prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Andelen frihets- Prop.1985/86:100 straff varierar starkt mellan olika brottstyper. Vid rattfylleriådöms fäng- Bil.4 else i tre fall av fyra. Samma andel gäller för rån ochgrovt rån samt för grov misshandel. För grovt narkofikabroU döms fillfrihetsberövande påföljd i av fallen. Andelen domar medfrihetsberövande påföljd har ökat för flera olika brottskategorier undersenare fid. var den genomsniuliga längden av ådömdafrihetsstraff i första instans omkring . Variafionerna är dockavsevärda mellan olika slag av broU. För grovt narkotikabrott ligger t.ex.genomsnittet och för narkotikabrott i övrigt på omkring femmånader. För rån och grovt rån är motsvarande siffra ett och halvt år, för grovmisshandel och , samt för rattfylleri drygt en månad. Brottsutredning och lagföring tar vanligen ganskalång tid. Genom-snittstidenTrån det att eU brott har begåUs till dess att domhar avkunnats är närmare . Tiden mellan dom och intagning i anstaltinom kriminalvården är i genomsniU drygt för icke häktadepersoner. Stafistikenöver antalet ingripanden och utryckningar inom polisväsendet bygger på de s.k.ingripandemeddelandena (IM). Stafisfiken utgör ett komplement till siffrornaför antalet anmälda brott när det gäller att bedöma arbetsbelastningen inompolisväsendet, och då främst inom övervakningsverksamheten. IM utfärdas såsnart ett polisingripande sker. Antalet ingripanden framgår av nedanståendesammanställning. Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheterna och de allmänna domstolarna påverkas av antaletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagarna anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mål hosåklagare . Prop.1985/86:100 Bil.4 1984 halvåret 82 500 Som framgår av tabellen har antalet bötesmål(övriga mål) minskat kraftigt fram t.o.m. . Dettaförklaras i första hand av att felparkering och fylleri har avkriminaliserats.För dessa brott användes tidigare strafförelägganden i viss utsträckning. Efteravkrimi-naliseringarna har emellerfid antalet strafförelägganden i andra fallökat, eftersom möjligheten att använda strafföreläggande har vidgats. Den stora ökningen av antalet mål om brott påvilket fängelse kan följa beror fill stor del på mål ombostadsbidragsbedrägerier. Bortser man från dessa mål föreligger ändå enökning i antalet mål om brott på vilket fängelse kan följa. (I uppgifterna omtingsrätterna och länsrätterna är antal över I 000 Inkomna mål(1 j Avgjorda mål(2) Inkomna tvistemåloch brottmål Avgjorda tvistemål och brottmålUtgående balans tvistemål och brottmål Inkomna fastighetsmål Avgjorda fastighetsmäl Utgående balans fastighetsmäl Inkomna målom lagsökning Inkomna mål om betalningsföreläggande Inkomna domstolsärenden Avgjorda domstolsärenden Utgåendebalans domstolsärenden Inskrivningsärenden 2 Gravations- och äganderättsbevis 157 400 151 000 143 300 72 500 70 300 153 800 153 500 144 800 75 400 71 600 1 965 400 2 204 600 1 599 400 545 500 524 300 259 400 258 600 (1)inkl. skrifter (2)utom skrifter Regeringsrätten Inkomna mål Avgjorda mål Utgående balans Kammarrätterna Inkomna mål Avgjorda mål Utgående balans Länsrätterna Inkomna mål Avgjorda mål Utgående balans Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. mål Avgjorda mål Utgående balans Hyresnämnderna Inkomna ärenden Avgjorda ärenden Utgående balans 31 146 8 953 17 565 14 404 12 680 Arrendenämnderna Inkomna ärenden Avgjorda ärenden Utgående balans 1 774 1 424 1 046 2 579 2 441 1 185 därav mål som enligt tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan handläggas av notarie Av tabellen framgår att såväl antalet brottmål somkan handläggas av tingsnotarie som antalet övriga brottmål vid tingsrätternahar sjunkit . Antalet brottmål som fullföljs till hovrätt har i stortsett legat stilla . 1985 halvåret 3 743 Antaletintagna i kriminalvårdsanstalter minskade successivt fram Bi 1.41976, vilket medförde att ett stort antal anstaltsplatser lades ned. 12 076(1) (1) Preliminäruppgift, som på grund av eftersläpning i registreringen kan vara något för låg. Underåren 1978 - 1982 har intagningarna i kriminalvårdsanstalterna ökat kraftigt. Köproblemhar uppstått under vissa perioder då antalet fillgängliga platser inte harräckt till. genomfördes den s.k. halvfidsfrigivningen.Medelbeläggningen minskade därmed med ca 350 platser under /84jämfört med föregående budgetår. Jusfifiedepartementet har i samarbete medkriminalvårdsstyrelsen studerat metoder för beräkning av behovet avanstaltsplatser inom kriminalvården . En metod förbedömning av behovet har redovisats i rapport 1983:1Beläggningen vid kriminalvårdsanstalter seU i eU medelsiktigt tidsperspekfiv.Med utgångspunkt i denna metod har behovet för den närmaste femårsperiodenberäknats i departementet. Beräkningarna visar en svag uppåtgående trend förden genomsniuliga anstaltsbeläggningen . 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott 3.1Olika typer av åtgärder Samhälletsåtgärder mot broU kan indelas på olika säu beroende på syftet med indelningen.För en beskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamål kan engruppering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder riktade mot personer som inteär föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av broU. Det är här fråga även om sådana åtgärder som är avsedda aU förbäUra miljön i samhället i före byggande syfte. Åtgärder av detta slag ankommer främst på andra än rättsväsendets myndigheter, bl.a. skolväsendet och socialtjänst- och ar betsmarknadsmyndigheterna. övervakning av regelefterlevnaden. Den syftar tillatt dels förhindra Prop. 1985/86:100 brott, dels upptäcka brott. Hit hörpolisens övervakande verksamhet. Bil.4 Gruppen omfattar även exempelvistull- och beskattningsmyndigheternas kontroll av att straffsanktioneradebestämmelser inom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet som krävs för att fatta beslut om reaktion mot brott. Verkställandet av påföljder. Åtgärder av detta slaghör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området, t.ex.exekutionsväsendet i fråga om böter. Rehabiliterande åtgärder Härmed avses åtgärder somsyftar till att ge personer som har begått brott bättre förutsättningar föranpassning i samhället. Åtgärder av detta slag vidtas av kriminalvårdsmyndigheternaoch av organ inom socialvårds-, arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Utvecklingsarbete som är direkt målinriktat motproblem som rör åtgärder mot brott. Samhället satsar stora belopp på åtgärder motbrott. Det är dock inte möjligt att presentera en fullständig beräkning avkostnaderna för åtgärder av detta slag. Förutom inom justitiedepartementetsområde satsas stora resurser inom annan statlig verksamhet som, åtminstonedelvis, har till syfte att förebygga och bekämpa brott. Även kommuner, landstingoch näringsliv lägger ut avsevärda belopp för ändamålet. Kostnaderna för åtgärder mot brott inomrättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmännadomstolarna och kriminalvården, har emellertid kunnat beräknas. De har fördelats på de tidigare berördaåtgärdsgrupperna. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som har samband medtillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekaraktär kan sessom ett led i samhällets åtgärder mot brott. Hit hör också åklagarväsendets ochkriminalvårdens funktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet somrör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendet som är avsedd för åtgärdermot brott uppgår till . för /86.1 figur I ärdetta belopp fördelat på åtgärdsgrupper. Beloppet omfattar inte medel somförbrukas inom departementet och statliga kommittéer eller anslag förbyggnadsverksamhet. Som framgår av figur 1 uppgår kostnaderna förförebyggande åtgärder till drygt 67 milj. kr. Största posten utgör kostnadernaför polisens undervisning i skolorna i lag och rätt samt i trafik. Hit hörockså BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen och utvecklingen. I dettasam-tnanhang bör framhållas att kostnaderna för brottsskadenämnden inte tillnågon del har medräknats. Övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervakningsverksamhet och beräknas kosta 2 696 milj. kr. Det redovisade beloppet för brottsutredning ochandra åtgärder i brottmålsförfarandet omfattar åtgärder inom polis- och åklagarväsendet samt domstolarna. Av beloppet 2 289 milj. kr. faller I 572 milj. kr på 136 polisväsendet, 274 milj.kr. på åklagarväsendet och 443 milj. kr på domstolsväsendet, inklusiverättshjälpskostnader. Kriminalvårdensvarar för de kostnader som i figuren har redovisats som verkställandet avpåföljder. Denna grupp av kostnader beräknas till I 700 milj. kr. Detutvecklingsarbete inom departementets område som tar sikte på åtgärder motbrott beräknas till sammanlagt 15,8 milj. kr., varav omkring 10 milj. kr avseranslag fill brottsförebyggande rådets (BRÅ:s) verksamhet. I beloppet ingårinte den forskning eller annat utvecklingsarbete som bedrivs i departementetskommittéer. Ijämförelse med föregående år har det totala beloppet för rättsväsendetsåtgärder mot brott ökat . 1985/86:100 Bil.4 Förebyggande åtgärder 67 milj. kr. Utvecklingsarbete '15,8 milj. kr. Fig. 1: Kostnaderför åtgärder mot brott inom område /86. DenI då polisväsendet förstatligades var antalet polismanstjänster11 700 och antalet tjänster för övrig personal i polisväsendet 2 100.Motsvarande siffror för /85 var 16 200 resp. drygt 4 800. Antalet polismanstjänster har alltså ökat med över4 000 efter förstat- Prop. 1985/86:100 ligandet. För att få en bild av denfaktiska utvecklingen i fråga om Bil.4 personalläget måste man emellertidta hänsyn till en rad faktorer. En av dessa är arbetstidsförkortningen.Uttryckt i årsarbetskrafter har omkring 2 200 polismanstjänster fallit bortsedan förstatligandet på grund av arbetstidsförkortning. Utbildningsverksamheten har ökat kraftigt sedan år1965. Det finns emellertid inte uppgifter som belyser detta för hela periodenefter förstatligandet. De uppgifter som har återgetts nu ger vid handenatt resursförstärkningen har varit begränsad när det gällerpersonal som är fillgänglig för faktisk polistjänstgöring. måstenaturiigtvis beaktas aU polisens arbete i hög grad har underlättats genom attutrustningen och utbildningen har förbäUrats. Den renodling av polismannensarbete som har skett genom aU uppgifter i stor utsträckning har fiyUats övertill administrafiv personal har också haft betydelse. Ett annat led iutvecklingen som bör nämnas är de större bevakningsföretagens kraftigaexpansion under början och miUen av . Polismansutbildningen har ändrats fr. o. m. hösten1985. En polisaspirant genomgår nu under fyrfio veckor en grundläggandeutbildning, den s.k. grundkurs I, vid i . Därefter följer ett och eU halvt årspraktiktjänstgöring i polisdistrikt. Vidare skall en praktik inom något annatsamhällsområde ingå i praktiktjänstgöringen. I direkt anslutning till prakfiktjänstgöringenföljer en påbyggnadskurs , grundkurs II, vidpolishögskolan i . 1 följande sammanställning anges personalläget inompolisen. I tredje kolumnen i sammanställningen anges antalet polisaspirantersom har slutat sin utbildning men som inte har erhållit tjänst på s. k.personaltablå. Sammanställningöver personalläget m.m. vid polisväsendet (polispersonal utomchefskarriären) (3)-(2)= Antaletanställda inom åklagarväsendet har ökat i begränsad utsträck- Prop.1985/86:100 ning 1965. Antalet tjänster är nu drygt I200, Bil.4 varav ca 640 är åklagartjänster. När det gäller de allmänna domstolarna saknas enlöpande redovisning som visar hur stor del av personalresurserna som tas ianspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett fram tillatt denna andel är . Även om uppgifter saknas om hur andelenhar förändrats är det sannolikt att variationerna intehar varit särskilt stora. Antalet tjänster vid de allmänna domstolarna är nuomkring 4 300, varav omkring I 000 domartjänster. Kriminalvården har drygt 5 700 tjänster. Avdessa är omkring 4 550 placerade vid kriminalvårdsanstalterna och omkring 800inom frivården. har kriminalvården tillförtsdrygt 900 tjänster. Av dessa har omkring 275 placerats inom fri vården. Antaletlekmannaövervakare inom frivården uppgår f.n. till omkring 6 700. Prop.1985/86:100 Bil.4 m. m. 33 Information omlagstiftning m. m. 39 Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. 163 199 000 40 Statenskriminaltekniska laboratorim 21143 000 41 4 786 236 000 68 Utrustning m. m.för polisväsendet 113 221 000 71 Underhäll ochdrift av motorfordon m.m. 110 594 000 72 Gemensamkontorsdrifl m. m. inom kvarteret 1000 73 Diverseutgifter 4 321000 74 Byggnadsarbetenför polisväsendet 31300 000 Summa 5 783 436 000 11 677 000 275 336 000 287 013 000 D. Domstolsväsendet m. m. 90 Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m. 91 Utrustning tilldomstolar m. m. 42 855 000 1 Summa 1 526 848 000 101 Maskin- och verktygsutrustning m.m. 102 Engångsanskaffning av inventarierm. 102 Utbildning av personal m. fl. 103 Byggnadsarbeten för kriminalvården Summa 1895 175 000 m. Prop. 106 Rättshjälpskostnader 250 000 000 Bil.4 107 Rättshjälpsnämnderna 8 651000 108 Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet 1000 109 Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 2 130 000 110 Vissa domstolskostnader m. m. 39 400 000 110 Diverse kostnader för rättsväsendet 11 000 000 Summa 311 182 000 G. övriga myndigheter 112 Justitiekanslern 3 127 000 116 Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader 7 201000 117 Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader 3 729 000 118 Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader 2 707 000 119 : Ersättning förskador på grund av brott 7 400 000 Summa 25 851 000 120 6 660 000 120 Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område 50 000 120 Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. 121 Stöd till politiska partier 95 500 000 121 Allmänna val . Summa 105 740 000 Summa för 10 008 341 000 Bilaga 5till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet till och överenskommelsermed andra stater, utrikeshandel och exportfrämjande, deltagande i FNoch andra internationella organisationer, svenska insatser i detinternationella utvecklingssamarbetet, nedrustningsfrågor, nordiskt samarbete,kontroll av tillverkning och utförsel av krigsmateriel, information om Sverigei utlandet, kulturutbyte samt skydd av svenska medborgares intressen ifrämmande länder. Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk,handelspolitisk, biståndspolitisk, ekonomisk, kommersiell, rättslig, social,humanitär och kulturell natur. Till hörutrikesrepresentationen med 115 lönade utlandsmyndigheter (ambassader,delegationer och konsulat) och 452 olönade konsulat. Under departementetsorterar bl. a. styrelsen för internationell utveckling (SIDA),kommerskollegium, exportkreditnämnden, importkontoret för u-landsprodukter,exportråd och handelssekreterarna samt . Vissaandra statsunderstödda organ såsom (SIPRl), utrikespolitiska institutet och SverigesRiksradios programverksamhet för uUandet erhåller anslag över tredjehuvudtiteln. Med hänsyn till det statsfinansiella läget präglasbudgetförslaget av restriktivitet. Huvudförslaget har tillämpats med baraenstaka undantag. Biståndsramen ligger kvar på av bruttonationalinkomsten(BNI). Vårtland är nära delaktigt i och beroende av den skiftande internationellautvecklingen. Denna präglas alltjämt av spänningsförhållandet mellanmaktblocken, vilket blir särskilt aUvariigt mot bakgrund av den fortsattakapprustningen, framför allt på kärnvapenområdet. Vårt eget närområde har iökande grad berörts av denna utveckling. Stormaktemas motsättningar fåråterverkningar också på olika regionala konflikter. Dessa drabbar oftast ländersom redan har stora problem i form av underutveckling, skuldkriser ochomfattande miljö- och svältkatastrofer. Vi varken kan eller vill isolera oss från väromvärld. som vi inom våra gränser vill bevara och utveckla vårt egetsamhälle, söker vi utåt 1 1985/86. medverka i deinternationella strävandena för en säkrare och mer rättvis Prop. 1985/86:100 värid. säkerhetspolitik utformas i ett samspelmellan utrikespolitiken i vid mening och försvarspolitiken. Huvudlinjen utgörsav neutralitetspolitiken, som innebär alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig. Vår aktiva utrikespolitik syftar till avspännmg, internationellnedrustning och fredlig utveckling. Ett fortsaU starkt engagemang hos allmänheten fötfreds- och nedrustningsfrågor manifesteras i den stora tillströmningen avansökningar om projektstöd från folkrörelser och andra ideella organisationer.Bidrag kan också erhållas ur nettot av det s. k. fredslotteriet för projektvilkas syfte är upplysning, fostran, utbildning och utvecklingsarbete rörandefreds- och nedrustningssträvanden. Vårt medlemskap i och de förpliktelser dettamedför förblir en hörnsten i svensk utrikespolitik. Genom aktivt deltagande iFN-arbetet har särskilt stött avspännings- och nedrustningssträvandena,verkat för respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna samt betonatutvecklingsfrågornas betydelse. Folkrätten intar en viktig plats i svenskutrikespolitik. Inom rättsavdelningen handläggs en stor mängd frågor på dettaområde såsom mänskliga rättigheter, havsrätt, miljörätt, rymdrätt och humanitärrätt. Förhandlingar förs och avtal ingås med enskilda länder liksommultilateralt (t. ex. inom FN och ). Omfattande uppgifter vilar pådepartementet i fråga om internationell rättshjälp såsom utlämning för brottoch lagföring i hemlandet. Ärenden rörande bistånd till svenska medborgare, somhamnat i nödsituation utomlands ökar och tenderar att bli alltmer komplicerade.De kräver betydande resurser både vid utlandsmyndigheterna och i departementet.Detsamma gäller ärenden rörande utlänningar, såsom viseringar, uppehålls- ocharbetstillstånd och utredningar i flyktingärenden. Den svenska utrikespolitiken kräver aktiva insatserpå en rad områden. Vår alltmer internationaliserade värid kommer ävenfortsättningsvis att ställa ökade krav på våra utrikespolitiska insatser. Sverigesdel i det internationella biståndsarbetet uppgår till av vårt landsbruttonationalintäkter (BNI). I den internationella biståndsstatistiken ärsedan flera år tillbaka , , och de ledandenationerna. Av de västliga industriländerna är det bara dessa fyra som uppnåttFN:s utbetalningsmål om av BNI. Det totala svenska biståndsanslaget för budgetåret1986/87 uppgår till 8 940 milj. kr. Jämfört med /86 ökaranslaget med 880 milj. kr. Fördelningen mellan multilaterala och bilateralabiståndsinsatser 1986/87 skall i stort vara densamma som innevarande budgetår.Sverige ger ungefär en tredjedel, 2 550 milj.kr. 1986/87, av sittutvecklingsbistånd till internationella biståndsprogram. Måletär att biståndet skall inriktas mot fattiga länder och att kvalitet och 2 effektivitet säUas icentrum. Stödet till länder i kris far inte enbart innefaUa Prop. 1985/86: 100kortsiktiga lösningar. Biståndet bör mer anpassas för att medverka i en Bil. 5långsiktig och social uppbyggnad. Uppföljning och utvärdering av biståndsinsatsernafår därmed en viktig roll. skuldbörda har blivit ett allt störreproblem som kräver en lösning. Den ekonomiska krisen har medfört attrehabilitering och underhåll numera utgör eU centralt inslag i biståndet,liksom ett betydande importstöd. Katastrofbistånd, stöd via enskildaorganisationer och forskningsstöd utgör andra betydelsefulla komponenter. I det bilaterala stödet har biståndet till jordbrukoch landsbygdsutveckling hög prioritet. Enligt svensk uppfattning kan enlösning av livsmedelskrisen endast uppnås om får hjälp att byggaupp en egen kapacitet för livsmedelsproduktion. Trycket på naturresurserna i u4änderna har ökat ochmedfört svåra konsekvenser i flera regioner. blir alltfleru-landsregeringar medvetna om att en långsiktig och varsamnaturresurshantering är en nödvändig förutsättning för social och ekonomiskutveckling. Det är alltså viktigt att inte se miljöproblem som isoleradefenomen utan i eU brett utvecklingsperspektiv där problemen måste angripasfrån flera fronter. Genom en sådan strategi kan bidra till att lindrade allvarliga miljöproblem som många brottas med. Det är viktigt att i Nairobiföljs upp så att regering och biståndsgivare uppmärksammar kvinnornassituation i . Kvinnornas integrering i produktion och samhälle skallstödjas och lyftas fram i diskussionen mellan och moUagariänderna. Det ökade förtrycket i kräver eUomfattande humanitärt bistånd till dem som drabbas. Detta biståndssamarbetesker i huvudsak i samma former som samarbetet med programländer. Ettbredare samarbete mellan de nordiska länderna och länder som ingår i SADCC, denregionala samarbetsorganisationen i södra , planeras för budgetåret1986/87. Samarbetet är inriktat på handel, investeringar, tekniskt bistånd ochkulturellt samarbete. Efterett första kvartal med låg tillväxt utvecklas nu svensk export åter gynnsamt.Handelsbalansen visar ett betydande överskott men för att åstadkomma enlångsiktig balans i utrikesbetalningarna krävs dock fortsatta storaansträngningar från näringsliv och samhälle för att öka exporten. För ett litet land som med högtspecialiserad produktion är det av avgörande betydelse aU kunna avsätta varoroch tjänster på utlandsmarknaderna. arbetar aktivt för en öppeninternationell handel. I de förberedande diskussionerna för en ny GATT-rundaspelar en pådrivande roll. En ny förhandlingsrunda i bidrar tillatt stärka motståndskraften mot de starka protektionistiska krav, som framförsi många länder. Regeringen verkar också för att förstärka detvästeuropeiska samarbetet inom handel och ekonomi samt forskning ochutveckling. EFTA-länderna pågår eUkonkret och praktiskt arbete för att eliminera Prop. 1985/86: 100handelshinder. Härigenom kan de svenska företagen bli delaktiga i en Bil. Det skulle också ge en bättre slagkraft i deninternationella konkurrensen. I samma syfte deltar i Eureka-samarbetetsamt i andra former för industriell forskning. Arbetet på att skapa en gemensam hemmamarknad iNorden fortsätter. En intensiv verksamhet pågår for att minskade handelshindrandeeffekterna av olika bestämmelser, t. ex. för säkerhet och kontroll av skildaslag och för att ta bort onödiga byråkratiska hinder för den nordiskasamhandeln. Med hänsyn till kravet på långsiktig balans iutrikesbetalningarna föreslås den exportfrämjande verksamheten som bedrivsgenom exportråd, handelssekreterama och utrikesförvaltningenbudgetåret erhålla 1986/87 ca 234 milj. kr., en ökning med 9 milj. kr. Det är ocksä viktigt att exportkreditnämnden kanerbjuda företagen exportkreditgarantier på villkor som är jämförbara med de.som gäller i vissa viktigare konkurrentländer. Förinformation om i utlandet anvisas medei för informationsverksamhet sombedrivs av i första hand , och SverigesRiksradios utlandsprogram. Svenska institutets stöd till undervisning isvenska i utlandet har setts över. En av chefen för tillkalladutredning om Riksradios utlandsprogram lägger fram sina förslag underinnevarande budgetår. Deninternationella utvecklingen har understrukit beroendeav omvärlden. I detta läge ställs allt större krav på utrikesförvaltningensorganisations- och personalutveckling. Inom ramen för ett långsiktigt besparings- ochrationaliseringsarbete sker en ständig omprövning av resursanvändningen. En radreformer och utredningar har inriktats på att höjaförvaltningens effektivitet. Av särskild betydelse i detta sammanhang ärförvaltningens administrativa utveckling och införandet av datorstöd iverksamheten. har flera utredningar och översyner inomutrikesförvaltningen avslutats. a. kan nämnas utbildningsutredningen samtutvärderingen av systemet med stockholmsbaserade ambassadörer. Förhandlingar omett nytt utlandslönesystem har avslutats. En översyn av bostadsnormerna förutomlands stationerad personal har påbörjats. En motsvarande utredning avseendenormerna för ambassadkanslier har slutförts .