prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Enregistrering av näringstiUslånden i det cenlrala skatteregistret skulle varanågol mindre olämplig, efiersom registret omfattar hela befolkningen, menskulle ändå vara ett avsteg från de ändamål med registret som anges i 1 §skalteregisleriagen (1980:343), Om näringstillstånden registreras i detcenlrala skatteregistrel kan del bli möjligt atl i samband meduppdebileringen av nya mål i inhämta uppgift om näringstillståndbeträffande sådana företag som blir gäldenärer, skulle härigenom intebehöva belastas med uppgifter om företag som inte är gäldenärer, Isammanhanget bör det också nämnas all förslaget om handläggning inom ennäringsfunktion inom allmänna enheten skulle kräva 40-50 nya terminaler föranslutning lill del cenlrala skatteregistrel. Upphandling av framtidaterminalutrustning för RSV och skatteförvaltningen i övrigt pågår . Nyaterminaler torde kunna börja levereras försl , finns detingen möjlighet atl ansluta fler terminaler lill systemet. Denna del avkostnaderna för förslaget har inte utretts. Inte heller har man tagk hänsyntill förväntade utvecklingskostnader m, m, för RSV, Del kan också starkt ifrågasättasom allmänna enhelen bör ha tillgäng lill vare sig eller det cenlralaskatteregistrel. Somalternativ till en registrering i det centrala skatteregistrel vill RSV nämnaatt DAFA f, n, utvecklar ett ADB-system för handelsregistret i Slockholms län(), Enligt uppgifl under hand från DAFA är det tekniskt möjligt att - omalla län ansluter sig till - få riksåtkomst till uppgifter från de olikahandelsregislren. Det är därför möjligt atl det lämpligaste vore atl registreranäringstillstånden i handelsregistren, Marknadsdomstolentillstyrker däremol de förslag betänkandet innehåller om en effektivarekontroll av alt gällande regler pä främst skatteområdet följs, 11.6 Statens pris-och kartellnämnd: SPKansluter sig till kommissionens uppfattning att företagsregistreringen bör blimer effektiv än vad den är . Starka skäl talar sålunda för atleffektivisera användandet och utformningen av vissa register, framför alltskatleregistren. konstaterar, föreligger brister vad gäller både resurser och effektivitetifråga om möjligheter till tillsyn över företagen. Registreringsker på många olika ställen och i olika register. Besluten Prop.1985/86: 126 fattas dels på lokal och dels på regional nivå. ställer sig tveksam till införandel av ett särskiltbranschregister. Vi förordar koppling till skatteregistret, vilket dock måsteaktualiseras snabbare än vad som är fallet . Vidare måste register övernäringsförbud samordnas med skatteregistrel för alt kontrollen skall kunnabedrivas effektivt. Länsstyrelsendelar således i stort sett kommissionens uppfattning i registreringsfrågan. Kommissionenföreslår emellertid även att lokala skattemyndigheten skall ägnamervärdeskatten en uppmärksamhet i registreringsfrågor. Avrapportering skallsedan ske liU . Länsstyrelsendelar för sin del inte kommissionens uppfattning om all lokalaskattemyndigheten är en lämplig myndighei för registreringskontroll påmervärdeskatleområdet. I detta avseende måste man nämligen beakta altmervärdeskattebestämmelserna i många fall är mycket specifika och fordrar enalldeles utomordentlig kunskap i materiella mervärdeskatteregler. Sä t.ex. harmervärdeskatten ell yrkesmässighetsbegrepp som är vidare än begreppeinäringsidkare i kommunalskaltelagen, nämligen verksamheter som är bedrivnaunder rörelseliknande former. En sädan verksamhet kan bedrivas av en anställd- l.ex. såsom uppdragstagare och då medföra skyldighet alt redovisamervärdeskatt. Vidareinnefattar en mervärdeskatleregistreringskonlroll också en mängd andra faktorersåsom bokföringens uppläggning för bedömning av redovisningsmelod,reduceringsreglernas lillämpning för bl. a. bedömning av periodlängd m.fl.vikliga mervärdespecifika faktorer. Till de senare hör bl. a. bedömning avskattskyldighetens omfattning i företag med blandad verksamhet dvs därskattskyldighet föreligger endast för viss del av verksamhelen. Delförefaller därför myckel tungrott och byråkratiskt atl låta en del avregistreringskonlroUen på mervärdeskatteområdet ligga hos de lokala skattemyndigheterna(kontroll av atl näringsidkare blir registrerade) medan övrig viktig kontrollav mervärdeskatten i samband med registreringen skulle ulföras avlänsstyrelsernas mervärdeskatteenheter. Del torde nämligen vara myckel svårtoch i vart fall synnerligen kostsamt alt bygga ul varje lokal skattemyndighet iså stor omfattning all man inom en sådan myndighet skulle skapa förutsättningarför en adekvat registreringskontroll på mervärdeskatleområdet. Därutöver skullemervärdeskattens slora fördel - mycket låg administrationskostnad iförhållande till skalteintäklerna - gå förlorad. Delkan erinras om atl det i prop 1983/84:189 har föreslagits införande imervärdeskattelagen av en motsvarighet till taxeringslagens taxeringsbesök.Delta institut - mervärdeskattebesök är närmasl tänkt att komma tillanvändning inom nyregistreringskonlrollen. Kommissionenföreslår vidare all länsslyrelsen skall föra register över näringstillstånd.Registreringen bör enligt kommission samordnas centralt genom riksskatteverketoch ske med hjälp av ADB. Länsslyrelsenställer sig bakom kommissionens förslag i denna del, men tfrågasälter om interegistreringsskyldighelen borde komma lill uttryck i författningstexten, Länsstyrelsenhänvisar i denna del till vad som framförs i bilagda syn punkter från lokala skaltemyndigheten i fögderi. 11 1985/86. föreslås atlförsäkringskassan meddelar LSM när anmäld arbetsgivare inte Prop. finns iarbetsgivarregistret och när anställd anmäler atl han ska bli egen Vidare föreslåsall inkomstuppgifter skall kunna jämföras medskallemyndigheternas löneuppgifter. samverkan mellanförsäkringskassan och lokala skattemyndigheien skulle innebära stora fördelar. Kronofogdemyndigheteni har i bilagt yttrande framhållit vikten av attförelagsregistreringen blir effektivare och att trögheten i uppbörds- ochindrivningssyslemel undanröjs. instämmer i detla. Idetta sammanhang bör påpekas att samverkan såväl myndigheter emellan som inommyndigheter och mellan myndigheter och branschorganisationer m. m. börutvecklas. Del lorde till stor del kunna ske redan ulan regeländringar ochökade resurser. 11.9 Lokala skattemyndigheten i : Genomden samordnade företagsregislreringen har regislreringsrulinerna förbättratsoch förenklats för LSM och de företag som oberoende av rutinerna - anmälersig för registrering i de olika skatteregistren. De nya rutinerna har inteförbättrat möjligheterna atl få in de företagare i registren som intefrivilligt lämnar in underlag för registrering och debitering, a. genom dagspressen försöka fånga in de företagare som inte frivilligtlämnar in föreskriven anmälan. Isamband med företagskonkurser har uppmärksammats att förelag inte varitregistrerade som arbetsgivare och inte inbetalat anställdas skatter ocharbetsgivaravgifter trots atl de anställda på inkomstanmälan lill försäkringskassanangivit anställning hos företaget. Enmycket billig och effektiv kontroll av nya arbetsgivare skulle vara altförsäkringskassan meddelade LSM när anmäld arbetsgivare inte fanns iarbetsgivarregistret. Försäkringskassanborde även meddela LSM när anställd anmäler atl han skall bli egen företagare. Ettytterligare steg för kontroll av arbetsgivarnas betalning av anställdas A-skattoch arbetsgivaravgifter vore om registrerade påinkomstanmälan angiven inkomst och arbetsgivarens person-/reg. Dessauppgifter skulle datamässigl kunna jämföras med de uppgifter arbetsgivarenlämnar om löner i uppbördsdeklarationen i samband med redovisning av A-skattoch arbetsgivaravgifter. FöreslagnafältkonlroUer är ett måsle för att stävja den tilltagande etableringen av ejregistrerade förelag. vet vi att elt förelag drivs i den eller denlokalen, men vi saknar hell uppgifl om vem som verkligen äger företagel. Deltainnebär också all vi inte kan skicka nägon form av anmaning då vi saknaradressat. Även då vi lyckas spåra namnet kommer brevet i regel i retur. När viefter mycket försöker med ett revisionsförordnande har ofta företagelgått i konkurs eller bytt ägare, Undersenare år har medvetenheten om fifflet ökat. Skatteavdelningen har även getts vissa utökade resurser för kontroll. Därmed har ocksä antalet uppdagade fall stigit kraftigt. Viss ny lagstiftning har också antagits t, ex, lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighel beträffande vissa uppdragser sättningar (AUL), Reglerna om offentlig upphandling har ändrats i syfte att förhindra all företag som inte erlägger och redovisar skatter och 162 avgtfteri laga ordning anlitas som leverantörer till staten. Motsvarande är Prop.1985/86: 126 numera intaget i normalreglemenlen för kommuner och landsting. Medstöd av lagen om handel med drycker (LHD) och yrkestrafiklagen (YTL) harlänsslyrelsen fortlöpande sedan etl par år tillbaka följt upp och vid behovvidtagit åtgärder mol ekonomiskt misskölsamma tillståndshavare inom restaurang-och trafikområdena. På grund av dessa åtgärder sjönk del sammanlagda restfördabeloppet för skatter och avgifter inom restaurangbranschen i länel från ca 5miljoner 1982 till ca 1,4 miljoner 1983. Ifråga om godslrafiken har restfördabelopp sjunkit från ca 15 miljoner 1981, då började sin kontroll,till 9,5 miljoner 1983. Inom dessa områden sker en fortlöpande kontroll avreslföringar hos kronofogdemyndigheten. Länsstyrelsendelar kommissionens uppfattning all register över närings tillstånd måsle föras och vara decentraliserat för att fungera effektivt. Antalet företag i registret kommer atl vara stort. därförinte kunna bemästras på annal säll än genom ADB. Del är emellertid viktigt atlundvika dubbellagring av uppgifter. Huvuddelen av de uppgifter som kommer allfinnas i näringstillståndsregistrel fmns redan i skatteregistrel.Länsstyrelsen anser därför att förutsättningarna för samordning närmare börutredas. Kommissionenframhåäller att ålgärder som skatleregistrering, uppgiftsskyldighetbelräffande uppdragsersättningar, förordning om upphandling och restriktivitetnär del gäUer beslul om B-skattesedel inte är tillräckliga. Särskilt är det ivissa branscher som kommissionen finner åtgärder från skatte- ochindrivningsmyndigheler ineffektiva. Den traditionella skattekontrollen ärdessulom enligt kommissionen tidsödande och resurskrävande. Länsslyrelsenanser all erfarenheterna från skatte- och avgiftskontrollen visar atl del istället på dessa områden behvös ökade resurser och ytterligare ansträngningarför all komma till rätta med problemen. Skallemyndigheterna har också undersenare år tillförts nya resurser för skatte- och avgiftskontroll. Ävenkronofogdemyndigheter, polis m.fl, myndigheter har förstärkts. Full effekt avresursförstärkningarna uppnäs inte förrän efter någol eller . Deninriktning som finns för länets skatteförvaltning ställer högre krav påpersonalen än en traditionell kontrollverksamhet. Detla gäller särskilt revisionsverksamheten.Belräffande näringstillstånd och skatteregislrering förulsälls en aktivfällkonlroll som i mångt och mycket liknar revisionsverksamheten.Länsstyrelsen vill därför peka på viklen av kompetens hos den personal som skautföra denna. Kompetenskraven bör ligga i nivå med dem som gäller förkvalificerade skatlerevisorer. 11.13 Lokala skattemyndigheten i : LSMSolnaanser, liksom kommissionen, det naturligt att LSM svarar för fäkkonlrollen beträffande preliminärskatle- och arbelsgivarregislrering samt all LSM ger befogenheten atl också ägna uppmärksamhet åt mervär deskatten. Den av kommissionen (s.324) föreslagna ändringen av taxeringslagen Prop. 1985/86: 126 ser LSMSolna också som en förutsättning för effektivare registrering. LSM vill ocksåpeka på nödvändigheten att genom medverkan av annan myndighet eller ändring iannan lagstiftning kunna framtvinga erforderliga handlingar. Kommissionenanser (s, 327) alt elt aktivt regislreringsarbele erfordras. Med hänsyn tillkopplingarna med skatte- och avgiftsfrågorna ser LSM det naluriigl all biträdai detta arbete. Hur näringstillståndsregistret sedan skall administrativtinordnas saknar i och för sig betydelse. Det är emellertid viktigt för LSM atl- i både sin registerfunklion, allmän kontrollfunktion belräffandepreliminärskatteregistrering, arbetsgivarkontroll och basregistrering och sinupplysningsfunktion inom ramen för det vidgade samarbetet mellan myndigheternaoch informationen till företagarna - fä tillgäng till företagarna - få tillgångtUl de centralt ADB-regislrerade uppgifterna på elt enkelt sätl. Kommissionenger LSM en viktig roll vad avser registrering i basregister och andra samt som uppgiftslämnare till mervärdeskatteregistret. Däremot harLSM:s roll underskattats vad avser den allmänna företags- ochförelagarkännedomen, LSM har här en belydelsefull roll vad avser i försia handpreliminärtaxering och arbetsgivar-/arbetsgivaravgifts-konlroll som ju omfattarbåde fysiska och juridiska personer. Till den del deklarationsgranskning ochadministrativ service åt taxeringsnämnderna åvilar LSM finns också intimasamband mellan LSM:s olika funktioner, LSMSolna anser att den nuvarande uppdelningen av deklarationsmassan på regionaloch lokal nivå inom och mellan branscher inte är ändamålsenlig. En avsevärtulöfed decentralisering lill lokal nivå skulle - utan egentliga totalaresursökningar - resultera i effektivare informationsgivning mellan uppbörd(t.ex. preliminärtaxering), arbetsgivarkontroll, taxering och TN-revisionsamtidigt som taxeringsrevisionerna - som förutsätts också fortsättningsvishanleras vid länsstyrelsernas revisionsenheler -skulle kunna inriktaseffektivare mol väsentligare skatteundandraganden. LSM:s verksamhei inomkontroll- och revisionsområdena samt den i annal sammanhang föreslagnaverksamheten med förelagsbesök skulle också kunna närmare integreras med defäUkontroller kommissionen föreslär för LSM i syfte all föra in företag iskalleregister. Atl en ytterligare decentralisering av verksamhei till LSM idessa frågor också skulle innebära ökad motivation för LSM:s personal all nåde av kommissionen önskade målen om både effektivare registrering samt skatte-och avgiftskonlroll är så självklart att det egentligen inte behöver nämnas. anger är traditionell skattekontroll både tidsödande ochresurskrävande. Ofta ligger den ocksä alltför snell i liden för att undandragnamedel skall kunna återvinnas. Myckel står självfallel atl vinna genom en vidgadinformation mellan myndigheter och till företag inom den struktur somskatteförvaltningen har. Som redan inledningsvis påpekats innebär emeUertid enreellt decentraliserad skattekontroll både större möjlighel och motivation förLSM:s tjänstemän att deltaga i uppfyllandet av kommissionens mål somLSM:s icke ringa kännedom om bulvanförhållanden och annan oseriös verksamhei iföretagen bättre tas tillvara. Somredan påpekats har LSM både intresse av och möjligheter att skaffa tidig information om företagen, detta både i informations-, registrerings-, preliminärskatte- och kontrollsyfte. LSMSolna ser det därför naturiigt att de fältkontroller som anges pä s. 333 i betänkandet sker i samverkan med LSM:s besök eller fär ulföras av LSM för näringsenhelens räkning. lendubbelarbete för och kan då minskas. Huruvida Prop.1985/86: 126 sådan samverkan fordrar särskild lagstiftning eller kan reglerasgenom atl länsslyrelsen fastställer LSM:s arbetsordning faller utanförLSMSolnas arbetsområde atl bedöma. Köpmannaförbundethar emellertid i sitt senast antagna näringspolitiska program framfört önskemålom att statsmakterna effektiviserar företagsregistreringen genom att införaobligatoriska branschanknutna förelagsregis-ler. 1 förevarande sammanhang finnsdet anledning för alt aktualisera dessa önskemål som ickeanammats av Kommissionen mol Ekonomisk Brottslighet i dess nu föreliggandebelänkande. Obligatoriskabranschregisler skulle icke innefatta några element av elableringskontrolleller auktorisation, men skulle ändå medge möjligheter för de många olikamyndigheter som har att kontrollera efterlevnaden av samhällskrav molförelagen all fullgöra sitt arbete på ell betydligt mer effektivt sätt.Efterlevandekontrollen är splittrad på många olika myndigheter. Engenerell regislreringsskyldighei skulle kombinerad med etl registreringsbevisge underlag för en systematisk tillsyn och kontroll och kontroll avseende denfaktiskt befintliga förelagskapaciteten. början kan vi konstatera att kommissionens förslag till effektivareregistrering för skaller och avgifter hos lokal skattemyndighet ligger helt ilinje med förbundets ovannämnda målsättning. Vi är tveklöst positiva tillkommissionens förslag alt de lokala skaltemyndigheterna genom uppsökandeverksamhei skall kontrollera att företagen kommer in i skatleregistren och altäven mervärdeskalteregistreringen kontrolleras i anslutning härtill. Viförutsätter atl de lokala skaltemyndigheterna tillförsäkras resurser för dettakontrollarbete, Förstsedan sådana oegentligheter konstaterats föreligga skall emellertid åtgärderfrån samhället kunna bli aktuella. Det förhållandet atl skatte- ochavgiftsskulder hinner bli åtminstone innan egentliga åtgärdervidtas frän samhällets sida, bäddar naturiigtvis för oegentligheter.Effekli-vitetshöjande effekter på detta område skulle enligt LRFs mening habetydligt större effekt än de föreslagna reglerna om näringstillstånd. Ocksåregisteringen av företag är naturligtvis högst väsentlig i detta sammanhang,LRF kan därför i stort sett ställa sig bakom kommissionens överväganden om behovelav effektiviserade regislreringsfunklioner. Avslutningsvisvill kommunstyrelsen beröra frågan om registrering. Kom missionen föreslår att länsslyrelsen för register över de förelag som omfat tas av systemet med näringstillstånd. Detta är ganska självklart. Vidare föreslår kommittén att en effektivisering av skatleregistreringen sker och att de lokala skattemyndigheterna tilldelas resurser för fältkontroller för atl på så sätl se till all förelagen kommer in i skatteregistrel. Kommunstyrel sen vill understryka nödvändigheten av delta och menar att detta kanske är den vikligaste av alla de föreslagna åtgärderna. 11.18 : Prop. Somett delförslag förs i belänkandet fram förslag om åtgärder för all förbättraskatleregistreringen. Genom fältkontroller ska fler företag komma in iregistren. Förslaget är bra och får också ses som en del i strävan atl genompersonliga kontakter och besök förbättra kontakterna mellan skattemyndigheteroch företagare. 11.19 Centralorganisationen /SR: /SRinstämmer i kommissionens uppfattning att regisierföring bör skedecentraliserat för atl fungera effektivt. Härigenom kommer den lokalkännedomsom länsstyrelserna ofta besitter om olika företagsbranscher att kunna tastillvara. Givetvis underlättas tillsynen genom ett decenlraliseral register. /SRdelar också kommissionens inställning beträffande vikten av attskatleregistreringen fungerar väl och atl lokal skattemyndighet bör svara förfältkonlrollen även ifråga om registrering till mervärdeskatt. I detlasammanhang vill /SR även understryka den effektivisering av fältkonlrollensom skulle åstadkommas om lokal skattemyndighets revisorer fick befogenhet atlutfärda kontroll utan att revisionsförordnande utfärdas i varje särskilt fall.Elt sådant löpande generellt förordnande, som skulle ges av chefen förmyndigheten, skulle genom de administrativa vinsterna medföra en höjdkontrollnivä och förmodligen få en starkt preventiv verkan. Vadbeträffar frågan om branschregisler är det viktigt atl man iakttar principenatt Undvika dubbellagring av uppgifter. Huvuddelen av de uppgifter somförutsätts finnas i branschregislret finns redan i skatteregistrel. Delta börbeaktas när branschregistrets uiformning och placering beslutas. Kommissionensförslag om fältkonlroUer för att undersöka om förelag är registrerade förbetalning av preliminär skatt, arbetsgivaravgift och mervärdeskatt tillstyrksav föreningen. En sådan åtgärd bedöms vara angelägen för att minska den"svarta" sektorn. I kombination med utvidgade möjligheter tillnäringsförbud och bättre lillämpning av redan gällande bestämmelser omnäringsförbud och företagsindrivning kan fältkonlroUer för uppspårande av"svart" företagande väntas leda till de eftersträvadeförbättringarna. Resultatet blir emellertid i hög grad beroende av den krafl deberörda myndigheterna ägnar ät att få effekt av de bestämmelser som finns. Detär föreningens uppfattning att del finns en stor outnyttjad del av del utrymmesom slår till samhällets förfogande genom redan befintliga bestämmelser. Denallra vikligaste uppgiften är sannolikt alt aktivera den outnyttjade delen, 11.21 för länsstyrelsernasallmänna enheter: Föreningeninstämmer i kommissionens uppfattning atl registerföringen bör ske decenlraliseral för all fungera effektivt. Härigenom kommer den lokalkännedom som länsstyrelserna ofta besitter om olika företags branscher att kunna tas tillvara. Givelvis underlättas tillsynen genom ett decentraliserat register. I detla sammanhang bör även nämnas att den allmänna enheten ulöver tidigare erfarenheter av registrering m. m. är den enhet i länsstyrelseorganisationen utöver dataenheten som har kunskaper .,, ocherfarenhet av ADB. 12 Branscher för näringstillståndsprövning Prop. Kommissionenhar inte heller analyserat om förhållandena i restaurangbranschen överiagmotiverar ingripande eller om missförhållandena är särskilt knutna till enderaav kategorierna utskänkningsreslauranger och icke utskänkningsreslauranger.Såväl inom restaurang- som åkeri- och även schaklbranschen har man däremolkonstaterat att det främsl är fräga om storstadsproblem. Dessa borde därförangripas selektivt. Kommissionensförslag om vilka branscher som bör omfattas av kontroll synes bygga påundersökningar av allmän karaktär och bör uppfattas mera som exempel än somdirekta rekommendationer, även om kommissionen själv ser sina förslag somrekommendationer. Kommissionen har redovisat hur urvalet av branscher skell istort endast med aUmänna uppgifter om alt just de angivna branscherna på olikahåll varit föremål för uppmärksamhet. Den djupare analysen synes ha skett förstefler det atl urvalet gjorts. Detfinns anledning alt ställa frågan om inte kommissionens underlag för urvalet ärför smalt och därför - om förslagel i slort genomförs - måsle kompletteras medomfattande och ingående undersökningar. De problem kommissionen önskar lösa kanvara av samhällsintresse även i små och medelstora branscher - inte bara i deslorbranscher, som kommit under kommissionens ögon. Vidarelorde del vara betydelsefullt atl ha jämförelsematerial även från "skötsamma"branscher för att kunna bedöma angelägenhetsgraden av att en viss,uppmärksammad bransch utsätts för den av kommissionen föreslagna kontrollen. Länsstyrelsenanser sig därför inte kunna bedöma skäligheten i del urval, som kommissionengjort. Äverivad del gäller bedömningen av förhållandena inom de angivna branscherna, tordeverkligheten vara mera nyansead än vad den i betänkandet redovisade analysenantyder. Först och främst torde förhållandena skifta högsl avsevärt mellanolika lyper av restauranger, olika trafikslag osv. Vidare torde förhållandenaockså variera kraftigt mellan slortätorl, tätort och landsbygd. Del är alltsåvanskligt alt på grundval av den redovisning, som gjorts i betänkandet drarättvisande slutsatser angående förhållandena inom olika delar av landet. branscher kommissionen föreslår skall omfattas av tillslåndsplikt ingårrestaurang- och transportbranscherna. Dessa branscher är föremålför kontroll och vandelsprövning genom lagen om handel med drycker (LHD)respektive yrkestrafiklagen (YTL). Innehållet i den vandelsprövning som göresenligt dessa lagar är så gott som identisk med den kommissionen föreslår. förslag skall samtliga nuvarande näringsidkare i de aktuella branscherna bli föremål för prövning. De som redan är vandels- prövade enligt LHD och YTL skall alltså prövas om enligt lagen om näringslillsländ. Med hänsyn liU vad ovan sagts om nuvarande prövning anser att en omprövning av dessa näringsidkare inte behöver 167