prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Vid sidan av den åriigamedelstilldelningen bör UR fä möjlighet ta emot anslag av allmänna medel förstörre samhälleliga utbildningsinsatser. Innan jag närmare går in på UR:s verksamhet och detutredningsarbete som ägt rum, vill jag ge min syn på hur publicservice-begreppet bör tillämpas för utbildningsradion. Jagkan då först konstatera att programverksamheten vid utbildningsra dion består av två delar, nämligen dels program av traditionellt folkbil dande slag, som funnits sedan rundradions start i , dels utbildnings program, dvs, program som producerats för att stödja eller komplettera olika utbildningsinsatser. Uppdelningen mellan folkbildningsprogram och utbildningsprogram är inte skarp, men det går enligt min mening ganska väl att skilja sådana program som - ulan att primärt syfta fill systematisk inlärning - är allmänbildande och kunskapsberikande, från program som ingår i olika former av utbildningssatsningar. Både folkbildningsprogram och utbildningsprogram, som de definierats i 61 det föregående, har sin givna plats inompublic service-syste- Prop. 1985/86:99 met. Jag vill erinra om att redan i delförsta avtalet med föreskrevs att företaget skulle"befrämja folkbildning och folkupplysning". Ett omfattande samarbeteutvecklades mellan radion och folkbild-ningsorganisationerna. Reguljäraskolradioprogram kom och i början av 1960-taletstartade skol-TV, Produktion av såväl folkbildningsprogram som kompetensgivandeutbildningsprogram för olika utbildningsvägar ägde vidare rum inom ramen förden statliga TRU-kom-mitténs arbete. Enligt beslut fördesSveriges Radios avdelningar för skolprogram och vuxenundervisning ihop medTRU-kommitténs resurser till ett särskilt dotterbolag inom . Tendensen har alltmer blivit denatl de övriga programbolagen inte ansett sig ha något folkbildningsansvar. Jagbortser då från det delvis myckel ambitiösa utbudet i riksradions P 1 och P 2. För egen del anserjag det angelägelall betona att ett folkbildningsansvar måsle anses åvila samtliga programbolaginom public service-organisationen. Delta har jag också föreslagit i delföregående (avsnitt 3,4), Folkbildningsansvaret är således ennaturlig del av public service-uppdraget, och del bör utövas på samma villkorsom gäller för programverksamheten i övrigt. När det sedan gäller uppgiften atlproducera och sända utbildningsprogram i ordets snävare bemärkelse förutsätterverksamheten, som utbildningsradions styrelse också påpekar i sin skrivelse,en nära samverkan med ulbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare förbehovsanalys, urval av insatsområden och planering av insatser,användningsformer, information och ålgärder av betydelse för användningen ochden pedagogiska effekten av insatserna. Jag har mol den bakgrunden övervägtatt föreslå att UR skulle lämna och få en ny huvudman,vilket för övrigi även en minoritet inom moderbolagets styrelse förordar i enreservation till initiativskriveisen. En utbrytning av UR ur koncernen skulleemellertid medföra risk för en splittring av resurserna som varken skulle gagnautbildningsvärlden eller . I likhet med utbildningsradionsstyrelse anserjag därför atl UR:s uppdrag bör konkretiseras i del nya avtalet.Som styrelsen framhåller är utbildningsuppdraget i motsats till den allmännaprogramverksamhetens målbestämt. Därför måsle behovsstyrning och inriktning påutbildning i samarbete med utbildningsmyndigheterna och ulbildningsanordnarnaklart markeras i avtalet. Verksamhetsnivän för UR bör av moderbolaget fastställaspä grundval av en genomtänkt prioritering av de behov som fastläggs i samrådmed ulbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare. Den översyn av utbildningsradionsverksamhet som företagits av ges Radio lämnar elt i många stycken användbart underlag för en bestäm ning av UR:s framtida inriktning. Vissa frågor kräver emellertid ytterligare belysning. Vad som främst krävs är en bestämning av UR:s olika roller, nämligen som utbildningsanordnare, som producent av utbildningsmaterial och som distributör av utbildningsprogram. Det bör övervägas om UR:s verksamhei kan renodlas, Elt underiag för prioritering måste vidare las 62 framnär det gäller de olika utbildningsområdena. Möjligheterna lill ökadsjälvfinansiering bör belysas i enlighel med vad jag skisserar i del följande. Defrågor som jag här redovisat kan innebära sådana väsentliga förändringar avUR:s verksamhet att de bör underställas regering och riksdag för beslul. Deltabör ske senast i samband med anslagsframställningen för /89, I övrigt kommer jag i del följande alt föreslå altbeslut på vissa områden som regleras av riksdagsullalanden m, m,skall flyttas till koncernen. Mitt förslag:Verksamhelen med utbildningsprogram bör liksom inriktas på de fyrautbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning, Ihögre grad än vad som gäller nu bör emellertid avvägningen mellan och inomdessa områden ske i kontakt med användarna. Moderbolaget bör pröva huruvida samordningsvinsterkan erhållas t. ex, genom att sammanföra UR:s förskoleverksamhet medbarnredaktionerna på och . Med hänsyn lill att i fortsättningen etlfolkbildningsansvar bör åvila samtliga dotterbolag bör moderbolaget vidareöverväga inriktningen av UR:s verksamhet med vuxenutbildning. börutbildningsradion genom programövertagande och pedagogisk bearbetning göradelar av den allmänna programverksamheten tillgängligt för utbildningsändamål. Bakgrundtill mitt förslag: Gällande riktlinjer för UR:s verksamhet återfinns i 1976års beslul om utbildningsradion saml i avtalet mellan staten och UR. Programprodukfionenskall i första hand avse förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning.Produktionen för förskola och vuxenundervisning skall prioriteras. Vidareskall utbildningsradion inom samtliga utbildningsområden ge stöd och stimulansfill grupper med olika handikapp och till etniska och språkliga minoritetersaml övriga i ulbildningsav-seende eftersatta grupper. UR-utredningenutgår från i princip oförändrat uppdrag, I den särskilda skrivelsen från URbetonas i likhet med utredningen att dimensioneringen av insatserna mellan ochinom de aktuella utbildningsområdena skall ske i samarbete med berördamyndigheter och utbildningsanordnare. Skälenför mitt förslag: Även jag anser atl verksamheten bör inriktas på de nämndafyra utbildningsområdena, varvid särskilda insatser bör göras för handikappadeoch för etniska och språkliga minoriteter samt andra från utbildningssynpunkteftersatta grupper. Det är angeläget att kontakterna med användarna förstärks,så atl underiag för nödvändiga prioriteringar kan tas fram. Jag återkommer lillformerna för användarinflylandel i det följande. Vidare anserjag attmoderbolaget skall kunna pröva om närbesläktade verksamheter i den allmännaprogramverksamheten kan föras samman med molsvarande inom UR om detla innebärmöjligheter till besparingar. Mittförslag: I avtal bör föreskrivas atl skall tillse attanvändarna får möjlighel atl framföra synpunkter och önskemål päulbildningsradioverksamheten. Bakgrund till mitt förslag: Enligt gällande avtalskall UR ha fyra rådgivande kommittéer, en för varje utbildhingsomräde, knutnatill sig. Ledamöterna utses av . Vidare bör samrådsavlal ingåsmed , universitets- och högskoleämbetet samt socialstyrelsen.Sådana avtal har emellertid inte träffats. Isin skrivelse skisserar UR hur samråd kan utvecklas på olika områden. Skälen för mitt förslag: Jag anser det intemotiveral att staten reglerar formerna för användarinflylandel. Del bör varautbildningsradions sak all ta ställning till om de rådgivande kommittéernafyller den avsedda funktionen och om de bör bestå liksom om det ärändamålsenligt alt ingå samrådsavtal med bl. a. skolöverstyrelsen.Möjligheterna att kanalisera användarinflylandel via har jagberöri i det föregående vid min behandling av moderbolagets befogenheter(avsnitt 4.3.4). Mittförslag: UR:s förlagsverksamhet bör bedrivas enligi företagsekonomiskaprinciper; nu gällande av föreskrivna restriktioner bör upphöra. Bakgrund till mitt förslag: Enligt beslutom UR skall utbildningsradions förlag producera enbart material som har direktanknytning till programverksamheten. Föriagsverksamheten skall varasjälvbärande. Insatser för små målgrupper skall prioriteras. För att kunna levaupp till dessa målsättningar har föriaget gått med förlust ochvarit beroende av ett speciellt produktionsstöd. Under /85 uppvisadeförlaget emellertid ett överskott. föreslår alt de nämndarestriktionerna hävs men alt föriaget skall bära sina egna kostnader. Skälen för mitt förslag: Jag finner starka skältala för alt UR:s förlagsverksamhet får utformas utan nuvarande restriktioner. Jag utgår därvid frän att varje enskild produktioninte nödvändigtvis skall behöva bära sina egna kostnader, liksom från all detskall vara möjligt att ta emot produklionsslöd av allmänna medel så atlangelägna föriagspro-dukter kan produceras för små målgrupper. Mittförslag: Gällande restriktioner för UR:s beställningsproduktion bör upphöra. Bakgrund till mitt förslag: I ökad omfattning harönskemål kommit från studieförbund m, fl om produktion av videogram som inte äravsedda för elersändning. föreslår atl gällande inskränkningar iUR:s möjligheter alt åla sig beställningsuppdrag för folkbildnings- och utbildningsprogramsom inte är avsedda för etersändning bör upphävas. De aktuella beslämmelsernaåterfinns beslul. Skälen för mitt förslag: Jag anser att det börprövas om UR i högre grad än kan bära sina egna kostnader. Delär naturligt att i detta sammanhang undanröja hinder för denna utveckling. Mittförslag: Det bör ankomma på moderbolaget att bestämma huruvida UR:s tekniskaresurser för TV bör avvecklas. Bakgrund till mitt förslag: UR är ipraktiken självförsörjande när det gäller TV-teknik, föresläratt utbildningsprogrammen i stället skall produceras med teknik köpt från SverigesTelevision. Kostnadsbesparingen beräknas till ca 5 milj. kr. Mot förslagelreserverar sig UR:s representanter i utredningen. Skälen för mitt förslag: Med den konstruktion somSveriges får enligt mina förslag i del föregående anserjag delnaturiigt alt denna fräga hänskjuts till moderbolaget. 5.7 Etersändning och annan distribution avutbildningsprogram Mitt förslag:Moderbolaget bör fortlöpande pröva möjligheterna alt i större utsträckning änvad som är möjligt göra UR:s verksamhet självfinansierande. Möjligheternaatt ersätta eller komplettera eterdistributionen med kassettdistribuiion börundersökas liksom möjligheterna atl få avnämarna att bidra ekonomiskt äventill den del av verksamheten som inte är beställningsproduklion. Bakgrundtill mitt förslag: Enligt riktlinjerna för UR skall programmen i försia handvara avsedda för etersändning. Därav följer att de i princip är en frinyttighet, ifrågasätter inte principen om att programmenskall lillhandahållas kostnadsfritt och konstaterar atl ingen avnämargruppvisat intresse för någon annan distributionsform. Utbildningsradion framhåller i sin särskildaskrivelse att den stora fördelen med elerdistribution är att den gör detmöjligt att nä ut till och söka upp de avsedda målgrupperna. Många målgrupperär ocksä beroende av direkl-mottagning vid sändningstillfället. Skälen för mitt förslag: Frågan ometerdistribulionens omfattning, AV-centralernas roll och möjligheterna attersätta nuvarande distributionssystem med markdistribulion har varit uppe tilldiskussion . Jag utgår frän att möjligheterna att åstadkomma besparingargenom övergång lill kassettdistribuiion las till vara. Kontinueriigt bör prövasom etersändningen kan ersättas med kassettdistribution när detta inte inverkarmenligt på strävandena atl nä ul till målgrupperna i fråga. Vidare bör moderbolaget undersöka om användarna ärvilliga att ekonomiskt ersätta UR för den reguljära programverksamheten.Givetvis får en sädan ersättning inte innebära några möjligheter atl påverkaproduktionen utöver dem som följer av del inflytande användarna har att ulöva enligtvad jag anfört tidigare. Formerna för sådana bidrag bör föreslås av moderbolagetefter närmare kontakter med de berörda intressenterna. Regering och riksdag harsedan att ta ställning till önskemålen. 6 Särskilda frågor 6.1 Publikkontakter Min bedömning:Programbolagen inom bör sträva efler alt ha goda kontakter medallmänheten och med skilda publikgrupper. Någon särskild reglering av formernaför publikkonlakler bör dock inte göras frän statens sida. Bakgrundtill min bedömning: Kontakterna med publiken sker på olika planoch i olika former. Riksradion anordnar t. ex. regelbundet publikdagar iStockholm och pä vissa ställen i landet. Det finns också vissa program i radiondär lyssnarna kan debattera programutbudet. Lokalradion har varierande formerför publikkonlakler som skiljer sig mycket frän ett lokalradioområde till ettannat. På flera håll förekommer inofficiella lyssnarråd och olika lyper avreferensgrupper. Utbildningsradions publikkontakter sker nu via des. k. rådgivande kommittéerna varom bestämmelser finns intagna i avtalet medstaten. Ledamöterna i kommittéerna utses av utbildningsradions styrelse påförslag av vissa utbildningsmyndigheter och folkbildningsorganisationer. SverigesTelevision, slutligen, har utvecklat olika kontaktvägar till publiken.Regelbundet arrangeras regionala publikdagar. Vidare arrangerar bolaget årligensäväl centralt som regionalt aktieägarträffar. Till dessa möten inbjudsföreträdare för ägargrupperna. Olika typer av publikfora förekommer dessutomliksom program i vilka publiken inbjuds all delta och lägga synpunkter påprogramverksamheten. Denform av aktieägarträffar för att diskutera programfrågor som rekom- menderasi proposition (s. 204 f) har endast sporadiskt kommit till stånd. Skälenför min bedömning: I linje med vad jag förordat på andra områden, anserjaginte atl formerna för publikkonlakler bör närmare regleras av staten. Som harframgått av min behandling av utbildningsradion (avsnitt 5.3), har jag inteheller där ansett alt regering och riksdag i fortsättningen bör regleraformerna för användarinflylandel. Som representanter för allmänheten färstyrelseledamöterna anlas stå för etl inflöde av synpunkter påprogramverksamheten. Jag utgår frän att programbolagen strävar efter alt påolika sätl få kontakt med publikens önskemål. Inte minst gäller delta särskildapublikgrupper, såsom invandrar- och minoritels-språksgrupper och olika grupperav handikappade. Min bedömning:Moderbolaget bör redovisa om den forskningsverksamhet som bedrivs inom kan delas upp i sädan forskning som är avsedd alt tjäna sombeslutsunderlag för koncernen och mera allmän forskning. Frågan bör därefterbli föremål för särskild utredning för alt utröna om en av allmänna medelbekostad utrednings- och forskningsresurs behövs vid sidan av Radioför att ta fram underlag för beslul i massmediefrågor. Bakgrund till min bedömning: har enavdelning för publik- och programforskning (PUB) som har ca 45 tjänster varav16,5 för forskare. PUB betjänar i försia hand programbolagen men har även externaanslags- och uppdragsgivare, är organiserad som en koncernge-mensamforskningsavdelning, organisatoriskt placerad i moderbolaget. har man diskuterat möjligheten alt frånSveriges Radio avskilja en del som närmast skulle vara egenUigforskningsverksamhet och som skulle göras frislående från . Det har konstaterats atl en sådan uppdelning är svår altgöra, dvs. alt del inte går atl dra en klar gräns mellan den forsknings- ochundersökningsverksamhet som faller under direkta ansvar ochsädan verksamhei som kan och bör bedrivas vid andra inslitufioner utanförkoncernen. Skälen för min bedömning: Publik- och programforskningsavdelningeninom har som huvudsaklig uppgift att ge beslutsunderlag ät olikainstanser inom koncernen. Som sådan är avdelningen en av de störstaforskningsinstitutionerna inom massmedieområdet. Iolika sammanhang har under senare är aktualiserats behov av en statligutrednings- och forskningsresurs för att skaffa underiag för beslut i massmediefrågor.Frågan om samordning av utrednings- och forskningsresurser inommassmedieområdet är omfattande och kräver fortsatt beredning. Jag är inteberedd att nu lägga någol förslag i denna fråga som berör Radiospublik- och programforskningsavdelning ulan avser alt återkomma lill frågan närdenna utretts närmare. Min bedömning:Sveriges Radio-koncernen och arkivet för ljud och bild () bör sträva efleralt samordna resurserna för arkivering av radio- och TV-program så attsamhällsekonomiska vinster kan göras och dubbelarkivering undvikas. Även ifråga om katalogisering bör koncernen och samarbeta. Bakgrund till min bedömning: Arkivering av radio-och TV-program sker både inom koncernens programbolag och denstatliga myndigheten arkivet för ljud och bild, har i uppdrag atl bevaradel material som i enlighel med lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifteroch ljud- och bildupptagningar skall levereras för bevarande för forskningsändamål.Hit hör bl. a. program sända av . Avlalmellan staten och programbolagen reglerar samarbetet med . Arkivet harvidare i anslutning härtill slutit uppföljningsavtal med bolagen. Programbolagen arkiverar i princip endasl sädanaegenproducerade program som man avser att sända i repris. Det innebär bl, a,all arkiv bevarar mycket litet av del utländska malerialsom sänds inom ramen för bolagets verksamhet. Kvaliteten på de upptagningar av TV- ochradioprogram som log emot i början av arkivets verksamhet var fulltgodtagbar för forskningsändamål men inte tillräckligt hög för all arkivbandenskulle kunna användas för återutsändning. Detta förhållande uppmärksammades avriksdagen i samband med alt beslut togs om inrättandet av , Mol bakgrundhärav och pä grundval av en ulredning verkställd av och ,beslöts i anslutning till förslagen budgetproposition (prop.1982/83:100 bil. 10, s. 74) alt kvalilelen på hos bevarade upptagningar avsvenska TV-program borde höjas så att materialet kunde användas även förreprissändning. delfinansierade övergången till det nyasystemet som avsågs innebära påtagliga samhällsekonomiska vinster. Jag avser att senare begära regeringensbemyndigande alt tillkalla en särskild utredningsman för alt göra en översyn avreglerna för bevarande av ljud- och bilduppiagningar. Enligt min mening bör bl.a. omfattningen av dubbelarbete studeras när det gäller arkiveringen av radio-och TV-program. Vid starten fick inte några egna resurser förkatalogisering. Det förutsattes atl befintliga katalogiseringssystem inom bl.a. skulle prövas, innan initiativ logs för atl byggaupp en egen service inom . budgetproposition (prop, 1985/86: 100bil. 10 s. 491) har jag föreslagit att kalalogiseringen av Riksradiosprogram i fortsättningen ombesörjs av . Skälen för min bedömning: Det är min förhoppningatt i samband med översynen av pliktexemplarslagen möjligheterna kan undersökasalt vidga samarbetet mellan ochSveriges Radios programbolag. Det gäller bl. a, själva arkiveringen, främstarkiveringen av radioprogram, där kvaliteten på de av förvaradeupptagningarna är så låg, att de inte lämpar sig föråterutsändning, Ytteriigare en fräga som bör kunna belysas är huruvida ALBskulle kunna slutförvara originalmaterial. Av stor betydelse i sammanhanget ärockså hur kalalogiseringen av radions och televisionens program löses.Jag utgår från att även dessa frågor kommer atl las upp till diskussion mellanALB och . Minbedömning: Om landet befinner sig i krig skall de i koncernen ingående bolagenutgöra en självständig organisation i totalförsvaret och varahuvudman för rundradioverksamheten enligt avtal saml därvid lyda direkl underregeringen. Bakgrund till min bedömning: Radiosställning i krig eller vid krigsfara regleras genom del särskilda s. k.krigsavtalet mellan staten och moderbolaget, , Enligt detlaskall de i koncernen ingående bolagen ingå som en självständig organisation itotalförsvaret om landet befinner sig i krig. Då Radiokrigsorganiseras sammanförs de olika bolagen till en enhet. Denna är direktunderställd regeringen. Om landet befinner sig i krigsfara kan regeringenbesluta alt skall krigsorganiseras. I avtalel föreskrivs vidare all del åliggermoderbolaget atl utarbeta erforderiiga beredskapsplaner och all ansvaret förall de i koncernen ingående bolagen håller erforderiig beredskap åvilarmoderbolagets chef har vid sin sida en av regeringen utsedd nämnd på fyrapersoner, som består av företrädare för ,försvarsstaben, styrelsen för psykologiskt försvar och . Skälenför min bedömning: Som jag har anfört (avsnitt 4.3,4) bör moderbolagetäven i fortsättningen ansvara för beredskapsplaneringen inom koncernen. Dä ävenannan verksamhet än den som bedrivs av bolagen inom koncernen kan uigörarundradioverksamhel finner jag det angeläget alt ikrigsavtalel uttryckligen anges som huvudman för den rundradioverksamhet somregleras genom avtal mellan staten och , För information vill jag även nämna atljag anser att den rådgivande nämnd som chefen för moderbolaget har vid sin sidabör utökas lill fem personer. Därmed ges utrymme för att även den nyaöverstyrelsen för civil beredskap kan representeras i nämnden. 6.5 Sidoaktiviteter till sändningsverksamheten Mittförslag: I det nya avtalet med bör föreskrivas attsidoakliviteter lill sändningsverksamheten, l.ex, försäljning av kassetter avprogram frän den allmänna programverksamheten, skall vara självbärande. Bakgrund till mitt förslag: Programbolagen skallenligt sina nuvarande avlal med staten producera eller på annat sätt anskaffaprogram för etersändning. Vidare förutsätts utbildningsradion drivaförlagsverksamhet och framställa trycksaker i anslutning lill de etersändaprogrammen. Om den föriagsverksamhet och andra sidoaktiviteter såsom videoverksamhetoch utgivning av fonogram som sker i de andra programbolagen har däremol ingariktlinjer utfärdats av statsmakterna, budgetproposition (prop, 1981/82:100bil. 12 s. 170) gjorde min företrädare ell uttalande av innebörd alt SverigesRadios program i videogramform skulle innebära ett viktigt och värdefullttillskott lill videogram-utbudet över huvud laget, och att del skulle ansesingå i företagels uppgift atl medverka härtill, I den filmpolitiskapropositionen (prop, 1981/82:111 s, 28) som lades senare , återkomföredraganden fill planerna inom på en videoverksamhet. Isammanhanget uttalades atl regering och riksdag borde få behandla frågan hurspridningen av videogrammen skulle bedrivas, innan verksamhelen fick permanentaformer. byggde, med start , uppen avdelning med uppgift atl svara för förvärv och förvaltning av programvarorsaml för exploatering av programrätligheter ulöver etersändningar.Verksamhetens tyngdpunkt låg i videodistribution av televisionens program delstill instiiu-fionsmarknaden, dels till hushållen. Verksamhelen har dragitsned. De ekonomiska riskerna har bedömts som slora med hänsyn lill attefterfrågan på programmen i videoform inte varit så stor som man hade väntatsig. Skälen för mitt förslag: Jag anser att vissariktlinjer bör utfärdas belräffande sidoaktiviteter lill Radioshuvudsakliga uppgift att producera eller på annat sätt anskaffa program förelersändning. Jag bortser i detla sammanhang från utbildningsradion för vilkensärskilda bestämmelser gäller på delta område. Enligt min mening är det värdefullt om de etersändaprogrammen i viss utsträckning kan spridas även i andra former. Programbolagenbör emellertid inte engagera sig i projekt som kan medföra risk för föriustersom måste täckas med avgiftsmedel. Liksom andra sidoaktiviteter, t. ex. förlagsverksamhetoch utgivning av fonogram, bör distributionen av program i andra former än viaelersändning vara självbärande. Minbedömning: Inga ändringar bör ske av radionämndens uppgifter, organisationeller verksamhetsformer. Om ett programföretag har avslagit en begäran omberiktigande av en uppgift men radionämnden funnit alt beriktigandet bort ske,bör företaget redogöra för både nämndens slutsatser och skälen för dessa.Bestämmelser om all programföretagen skall sända sådana redogörelser bör tas ini avtalen mellan regeringen och företagen. Bakgrund till min bedömning: I inledningen (avsnitt1.8) har redogjorts för radionämndens organisation m, m.