prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Dekraftiga sysselsällningsminskning-arna har bromsats upp. Enligt statensindustriverk har sysselsättningen minskat med endast 200 personer . Förår 1985 beräknas sysselsättningen minska med ca 600 personer. Exportvärdet harökat frän ca till ca år 1984.Enligt en lönsamhetsundersökning som utförts av statens industriverk väntarsig av lekoföretagen en förbättrad eller oförändrad lönsamhet. Den svagasteulvecklingen väntas inom konfektionsindustrin. Lönsamheten inom tekoindustrinär dock genomsnittligt på en lägre nivå än i praktiskt taget alla andrahuvudbranscher inom svensk industri. Iregeringens regionalpolitiska proposition (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr 354)gjordes en gmndlig genomgång av den regionala problembilden belräffande bl.a.befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. Därvid redovisades också en slordel av ell omfattande faktaunderlag, som tagits fram av den regionalpolitiskautredningen. En omfattande genomgång av den regionala utvecklingen har såledesnyligen gjorts. Länsstyrelserna har sett över -och i vissa fall reviderat - de befolknings- och sysselsättningsprognoser m.m. för utvecklingen fram lill som utgjorde en del av underlaget förbeskrivningarna av den regionala utvecklingen. Länsstyrelsernas senast redovisade prognoser ochförändringarna i ut vecklingen sedan den regionälpolitiska propositionen behandlades är inte 16 av den omfattningen attden regionala problembild som då presenterades Prop. 1985/86:100 ändrats inågon väsentlig grad. Inriktningen på de regionälpolitiska insat- Bil. 14serna för atl åsiadkomma en balanserad utveckling bör därför ligga fasl. Medutgångspunkt från min inledande redovisning av industripolitikens mål,huvudinriktning och genomgängen av den industriella utvecklingen övergår jag nutill en presentation av de centrala inslagen i industripolitiken. Innanjag går in på de områden som chefen för industridepartementet har för avsiktatt särskill uppmärksamma under det kommande budgelårel vill jag kort berörautvecklingen av nettokostnaderna för industristödet. Det s. k. icke-permanenta stödet till krisdrabbadeföretag och branscher har fram t.o.m. budgelårel 1982/83 svarat för denövervägande delen av utgifterna för industripolitiken. Elt högt prioriterat målinom industripolitiken har varil att skära ned denna typ av stöd. En kraftigminskning av koslnaderna har också skett under budgeiåren 1983/84 och 1984/85.Denna minskning fortsatte under /86 med undantag för vissa kostnadersom följd av fattade beslut inom varvspoliliken. Enligt de riktlinjer som kommit till uttryck i bl.a. beslut med anledning av prop. 1983/84:135 om industriell tillväxtoch förnyelse (NU 42, rskr 379) skall stor restriktivitet iakttas vidöverväganden om nya statliga stödinsatser. Det sägs vidare atl konkurs i ökadutsträckning skall prövas som alternativ vid förelagskriser. Vad gäller deslalliga förelagen, till vilka betydande stöd lidigare har utgått, har enklarare ansvarsfördelning gjorts mellan ägaren och företagsledningen (prop.1982/83:68, NU 25, rskr 181). har inom industridepartementet etlkontinuerligt arbeie bedrivits i syfte all systematiskt följa utvecklingen avindustristödels nettokostnader. Vidare arbetar en intern arbetsgrupp inomindustridepartementet med att inom ramen för gällande riktlinjer i en merkonkret form utveckla principerna för det statliga agerandet vid företags- ochbranschkriser. Arbetet syftar till att formulera alternativ till det tidigareicke-permanenta slödel och all bedöma var framlida industrikriser kan uppstå. Exportkrediter m. m. Tillföljd av den sjunkande ekonomiska aktiviteten, lägre råvarupriser och den stora skuldsättningen bland många länder har marknaden för projekt i och statshandelsländer minskat . Detta har lett till en minskad svensk export av projekt. Export av projekt kombineras ofta med omfattande krediter lill inköpar- 17 2 1985/86. landel.Av konkurrensskäl görs oftast betydande finansieringsåtaganden Prop. 1985/86:100 av projekfieveranlörerna. Den sviktande marknaden har inneburit att ef-Bil. 14 terfrågan pä krediter i exportkreditsystemet samt garantier iexportkreditgarantisystemet har minskat. har de subventioneraderäntorna i exportkredilsystemel i slort sett försvunnit. Detla har inneburitalt tyngdpunkten i exportkreditgivningen i det halvstatliga bolaget (), som hanterar de staissiödda krediterna, förskjutits frånstaissiödda krediter lill rena marknadskrediler. Jämfört med andra ländersmarknadsmässiga krediter är SEK:s villkor för dessa krediter konkurrenskraftigapå grund av de goda villkor som SEK erhåller vid sin egen upplåning.Verksamheten har således delvis förskjutits mot den lyp av verksamhel sombolaget bedrev innan del stats-stödda systemet tillkom.Staissiödda krediter är dock fortfarande en förutsättning för en godkonkurrenskraft vid projektexport till flertalet . Kreditgivningen lillutvecklingsländer genom beredningen för internationellt tekniskt samarbete(BITS) ökar nu snabbt från en relativt låg nivå. Betydande möjligheter till enylleriigare ulveckling av denna kreditgivning finns. Kredilbeslulen tas avBITS, medan hanterar själva kreditgivningen. Industrinsbetingelser förändras snabbi, vilkel ställer stora krav på atl ocksåindustripolitiken snabbt kan ställas om. Chefen för industridepartementetlägger därför slor vikt vid etl intensivt informationsutbyte med näringslivet.Vid sidan av de direkta kontaktema med företrädare för industrin och defackliga organisationerna hålls återkommande möten inom ramen förindustridepartementets rådgivande organ. Här fyller det ,småföretagsdelegationen, det , det industriella , det kooperativa rådet och rådet för handels- ochdistributionsfrågor en väsentlig funktion. Detla breda samråd kommer även ifortsättningen att ges en hög prioritet. är ett konsultativt organmed ledamöter från regering, cenlral statlig förvaUning, näringsliv ochfackliga organisafioner. Rådet kommer atl analysera och diskuteraövergripande och principiella frågor av långsikfig betydelse för industrin ochdärmed för industripolitikens inriktning. Småföretagsdelegationen är regeringens organ föröverläggningar om småförelagspoUtiken med organisationer som företräder små-och medelstora företag, fackliga organisationer, berörda myndigheter ochforskare. 1 detta fomm finns möjlighet för organisationerna att låga fram sinsyn på inriktningen av de statliga åtgärder som berör de små och medelstoraföretagen. I rådet för handels- och distributionsfrågor ingårföreträdare för han delsföretagens organisationer, fackliga organisationer och berörda myn digheter. Rådets huvudsakliga uppgift är att följa utvecklingen inom inri keshandel och distribution, att samordna åtgärder inom området och att allmänt förbättra kontakterna mellan handelsföretagen och regeringen. är regeringens samrådsorgan med företrädare för Prop. 1985/86: 100kooperativ verksamhet. Rådets huvudsakliga uppgift är att i samarbete Bil.14 med kooperationen stimulera utvecklingen av såväl befinfiig som nykooperation. Specifik kooperativ företagsservice korrimér också alt finnas inära anslutning lill de etablerade kooperativa organisationerna. Det industriella och är etlkonsultativt organ för samråd mellan utbildnings-, forsknings- och industriintressen.För detla ändamål skall rådet låta analysera och diskutera frågor som rörindustrins tekniska förnyelse, särskilt högskolans ochforskningsinstitutionernas roll. är regeringens samrådsorganför regionalpolifis-ka frågor. Rådet skall bl. a. bidra lill en samordningmellan den seklorsvisa planeringen och den regionalpolitiska planeringen. Glesbygdsdelegationen har till uppgift atlförbättra glesbygdsbefolkningens levnadsförhåUanden vad gäller sysselsällningoch service i olika delar av landel, men med tyngdpunkten i skogslänens inredelar och i skärgårdsområdena. Delegalionen initierar och stödjer bl.a.konkreta utvecklingsprojekt i glesbygden. Modernindustri utnyttjar allt snabbare och iniensivare tekniska landvinningar. Iflera högteknologiska branscher är invesieringarna i kompetens och kunnandestörre än investeringama i maskiner och byggnader. En inhemsk forsknings- ochutvecklingsverksamhet ger inte bara direkta resultat, utan ävenförutsättningar för att svensk industri skall kunna ta fill sig, bearbeta ochtillämpa teknik som har utvecklats i andra länder. Stimulans till teknisk forskning och utveckling ärdärför en av hörnstenarna i regeringens politik för industriell tillväxt ochförnyelse. Statens slöd till forskning och utveckling (FoU)avser atl förslärka och komplettera industrins egna satsningar. Staten hardessutom en viktig uppgift när det gäller att främja och samordna Sverigesdeltagande i internationellt samarbete inom FoU. Detta samarbele blir alltviktigare, eftersom teknologiska framsteg kräver växande finansiella ochpersonella insalser. Det finns starka skäl att ta fill vara de möjligheternordiskt och europeiskt samarbete erbjuder. Det industripohtiska siödet till teknisk ulvecklingm. m. kan delas in i tre grupper: - stöd till teknisk infrastmkturi form av t. ex. resurser för mätnings- och provningsverksamheten, palentväsenoch standardisering, - stimulans till tekniskförnyelse genom forskning och utveckling inom större delen av dettekniskt-induslriella fältet, - insatser koncentrerade lillnationella program på särskill prioriterade teknikområden, såsom t. ex.komponentteknologi i del nationella mikroelektronikprogrammet. Genom statsmakternas beslul om forskning(prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407) och om industriell utveckling och förnyelse (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379) har en treärsplan lagts fasl för statens stödlill 19 forskning, industriellutveckling och förnyelse. Budgelårel 1986/87 är del Prop. 1985/86: 100tredje och sista årel i delta program. I planeringen inför den kommande Bil. 14 programperioden finns skäl atl överväga balansen mellan de tregrupperna och prioriteringarna inom dessa. Denverksamhel som patent- och registreringsverket bedriver är en betydelsefulldel i den polifik som syftar till att trygga den tekniska utvecklingen i landetoch stärka svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft. Detinlernafionella rättsskydd som patentverkel ger, bidrar fill atl säkerställaavkastningen på samhällets och näringslivets investeringar i ny teknik och nyaprodukter. Patent- och registreringsverkets verksamhet åravgiftsfinansierad. Medel för verksamheten anvisas f. n. under etlförslagsanslag på statsbudgeten och intäkterna redovisas mol en inkomsttitel. Regeringen har givit patentverkel i uppdrag all seöver sin organisaiion och ledning saml behov av leknikslöd. Målel för översynenär ell effeklivt svenskt patentverk. En rapport om översynsarbetet beräknasavges lill industridepartementet . Regeringen har i prop. 1985/86: 27 om lag omobligatorisk kontroll genom teknisk provning, m. m. lagt fram förslag fill nyprovningslagsfiflning, som skall ersätta lagen (1974:896) om riksprovplatserm.m. och lagen (1975:444) om beslutanderätt för riksprovplats som ej ärmyndighet. Vidare bereds bl.a. förslag tiU förenkling avlagstiftningen dels om handel med ädelmetaller, dels om enklare kontroll avvolym och vikt. Båda förslagen har remissbehandlats. StimulanstiU industriell förnyelse genom forskning och utveckling Samhälletsstöd till industriell och teknisk förnyelse kanaliseras bl.a. genom styrelsenför teknisk utveckling. Fonden för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden), statens industriverk och de regionala utvecklingsfonderna. Styrelsen för teknisk ulveckling kommer även ifortsättningen all, i enlighet med statsmakternas beslul, särskUl attprioritera informationsteknologi, verkstadsteknik och bioteknik.Prioriteringen av långsiktig grundläggande kunskapsutveckling fortsätler.Vidare prioriteras teknikbaserade produktutvecklingsidéer från enskildauppfinnare, småföretag och unga teknikbaserade småföretag. Industrifonden har lämnatstöd till ett flertal intressanta industriella utvecklingsprojekt. Bland dessakan nämnas utveckling av nya läkemedel, datorer för snabb behandling av bilderoch utveckling av nya eleklroniksystem fill bilar. Totalt har fonden sedanstarten fattat beslul om slöd på ca 1 375 milj. kr. som är fördelat påca 120 projekt. För atl ytterligare sfimulera och underlättaförnyelsearbetet i de unga teknikbaserade företagen har under föregående budgetår fattat 20 beslut om ett mergenerellt inriktat stöd till forskning och utveckling i de Prop. 1985/86:100 mindre företagen, s.k. forskningsbidrag lill teknikbaserade småförelag Bil. 14 (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379, SFS 1984:810). Systemet Irädde ikrafl den . Påförslag av regeringen beslöi att genomföra ettnationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130). I sambandmed detta beslut uttalade all elt nationelltinforma-lionsleknologiprogram borde presenteras för under budgetåret1984/85. Regeringen gav vissa myndigheter som ärdirekt berörda av informationsteknologin i uppdrag att utarbeta ett underlaglill elt svenskl informationsteknologiprogram. Styrelsen för tekniskutveckling, universitets- och högskoleämbetet och styrelsen förarbetarskyddsfonden fick i uppdrag atl gemensaml samordna arbetet. Programunderlaget har därefter remissbehandlats. Programunderlagetvar uppdelat i tre block: - I. Mikroelektronik Programunderlaget innehöll en redovisning avpågående och planerade insatser. Då regeringen redovisade underlaget förelt informationstek-nologiprogram för var målet att ett sådant skullekunna påbörjas under /87. Med hänsyn bl.a. tiU det rådandeslatsfinansiella lägel har del inle varil möjligl alt få underiag för etlsamlat program. Frågan om ell svenskl informalionsleknologiprogram bör istället behandlas i samband med alt regeringen för riksdagenredovisar sina prioriteringar inom det industripolitiska ochforskningspolitiska området i stort för tiden efter /87. Den svenska rymdverksamheten är föremål föröverväganden gällande inriklning, villkor och omfattning. Härav följandeförslag kommer atl redovisas i särskild proposition . F. n. bedrivs verksamhet med tonvikt pålelesalellitprojektet , den vetenskapliga satelliten samtfjårranalysverksamhet. Tele-X-projeklet löper i slort sell enligt plan ochuppskjutningen avses ske . avses sändas upp i januari 1986tillsammans med den fransk-svenska fjärranalyssatelliten . Varvsnäringensproblem är fortfarande mycket allvarliga. Chefen för in dustridepartementet avser därför att ålerkomma till regeringen angående varvsfrågorna. Han kommer då atl behandla såväl Svenska Varv AB:s situation som det framtida varvsstödet. Frågor om hur del omfattande stafiiga fartygsinnehavet skall avvecklas tas också upp i 21 Procordiagruppensomstrukturering och koncentration lill lönsamma af- Prop. 1985/86: 100 färsområden fortsätler under budgelårel. Riksdagenfattade beslut om småföretagspolitikens inriktning (prop. 1983/84: 135,NU 42, rskr 379). Den pohtiken bör ligga fast. Den allmänna ekonomiska politikens inriklning är avgrundläggande betydelse för småföretagens ulveckling. Del är vikiigi allbelrakla näringslivet som en helhet, där små och stora företag samverkar iaffärsmässiga relationer. Del kan finnas brister i del ekonomiska systemet somhämmar småförelagens ulveckling och som därför bör undanröjas. viktigt ledi småförelagspoUtiken är att bevaka atl kapitalmarknaden fungerar effeklivt såall de små och medelstora företagen kan erhålla de krediter och det riskkapitalsom är nödvändigl för expansion. Vidare är del angelägel atl följa hur skatteroch avgifter påverkar förutsättningarna för småföretagens ulveckling. Regeringen har vidtagit åtgärder för att undanröjaonödiga administrativa hinder för förelagens verksamhel. Problemen berör istor utsträckning de små och medelstora företagen. Jag återkommer fill detta isamband med redovisningen av den s. k. normgruppens arbete. Tonvikten i de riktade småförelagsinsalserna liggervid att bistå företagen med rådgivning och ulbildning samt med finansieringmed högt risktagande. Åtgärderna inriktas på atl sfimulera tiU expansion ochteknisk förnyelse. Ansvaret för genomförandel av insalserna åvilar i försiahand statens industriverk, styrelsen för teknisk ulveckling, Sverigesexportråd. för Företagsutveckling och de regionalautvecklingsfonderna. Det är vikfigl att insatserna prioriteras så atl de gerstörsta samhällsekonomiska nytta. En fråga som uppmärksammats är allfamiljeägda små och medelstora industriföretag av olika skäl säljs lillinvestmentbolag eller andra större företag. Det är f. n. oklart om antaletuppköp har ökat väsentligt. Chefen för industridepartementet avser atl senareförelägga regeringen förslag om att uppdra åt statens industriverk atlkartlägga utvecklingen av uppköp av familjeägda små och medelstoraindustriföretag. Hemslöjden har en slor betydelse från såvälekonomisk, kulturell som social synpunkt. Ekonomiskt har slöjden, ofta somkombinaiionssyssel-sältning, särskild belydelse i glesbygd. Del är eltsamhällsintresse alt trygga hemslöjdens existens och utvecklingsmöjligheter. Försäljningenav svenska börsakfier till ufiandel har ökat kraftigt . Det utländska innehavet i svenska börsaktier har uppskattats till 7- av det totala börsvärdet. Utlänningars förvärv av svenska akfier har föranlett en motion i (1982/83:429). beslöt därför att ge regeringen till känna att ett bättre skydd bör skapas mot 22 utländsktinfiytande i svenska företag. Med anledning härav tillsattes i Prop.1985/86: en arbetsgrupp inom industridepartemenlel. Arbetsgruppen har slutfört sitt arbete.Förslagen har lämnats till regeringen i form av två rapporter: Utländsktinflytande i svenska företag (Ds 1 1985:7) saml Översyn av lagen (1982:617) omutländska förvärv av svenska företag m. m. Rapporterna är föremål förremissbehandling . Inom ramen för för internationellainvesteringar och multinationella företag (CIME) forlsäller arbetet med allskapa slörre överensstämmelse mellan olika länders redovisningsprinciper förföretag. aktualiserades även frågan om attföra in miljöfrågor i den s. k. uppförandekoden (vilken innehåller riktlinjer förmultinationella företag). Regeringenuppdrog åt statens industriverk att uireda utvecklingsmöjligheternainom vissa delar av den svenska trävaruindustrin. Uppdraget har nyligenavslutats. konstaterar atl branschen har goda förutsättningaratl utveckla sin konkurrenskraft på exportmarknaderna och alt uppnå godlönsamhet. molsvarande utredningsarbete avseende massa-och pappersindustrin har genomförts inom industridepartementet med anlitandeav konsul-ler. Utredningen belyser bl.a. den svenska massa- ochpappersindustrins internationella konkurrenskraft. Utvecklingsmöjligheternabedöms som mycket goda. Frågan om de framtida formerna för prövning avverksamhet av betydelse för hushållning med träfiberråvara behandlas f. n.inom . Avsikten är atl ett förslag i denna fråga skall kunnaföreläggas senast . administrerar ett program medbranschfrämjande åtgärder. Detta program omfattar dels etl delprogram för denträbearbetande industrin sågverks-, snickeri-, trähus- ochmöbelindustrierna, dels etl delprogram benämnt struktur- och utvecklingsprogramför övriga industrisektorer. Sågverksprogrammet är inriktat på att främja ökadvidareförädling inom branschen. Insalserna för övriga branscher inom denträbearbetande industrin syftar till all främja strukturanpassning ochutveckling. Denna del av branschprogrammet för den träbearbetande industrinomfattar stöd fill utbildningsåtgärder, teknisk konsulenlverksamhet, omslällningsfrämjandeåtgärder och kollektiva exportfrämjande åtgärder. Inom ramen för struktur- och utvecklingsprogrammetför övriga industrisektorer genomför statens industriverk omvärldsanalyser ochövriga utredningsinsatser inom vissa delbranscher av verkstadsindustrin.Insatser genomförs för bl.a. verktygsmaskinindustrin, form- ochpressverklygs-branschen, sjukvårdsutrustningsbranschen, bilindustrinsunderleverantörer m. fl. ger även stöd för dokumentationoch tekniksprid ning lill förelag som uppför referensanläggningar. Samtligaåtgärder för tekobranschen avslutas vid utgången av budget- Prop. 1985/86:100 årel 1985/86. Regeringen föreslår etl nytt ireårsprogram förtekoindustrin Bil. 14 som bl.a. skall omfatta industripolitiska åtgärdervid statens industriverk. Regeringens förslag om fortsatta insatser förlekoindustrin innebär att den av tidigare beslutade omläggningen av lekopolitikenfrån äldre-slöd mol effeklivitetshöjande och marknadsfrämjande åtgärderfullföljs. (I I979:C) fungerar som en kanalför konlakler mellan branschen och myndigheter, kommittéer m.fl. som övervägeråtgärder av betydelse för bilindustrin. Inom ramen för rådets verksamhet harbl.a. För alt följa ulvecklingen inom textil- ochkonfektionsindustriema inrättades vid industridepartementet det s.k.lekobranschrådet. Rådet består av represenlanler för staten, de fackligaorganisationerna saml arbelsgivar- och branschorganisationerna. Regeringen inrättade ett branschråd förläkemedelsindustrin - läkemedelsindustrirådet. Rådet har haft tre sammanträdenoch behandlat frågor som beskattning av gästforskare, läkemedelsinformation,regelsystemet för marknadsföring och informalion, export av läkemedel ochsvensk läkemedelsindustri på exportmarknaderna. Regeringens avsikt medläkemedelsindustrirådel är att med branschen och de fackliga organisationernadiskutera förutsättningarna för en fortsatt gynnsam utveckling av svenskläkemedelsindustri samt behovet av samarbete och samordning inom vissa områden. Hemslöjdenhar en slor betydelse från såväl ekonomisk, kulturell som social synpunkt. Ekonomiskthar slöjden, ofta som kombinalionssyssel-sättning, särskild betydelse iglesbygd. Det är elt samhällsintresse all irygga hemslöjdens existens ochutvecklingsmöjligheter. För att ge möjligheteratt intensifiera sina ansträngningar för att utveckla hemslöjdsverksamheten haranslaget Främjande av hemslöjden förstärkts. Chefen för industridepartementet har vidare inovember 1985 tillkallat en utredare med uppgift att utreda vissa frågor ominhemsk odling och beredning av lin. Mineralförsörjning m. m. Riksdagenbeslöt (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) att anvisa 300 milj. kr. för ett femårigt program för utökad prospektering m. m. i syfte att öka livslängden hos befinlliga gruvor och mineralförelag och skapa förutsättningar för nya sådana. Av dessa medel har regeringen fattat beslut om användning av sammanlagt 66 milj. kr. Av dessa medel har påförslag av ca 39 milj. kr. beviljats som stöd till ell 30-lal prospekleringsprojekt inom huvudsakli- 24 gen ochVästerbottens län och Bergslagen. 23 milj. kr. 1985/86: 100beviljats som slöd för olika projekt avseende forskning och utveckling Bil.14 inom mineralområdet. har beslut fatlats omanvändning av sammanlagl 230 milj. kr. av nyssnämnda 300 milj. kr. Regeringen har gett nämnden i uppdrag alt svara förprojektbedömning, administration och ulvärdering av programmel. Av nämndensutvärdering t.o.m. framgår alt den svenska prospekteringsvolymen ökat-dels genom stödet direkl, dels genom atl prospektörernas egen insats i vissmån ökat. Programmet har enligt utvärderingen medverkat till att prospekteringi väsentlig omfattning startat vid vissa mindre gruvor och mineralbrott.Vidare har programmet medfört ett ökat intresse att pröva nya former församverkan bland etablerade prospektörer men också med nya intressenter. Utredningenom vissa frågor inom mineralområdel (I 1982:02) har ijuli 1985 överlämnalbetänkandet (Ds I 1985: 3). Ytterligare regionalisering av geologiskaundersökning samt behovet av förstärkning av bergsstalen. Betänkandetremissbehandlas f. n. Kommittén (I 1984:04), med uppgift att göra enöversyn av minerallag-sliflningen, påbörjade sitt arbeie . Idirektiven (Dir. 1983:41) framhölls bl.a. all kommiltén bör utreda hur dennuvarande lagstiftningen, som är splittrad i etl inmutnings- och etlkoncessionssystem, bör förändras för atl kunna ersättas av etl mer enhetligträttsligt regelsystem. En utgångspunkt bör vara att de nuvarande systemenersätts av ell nylt system som i huvudsak bygger på koncessionsprincipen, menmed inmulningsrättsliga inslag.