prop · G903121 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 dennaingår företrädare för politiska partier, konsumenter, löntagare, näringslivetoch kommunema samt livsmedelsverkets generaldirektör. , glesbygdsnämnden, med företrädare för bl. a. enskUd ochkooperativ handel, centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner, är knutentiU verket som rådgivande organ i frågor som rör distribution ochvaruförsöjjning i glesbygd. Utanförsjälva Unjeorganisalionen tinns elt och ett informationssekretariatdirekl underställda generaldireklören/KO. KO-sekre-tarialets främsta uppgift äratt biträda konsumentombudsmannen med uppgifter enligt marknadsföringslagen ochlagen om avlalsvUlkor i konsumentförhållanden. Informationssekretariatetsvarar främst för massmediefrågor och samordning av information som ärgemensam för verket. linjeorganisation finns två avdelningar som vardera leds av enavdelningschef. Avdelningarna är uppdelade på byråer för hemproduktion,boende, transporter och övrig konsumtion. Vidare finns en allmän byrå, enteknisk byrå, en administrativ byrå och en tidskriftsenhet. Konsumentverkethar i en skrivelse lill regeringen föreslagit atl verketdelvis omorganiseras. Motivet till förändringen är behovet av en anpassning tUlde nya krav som slälls på verket och till de resurser verket disponerar.Verkets strävan är att decentralisera ansvar i organisationen, förkortabeslutsvägarna, få färre enheter som är större och effektivare samt atlförbättra den verksövergripande samordningen. Den nya organisationen skallunderiätta prioriteringar saml skapa utrymme för ett mer flexibelt ocheffektivt resursutnyttjande. Verketföreslår att de nuvarande avdelningarna, allmänna byrån och tekniska byrånavvecklas och ersätts med fem enheter direkt underställda verkschefen.Enhetsindelningen svarar mot prioriteringarna av olika sakområden inomkonsumentpolitiken. Till detla kommer en förstärkt verksledningsfunktionbestående av två chefstjänster direkt under verkschefen. Bådachefsljänstemännen föreslås få utvecklingsansvar för bestämda verksamhetsområden.En av chefsljänstemännen skaU vidare vara verkschefens ställföreträdare. Iövrigt föreslås inga förändringar av organisationen. En konsekvens avomorganisationen bör enligt verket bli atl den program-slmktur som förnärvarande tillämpas avvecklas. förslag framgår av en tablåsom bör fogas lill protokollet i detta ärende som bUaga 3. Jag kan för egen delansluta mig lill huvuddragen i organisalionsförslag.Indelningen i verksamhetsområden ligger väl i linje med de prioriteringar jaghär har förordat inom konsumentpolitiken. Den förstärktaverksledningsfunklionen innebär alt chefstjänsterna avlastas det direktaansvarel för arbetet i linjeorganisationen. De får i stället elt uttalatutvecklingsansvar. Sammanlaget bedömer jag att den föreslagna förändringen börge effektivitetsvinster som kan nyttiggöras verksamheten. Jag tillstyrkervidare all programindelningen avskaffas. Detfår ankomma på regeringen och myndigheien all besluta om den närmareindelningen i enheter m. m. Den nya organisationen bör träda i kraft den IjuU1986. 1985/86: 121 Mitt förslag:Allmänna reklamalionsnämnden bibehålls som en självständig statlig myndighei.Ell råd med företrädare för konsumenter, näringsidkare och kommuner knyts tillnämnden. Kommitténsförslag: upphör som frislående myndighei ochåterknyts organisatoriskt till . Remissinstanserna:En majoritet av de remissinstanser som har yllrat sig om allmännareklamationsnämndens organisalion anser all den fortsatt bör vara ensjälvständig statiig myndighet. Bland dessa finns myndigheter, kommuner,näringslivsorganisalioner, folkrörelser och andra intresseorganisationer.Vissa myndigheter, vissa kommuner, konsumentkooperationen, ABF ochsocialdemokratiska kvinnoförbundet anser alt nämnden bör återföras tillkonsumentverket. LO anser all verkels styrelse bör vara huvudman för nämnden. Skälenför mitt förslag: Under den lid allmänna reklamalionsnämnden drevs som enförsöksverksamhet var den knuten lill . Statsmakterna beslutadeår atl aUmänna reklamationsnämnden skulle vara en självständig statiigmyndighei. Skälen för beslutet var främst principiella. Det ansågs viktigt atten organisalion som hade en dömande funktion stod hell fri från de parter somhade iniressen i verksamhelen. Frågan har därefter behandlats i . Motbakgmnd av ett motionsyrkande om all skulle uttala sig för allallmänna reklamationsnämnden återfördes till fannnäringsulskottet det motiverat att frågan om allmänna reklamationsnämndensorganisatoriska ställning prövades på nyll. Utskottet ansåg det lämpligt atlden konsumenlpolitiska kommittén fick elt särskilt uppdrag all överväga om enåtergång lill den tidigare ordningen borde genomföras. biföllutskottets hemställan (NU 1982/83:45, rskr 1982/83:398). mentpolitiskakommittén i uppdrag att pröva allmänna reklamationsnämn- Prop. 1985/86:121dens organisatoriska ställning. Kommitténföreslår alt nämnden upphör som självständig myndighet och att denorganisatoriskt åter knyts tiU . Motivet är alt skapaförutsättningar för en konsumenlpolitiskl sammanhållen bedömning av behovel avolika insatser för att verksamheten långsiktigt skall utvecklaslillfredsslällande. Enmajoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan anser atl nämndenbör bibehåUas som en självständig myndighet. Bland dessa finns myndigheter,kommuner, näringslivsorganisationer, folkrörelser och andraintresseorganisationer. Huvudskälet för deras ställningstagande är att de anseratl nämnden måsle vara hell fri och oberoende från olika partsintressen omförtroendet för verksamheten skall kunna upprätthållas. Bland dem somtillstyrker all nämnden återförs liU konsumeniverkei återfinns vissamyndigheter, vissa kommuner, konsumentkooperationen, ABF och socialdemokratiskakvinnoförbundet. LO anser atl styrelse bör vara huvudman förnämnden. De huvudsakliga skäl som anförs för omorganisationen . Också betonar viklen av konsumentpoliliskabedömningar angående reklama-lionsverksamhelens utveckling. Verkets slutsats ärdock att del finns förutsättningar all ändå åstadkomma den angelägnasamordningen utan en ålerföring av nämnden till verket. Enligtmin mening har vägande skäl anförts både för en självständig reklamalionsnämndoch för en nämnd inordnad i . Jag har tagit intryck av alt enmajoritet av dem som har yttrat sig, företrädande vilt skilda partsintressen,anser atl nämnden även bör vara självständig. Näringslivet hör lilldenna grupp. Eftersom verksamhelen vid allmänna reklamalionsnämnden bygger påbl. a. friviUiga åtaganden från de branschorganisationer som ingår i den ocheftersom genomslagskraften av nämndens beslul lill slor del beror pånäringslivels förtroende för och deltagande verksamheten, måste dessasynpunkter lUlmätas stor betydelse. Vidare anser jag alt några nämnvärdaekonomiska vinster inte synes kunna uppnås genom en samordning. Snarare finns delrisker för effekfivi-tetsförlusler, åtminstone i elt kortare perspektiv pågrund av del nödvändiga arbetet med omorganisationen. Jag har därför funnitalt nämnden också i fortsättningen bör vara självständig. Jaganser dock att de mera konsumentpolitiska skäl som an förts för en nära knytning liU måsle tillmätas betydelse. Nämndens verksamhei måsle löpande värderas i elt konsumenlpolitiskl perspektiv. Det gäller t. ex. prioriteringar i verksamhelen såsom mol vUka konsumtionsområden nämnden skall rikta sitt arbete, om lyngdpunklsför skjutningar i verksamheten erfordras, hur ärendetUlströmningen bäst bör styras etc. Den effektivisering och decentralisering av reklamalionshanle ringen som jag har förordat stäUer också krav på insatser. Samspelet med den kommunala nivån blir här av största betydelse liksom kontakterna med näringsUvels organisationer. Praxisspridningen angående reklamatio ner är också en viktig utvecklingsfråga. Jag har noterat förslaget från LO om all konsumentverkels styrelse bör vara huvudman för allmänna rekla- 68 Jag harför egen del stannat för alt elt partssammansatt råd bör knytas tiU nämnden vägledning i sådana policyfrågor som jaghär har beskrivit. När del gäller rådelssammansättning vill jag förorda att konsumenter, näringsidkare och kommuner ärföreträdda i del. Det ankommer på regeringen att fatta de beslut och vidta deåtgärder i övrigt som erfordras för inrättande av rådet. Jagvill stryka under att behandling av enskildatvister liksom personal- och ekonomiadminislrativa frågor självfallet måsteligga utanför rådels kompetensområde. 12 Resurser och finansiering Mitt förslag:Konsumentverket tillförs sammanlagt fr. o. m. /87 1,8 milj. kr.för alt förverkliga de förslag som jag har lämnat. Resurstillskottet börfinansieras genom överföring av medel till från allmännareklamationsnämnden, genom andra överföringar inom sjunde huvudlkeln samt genomatt verket tillförs resurser från de medel som beräknas för forsnings- ochutvecklingsarbete under tionde huvudtitelns kommittéanslag. Vidare bör vissaytterligare resurser frigöras genom omfördelningar, vissa effektiviseringar ochvissa inläklsförslärkningar hos . Kommitténsförslag: Totalt bör 7,2 milj. kr. tiltföras fr. o. /88. Tillskottet bör under /87 begränsas liU4milj. ResurstiUskottenbör finansieras genom överföring av medel till frånspardelegationen, STU, industridepartementets glesbygdsanslag och aUmännareklamationsnämnden. Remissinstanserna:Huvuddelen av dem som ytlral sig i frågan anser att börtiltföras ytterligare resurser. Remissinstanserna redovisar en spUllraduppfattning om hur medelstillskollen bör finansieras. Detla gäller dock inteförslaget om överföring av medel från glesbygdsanslaget. Detta avstyrks iprincip av aUa som yttrat sig i frågan. Skälenför mitt förslag: Kommittén har föreslagit ökade resurser på vissa områden inomkonsumentpolitiken. För del föreslås för /87ell liUskoll på 4 milj. kr. Från och med /88 föreslås etltiUskoft på totak 7,2 milj. kr. Kommittén föreslår all resurser tillförs enligtföljande. l,9milj.kr. tUl utbildning och stöd till frivilliga organisationer,4,7 milj. kr. lill forskning och undersökningar samt 0,6 milj. kr. för arbetemed reklam. Kommitténhar föreslagit att förstärkningarna skall finansieras på följande säll. Efiersomsparddegationens informationsverksamhet enligt kommittén sammanfaller i vissaavseenden med den inriktning på hushållsekonomiskl arbete, som kommitténförordar, föreslås all 2 milj. kr. förs över från spardelegationen tillkonsumentverket fr. o. m. /87. STUbekostar projekt som gäller konsumenlteknisk forskning och ut- Prop. 1985/86:121 veckling saml i princip den konsumentlekniska institutionen vid Chalmerstekniska högskola. Kommhlén föreslår att 1,5 milj.kr.förs från STU iHlkonsumentverket för insatser beträffande brukarorienterad produktutveckling,forskning och delfinansieringen av professuren vid tekniska högskolafr. o. m. /88. Denbutiksetablering i tätort som sker kommer enligt kommittén alt få regionalakonsekvenser för varu- och serviceförsörjningen både i tätort och i glesbygd.Kommittén anser det därför motiveral all föra över medel frånindustridepartementets glesbygdsanslag tiU fr. o. m. budgetåret1987/88 för att verket skall kunna arbeta på det sätt kommittén har föreslagit. lämnar angående decentralisering av reklamalionshanleringenm. m. bedöms leda till minskal resursbehov hos allmänna reklamalionsnämnden med1 milj. kr. under /87 och med ytterligare 1,7 /88. Kommitténhar övervägt möjlighetema lill besparingar inom den del av konsumentverketsverksamhetsområde som inte ges högsla prioritet men kommit fram till att sådanainte är möjliga eftersom en försvagad bevakning i denna del ger negativaföljder. Kommitténhar fömtsall att medel som finns hos andra myndigheter för exempelvisinformation och undersökningar som rör konsumentfrågor även skallfinnas tillgängliga. Deremissinstanser som har yttrat sig i resursfrågan är tämligen eniga om altkonsumentpolitiken och bör tUldelas mer resurser om kommitténsförslag skall kunna förverkligas. kan inte biträdaresursförstärkningarna. Närdel gäller finansieringen är remissinstanserna splittrade utom på en punkt. Islort sett alla som har yttrat sig om glesbygdsanslaget anser det olämpligt attbegränsa detla. Några instanser har föreslagit att satsningar inom konsumentpolitikendelvis bör finansieras med de medel som reklamskatten ger. Jaghar i mina förslag redan markerat i vad mån ytterligare resurser bör tillförasför olika verksamheter. Jag kommer atl redovisa i vilken storleksordningmedel bör tillföras för olika ändamål. Jag beräknar att 0,9milj. börtillföras för utbildningsinsatser inkl. det stöd som bör ges till friviUigaorganisationers arbete. Forskning, siudier av bmkaraspekler på produkter ochundersökningar om hushållens förhållanden bör tillföras ytterligare 1,4milj.kr. För studier av reklamens utveckling bör beräknas 0,3 milj. kr. DärtUI börsärskilda medel om 0,2 milj. kr. ställas lill verkels förfogande för de förslagsom jag har lämnat när det gäller könsdiskriminerande reklam. Jag föreslärsålunda alt ytterligare 2,8 milj. kr. förs till de områden där jag förordarförstärkta insatser. Kommittén har beräknat resursförstärkningar för dessaändamål. Jag vill här nämna alt i kommitléns totala förslag tillresursförstärkningar ingår 1,7 milj. kr. för åtgärder som jag förordar skallhanteras i särskild ordning. Närdet gäller finansieringen vill jag göra följande kommentarer. Jagbedömer att den förändring av reklamationshanteringen som jag * föreslår kommer att ledatill besparingar under allmänna reklamations- Jag ärdock inte beredd all godta kommitténs bedömningar, som innebäranslagsminskningar med 2,7 milj. kr., utan gör bedömningen att den totalabesparingen kommer alt uppgå lill 0,7 milj. kr. Denna besparing bör kunnatillgodoräknas fr. o. m. /87. Jag anser vidare all delfinns utrymme för omprioriteringar i arbete. Några sådana harjag angett i det föregående (avsnitt 4). Resurser bör kunna frigöras genomökade egenåtgärder hos företagen och de gynnsamma verkningarna på marknaden somen utbyggd konsumentpolitisk verksamhet bör medföra. Jag bedömer ocksåatl del finns möjligheter lill vissa effektiviseringar och vissainläklsförslärkningar i verksamhelen. Verkels nya organisalion (avsnitt 11.1)avses leda till bl. a. effektivare ärendehantering, vilket också frigörresurser. Vissa inläklsök-ningar bör kunna erhållas genom ökad försäljning avpublikationer och genom en utveckling av verkels uppdragsprovningar. Isamråd med statsrådet föreslårjag vidare all , förarbeiei med könsdiskriminerande reklam, tillförs 0,2 milj. kr. från de medelsom beräknas för forsknings- och utvecklingsarbete under tionde huvudtitelnskommittéanslag. Iövrigi bör resursförstärkningen finansieras med vissa överföringar inom sjundehuvudtiteln. 13Anslagsfrågor för /87 C 4. 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag 1985/86; 100(bil. 9 s. 50) har regeringen föreslagit alt i avvaktan påberedningen av de frågor som hänger samman med konsumentpolitiska kommitténsbelänkande (SOU 1985:32) Hushållning för välfärd lill /87 beräkna etl förslagsanslag av . Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (33 015000) (-H 396000) -(-1620000 Vamprovningar m. m. Anslagetredovisades tidigare i programtermer. Medhänvisning till den pågående beredningen av de konsumentpolitiska frågorna harkonsumentverket i sin anslagsframställning för /87 inteföreslagit några väsentliga förändringar av verksamheten. a. följande i sin anslagsframställning. Minskningen av ut giften fördelas med fördelningen 2, 2 och för försia, andra resp. tredje budgetåret. Under huvijdförslaget har en uppräk ning av kostnaderna för iryckeriljänster gjorts beroende på konstaterade kostnadsökningar (+ 350000kr.). Anslaget har också räknats upp för ökade marknadsföringsinsatser i samband med prishöjning på tidskriften och Rön (+ ). Dessa resursförstärkningar finansieras med ökade intäkter under anslaget. Besluthar faltals om anskaffning av ny telefonväxel vid verket. har beräknats härför. Pris- och löneomräkning4108000kr. För ökade arbetsuppgifter isamband med den nya konsumenltjänstla-gen begärs en extra tjänsl (+ 186000kr. ).ResurstiUskottet föreslås bli finansierat med ökade intäkter under anslaget. Intäkter under anslagetberäknas öka i jämförelse med del belopp som angivits i regleringsbrevet /86 (+ . Jaghar i del föregående föreslagit att skall erhålla resursförstärkningarför de ändrade uppgifter som följer av att konsumentpolitikens inriktningdelvis förändras. Verkets anslag bör tillföras ytterligare 1,6 milj. kr. DärtUIbör tillföras 0,2 milj. kr. från de medel som beräknas förforsknings- och utredningsarbete under tionde huvudtitelns kommittéanslag. Jagbedömer att verket självt genom omprioriteringar, rationaliseringar ochintäktsökningar dessutom bör kunna frigöra ytterligare resurser för de ändamålsom jag har föreslagit. Jag har tidigare utvecklat mer konkret genom vilkaåtgärder resurser skall kunna frigöras. Utgångspunkteni övrigt vid anslagsberäkningen har varit huvudförslaget för verket med enreal minskning av utgifterna på . Jag accepterarverkets förslag att, inom ramen för huvudal-lemativel, viss särskildprisomräkning avseende Iryckeriljänster och en engångssalsning påmarknadsföringen av Råd och Rön görs. Jag räknar med all resursförstärkningarnakan finansieras med ökade intäkter under anslaget. Under huvudförslaget börmedel också beräknas för anskaffning av en ny telefonväxel vid verkel. Jagdelar konsumentverkels bedömning att det är mycket angeläget att denkonsumentljänstlag som träder i kraft snabbi får genomslag påmarknaden. Jagtillstyrker därför att får en tUlfällig resursförstärkning förde insatser som är nödvändiga härvidlag. Jag utgår från att ekonomiskt utrymme fördetla arbete kommer atl finnas genom att intäk- 72 terna under anslagetökar. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86:100(bil. 9 s. 51) har regeringen föreslagit atl i avvaktan päberedningen av de frågor som hänger samman med konsumenlpolitiska kommitténsbelänkande (SOU 1985; 32) Hushållning för välfärd till aUmännareklamalionsnämnden för /87 beräkna ell förslagsanslag av8262000 kr. (däravlönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (+ 440000) (-146000) har i sih anslagsframställning för /87anföri i huvudsak följande. /85 kom 7499 ärenden in till nämnden. Detla är en minskning med5 % i jämförelse med föregående budgetär. Hjälp ati fä tiU stånd föriikning mellanparterna m. m. utgör en omfattande del av arbeiei vid nämndens kansli. /85 har 3087 ärenden avgjorts av kansliet. Antalet nämndbesluthar uppgått lUl 4470. Ärendebalansen var 2371 vid utgången av budgetåret1984/85. Del är en minskning med 58 ärenden i jämförelse med föregåendebudgetår. Genomförda undersökningar visar att näringsidkarna i mycket slorutsträckning ger konsumenterna de rättelser som nämnden rekommenderar. Huvudförslaget budgetåret1986/. Pris- och löneomräkning 931000kr. Nämnden bedömer atikonsumenterna kommer aft ställa anspråk på nämnden i sådan utsträckning attanslag utöver huvudförslag behövs. Nämnden begär därför elt pris- ochlöneomräknal anslag. Nämnden bedömer alt etl oförändrat anslag underplaneringsperioden kommer atl medföra en viss föriängning avhandläggningsliderna och en ökning av ärendebalanserna. Nämnden yrkar vidaremedel för atl kunna utvidga verksamhetsområdet till att omfattasnickeritjänster, för besiktningar m. m. (+210000 kr.) samt för anskaffning aven ny telefonväxel (+ . Jaghar i det föregående lämnat förslag om atl reklamalionshanleringen omfattandeockså lelefonrådgivning i reklamationsnämnden bör decentraliseras ytterligare.Jag har bedömt del möjligt att i samband därmed minska nämndens resurser.Sammanlaget bedömer jag atl detta möjliggör en besparing under nämndens anslagpå 0,7 milj. kr. Iövrigi har jag beräknat nämndens anslag med utgångspunkt i ett begränsathuvudförslag. Jag har vidare beräknat medel under anslaget för anskaffning aven ny telefonväxel. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna den inriktning avkonsumentpolitiken som jag har förordat, 2. godkänna huvuddragen i denomorganisation av som jag har förordat, 3. lill /87 under sjunde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av50001000 kr., 4. till Allmänna reklamationsnämndenför /87 under sjunde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av8424000kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå atl anla de förslag som föredraganden har laglfram. Bilaga 1 Prop.1985/86:121 Sammanfattning av konsumentpolitiska kommitténs betänkande(SOU 1985:32) Hushållning för välfärd. Konsumentpolitiskakommktén har haft i uppdrag alt göra en översyn av konsumentpolitiken. Sedanriktlinjema för konsumentpolitiken senast faststäUdes har en radkonsumentpoUliska reformer genomförts i . De yttre fömtsättningarna förkonsumentpolitiken har ändrats. I kommitténs direktiv (1983:15) nämnsden aUmänna ekonomiska utvecklingen, som medfört etl minskatkonsumtionsutrymme för hushållen. Likaså nämns det ökade varuutbytet medutiandel, marknadsföringen över gränserna och tillkomsten av nya media.Nedskärningarna av resurserna för den statliga konsumentverksamheten i böljanav 1980-talel synes enligt direktiven i otillräcklig mån ha ulgåtl från samladeöverväganden. Sammantaget motiverar dessa förändringar en översyn avkonsumentpoUtiken. Utifrånen helhetssyn har kommittén haft atl ta ställning liU de cenlrala målen förkonsumentpolitiken, vilka prioriteringar som bör gäUa och om tyngdpunkterna iden offenlliga verksamheten behöver förskjutas. Vikligafrågor i övrigt har varit: Hur bör arbetsfördelningen vara mellan kommunala ochstatliga organ respektive meUan insatser av offentliga organ, friviUigaorganisationer och förelag? Hur skall de liUgängliga resurserna fördelas meUande oUka konsumenlpolitiska medlen? Bör avvägningen mellan olika typer avinsatser ändras? Behövs del ökade eller minskade insatser i form avhushållsekonomiska utredningar, ålgärder som påverkar producenternas agerande,konsumentinformation, utbUdning i konsumenlkunskap, forskning, etc? Vissamer avgränsade frågor har dessulom ingått i kommitténs uppdrag. Det är frågorsom rör etiken på marknadsföringsomrädet, standardiserad konsumentinformation,den ökade användningen av datateknik i servicesektorn samt allmännareklamalionsnämndens verksamhetsområde och organisatoriska ställning. Enutgångspunkt för kommitléns analys och ställningstaganden är marknadsekonomin,med dess samspel mellan utbud och efterfrågan. Likaså fömtsätter direktiven attkonsumentpoUtikens nuvarande institutionella ram i stort skall ligga fast.Kommitténs förslag skaU också kunna genomföras med oförändrade eller minskaderesurser. Kommitténs utgångspunkter och målformulering Kommitténanser att den konsumentpolitik som har bedrivks böijan i mänga avseenden har varit framgångsrik. De mest påtagliga effekterna av de gångna årens insatser summeras i följande punkter: 75 - det allmännaskonsumentinformation har ökat väsentligt och främst Prop. 1985/86:121 genomkommunemas engagemang fått en bättre spridning över landet, - stödet lill konsumenter vidklagomål och reklamationer har ökat väsentligt, särskilt på lokal nivå, - en påtaglig sanering avmarknaden har skett då del gäller vilseledande marknadsföring och oskäligaavtalsvillkor, - farliga varor har stoppats ochell systematiskt arbete med produktsäker-hetsfrågor har etablerats, - påarbetsområden som bilar, försäkringar, glesbygdsservice och hus hållsekonomi har konsumentorganen kunnat utveckla nya insatser. Svagheter kan emellertid enligt kommittén noteras. Företagens informa tion till konsumenterna, utbildningen i konsumentkunskap, forskningen på konsumentområdet, konsumentorganens förmåga att upprätthålla sin egen kunskapsnivå och de frivUliga organisationernas medverkan i konsument politiken anses otillfredstäUande. Målet för konsumentpolitiken måste vara all utifrån konsumentsynpunkt stödja en effektiv och medveten hus hållning med resurser.