternativen i bilaga 6 (avsnitt5,5), Timreduktionernas omfattning i de olika årskursernaframgår av bilaga 6 (avsnitt 5,5), Uttryckt i vlr/elev är den relativt årskurserna 1' och 2" (0,002) vlr/elev, de tre- och fyraårigalinjerna är den ökande genom årskurserna (0,013 vlr/elev i åk I, 0,024 vlr/elevi åk 2 och 0,047 vlr/elev i åk 3), AT-timplanernauppvisar höga värden för timreduklionerna med 0,041 vlr/elev i åk 1, 0,072 vlr/elev i åk 2 och 0,124 vlr/elev i åk 3, Detlaresultat motiverar all en del av den s, k, ålerföringsresursen (avsnitt 6,5,5 i föredra gandelexten) tillförs AT-skolorna, 92 Mederfarenhet av AT-skolornas värden har också studerats situationen Prop,1985/86:97 i kommuner med reguljär timplan och olika storlek. Resultatetåterfinns i bilaga 6 (avsnitt 5,5), Tabellerna visar atl del finns etl klartsamband mellan timreduklioner saml kommun- och skolslorlek. Dessa resultat klargöratt det finns anledning atl noga uppmärksamma effekten av limreduktionerna vidfastställande av grundresurserna. Dåtimreduklionerna arbetas in i resursschablonerna, kan de nuvarande detaljeradebeslämmelserna om slegvisa timreduklioner avskaffas, I stället skall en lokalbedömning gälla, där hänsyn tas lill ämnels karaktär, gruppens storlek ochelevernas förmåga all arbeta självständigt. En gräns för högsta tillåtnatimreduktion kan dock behöva fastställas. Den kan enkelt uttryckas antingen ilimmar för några grupper av limtal i limplanerna eller i procent av dessatimtal, 6.6 Obligatorisk tvåårssvenska på tvååriga linjer 1 samband med införandet läsåret1985/86 av svenska som obligatoriskt ämne i årskurs 2 av samtliga tvåårigalinjer som inte hafl svenska i denna årskurs har tillvalsämnena ulgällsom obligatoriska ämnen i ärskurs 2 av dessa studievägar.Tillvalsämnena har på grund av ämnessplittringen varit mer resurskrävande änsvenskan. av eleverna på dessa linjer har tidigare läst svenska somfritt tillval eller utökad studiekurs. läses tillvalsämnen och då främstengelska och matematik som frivilliga ämnen i ungefär samma omfattning.Eftersom många elever dessulom redan tidigare läst frivillig svenska, medfördenna förändring etl minskal resursbehov, A andra sidan läses numera vissalillvalsämnen, framför allt engelska, frivilligt. Den frigjorda resursen börtillgodoräknas kommunerna genom att läggas in i resurserna för gemensamma ämneni båda årskurserna av de tvååriga linjerna, 1bilaga 6 (avsnitt 5,6) har skillnaden i resursbehov mellan lillvalsämnena ochundervisningen i svenska framräknats. Den utgör 0,006 vtr per elev och kommeratt räknas in i resursschablonerna för de gemensamma ämnena på de aktuellalinjerna. Dennuvarande extra resursen för svenska i årskurs 2 av vissa tvååriga linjer harvidare inräknats i resurserna för de linjespecifika ämnena på de berörda linjerna, Påvissa studievägar (främst den tvååriga vårdlinjen och vissa specialkurser)görs intagning även vid vårterminens början, framför alll med hänsyn lillpraklikperioderna och behovel av praklikplatser. Eleverna i denna intagningsomgångkan i regel inte samläsa med eleverna i höslinlag-ningen. Särskildaresurskoefficienler har därför räknats fram för de klasser och elever, somintas , 1denna bilaga studeras endasl vissa uppgifter för vårdlinjen med intag ning på vårterminen. Värdena för de gemensamma ämnena bör kunna användas även på andra studievägar, 93 Deberäkningar och undersökningar som gjorts i bilaga 6 (avsnitt 5,7) Prop.1985/86:97 kan sammanfattas i följande punkter, Antalet elever i vårintagnaklasser varierar starkt mellan kommunerna från 30 lill 1 300, Av kommuner med mindre än 400elever är 5 landstingskommuner och 26 primärkommuner, Av kommuner med mer än 400elever är 16 landstingskommuner och 3 primärkommuner, I landstingskommunerna, som iregel omfattar flera skolenheter, utgör de vårinlagna klasserna på vårdlinjenen slor del av utbildningsutbudet, 1 primärkommunerna finns endastenstaka vårinlagna klasser, förlagda till vissa skolenheter, Kommuner med lilel elevantaluppvisar störte resursbehov än kommuner med många elever, Såväl skolslorlek somskolorganisation har betydelse för resursbehovet, Klasser med delningslalel 16 iskolenheter med få elever är särskill resurskrävande, Differenserna mellan ullagnaoch beräknade resurser ligger i allmänhet mellan -2,0 och 4-2,menkan i kommuner med få elever uigöra stora procenttal, På gmnd av de små kommunernasresurskänslighel kan även en liten grundresurs i vissa fall leda tUlöverkompensation, En särskild garanliresurs förvårinlagna elever skulle med små timtal och stora procenttal innebära enadministrativ belastning, Avslåmningen för eventuellgaranliresurs bör för vårintagna elever samordnas med den följandehöslinlagningen,. Vid större timdifferenser överen fastställd gräns bör åtminstone en preliminär garanliresurs kunna ulgå, 6,8 Stödundervisning, ttf och frivillig undervisning Tillstödundervisning och samordnad specialundervisning utgår 0,80veckotimmar per klass, motsvarande 0,05 veckolimmar per elev i en klass med 16elever och ca 0,03 veckolimmar per elev i en klass med 30 elever. Tilltff utgår per 30-lal elever, molsvarande ca perelev. Tillfrivillig undervisning i bild, dramatik och musik utgår perfullbordat 45-tal elever inom kommunen. Denna resurs motsvarar högst ca 0,02veckolimmar per elev och lägst 0,01 veckolimmar per elev vid elevantal om minsl45, Härtill kommer per påbörjat elever för frivilligundervisning i idrott, molsvarande lägst per elev och högst0,per elev vid elevantal överstigande 500, Sammanlagtmotsvarar dessa resurser 0,08-0,per elev. De är inte medtagna ide redovisade resursschablonema men inräknas i resurserna för de gemensammaämnena, 6.9 Timplaneändringar Prop, 1985/86:97 Ändringarsker ofta i limplanerna. Koefficienterna i resursschablonerna måste därförkontinueriigt följas upp och vid behov ändras. Vidinrättande av nya studievägar måsle koefficienterna fastställas med ledning avtimplanen, Resursrapporleringenbör med det föreslagna systemet kunna bli jämförelsevis enkel, jämfört mednuvarande rutiner. De uppgifter som kan behövas är följande. Kommun (Namn,uppgiftslämnare, tfnnr, kod) (Kod, namn, längd och delningslal)Årskurs och termin Anlalklasser och delningsgrupper (för linjespecifika ämnen) Anlal elever Koefficienter(grundresurser och vlr/elev) Summa vtr Statsbidrag kr,/vte och kr. Dessauppgifter bör för varje ärskurs och studieväg kunna rymmas på en eller etl parrader. Somjämförelse redovisas ett exempel på en rapporlblankeil för de båda årskursernapå en studieväg (Jo) enligt nuvarande rapporteringssystem. Av praktiska skälhar en blankett med endast en tryckt sida ulvalls. 1del nya rapporteringssystemet bör de flesta uppgifterna kunna förtryckas dalalekniskl.Elevantalen kan eventuellt hämtas från aktuella uppgifter om utbetaldastudiemedel. Kommunernas arbete inskränker sig i så fall till granskning samteventuell komplettering av uppgifterna. Prop,1985/86:9', (fl CMj PO a. c < .c s: irt S i2 > c iT) CO r-. O O ö 5 ö o O Detalj beräkningar m. m. samt jämförelser av resursutfalli dagens system och i det föreslagna 1 debåda närmasl följande avsnitten studeras för de tre- och fyraåriga linjernas reguljära resp, alternativa limplaner resursuttagels beroende av kommun och skolslorlek, de årskursfördelade resursernas storiek, de års kurs- och linjefördelade resursernas schabloner saml resursutfallet för olika detaljeringsnivåer och alternativa värden på grundresurserna, 1avsnitt 4 analyseras resurserna för gemensamma ämnen i årskurserna 1 och 2 påde tvååriga linjerna samt resurserna för linjespecifika ämnen i klasser meddelningstalen 16 och 30, 1avsnitt 5 behandlas några särskilda frågor som påbyggnadsulbildningar och andraspecialkurser, specialidrott, lågfrekventa språk, självsludietid, timreduklioner,obligatorisk tvåårssvenska på tvååriga linjer samt vårintagning, Iavsnitt 6 sker en samlad avstämning av de beräknade resurserna mot nuvaranderesursuttag, 2 Tre- och fyraåriga linjer, reguljära timplaner 2.1 Resursuttagets beroende av kommun- och skolstoriek Följandetabell visar resursutlaget gruppvis enligt 1985/höstrapporler iskolenheter och kommuner i storleksordning. Värdena avser resurser förbasändamål och delning enligt timplan. Tabellen visar allresursbehovet per elev minskar med ökande skolslorlek samt all delgenomsnittliga resursbehovet är störst i enskoiekommu-nerna. Naturligtvis finnsockså variationer i resursutlaget i kommuner med mer än en skolenhet, beroendepå den genomsnittliga skolstorleken och fördelningen av studievägarna påskolenheterna. Där finns dock ofta möj- ligheter all rationalisera organisationen. För en sådankommun med ge- Prop, 1985/86:97 nomsnitllig skolstoriek ligger resursbehovetredan nu närmast i nivå med de större enskolekommunernas. Det har ibland befarats all stora sektorsfördeladeskolenheter skulle fordras i kommuner med flera skolenheter för alt etltillfredsställande resursutfall skall erhållas. Beräkningar visar att ikommuner med mer än en skolenhet medelvärdet 1,33 vlr/elev uppnäs redan vid engenomsnittlig skolslorlek på ca 500 elever, tycks, bortsettfrån vissa extrema kombinationer, inte ha någon större betydelse. Sålundaredovisar tio kommuner med en EHS-skola och en NT-skola värdet 1,32 vlr/elev molgenomsnittet 1,33 vlr/elev. Däremot är naturligtvis en seklorsuppdelning oftafördelaktig från lokal- och utruslningssynpunkt. Del slår vidare klart att enuppdelning av en viss studieväg på många av kommunens skolenheter är resurskrävande, Som nämnis i del föregående (bilaga 5, avsnitt 3,1) är detgenomsnittliga antalet lärarveckolimmar per elev i årskurserna 1-3 följande. Åk I Åk 2 Åk 3 Antal lärarveckotimmar per elev 1,30 1,33 1,37 I dessa värden ingår timmar för basändamäl efter avdragför eventuella självstudier och timreduklioner saml timmar för delning av klasseller grupp. Som framgår av avsnitt 2,1 i denna bilaga är resursbehovetstörst i kommuner med en liten gymnasieskola. En rent proportionell, elevanlalsrelaleradresurstilldelning skulle därför kunna skapa svårigheter för de minstakommunerna. Situationen för dessa kan förbättras genom alt varje kommuntilldelas en fast grundresurs. Beräkningar visar att denna grundresurs bör vara i storieksordningen15 å 20 vtr per årskurs och kommun, vilket motsvarar en minskning av den elevrelaleraderesursdelen med 0,05 å 0,06 vlr/elev. Beräkningar har därför ulförls för följande värden på grundresursenoch elevrelalerade resurser. Grundresurs åk 1-3 vtr per kommun resurs vtr/elev 1,28 1,32 1,27 1,31 Xirundresurserna är inte riktigt jämnt fördelade påårskurserna. Orsaken härtUI liksom lill tiondelarna i grundresurserna är all sedan de elevrelale rade resurserna lagls ul återstoden så långt möjligt måste fördelas på kommunerna för erhållande av jämförbarhet mellan de olika resursscha blonerna, 98 Resultaten av beräkningarna framgår av avsnitt 2,4 i dennabilaga. 2,3 Ärskurs-och linjefördelade resurser Medanledning av de skillnader i resursbehov för olika studievägar somdokumenterats i bilaga 5 (avsnitt 3,2) har också framräknats resursulfallet medårskurs- och linjefördelade koefficienter för de båda grundresurserna 51,2 och61,3 vtr per kommun. De elevanlalsrelaierade koefficienterna ar följande: Prop,1985/86:97 Grundresurs åk 1 - Grundiesurs åk 1 - Detkan förefalla som om linjefördelade resurser automatiskt skulle medföra mindredifferenser mellan uttagen och beräknad resurs, I själva verkel får kommunermed slor andel resurskrävande linjer en bättre re-surssilualion vidlinjefördelning, medan kommuner med stor andel mindre resurskrävande linjer fåretl sämre resursutfall oberoende av om det totala resultatet är positivt ellernegativt. Resursnivåer bestäms lill slor del av andra faktorer såsom klass- ochgruppfyllnad. Resultaten av beräkningarna framgår av avsnitt 2,4 i dennabilaga, 2,4 Resursutfall för tre- och fyraåriga linjer medreguljära timplaner Somframgått av avsnitten 2,2 och 2,3 i denna bilaga har resursutfallet studeratsför två årskursfördelade resursschabloner med de totala grundresurserna 49,3och 59,2 vtr per kommun för årskurserna 1-3 samt för två årskurs- och linjefördeladeresursschabloner med de totala grundresurserna 51,2 och 61,3 vtr per kommunför årskurserna 1-3, Beräkningarna har lett till följande resultat. Anlal kommuner med differenser i -9,9 -7,9 -5,9 -1,9 -1-0,0 -10,0 -8,0 -6,0 -4,0 -2,0 -0,0 Poshiva värden betyder altde i höslrapporlerna redovisade värdena överstiger resurstilldelningen, dvs,tagit ul mer resurser än det föreslagna systemet skulle medge. Negativa värden innebär isin tur att man tagit ut mindre resurser än man skulle få med del nya systemet. Vissa resultat kan sammanfattas i följande tabell, Prop, 1985/86:97 -1,9%- + -3,9%- + 3, Tabellerna uppvisar inga större skillnader i fråga omresursfördelningen mellan de fyra resursschablonerna, bortsett från del naturiigaresultatet alt antalet kommuner med negativ differens är något större vid enhögre grundresurs. Den större grundresursen år givetvis förmånlig för de småkommunerna men ofördelaktig för de större, Atl antalet kommuner med förbättradsituation är större vid en högre grundresurs beror givetvis på all en försämringi några stora kommuner här motsvaras av en förbättring i flera små. De störrerelativa förändringarna i de små kommunerna sammanhänger naturiigtvis med derasstörre känslighet för förändringar i sina små timtal. Sammanfattningsvis kan konstateras atl de merakomplicerade resursschablonerna med årskurs- och linjefördelade inte entydigtmedför förbättringar för kommuner med större differenser. Vid avvägningen av grundresursens storlek måsle enavvägning göras mellan en förbättrad situation för några stora kommuner ellerflera små. Måttliga förändringar i procenttalen för de stora kommunerna kanbetyda många veckotimmar, medan stora procentuella skillnader för de små kommunernaofta innebär relativt små timtal. De små kommunernas avvikelser kan därför lätt kompenserasmed en begränsad garanliresurs, men denna ålgärd är avsedd all tillämpas endastunder en övergångstid. De stora kommunema å sin sida har möjligheter att genomrationaliseringar på förbättra sin situation. Slutligen måsle också vad kommunstorleken beträffar enviss hänsyn också las till resursutfallet förde tvååriga linjerna. Den samladeresursbilden kommer atl studeras i avsnitt 6 i denna bilaga, 3 Tre- och fyraåriga linjer, alternativa timplaner 3,1 Resursuttagets beroende av skolstoriek Följande tabell visar gruppvis om tio kommuner resursutlageti kommunerna i storleksordning. Värdena avser resurser för basändamål och delningenligt timplan. Elevantal Elever per kommun Vlr/elev 2 110 elever 211 1,58 2 765elever 276,5 1,45 Tabellen visar all resursbehovet per elev minskar med ökadskolslorlek. 3.2 Årskursfördelade resurser Prop. Som nämnis i det föregående (bilaga 5, avsnitt 4,1) är delgenomsnittliga antalet lärarveckotimmar per elev i årskurserna 1-3 följande. Åk 1 Åk 2 Åk 3 Antal lärarveckotimmar/elev 1.40 1,49 1,53 I dessa värden ingår timmar för basändamål efter avdragför ev, självstudier och timreduklioner saml limmar för delning av klass ellergrupp. Som framgår av avsnitt 3,1 i denna bilaga är resursbehovetstörst i kommuner med små skolenheter. En rent proportionell, elevanlalsrelaleradresurstilldelning skulle därför kunna skapa svårigheter för de minstakommunerna. Situationen för dessa kan förbättras genom atl varje kommuntilldelas en fasl grundresurs. Beräkningar visar alt denna grundresurs bör vara istorleksordningen 15 ä 20 vtr per årskurs och kommun, vilket motsvarar enminskning av den elevrelalerade resursdelen med 0,15 äO,20 vlr/elev, 1 årskurs3 fordras på grund av lägre elevantal en någol större sänkning av den elevanlalsrelaieraderesursen för alt den önskade grundresursen skall erhållas. Beräkningar har därför ulförls för följande värden pågrundresurser och elevrelalerade resurser. Grundresurs åk 1-3 Elevrelalerad resurs vtr/elev vtr per kommun Åk 1 Åk 2 Åk 3 49,1 1,25 1,34 1,33 64,0 1,20 1,29 1,28 Resultaten av beräkningarna framgår av avsnitt 3,4 i dennabilaga. 3.3 Årskurs- och linjefördelade resurser På grund av de skillnader i resursbehov för olikastudievägar som dokumenterats i bilaga 5 (avsnitt 4,2) har också framräknats resursulfalletmed årskurs- och linjefördelade koefficienter för de båda grundresurserna 49,2och 64,1 vtr kommun. De elevrelalerade koefficienterna är följande. Resultaten av beräkningarna framgår av avsnitt 3,4 i dennabilaga. 3,4 Resursutfall för tre- och fyraåriga linjer medalternativa timplaner Som framgått av avsnitten 3,2 och 3,3 i denna bilaga har resursulfalletstuderats för två årskursfördelade resursschabloner med de totala grundresurserna49,1 och 64,0 vtr per kommun för årskurserna 1-3 samt för två årskurs- och linjefördeladeresursschabloner med de totala grundresurserna 49,2 och 64,1 vtr per kommunför årskurserna 1-3, Beräkningarna har lett till följande resultat. Prop,1985/86:97 Antal kommuner med differenser vtr ning vär- den -10,0 -9,9 -8,0 -7,9 -5,9 -6,0 -4,0 - 3,9 -1,9 -2,0 -0,0 +0,0 + 1,9 + 2,0 + 3,9 +4,0 + 5,9 + 6,0 +7,9 + 8,0 5 vär- den +9,9 +10,0 1 1 1 1 5 7 4 7 2 5 4 6 3 5 2 4 1 13 1 15 1 13 1 15 Grund- Förresurs del-vtr ning