prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är vidare mot bakgrund av jordbrukets betydelse försysselsättningen i inlandet motiverat att ta särskild hänsyn tillförhållandena i det området. Tillgängliga uppgifter om produktionsutvecklingentyder på en ogynnsam utveckling i övre . Mot bakgrund av vad jag nu haranfört föreslår jag att stödet liksom trappas av från norr till söder. Nuvarande prisstöd pä kött är lägre än de beräknademerkostnader vid 3 1985/86. Däremot är prisstödet på fläsk och stödet till smågrisproduktioni vissa områden högre än de redovisade merkostnaderna. Eftersom vi har enkostsam överproduktion av bl.a. kött och åtgärder vidtagits för att minskaproduktionen ärjag dock inte beredd att höja prisstödet på kött merän i den grad jag föreslår en höjning på prisstödet till mjölk iprisstödsområde I och 2a, Jag är å andra sidan inte redo att föreslå ensänkning av nuvarande prisstöd pä fläsk och av gällande stöd tillsmägrisproduktion i de områden där merkostnadsberäkningarna tyder på att ensänkning kunde vara motiverad. Jagföreslår vidare att stödet till getskötsel räknas upp i enlighet meduppräkningen av prisstödet på mjölk i område 2a och 2b, Stödet tillpotatisodling bör räknas upp med utgångspunkt i uppräkningen av stödet iövrigt. Prisstödet på mjölk bör anges för mjölk fetteftersom den fetthalten numera ligger lill grund för prissättningen på mjölk. Utfalletför prisstödet till jordbruket i norra beräknas för innevarandebudgetår bli ca 375 milj. kr. Med hänsyn till de ändringar av prisstödet jagnyss har redovisat och vid oförändrad produktionsvolym i förhållande tillinnevarande budgetår beräknar jag att medelsbehovet för prisstöd till norraSverige ökar med ca 35 milj, kr. Därmed beräknar jag medelsbehovet förprisstödet till jordbruket i norra till ca 4IOmilj,kr, för budgetåret1986/87. 1985/86: 166 2.5 Investeringsförbudet inom animalieproduktionen Mittförslag: Investeringsförbudet inom animalieproduktionen skall föriängas med ettår. Lantbruksstyrelsens förslag: Lagen (1983: 147) om förbudunder viss lid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfäbör förlängas att gälla t. o, m, den 30juni 1988. Statens jordbruksnämnds förslag: Gällande bestämmelser ominvesteringsbegränsning bör förlängas med ett är vad gäller fläsk- ochäggproduktion. Skälen förmitt förslag: Investeringsförbud inom animalieproduktionen gäller enligt beslutav , Ursprungligen gällde förbudet t,o,m, den30 men beslutade både och attförlänga förbudel med . Vid enbedömning av den effekt som nybyggnadsförbudet hafl bör hänsyn tas till attinvesteringsbenägenheten varit förhållandevis låg som lagenvarit i kraft. Jag delar dock lantbruksstyrelsens uppfattning attlagstiftningen har haft en återhållande effekt på investeringsverksamheten. Genom demöjligheter som finns enligt lagen att lämna dispens från nybyggnadsförbudethar vissa investeringar skett även för förbudet. Dispensskäl avövergångskaraktär dominerade dispensgivningen Därefter har brister i djur- eller arbetsmiljö varit detdominerande skälet för dispens, I och med atttvåprissystemet införts har behovet av ett fortsatt förbud mot nybyggnad avdjurstallar för mjölkproduktionen ifrågasatts. Inom nötkötts- ochsvinproduktionen kvarstår emellertid behovet av investeringsförbud oförändratfrämst mot bakgrund av att avvecklingsersättningar nu införts till producenterav nötkött och smågrisar. Enligt lantbruksstyrelsenskulle mot denna bakgrund en temporär förlängning av investeringsförbudet ioch för sig kunna begränsas till att avse djurstallar avsedda för nötkötts- ochsvinproduktion. föreslår en föriängning avinvesteringsförbudet endast vad gäller fläsk- och äggproduktion. Mot sådanalösningar talar dock att djurstallar uppförda för ett ändamål kan ha alternativanvändning. Ett stall uppfört för mjölkproduktion kan exempelvis utan vidareanvändas för specialiserad nötköttsproduktion. Tillämpning av lagstiftningen ochkontrollen skulle därför bli svårare än vid det generella förbud som gäller förnärvarande. Övervägande skäl talar enligt min mening för att nuvarandeinvesteringsförbud förlängs med . Jag föreslär därför att giltighetstidenför lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, svin och fjäderfä föriängs att gälla t. o, m, den 30juni 1987, Jagvill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att selektiva åtgärder avdetta slag bör vara tidsbegränsade. Om de permanentas finns risk för att de påsikt hämmar effektiviteten. 1enlighet med vad jag nu har förordat har inom upprättatsett förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä,dels ändring i samma lag. Medhänsyn till att frågan från lagteknisk synpunkl är av enkel beskaffenhet ärlagrådets hörande enligt min mening inte påkallat. Prop.1985/86: 166 2.6 Vissa ändringar i lagen (1967: 340) om prisregleringpå jordbrukets område Mittförslag: En prisregleringsavgift skall tas ut på bekämpningsmedel som användsi jordbruket. De medel som avgiften ger skall fä användas inom jordbruksprisregleringen.Avgiften skall inte få påverka livsmedelspriserna. Om avgift tas ut påbekämpningsmedel som används i andra näringar skall den återföras till resp,näring. Närmarebestämmelser om avgiften skall beslutas av regeringen eller, efter bemyndigandeav regeringen, av statens jordbruksnämnd. förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Jordbruksnämnden och de båda delegationerna är överensom att föreslå att en avgift tas ut fr.o, m, den Ijuli 1986 på debekämpningsmedel som används i jordbruket. föreslår vidare attavgift skall tas ut också på ämnen eller beredningar som med hänsyn till sinaegenskaper och användning står bekämpningsmedel nära. Med detta avses medel somanvänds för att motverka groning hos skördeprodukter, eller medel förtillväxtreglering, blad- och blastdödningsmedel, kartgallringsmedel och dylikt.Avgiften föresläs tas ut med i genomsnitt . Efter samråd medregistreringsinnehavarna har nämnden kommit fram till att avgiften bör beräknasper dos (rekommenderad mängd per hektar vid en behandling). Varje behandlingbör således belastas lika av avgiften. Vid en sådan utformning anses avgiftenbli neutral vad avser valet av bekämpningsmedel. Avgiften uttryckt permängdenhet (kg, liter) kommer alt variera mellan bekämpningsmedlen när olikamängd per hektar och behandling rekommenderas. Vissabekämpningsmedel används både i jordbruket och inom trädgärds-sektorn.Jordbruksnämnden föreslår att avgifter som belastar andra näringar änjordbruket återförs till resp, näring på samma sätt som sker medprisregleringsavgiften på handelsgödsel. De avgifter som tas in på bekämpningsmedel som används ijordbruket föreslås få användas inom jordbruksprisregleringen. Eftersom medlenvia regleringen återförs till jordbruket bör avgiften inte få påverka livsmedelspriserna. Jagbiträder jordbruksnämndens förslag om en prisregleringsavgift påbekämpningsmedel som används inom jordbruket. Införandet av föreslagen avgiftleder till att de jordbrukare som förbrukar bekämpningsmedel i stor omfattningfär ta ett större ansvar för kostnaderna för överskottsproduktionen. Detta kanses som ett led i regeringens strävan att av hälso- och miljöskäl minskaanvändningen av bekämpningsmedel och minska överskottsproduktionen. Avgiftenleder ocksä till en jämnare belastning av interna avgifter mellan jordbrukaresom odlar spannmål för foder och humankonsumtion. Avgiften bör tas ut på såvälinhemska som importerade bekämpningsmedel. Inkomsterna från avgiften bör somjordbruksnämnden föreslär användas inom jordbruksprisregleringen och avgiftenbör därför inte fä påverka livsmedelspriserna. Det bör fåankomma pä regeringen att besluta om avgiftens storiek och om hur den bör tasut och administreras. 1 den män avgift av administrativa eller andra skäl måstetas ut pä bekämpningsmedel som används av andra näringar än jordbruket böravgiften återföras till resp, näring. Hur återföringen skall gå till bör fäbeslutas av regeringen. Kostnaderna för att administrera avgiften börfinansieras med avgiftsinkomster. 1985/86: 166 Mitt förslag: Lagen (1967:340) om prisreglering päjordbrukets område skall ändras så att det blir möjligt att ta utförmalningsavgift även på korn och havre som används för humankonsumtion. Jordbruksnämndensförslag: Överensstämmer med mitt förslag, Prop, 1985/86: 166 Skälenför mitt förslag: Med stöd av lagen om prisreglering på jordbrukets område tasförmalningsavgift ut på vete och råg som används för tillverkning av mjöl,gryn, flingor eller liknande produkt. Jordbruksnämndenoch de båda delegationerna är i princip överens om att en utvidgning av basenför uttagande av förmalningsavgift bör ske fr,o, m. den 17november 1986, En förutsättningför detta är dock enligt nämnden dels att erforderligt lagstöd erhålls, delsatt en sädan utvidgning kan göras utan att det leder till mer betydande nuoförutsedda problem för berörda branscher. Jordbruksnämndensförslag innebär att prisregleringslagen ändras så att det blir möjligt att taut förmalningsavgift ocksä pä havre och korn som används för tillverkning avmjöl, gryn, flingor eller liknande produkt. Vidare innebär förslaget attförmalningsavgift skall kunna tas ut för spannmål som används för tillverkningav malt. Jagbiträder jordbruksnämndens förslag att prisregleringslagen bör ändras så attdet blir möjligt att utvidga underiaget för förmalningsavgift på det sätt somjordbruksnämnden föreslår om sä skulle befinnas lämpligt. Jag anser emellertidatt frågan behöver utredas ytterligare innan regeringen tar ställning till omoch i vilken utsträckning som den av mig nu förordade lagändringen börutnyttjas. Denna utredning bör enligt min mening gälla dels regleringsekonominsutveckling, dels konsekvenserna för berörd industri, inte minst urregionalpolitisk synpunkt. Vidare måste effekterna för konsumenterna redovisas.Det bör ankomma på jordbruksnämnden att göra denna utredning. Iavsnitt 2.6.1 och 2.6.2 har jag föreslagit vissa ändringar i lagen (1967:340)om prisreglering på jordbrukets område. Ibilagan till lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område bör vidaretexten för varuslag enligt tulltaxenummer 18.06 ändras. Härigenom uppnäskongruens med texten i bilagan till lagen (1941:251) om särskild varuskattenligt den lydelse bilagan erhållit enligt lagen (1984:923) om ändring i nämndalag. Eftersomde föreslagna författningsändringarna från lagteknisk synpunkt är av enkelbeskaffenhet är lagrådets hörande enligt min mening inte påkallat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att anta inom upprättade förslag till 1.lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma lag. 2. lag om ändringi lagen (1986:000) om ändring i lagen (1967: 340) Prop. 1985/86:166 omprisreglering på jordbrukets område, 3. lag om ändringi lagen (1967: 340) om prisreglering pä jordbrukets område. 4, godkänna vad jag har förordat i fråga om åtgärderför produk tionsanpassning på vegetabilieområdet (avsnitt 2,1), 5. godkänna vad jag har förordat i fräga omprisregleringen på jordbruksprodukter under /87 (avsnitt 2,2), 6, godkänna vadjag har förordat i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter /87 eller har influtit under tidigare regleringsär (avsnitt2,3), 7, godkänna vadjag har förordat i fräga om prisstöd till jordbruket i norra (avsnitt2,4). 4 Anslagsfrågor för /87 Prisstöd till jordbruket i norra 1984/85 Utgift 330855788 1985/86 Anslag 412000000 1986/87 Förslag 410000000 disponerar anslaget för pristilläggenligt förordningen (1985:672) om prisstöd till vissa jordbruk. Anslaget fåräven disponeras intill ett belopp av . för att täcka vissa kostnaderför att underlätta omhändertagande av värphöns i norra samt intill ettbelopp av . för sortprovning av växtslag som är speciellt lämpade förnorra . I min anmälan till budgetproposition (prop.1985/86: 100 bil. 11) har jag förordat att medel för prisstödet tillrennäringen, som anvisats under förevarande anslag, i fortsättningen anvisasöver anslaget Främjande av rennäringen. 1 avvaktan pä särskild proposition iämnet beräknade jag därför förevarande anslag till 398,8 milj. kr. Jag har i det föregående behandlat det prisstöd som börges till jordbruket i norra fr. o. m, den Ijuli 1986, Medelsbehovetunder anslaget beräknas därmed uppgå till 410milj. för /87. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Prissiöd llll jordbruket i norra /87 anvisa ett förslagsanslag av 410000000kr. Ärendet bör behandlas under innevarande . 5 Beslut ''°P- '985/86-166 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1985/86:166 Bilaga 1 STATENSJORDBRUKSNÄMND Dnr: 102-1126/85 OMRÅDE FRO M D E N 13, 15 JANUARI 1S 8 6. 1 1985/86. Prop.1985/86: 166 2 Utgångspunkter förkompensationen till jordbruket och vass livsmedelsindustri 3 Belopp per den13, 4 Pris- och avgiftsändringar fr o m den 13, 5 Åtgärder föratt förbättra balansen mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter 5.2 Omställnings/avvecklingsersättning till vissa producentgrupper 6.1 Avbytarverksamhet,socialförsäkringsskydd, företagshälsovård m m 7.3 Flexibel prissättning vid prisstopp 7.4 Undersökningar om s k modelljordbruk 8.2 Handelsgödselavgift och avgift på bekämpningsmedel 8.3 Införselavgifter, interna avgifter m m 8.3.1 Införselavgiftsmedel m m 1984/85 8.3.2 Influtnainterna avgifter /85 samt de bleopp av internaavgifter som 1984/85 förts över till regleringsföreningarna,tkr 8.3.3 Införselavgiftsmedel m m /86 8.3.4 Prognos beträffande storleken av interna avgifter som beräknas inflyta 1985/86 samt de belopp som kommer att föras över tillregleringsföreningarna, tkr 8.3.5 Beräknad användningav handelsgödselavgiftsmedel /86 8.3.6 Införselavgiftsmedel m m /87 1985/86: 166 8.3.7 Huvudsakligmedelsdisposition av införselavgiftsmedel m m regleringsåren 1984/85 - 1986/87 8.3.8 Utfallet avinterna avgifter 1984/85 8.3.8.1 Internaavgifter inom spannmålsregleringen Förmalningsavgifter 8.3.8.2 Internaavgifter inom oljeväxtregleringen Fettvaruavgifter på svensk olja 8.3.8.3 Internaavgifter inom potatisregleringen Arealavgifter 8.3.8.4 Internaavgifter inom köttregleringen Slaktdjursavgifter 8.3.8.5 Internaavgifter inom mjölkregleringen Utjämningsavgift påmjölk 8.3.8.6 Internaavgifter inom äggregleringen Avgift för innehav avvärphöns Slaktdjursavgift påkyckling/regleringskassan för fågelkött Tillverkningsavgift påmjölk- och gräddersättning(fettemulsioner) 9 Information omkassan för råvarukostnadsutjämningen STATFN5 JORDBRUKSNÄMND Dnr 402-1126/85 Kompensation till jordbruket "och visslivsmedelsindustri fr o m den 13, till följd av kostnadsutveckling m m Regeringen uppdrog åt jordbruksnämnden(JN) att, efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation(LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), lämnaförslag om den närmare utformningen av. prisregleringen.på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden - . Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i beslut om vissalivsmedelspolitiska frågor (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr141); Vid vårens överläggningar visade det sig att storamotsättningar förelåg vad gäller storleken påkompensationen till jordbruket och viss livsmedelsindustri under /86. De bådadelegationerna kunde därför inte godta JNs förslag vad avsåg totalt kompensationsbelopp. I vissa övriga delar anslötsig emellertid delegationerna- till JNs förslag.Statsmakterna (prop 1984/85:211, JoU 36, rskr 404) godtog JNs förslag förhela /86. Vad gäller' kompensationen per angavs ettpreliminärt belopp om till vilketskulle få läggas vissa överhängsbelopp /85. Det definitiva beloppetborde få fastställas av regeringen på förslag av jordbruksnämnden, som skulle ta upp överläggningar ombeloppet med LRF och KD i slutet av år1985. skulle också få tas uppvissa s k överhängsfrågor främst frånregleringsårel 1984/85, frågan om fördelningenpå produkter, liksom övriga frågorsom enligt nämndens förslag borde fååberopas . Även i dessafrågor skulle det få ankomma påregeringen att besluta. Vid överläggningarna redovisade JN ett utförligt material om utvecklingen inomlivsmedelssektorn, de livsmedelspolitiska riktlinjerna samt vissaekonomisk-politiska utgångspunkter som angivits av regeringen.Vid de nu avslutade överläggningarna har ytterligare material tagits fram avseende marknadsutvecklingenpå animalie- och vegetabilieområdena, bilagorna ./. 3 och 4 samt analyser avkostnads- och inkomstuvecklingen inom ./. jordbruket och inom förädlingsindustrin,bilaga 5. överläggningarna påsedvanligt sätt biträtts av vissa andra myndigheter. Utvecklingen inom livsmedelssektorn kan sammanfattas på följande sätt. Överskottssituationeninom animalieområdet har förbättrats något.Situationen är dock fortfarande allvarlig. /85 och underinnevarande regleringsår har flera åtgärder sattsin för att minska produktionen. Dessa åtgärder börjar nu leda till vissa resultat. Åtgärderna väntas resultera i forts.att minskad produktion under1986. Konsumtionen har ökatnågot för flera viktiga jordbruksprodukter. Även väntas konsumtionen öka något. Prisstegringarna påjordbrukets produktionsmedel har blivit större än vad JN räknade med våren1985. Prisstoppet har under hösten1985 successivt avvecklats .1 ./. bilaga 6 redovisas en av statens pris-och .kartellnämnd utarbetad promemoria om tillämpningen av prisstoppet. 1985/86: 166 2 Utgångspunkter för kompensationen* till jordbruket och visslivsmedelsindustri Som tidigare framgåttskulle JN enligt statsmakternas beslut våren1985 ta upp överläggningar med jordbruket och viss livsmedelsindustri om det definitivakompensationsbeloppet per . Dessa överläggningar harnu avslutats och har bedrivits utifrånföljande utgångspunkter. Överhäng som kunde åberopasfrån regleringsperioden /85 (från överläggningarna per den 1 janauri 1985) var följande: intäkter av internt vidareförädladebiprodukter inom mejeriindustrin avstämning av preliminärt avdraget belopp för ändrad förbrukning av handelsgödsel - möjlighet att åberopa definitiva kostnadsuppgifter för viss livsmedelsindustri avseende resp1984/85 återförande av engångsbeloppför vegetabilier inkomstföljsamhet årspris- och löneutvecklings-garantier inom detstatliga området. Överhängsfrågorna från regleringsperioden /86, dvs från överläggningarna per , var följande: - preliminärkostnadskompensation för förädlingsindustrin tom - den s k skatterabatten smittsamma husdjurssjukdomar. Dessutom aktualiserades följande frågor: - kostnader föratt anpassa svenska exportslaktener till EG:s krav intäkter från försäljning av råvaratill slakterifett. Andra centrala utgågnspunkterför de nu avslutade överläggningarnahar varit följande: 1985/86: 166 JN och delegationerna förutsätter självfalletatt jordbruket och livsmedelsindustrin producerar livsmedel av god kvalitet. Möjligheterna att ytterligare förbättrajordbruksprodukterna och livsmedlens kvalitet måste tas tillvara t ex genom en ökadkvalitetsbetalning. Parterna är överens om att redovisa ytterligare material omdessa frågor vid kommande överläggningar. JN och delegationerna ärvidare ense om att under socialt acceptabla former på olika sättfrämja anpassningen i jord-bruket ochlivsmedelsindustrin mot balans mellan produktion och konsumtion inomanimalieområdet. Förslag till sådanaåtgärder redovisas i det följande. Ianslutning härtill vill JN och delegationernaudnerstryka vikten av att man vidproduk-tionsanpassningen på olika sättsöker främja en god kvalitetsutveckling. 3 Belopp per den 13, JN och delegationerna äreniga om följande förslag. Förslaget avser tiden januari - juni1986 och föreslås träda i kraft , för mjölk och grädde . Den totala kompensationen som medges jordbruket och visslivsmedelsindustri uppgår till . Hela beloppet är ett s k nivåbelopp. 1 totalbeloppet ingåräven samtliga belopp från de s k överhängsfrågornafrån regleringsperioden /85. Därmed har samtliga på sid 3 angivna posterreglerats. Kostnadskompensation förjordbruket avser tiden tom . Kostnadskompensationen tilllivsmedelsindustrin har slutligt reglerats för1985. Detta innebär att parterna inte kan åberopa definitivt bokföringsmaterial för animalier och för1985/86 för vegetabilier. 1985/86: 166 Vad avser frågorrörande kostnader för , slakteri fettet, kapitalkostnaden inomförädlingsindustrin samt smittsamma husdjurssjukdomar innebär överenskommelsenatt några nivåjusteringar inte skall aktualiseras för nästaregleringsperiod. Ävenden s k skatterabatten har slutgiltigt reglerats. Att parterna nu har enats om ett totalbelopp innebär dock inte att de har gjort avkall på sina tidigare principiella uppfattningar i olikafrågor. KD har under överläggningarna föreslagit att av totalbeloppet skulle avsättas föråtgärder till särskilt utsatta jordbrukare vidrationella företag. Parterna är emellertidnu överens om att de åtgärder avsocial natur som är i kraft eller om vilka förslag föreliggerför närvarande får anses vara tillfyllest. 4 Pris- och avgiftsändirngar fr o m den 13, Förslag till fördelning av det totala beloppet framgår av följandetabell. Tabell 1 Prisändringarpå olika produkter från den 13, eller öre/1 Miljkr Nöt-, kalv-, häst-, 1) Nytt oljevärde / 2) Prisändringar påmjölk och grädde träderi kraft . 1 prop 1984/85:166 om livsmedelspolitiken och i JoU 1984/85:33som byggde på livsmedelskommitténs förslag angavsatt "Vid jordbruksprisöverläggningarna böri fortsättningen anges hur mycketproducentpriserna kan förväntas stiga till följd av den föreslagna partiprishöjningen". Vid de nu avslutade överläggningarna har det av tidsskäl inte varit möjligtatt göra denna uppdelning. JN ochdelegationerna avser att vid överläggningarna våren1986 ta fram beräkningsunderlag för en sådanuppdelning. Prop.1985/86: 166 Förslaget innebär att den beräknadeprisnivån i partiledet höjs med , vilketbetyder att konsumentprisnivån för jord-bruksreglerade livsmedel höjs nästan likamycket. Höjningen av prisnivån medföratt KPI totalt höjs och att KPI förlivsmedel höjs , allt räknatvid oförändrade öresmarginaler i handeln meninklusive moms. Med beaktande av de prisförändringar som föreslagits föreslås följandemittpriser, prisgränser och införselavgifter fr o m . Mittpriser och prisgränserfr o m den 15 janauri 1986, kr per Gränsskyddet skall anpassas till detbehov av skydd som bedöms föreligga. JN föreslår att följande normalinförselavgifter börgälla fr o m . Normalinförselavgift, kr per . (100 1) I bilaga 3 redovisas förslagtill normalinförselavgifter för samtliga varor med prifigränser samt förn k knnsekven.svarnr (styckningsdetaljer, charkvaror, konserver m m). För varor med rörligavgift anges i bilagan de högsta införselavgifter och fettvaruavgifter m m vid importenvilka bör få bestämmas av JN -. 5 Åtgärder föratt förbättra balansen mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter Enligt riksdagsbeslut våren1985 skall balans eftersträvas mellan produktion ochkonsumtion av främst animalieprodukter. Den obalanssom har rått har i höggrad försvårat att de livsmedelspolitiska målenkunnat uppnås.. Det är därför viktigt att ansträngningarna att åstadkomma balans fortsätter under de närmasteåren. Ett flertal åtgärder har redan vidtagits på såväl konsumtions-som produktionssidan. På nötköttssidan sker t ex under innevarande regleringsår en betydande satsning genom att ca används för prisnedsättningar pånötkött. Som framgår av bifogade marknadsöversikt har konsumtionen av nötkött ökat och en förbättrad balanssituation förväntas . Ävenför fläsk väntas en förbättradbalans. Inom mjölkproduktionenhar införts ett frivilligt tvåpris-systemvilket bör föra ned mjölkproduktionen till önskvärd nivå. I det :öljanderedovisas förslag om fortsattaproduktionsanpass-ningsåtgärder. Samtliga förslag är tidsbegränsade. 1985/86: 166 5.2 Omställnings/avvecklingsersättning till vissa producent grupper