prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Som jag har anfört tidigare(avsnitt 3,2) bör PBL inriktas på kommunernas styrning avbebyggelseutvecklingen i vid mening. Jag har också framhållit att engrundläggande princip bör vara att mark skall prövas frän allmän synpunktlämplig för ändamålet för att den skall få användas för bebyggelse och därmedsammanhängande anordningar samt för vissa anläggningar. Sådan prövning skallgöras vid planläggning enligt PBL, Utanför områden med detaljplan ellerområdesbestämmelser och där delaljplan inte är en nödvändig förutsättning förlämplighetsbedömningen, sker denna bedömning i samband med prövningen avansökningar om bygglov eller förhandsbesked. Översiktsplanen utgör då etlplanmässigt beslutsunderlag, 1 likhet med vad som gäller idagens byggnadslagstiftning bör således planmässiga överväganden föregå sådanaförändringar av markens användning som kan få betydelse för utvecklingen i detområde som berörs av förändringen. Detta innebär i sig en garanti för attmarkanvändningsförändringar av betydelse föregås av noggranna överväganden omvad som är en frän allmän synpunkt lämplig utveckling, I byggnadslagstiftningen har sedanlång tid ställts upp bestämmelser som skall gälla för planläggning ochtillståndsprövning. Prop.1985/86:1 110 finns dessa bestämmelser främst i 9, 12 och 29 SSbyggnadsstadgan. De 6 Principer Jör ganska vida allmänna beslämmelserna i 98 om de krav somskall gälla för planläggning och planläggning ulgör den viktigasie grunden för prövning avmarkanvänd- picm"' a\ }gg- lor m. m. ningsförändringar. Dessabeslämmelser ligger lill grund säväl för dispens- . prövningav lälbebyggelse uianför delaljplan som för prövning av glesbe- hyggelseoch tätbebyggelse av mindre omfattning; man bmkar tala om atl allprövning av bebyggelse sker på planmässiga grunder, Enligl 98 första stycketbyggnadsstadgan skall planläggning ske så att den främjar en ur allmän synpunktlämplig ulveckling inom det område som planen skall avse. Tillbörlig hänsynskall också tas lill förhållandena inom angränsande områden, liksom till denallmänna samfärdselns, energihushållningens, det millilära försvarels,civilförsvarets och andra för landet gemensamma behov, 1 paragrafens andra stycke harangetts ett antal faktorer som särskilt skall beaktas när mark skall exploateras. Såväl bygglagutredningen sornPBL-utredningen har föreslagit alt en blivande lag skall innehålla allmännariktlinjer för planläggning och tillståndsprövning. Båda utredningarnasförslag i de här avseendena utgår från nuvarande regler i 98 byggnadsstadgan.De föreslagna reglerna har emellertid getts en vidare syftning i fråga om synenpå samhällsutbyggna-den och mer inriktats på resurshushållning, förslag kan lagregleringen av riktlinjerna, i den fysiskariksplaneringen ses som etl utflöde av denna vidgade syn på samhällsutbyggnadoch resurshushållning, förslag att gebeslämmelser som innehåller allmänna riktlinjer för planläggning ochtillståndsprövning en sammanhållen central plats i lagen har inte mött någraerinringar frän remissinstanserna. Däremot har eftertVägats bättre belysningav vissa frågor som bör ligga till grund för planering och tillståndsprövning.Detta gäller bl, a, frågorna kring hushållning med naturresurser och enekologisk grundsyn vid förändringar av markanvändningen, hurenergihushållningen skall beakias och kollektivtrafikfrägornas ställning vidöverväganden om markanvändningen. Många remissinstanser har även pekat pä atlfrågan om en god social miljö bör få en mer framträdande plats. I likhet med utredningarna anserjag atl PBL bör innehålla ell särskilt kapitel om vilka allmänna iniressen somskall beaktas vid markanvändningsförändringar som regleras i PBL, Mot bakgrundav atl förändringar i princip skall föregås av planläggning, blir bestämmelsernai första hand att uppfatta som krav vid planläggning. Utredningen har ocksäföreslagit att kraven på en lämplig samhällsutveckling och en god miljö (2kap,1 och 2 88) skall tillämpas enbart vid planläggning. Lämpligheten av bebyggelse och tillståndspliktigaåtgärder i övrigi skall som jag nämnde kunna bedömas i samband medprövningen av ansökningar om lov. Sådana enskilda lovärenden kan inte sesisolerat som 1985/86:1 III om de saknade belydelse för samhällsutvecklingen i stort. Elt enskilt 6 Principer för bygglov, sen som enstaka beslut, piverkarkanske inte bebyggelsestruk- planläggning ocli turen i kommunen, mensammantaget kan mänga enskilda bygglov fa prövning av hygg-omfatlandekonsekvenser. Jag anser därt"ör att bestämmelserna i kapitlet om allmännaintressen bör vara tillämpliga även pä enskilda ärenden, Alla åtgärder skall m,a, o, piövas utifrån planmässiga grunder. Av naturliga skäl blir beslämmelserav delta slag allmänt hållna och kan synas svåra atl tillämpa i praktiken. Detär emellertid knappasl möjligl all i lagtexten ange de allmännautgångspunkterna för planering och bebyggelseutveckling pä etl mera preciseratsätt. Avsikten är ju all dessa utgångspunkter skall läggas till grund för enplanerad ulveckling som del ankommer på kommunens företrädare att besluta om.i första hand genom att anta planer som lägger fast den lokala tillämpningen avbestämmelserna, men också genom beslut i enskilda fall om bygglov ochförhandsbesked. Del vore enligl min mening också olyckligt att genom bindanderegler mera i detalj styra utvecklingen i kommunerna. Det kan därför knappastvara lämplig! att utfärda tillämpningsföreskrifter bestämmelserna om planläggning.Däremot är det naturligtvis av stor betydelse att nya rön om planering kommerbesluisfatlarna till del. Delta sker bäst genom att kommunerna har tillgånglill välutbildad personal på planeringsområdet. Av stor betydelse är dessulomatt ny kunskap sprids till kommunerna. De allmänna råd om planering som statensplanverk utfärdar har här stor betydelse, 6.2.1 En lämplig samhällsutveckling m. m. Min förslag: Kapitlet om allmänna intressen skall inledasmed en grundläggande bestämmelse att planläggning och beslul om lov skallfrämja en från allmän synpunkt lämplig utveckling och skapa förutsättningarför en god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Byggnadsstadgans planformer ochkrav pä planläggning är inriktade på utvecklingen inom avgränsade bebyggelseomrädeni kommunen. Utvecklingen under 1970-lalet har visat ett behov av en tolalsynpå utvecklingen inom en kommun sä alt också glesbygdsfrågor behandlas iplaneringen. Det är också mot den bakgrunden som jag har förordat attkommunerna skall ha en heltäckande översiktsplan för kommunen och atl den skallhållas aktuell. 1 likhet med anserjag att del i en bestämmelse bör slås fast alt planläggning skall främja enfrån allmän synpunkl lämplig utveckling. Mol bakgrund av att PBL i första handär inriktad på bebyggelseutvecklingen bör det också föreskrivas atlplanläggningen enligt PBL skall ge Prop.1985/86:1 112 förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-,arbets-, trafik- 6 Principer för och ftilidsmiljö, planläggning och En bestämmelse om an planläggning skall främja en fränallmän syn- P'(>vning a\ ngg-punkl lämplig utveckling innebär bl, a. attlångsiktiga och gemensamma (,2 1 intressen skall beaktas och tillvaratas.Enskilda intressen bör inte fä hindra en ulveckling som från allmän synpunktbedöms vara betydelsefull. Av särskild vikt är att ekonomiskt svaga intressenbeträffande markanvändningen inte missgynnas i förhållande tillexploateringsintressen som drivs av ekonomiskt starka grupper i samhället. Attplanera för en lämplig ulveckling innebär att sammanjämkningar måste görasmellan intressen frän olika sektorer i samhället. Det är därför av särskildvikt alt den fysiska planeringen i kommunerna samordnas med annanplaneringsverksamhet. Det är naturligt att kommunerna isin översiktliga planering tar ställning till de stora linjerna i kommunensbebyggelsestruktur. 1 det sammanhanget bör understrykas jämsiälldhetsfrågornasbetydelse för bedömningen av en lämplig samhällsutveckling. En utspridd och iförhållande till arbetsmarknader, kollektivtrafik och service illa lokaliseradbebyggelse kan avsevärt försvåra för kvinnor och män att på jämlika villkorförvärvsarbeta och delta i samhällslivet. När jag nu förordar att i PBL skalltas in en bestämmelse om att planläggning skall skapa förutsättningar för enfrån social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och frilidsmiljö, är detett uttryck för atl dessa miljöaspekter och samordningen mellan dem är avsärskild betydelse för den strävan i riktning mot goda sociala och jämlikalevnadsvillkor som ulgör grunden för lagsUftningen. 1 fräga om vad som bör inrymmas ien från social synpunkt god miljö vill jag anknyta till följande uttalande avdepartementschefen i propositionen (1979/80: 1) om : har föreslagit att socialtjänstensföreträdare i sitt arbete med planeringsfrågorna för nya bostadsområden och vidsanering av gamla skall verka för att följande delmål uppfylls: - en allsidigtsammansatt social struktur; - en planering avnärmiljön som främjar kontakt och gemenskap; - möjlighetertill differentierade kultur- och fritidsaktiviteter för alla; - etttillräckligt och väl lokaliserat utbud av social service; - en lokaliseringav lämpliga arbetsplatser och andra verksamheter som bidrar till att ge bostadsområdenaett mångsidigt socialt liv; - väl utbyggdakollektiva resmöjligheter som tillgodoser även de handikappades behov; - ettbostadsutbud som tillgodoser också speciella sociala bostadsbehov i ickesegregerade former; - offentligaplatser och byggnader sä utformade att de blir tillgängliga för alla; - differentieradesysselsättnings- och utbildningsmöjligheter för grupper med behov av särskildainsatser; - en aktivkonsumentverksamhet med inrikining i förslå hand på att stödja Jag ansluter mig till socialutredningens förslag tilldelmål, vilka har tillstyrkts praktiskt tagel enhälligt av remissinstanserna. -Enligt min mening svarar delmålen väl mol de krav som man bör ställa på en godbostadsmiljö för olika kategorier av boende. 6Principer för planläggning och prövning av bygglov m.m. 6.2.1-6.2.2 För flertalet delmål som härställts upp utgör PBL ett viktigt genomförandeinstrument. Jag kan helt ställamig bakom de slrävanden som socialutredningens förslag innehåller och jaganser alt de uppställda delmålen kan utgöra grund för tillämpningen av den nuföreslagna bestämmelsen om att förutsättningar skall skapas för en god miljö. 1 detta sammanhang vill jag ocksäbetona vikten av att bestående samverkansformer mellan berörda samhällsorganutvecklas i enlighet med intentionerna bakom socialtjänstlagen (1980:620) ochhälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Enligt socialtjänstlagen (5 8) hör dettill socialnämndens uppgifter att medverka i samhällsplaneringen och isamarbete med bl, a, andra samhällsorgan främja goda miljöer i kommunen. Enligthälso-och sjukvårdslagen (8 8) har landstingskommunen getts motsvarande ansvaratt samverka med andra samhällsorgan. 6,2,2 Naturresurser m.m. Milt förslag: Lagen om hushållning med naturresurser m, m,(NRL) skall tillämpas vid beslut enligt PBL, För att man skall få till stånd denlämpliga samhällsutveckling som jag har talat om, är det av särskild vikt attbehovet av en långsiktig hushållning med våra naturresurser beaktas vid beslutsom rör markanvändning, hänförde den frågan till kravet på attplanläggning skall främja en lämplig samhällsutveckling. Naturresurshushållningsom krav för planläggning och tillståndsprövning enligt PBL behandlades ganskakortfattat av utredningen. Som jag nämnde har många remissinstanserefterlyst en bredare belysning av hushållningsfrågorna. Fysisk planläggning utgör ettviktigt led i tillämpningen av en naturresurslag. Mitt förslag till PBL byggerpå atl även NRL antas. Ett kapitel om krav på planläggning ochtillståndsprövning enligt PBL bör innehålla en bestämmelse om att även NRLskall tillämpas. Genom denna hänvisning till NRLkommer det att åligga kommunerna och deras byggnadsnämnder atl vid allplanläggning och prövning av lov enligt PBL se till bl. a. alt områden avriksintresse används på etl lämpligt sätt. Åsidosätter en kommun detta, kan ochbör staten ingripa mot kommunen. Hänvisningen innebär vidare attäven de grundläggande hushållningskraven i lagen skall tillämpas vidplanläggning och vid prövning av ansök- 1985/86:1 114 prövning av hvi;g- lo\- III. ningar om bygglov och förhandsbesked. Jag vill här korterinra om vissa 6 PrinciperJor inslag i det till lagrådet remitterade förslaget till NRL. 1 en inledande bestämmelse iförslaget lill NRL anges atl marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigiskall användas sä att en från ekologiska, sociala och samhällsekonomiskasynpunklei' god hushållning främjas. Beslämmelserna i NRL syftar till alllandels försörjning med naturresurser skall Iryggas, god natur- och kuluirmiljöbevaras saml etl ändamälsenligi samhällsbyggande främjas. Markanvändningsfrågor utgörnaturiigtvis ett centralt led i nalurresurs-hushällningen. Därför har i NRLlagils in grundläggande hushållningsbe-slämmdser som lill övervägande ddmotsvarar 9 8 byggnadsstadgan och de nuvarande s.k. verksamhetsanknutnariktlinjerna i den fysiska riksplaneringen, NRL innehåller därför bestämmelserom sådana intressen som det finns särskild anledning att värna om. Föreskrifterfinns sålunda om hänsynstagande på olika sätt till de areella näringarnasintressen. Vidare finns bestämmelser om hänsyn lill naturvärdens,kuliurminnesvårdens och friluftslivets iniressen. Inom områden som av olikaskäl är av riksintresse är skyddet särskill starkt. Bestämmelsen i 9 8 byggnadsstadganom alt mark skall användas fördel ändamål för vilket den är mest lämpad medhänsyn lill beskaffenhet, läge och föreliggande markanvändningsbehov är avsådan central belydelse för planläggning alt en motsvarighet bör tas in även iPBL, NRL innehåller ocksä ett kapitelmed särskilda hushällningsbestäm-melser för vissa områden i landel, somersätter de s, k, geografiska riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen.Dessa områden är i sin helhet av riksintresse. Vidare finns i NRL beslämmelser omförutsättningar för exploaterings-företag inom olika områden. De krav som i nu redovisadeavseenden kommer att tas in i NRL kommer säledes att få stor betydelse förplanläggning och prövning av sädana exploateringsförelag som lovprövas enligtPBL, En fråga som har aktualiseratsefter del att lagrådsremissen beslutades angående PBL - främst med anledning avcivilförsvarsstyrelsens remissyttrande över förslaget till NRL - är hurtotalförsvarels iniressen skall vägas in dels vid ställningstaganden tilllokaliseringen av ny bebyggelse och dels vid beslut som rör utformningen avbebyggelsemiljön inom områden som har befunnits lämpliga alt bebygga. Jag villUll en början erinra om alt kommunerna enligl beslut av skall medbörjan under /85 ta över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och för den planläggning i fredsom hänger samman härmed (prop, 1981/82: 102 bil. 2, FöU 18, rskr374).Riksdagen beslöt vid 1982/att övergången till ledningoch planläggning skall genomföras /85-1986/87 (prop.1982/83: 100 bil,6,FöU9, rskr271), Prop.1985/86: 1 För att dessa riksdagsbeslut skall kunna genomföras harregeringen i prop, 1984/85:49 förelagt förslag till bl. a. ändringarj civilförsvarslagen (1960: 74), som innebär att kommunerna skall upprätta ochanta vissa planer däribland skyddsplaner. Bland de aspekter som skall belysas iskyddsplaner anges tillgången pä och behovet av skydd, de älgärder som behövsför omflyltning, ulrymning m, m, saml i vissa fall även behovel av skyddsrummed hänsyn till befintlig och planerad bebyggelse. Del är naturiigtvis angeläget attkommunerna har möjlighet alt i den fysiska planeringen integrera sädanaställningstaganden som har kommit fram vid försvarsplaneringen i vid mening.Frän civilförsvarssynpunkt t. ex, finns det behov atl kunna påverkalokaliseringen så att bostäder och anläggningar inte uppförs i närheten avsådana verksamheter som bedöms kunna bli utsatta för angrepp i krig.Grunddokumentet för skyddsplanen är en skyddsanalys, som bl, a, beskriver varriskområden av olika slag finns. Denna analys bör ocksä kunna utgöra underlagför beslut om lokalisering i kommunernas fysiska planering. De nu beskrivna försvarsintressenablir enligt min mening fullt tillgodosedda genom del förslag till PBL som jagnu lägger fram och förslaget till NRL, Jag nämnde tidigare atl PBL avsesinnehålla en bestämmelse om alt NRL skall lillämpas vid planläggning och vidbeslul om bl. a, bygglov. Förslaget till NRL i sin tur innehåller enbestämmelse som innebär att mark- och vattenområden som har betydelse förtotalförsvaret sä långt möjligl skall skyddas mol åtgärder som kan pätagligimotverka lolalförsva-rels intressen. Genom anknytningen mellan PBL och NRL blirdel alllsä möjligt atl t, ex. förhindra ny bebyggelse i närheten av tänkbarabekämpningsmål. Jag återkommer i det följande (avsnill6,4) till frågan om civilförsvarels intressen i bebyggelsemiljön. 6 Principer för planläggning och prövning av bygglov m.ni. 6.3 Särskilda krav för att mark skall få användas förbebyggelse Min förslag: På samma sätt som enligl dagens lagstiftningskall särskilda krav uppfyllas för att mark skall fä användas för bebyggelse.Vid lämplighetsprövningen skall bl. a. kommunalekonomiska bedömningar ges stortyngd. Dessulom skall energifrågorna i större utsträckning än beaktas vidlokalisering av bebyggelse. 6.3.1 Koinmunalekonomiska frågor m. in. 1 9 8 andra styckel byggnadsstadganfinns angivna vissa speciella krav av teknisk och hygienisk natur som skallställas pä mark som skall användas för bebyggelse. Sålunda föreskrivs allmäntatt terräng och grundförhållandena skall vägas in vid prövningen av marksanvändning lill olika ändamål och atl mark inie får avses för bebyggelse om deninte ur sundhetssyn- 1985/86:1 116 punkt, med hänsyn till samfärdseln, möjligheterna attordna vatlenför- 6 Principer för sörjning och avlopp, faran för vattenförorening eller eljest ur allmänsyn- planläggning och punkt är lämpad för bebyggelseändamäl, prövning av hygg- Som också har föreslagils avPBL-ulredningen bör PBL innehålla en bestämmelse som i stort sett motsvarar denu redovisade kraven i byggnadsstadgan. Dessa krav kan sagas sammanfattabasförutsällningarna för marks användning för bebyggelse. motiv lillbestämmelsen om de nu redovisade kraven har kritiserats av mångaremissinstanser, av vilka åtskilliga har framhållit att den enskildes skäl föratt fä använda mark för bebyggelse har getts en alltför stark ställning. Fleraremissinstanser anser att det av motiven bör framgå, att större hänsyn skalltas till kommunal- och samhällsekonomiska aspekter. Jag delar uppfattningen all dekommunal- och samhällsekonomiska frågorna bör tillmätas stor betydelse närfrågan om marks användning för bebyggelse skall avgöras, 1 värt samhälle är deten självklarhet all alla skall kunna komma i åtnjutande av samhällsservice avolika slag. Det är dä naturligt alt kommunerna som närmast ansvariga församhällsservicen bör ha beslutanderätten om var man anser sig ha möjlighel atterbjuda sådan service. Som jag har anfört börbestämmelserna i kapitlet om allmänna iniressen lillämpas säväl vidplanläggning som vid prövning av lov. Kommunalekonomiska bedömningar kan på säsatt göras direkt i enskilda ärenden, vilket självfallet är nödvändigt medtanke bl, a, på vad jag anförde (avsnitt 6,1) om den samlade effekten avmånga enskilda bygglov, som vart för sig kan ha marginell betydelse på t, ex,kommunalekonomin. Jag återkommer lill dessa frågor när jag närmare går in påbygglovsprövningen (avsnitt 12,2,5), 6.3.2 Energiförsörjning och energihushållning När det galler bebyggelse ochenergianvändning har intresset varit i hög grad inriktat på teknik ochutformning av byggnader, I 98 byggnadsstadgan finns en föreskrift om alttillbörlig hänsyn skall tas till energihushållningens behov. Det är såledesmöjligt att väga in energihushållning vid planläggning, harföreslagit att möjligheterna atl ordna bl, a, energiförsörjning särskilt skallbeaktas vid planläggning och tillståndsprövning. Mänga remissinstanser anser attenergihushållningsfrågorna har försummats i PBL-betänkandet, Energifrågorna i gällandelagstiftning är i hög utsträckning inriktade pä byggnaders utformning och iviss mån på deras placering på tomten. Det finns enligt min mening anledningatt ge ökad vikt åt energifrågorna vid lokaliseringsprövning av i första handsamlad bebyggelse. En möjlighel att väga in energifrågor även vidlokaliseringsprövning av enstaka byggnader bör emellertid också finnas. 1985/86:1 117 Genom lagen (1977:439. ändrad senasl 1981:601) om kommunalenergi- 6 Principer för planering åläggs kommunerna etl planeringsansvar päenergiområdet. ligt lagen skall kommunerna i sin planering främjahushållningen med pnnning av ygg- lov m. m. energi och verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. åläggs också alt vid planeringen undersökaföruisältningarna att genom samarbete med annan kommun eller betydandeintressent på energiområdet gemensamt lösa frågor som har betydelse förhushållningen med energi eller för energitillförseln. Finns sådanaförutsättningar skall de tas till vara i planeringen. Vad kommunerna ålagts är såledesall inom ramen för den planering som de normalt bedriver ta särskild hänsyntill den aspekt som energihushållningen och en säker och tillräckligtillförsel av energi utgör. Självklart bör PBL innehålla sådanabestämmelser all bebyggelse- och energiplaneringen kan samordnas. Attkommunerna i sin planläggning skall reservera mark för energianläggningar avolika slag följer av de allmänna utgångspunkterna för planläggning ochbygglovsprövning, som jag har redogjort för. Det gäller exempelvismark för olika typer av energiomvandlingsanläggningar, tänkbara lägen för vindkraftverkoch vattenkraftverk liksom mark för ledningar etc. Jag anser dessutom att deti kapitlet om allmänna intressen bör finnas en särskild bestämmelse om atlbyggnader och andra anläggningar, som för alt fungera tillfredsställande ärberoende av energianvändning, skall lokaliseras sä atl energiförsörjnings-ochenergihushållningsfrågorna tillgodoses på etl lämpligt sätt. En sådan bestämmelse bör leda tillatt energiförsörjningsfrågorna ges ökad tyngd i den fysiska planeringen. Valetav uppvärmningsform är en betydelsefull del av den energipolitiska planeringen.Del torde bli nödvändigt att kommunerna för olika planområden medsamlad bebyggelse tar ställning lill uppvärmningsformerna. Detta gäller ävenvid ändring av befintliga bebyggelseplaner för förtätning eller förnyelse avområdena. Lokaliseringen och även utformningen i stort av bebyggdeomräden hart, ex. stor betydelse för möjligheterna alt använda värmeverk för centraliseradförsörjning. Lokalisering och utformning har även stor betydelse när det gälleranvändning av centraliserade värmesystem i mindre, någoriunda tätabebyggelsegrupper. En bestämmelse med det nuföreslagna innehållet bör också leda till att man, när lokalisering avbebyggelse prövas, tar ökad hänsyn till de klimatologiska förhållandena. Manvet t, ex, att energiförbrukningen i likadana hus kan skilja med 20procent beroende på var husen ligger inom samma ort. En betydande forskning hargjorts och görs i fräga om lokalklimatets betydelse för energihushållningen. Likaväl som landskapsstrukturen i sig ger upphov till värmeöar och kalluftssjöar.kan nytillkommen, täi bebyggelse ge upphov till en värmeö. Del är av storbelydelse atl den forskning som görs på det här området las till vara i denfysiska planeringen. Prop.1985/86:1 118 Beslämmelser om egenskaper hos bebyggelsemiljön finns på flera slällen 6 Principer jör planläggning och prövning av hygg- i byggnadslagen och byggnadssitadgan (se t,ex, 5, 6, 9 och25 85 BL saml 9, - 12. 29, 38, 39, 46 och 53 85 BS), En del avbestämmelserna avser all planläggning, medan andra är kopplade till ett visslplaninslilui eller lar sikte enbart på byggnadslovsprövning. PBL-ulredningenhar i sill förslag i 4 kap, tagit in särskilda bestämtnelser ombebyggelsemiljöns utformning. Flera remissinstanser är emellertidstarkt kritiska till utredningsförslaget.