prop · G90325 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de ålgärder och de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. 1propositionen föresläs utgifter m. m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten förinnevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till ca I 720 milj. kr. Deredovisade förslagen innebär också att tidigare beviljade anslag om ca 935milj. inte kommer att utnyttjas. De största anslagen föresläs gå till kostnaderför bidrag till anordnande av daghem och fritidshem, utökade resurser förutbildning för tekniska yrken inom högskolan, fortsatt anslagsfinansiering av a."betsmarknadsuibildningent.o.m. den 30juni 1986, särskilda insatser för arbetsanpassning ochsysselsättning i Bergslagen, ytterligare resurser för flyktingomhändertagande,ytterligare medel för lokaliseringsbidrag i och medel lillbidrag för förnyelsefonder inom det statligt reglerade området. Dessutomföreslås att regeringen bemyndigas medge fortsatta beställningar av materiel m,m. för försvaret samt att godkänner ändrad omfattning av televerketsinvesteringar. 1985/86. 1985/86:25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern )me, ordförande, och statsråden 1, , . , F;. , , , Wickbom.Johansson. Föredragande:statsråden , R. Carisson, . Hulterström, , , ,, Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /86 Deytteriigare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör las upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget I till sl.ilsbudgeten /86. Denna proposition bör föreläggas . Skulleanslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget för innevarande budgetårvisa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m. m. pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /86. Anförandena redovisasi underprotokollen för resp. departement. Jaghemställer att regeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86 och vidta övriga åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att anta de förslag som föredragandena lagtfram. Regeringenbeslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionensom bilagor 19, Bilagal Prop,1985/86:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: slalsrädetR. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86 Beställningsbemyndiganden till det militära försvaret Somett resultat av budgetarbetet ansåg regeringen att del varnödvändigt med viss återhållsamhet med nya malerielbeslällningar i förhållandetill överbefälhavarens planering. 1 budgetpropositionen (prop. 1984/85; 100,bil. 6) begärde därför regeringen av endast ca hälften av de beställningsbemyndigandensom myndigheterna för /86 föreslagit under anslagen för materielanskaffning.Beslul om vilka ytterligare bemyndiganden som måste inhämtas borde fattas förstnär det ekonomiska läget klarnat och med tiUgäng till fördjupat underlag. Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag (FöU 7 och 9, rskr 131 och 258).Den restriktiva tilldelningen av beställningsbemyndiganden var en följd avövervägandena om överplaneringens storiek i den totala planeringen och kravetpå en tillfredsställande ekonomisk handlingsfrihet årsförsvarsbeslut. Detekonomiska utrymmet för försvarsmakten /87 fastställs först i sambandmed nästa försvarsbeslut , Enligt partiöverenskommelsen våren 1984medgavs dock överbefälhavaren, utan att delta innebär några bindningar införnästa försvarsbeslutsperiod, att planera enligt principen om oförändradköpkraft, I enlighet härmed har överbefälhavaren avdelat växande prisreserverför att möta den av honom förväntade skillnaden mellan försvarets framtidaprisutveckling och dess priskompensation. Överbefälhavaren har aV della skälförutsatt att den ekonomiska ramen nominellt sell höjs vid ingången tiU varjeny försvarsbeslutperiod. Han har sålunda förutsatt en ökning fr. o. m. budgetåret1987/88 och beräknat denna till 305 milj. kr i prisläget . Ibudgetpropositionen ifrågasattes värdet av all överbefälhavaren beräknarlångsikliga prisreserver och däremot svarande ramlyft utifrån osäkra Prop.1985/86: 25 prognoser om försvarets prisutveckling och priskompensation.Regeringen anförde att den med nuvarande budgetpolitik inte kunde förutsättastörre ekonomiska resurser än vad som f n. disponeras. försvarskommittéhar i uppdrag att överväga det framtida priskompensationssysiemet. Regeringenangav som en utgångspunkt att verksamheten t, v. måste bedrivas så alt den.ävenefter /87 kan genomföras i en nominellt oförändrad ram.Innebörden härav är bl.a. att malerielbeslällningar inte får göras i sådanomfattning att tvingas höja ramen i nästa försvarsbeslut. Regeringenkonstaterade vidare att överplaneringen var mycket stor i överbefälhavarensplanering, främst för armén och marinen, och såg härvid vissa risker.Regeringen förordade därför all överplaneringens totala omfattning .skullebegränsas i nästa programplan. Utveckling och anskaffning av materiel bedömdesinte kunna ske fullt ut i den takt och omfattning som överbefälhavaren hade förutsatt. Överbefälhavarensprogramplan för perioden /86-1989/90 gav inte en tillfredsställandevägledning om vilken materielanskaffning som kan inrymmas i en nominelltoförändrad ram efter /87 och vilken anskaffning som förutsätterden av överbefälhavaren föreslagna ramhöjningen. Regeringen har därför idirektiv till överbefälhavaren bl.a. anbefallt att planeringenför perioden /87-1990/91 skall redovisas i tvä alternativ. I del ena alternativetskulle överbefälhavaren genomföra planeringen inom en ekonomisk ram som enligthans mening medger bibehållen köpkraft. I det andra alternativet skulleöverbefälhavaren utgå från att utgiftsramen för det militära försvaret äroförändrad i fasta priser räknat fr.o.m. /87. Överbefälhavarenanmodades därutöver att senasi lämna förslag till de kompletterandebe-stäliningsbemyndiganden som bör begäras av för /86.Härvid skulle klart framgå vilka skillnader som uppstår i behovet av beställningsbemyndigandensaml vilka malerielobjekt som berörs beroende på vUken planeringsram enliglovan som läggs till grund för planeringen. Regeringenhar vidare i nämnda direktiv anmodat överbefälhavaren att i planeringen tahänsyn till den rådande likviditetssituationen. Överplaneringen för rnaterielanslageninom armén och marinen skall därför vara lägre än i programplanen för perioden198.5/86-1989/90 medan den för rnaterielanslagen inom flygvapnetfortsättningsvis inte bör vara högre än vad den var i samma programplan. Densammanlagda överplaneringen för det militära försvaret i den nya planen avsågsinte under någon del av planeringsperioden bli högre än i programplanen1985/86-1989/90. Härigenom skulle en högre grad av säkerhet i planeringenkunna uppnås. Överbefälhavarens redovisning Prop. överbefälhavarenhar redovisat förslag till kompletterande beställningsbemyndigandenför /86 samt i anslutning härtill sin planering med ennominellt oförändrad ram fr.o.m. /87. a. att den totala överplaneringen inom mate-rielanslagen nu harbegränsats för armén och marinen. För flygvapnet har del visat sig attföregående års överplanering var alltför liten. Överbefälhavaren har därföråterfört flygvapnets överplanering till tidigare ärs nivå. I förhållande tillanslagets storlek är dock alltjämt flygvapnets överplanering låg enligtöverbefälhavaren. Enligt överbefälhavarens mening kan verksamheten inomförsvarsmakten nu genomföras så all års försvarsbeslut haren tillfredsställande grad av handlingsfrihet. Denna påverkas varken av nugällande överplanering eller av planeringsmelodi-ken med oförändrad köpkraft. Överbefälhavarenanför vidare att de malerielobjekt för vilka nu kom pletterande bemyndigandenbegärs kan inrymmas i en fr. o. m. /87 nominellt oförändrad ram.Vidare konstaterar överbefälhavaren att huvuddelen av de större beställningarnakan delas i flera upphandlingar, men att detta i regel medför kos'.nadsstegringar.Bl.a. av delta skäl anser överbefälhavaren att behovet av ökad handlingsfrihetinte bör skapas genom att nu i avgörande grad reducera bemyndigandetilldelningen. Överbefälhavarenhar den redovisat sin programplan för perioden /87 1990/91. Av denna plan framgår förändringarna i ma-terielplaneringen ijämförelse med föregående programplan i en ekonomisk ram som enligtöverbefälhavaren medger bibehållen köpkraft. Överbefälhavarenskompletterande underlag och den nya programplanen ger enligt min mening tiUräckligtunderlag för att bedöma graden av handlingsfrihet inför försvarsbeslutet 1987.Jag bedömer att de malerielbeslällningar för vilka bemyndiganden nu begärs avriksdagen kan genomföras ulan att statsmakterna av detta skäl tvingas höja denmilitära utgiftsramen i nästa försvarsbeslut. Överbefälhavaren har vidareredovisat vilka förändringar som bör genomföras i planeringen efter 1986/87 omennominellt oförändrad ram skulle tillämpas. Enligt min mening kan därmed en tillfredsställandegrad av handlingsfrihet upprätthållas års försvarsbeslut. Jagkonstaterar att överplaneringen i programplanen för perioden /87-1990/91har begränsats med ca. 700 milj. kr. mot slutet av perioden genom senareläggningaroch ambilionsminskningar. Jag erinrar om att verksamhetens omfattning på siktskall fastläggas först försvarsbeslut. För den tidigare delen avperioden, och särskilt för budgetåren 1985/86 och 1986/87 har docköverplaneringen ökats något vid jämförelse med den föregående planen. Enligtmin mening medför detta att de Prop.1985/86:25 risker med en stor överplanering som jag anförde ibudgetpropositionen 1984/85 kvarstår . Enligtmin uppfattning bör dessa risker begränsas genom vissa åtgärder. Jag bedömeratt beställning av materiel inte kan ske fullt ut i dentakt som framgår av överbefälhavarens plan. Materielobjekten enligtpartiöverenskommelsen 1984 berörs emellertid inte härav. Storieken av beställningsbemyndigandenbör begränsas något. Överplaneringens storlek kommer då ätt minska i närtid.Dock måste även fortsättningsvis en effektiv styrning och kontroll av bestäUningarnaske. Jaghar vidare funnit att det kan finnas anledning att se över det nuvarandesystemet med beställningsbemyndiganden och överplanering. Jag avser att lålagenomföra en sådan översyn. Enligtmin uppfattning föreligger nu tillfredsställande underiag för att hos riksdagenhemställa om de kompletterande beställningsbemyndiganden och bemyndiganden förprisreglering som erfordras för /86 under anslaget B 2.Arméförband: Materielanskaffning, C 2. Marinförband: Materielanskaffning, D 2.Flygvapenförband: Materielanskaffning samt E, 2. Operativ ledning m.m.: Materielanskaffning.Ulgångspunk-tema för milt förslag framgår av de redovisade övervägandena. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om överbefälhavarens planering samt om behovet avkompletterande beställningsbemyndiganden för del militära försvaret. Beställningsbemyndiganden(1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1984/85 Tilldelat Arméförband: Centralt vidtaget materielunderhåll för delprogrammen 1.1-1.99 Arméförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. (inkl. sjukvärds-materiel) för del- programmen 1.1-1,99 -Hl 35 700 Anslagetbör tillföras kompletterande beställningsbemyndiganden om I 838,3 milj, kr.Härav utgörs 135,7 milj. kr. av bemyndiganden för prisreglering. Fördelning påfunktioner (motsvarande) samt vilka viktigare objekt som avses beställas framgårav följande sammanställning (prisläge ; kr.) Primäruppdrag Funktioner/objekt (motsvarande) Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. (inkl. sjukvårdsmateriel Pansarvärn Viktigare objekt; Lätt pansarvärnsrobot Luftvärn Viktigare objekt: Renovering av Cig 760 Min beräkning av det kompletterande bemyndigandebehovelframgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden. Jag har därvid beräknatbemyndiganden för tidigarelagd anskaffning av viss vapenmateriel. Med utnyttjande av de bemyndiganden och betalningsmedelsom genom tidigare beslul (prop. 1984/85; 100, bil. 6, FöU 7 och 9, rskr 131och 258) erhållits för /86 samt här föreslagna bemyndigandenblir bemyndigandeskulden (4516151 204+I 721 600000) . Delta belopp bör emellertid justeras med hänsyn till den beräknadefördelningen av prisregleringsmedel för /86. Den beräknade bemyndigandeskuldenden blir därmed ca. 6130 milj. kr. Liksomtidigare bör det ankomma på regeringen att la ställning lill vilkaanskaffningar m, m. som bör ske inom ramen för del beslällningsbemyndi-gandesom kan komma att lämna. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att medge alt beställningar avmateriel m.m. för arméförband får läggas ut inom en kostnadsram av ytteriigare1721600000 kr. Beställningsbemyndiganden (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1984/85 Tilldelat Marinförbancl; Centralt vidtaget materielunderhåll m. m. för delprogrammen 2.1-2.99 Marinförband; Centralt vidtagen materielanskaffning ni. (inkl. sjukvårdsmateriel) för delprogrammen 2.1-2.99 Justering p.g.a. inkomster m.m. ' Härutöver begär överbefälhavaren 278 milj. kr. för attförstärka ubåtsskyddsverksamheten. Anslaget bör tillföras kompletterande beställningsbemyndigandenom 891,4 milj. kr. Härav utgörs 46,9 milj. kr. av bemyndiganden för prisreglering.Fördelning pä funktioner (motsvarande) samt vilka viktigare objekt som avsesbeställas framgår av följande sammanställning (prisläge ; 1000-tal kr.) Funktioner/objekt (motsvarande) Centralt vidtaget materielunderhåll m. m. Centralt vidtagen materielanskaffning m. m, (inkl. sjukvårdsmateriel) Fartygsobjekt m.m. 74 100 Viktigare objekt: Gasturbiner Vapenmateriel för flottan 514500 Viktigare objekt: Helikoptermaieriel Vapenmateriel för kustartilleriet 253 500 Viktigare objekt: Luflvärnssysiem 75 M Min beräkning av det kompletterande bemyndigandebehovelframgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden. De av mig föreslagnareduktionerna påverkar inle åtgärderna för ubåtsskydd. Jag har vidare beräknat bemyndigandenför tidigarelagd anskaffning av viss vapenmateriel. Med utnyttjande av de bemyndiganden och betalningsmedelsom genom tidigare beslut (prop. 1984/85:100, bil. 6, FöU 7 och 9, rskr 131 och258) för /86 samt här föreslagna bemyndiganden blir bemyndigandeskuldenden (3996166835 + 832000000) . Detta belopp böremellertid justeras med hänsyn till den beräknade fördelningen avprisregleringsmedel för /86. Den beräknade bemyndigandeskuldenden blir därmed 4560 milj. kr. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen alt ta stäUningtill vilka anskaffningar m. m, som bör ske inom ramen för det beställningsbe-niyndigande,som kan komma att lämna. Jag hemställer ati regeringen föreslår att bemyndiga regeringen alt medge att beställningar avmateriel m.m. för marinförband får läggas ut inom en kostnadsram av ytteriigare832000000 kr. Beställningsliemyndiganden (I OOO-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1984/85 Tilldelat Flygvapenförband: Centralt vidtaget materielunderhåll för delprogrammen 3.1-3.99 Flygvapenförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m.m. (inkl. sjukvårdsmateriel) för delprogrammen 3.1-3.99 a. inkomster m. m. Anslagetbör tillföras kompletterande beställningsbemyndiganden om 499,5 milj. kr.Fördelning på funktioner (motsvarande) samt vilka viktigare objekl som avsesbeställas framgår av följande sammanställning (prisläge ; 1000-talkr.) Primäruppdrtig Funktioner/objekt (motsvarande) Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. Ledning samt stridsledning och luflbevakning Transportflyg m. m. Minberäkning av det kompletterande bemyndigandebehovel framgår av sammanställningenöver beställningsbemyndiganden. De av mig föreslagna reduktionerna påverkarinte genomförandet av JAS-programmet. Med utnyttjande av de bemyndigandenoch betalningsmedel som genom tidigare beslut (prop. 1984/85:100, bil. 6, FöU 7och 9, rskr 131 och 258) erhållits för /86 samt här föreslagna bemyndigandenblir bemyndigandeskulden (11285 100878 + 389500000) 11674600878kr. Detta belopp bör emeUertid justeras med hänsyn till den beräknadefördelningen av prisregleringsmedel för /86. Den beräknade bemyndigandeskuldenden blir därmed ca. 11000 milj. kr. Liksom tidigare bör delankomma på regeringen att ta ställning till vilka anskaffningar m. m. som börske inom ramen för det beställningsbemyndi-gande som kan komma attlämna. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel m. m. förflygvapenförband får läggas ut inom en kostnadsram av ytteriigare . Operativ ledning m. m. Operativ ledning m. m.: Materielanskaffning Beställningsbemyndiganden (I OOO-tal kr.) 1984/85 Tilldelat Operativ ledning m.m.: Materielanskaffning för delprogrammet Anslagetbör tillföras kompletterande beställningsbemyndiganden om 60,5 milj. kr. Häravutgörs 4,5 milj. kr. av bemyndiganden för prisreglering. 1985/86:25 Föredragandens överväganden Minberäkning av det kompletterande bemyndigandebehovet framgår avsammanställningen över beställningsbemyndiganden. Med utnyttjande av de bemyndigandensom genom lidigare beslut (prop. 1984/85: 100 bil. 6, FöU 7 och 9, rskr 131 och258) erhållits för /86 samt här föreslagna bemyndiganden blir bemyndigandeskuldenden (273 132865 + 60500000) . Detta belopp böremellertid justeras med hänsyn till den beräknade fördelningen avprisregleringsmedel för /86. Den beräknade bemyndigandeskuldenden blir därmed ca. 295 milj. kr. Liksomtidigare bör det ankomma på regeringen att ta ställning till vilka anskaffningarm. m. som bör ske inom ramen för det beställningsbemyndi-gande som riksdagenkan komma att lämna. Jaghemställer alt regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel m. m. för operativledning m. m. får läggas ut inom en kostnadsram av ytteriigare . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 F. Omsorg om barn och ungdom Bidrag till anordnande av daghem och fritidshem Regeringenhar i propositionen 1984/85; 209 Förskola för alla barn föreslagit att dettillfälliga anordningsbidrag som utgick under /85 även får utgåunder /86. Bidraget föreslogs lämnas med . peravdelning, vid ombyggnad dock med högst av de faktiska kostnaderna.Föredragande statsrådet beräknade att 100 milj. kr. behövde avsättas förändamålet. Han aviserade vidare att han avsåg all återkomma till regeringen isamband med tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /86 medförslag om anslagsmedel. Med hänvisning härtill hemställer jag alt regeringenföreslår att tiil Bidrag till anordnande av daghem och fritidshem /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:25 Bilaga 3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande;statsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 Statensjärnvägar (SJ) har i en skrivelse hemställt om medgivandealt få dels teckna aktier för 2 milj. kr. i dels, lämna ett aklieägartUlskottpå . SMARTAB är ett förelag som SJ bildat tillsammans med flygbolagen att få en enhetlig dataterminalulrustning hos resebyråerna i Skandinavien.SMART (for agents) är elt datakommunikationssysiemdär resebyråerna - frän en och samma lyp av terminal, SMART-ierminalen, kankommunicera med flera olika reseproducenters datasystem för platsbeställningoch biljettering. SMARTAB har avtalat om köp av datautrustning från . Utrustningenskall efter hand som den levereras hyras ul till resebyråer och leverantörer avresor och tjänster och träder för SJ:s del i stället för den utrustning "SNAP"som SJ haft uthyrd för agentförsäljning av färd- och platsbiljetter. är f. n. 4 milj. kr. Det har visat sig med hänsyn till denbalansomslutning som bolaget numera redovisar alt aktiekapitalet bordeförstärkas betydligt. Som erforderiigt aktiekapital har 20 milj. kr, bedömtsnödvändigt vilket innebär en ökning med 16 milj. kr., varav 12 milj, kr, fallerpå SAS och 2 milj. kr. på vardera SJ och , SJhar tidigare för verksamheten 1983 medgetts tillskjuta av driftmedel elt aktieägartillskott på 1 milj. kr. 1983/84: 125. bil. 4, TU:27, rskr 315). Bakgrunden var dä vissa förseningar i leverans- och installations planen. Även har ägarna bedömt att elt aktieägartiUskott erfordras för all undvika skyldigheten att upprätta likvidationsbalansräkning. Anled ningen till situationen har varit stora problem med installerad utrustning 14 vilket haft till följd att leverantören fåttavbryta installationerna ett antal månader för att avhjälpafelen. Leverantören har kommit tiU rätta med felen och installationen pågåri full skala. Förseningen har dock påverkat bolagets ekonomi genom uteblivnahyresintäkter. SJ har mot denna bakgrund hemställt om regeringens medgivandealt av driftmedel få lämna ett aktieägartillskott på . sommotsvarar SJ:s ägarandel. Jaganser det angeläget att SJ kan utveckla sitt biljett- och bokningssystem. SJbör därför få ge ett aktieägartiUskott på , till AB SMART. Jaghemställer att regeringen föreslär attbemyndiga regeringen alt medge att lämnar aktieägartiUskott tillAB SMART med . [2] Järnvägskoncessioner m. m. Mittförslag: Var och en skall ha rätt att anlägga en enskild järnväg, tunnelbanaeller spårväg för allmän trafik utan särskilt tillstånd (koncession) avregeringen. beviljade koncessioner eller motsvarande tillstånd skalldock alltjämt gälla med undantag för skyldigheten att upprätthålla viss trafik (trafikeringspliki). Bakgrunden till ochskälen för mitt förslag: Detsvenska järnvägssystemels organisation har från början baserats på denuppfattningen att staten bör inta en dominerande ställning inom denna del avkommunikationsväsendet. Detta framgår inte minst därav att staten anlagt demest betydelsefulla linjerna. Av de järnvägar avsedda för allmän trafik somfortfarande innehas av annan än staten kan nämnas Järnvägar(NKIJ) och Aktiebolaget Järnvägar (SLJ) samt TGOJ () som till hälften ägs av och statensjärnvägar. Vadgäller spårvägstrafiken är den sedan ett par årtionden av mera betydandeomfattning endast i och . Trafiken drivs av GöteborgsSpårvägar resp. Spårvägar. I finns lokal spånrafik avsärskilt slag, tunnelbanan, som drivs av SL (LokaltrafikAktiebolag). Principen om statensdominerande ställning inom järnvägsväsendet har emellertid också tagit sigandra uttryck än statligt järnvägsbyggande och statlig järnvägsdrift. Statenhar nämligen även vidtagit åtgärder för att se till att enskilda järnvägaranläggs och drivs på ett sätt som är lämpligt bl. a. från allmännakommunikationssynpunkter. Detta har skett på grundval av ett koncessionssyslemsom innebär alt det krävs tillstånd av Kungl. Prop.1985/86: 25 eller numera av regeringen för att anlägga enskilda järnvägar somär avsedda för allmän trafik. Maj;ts och senare regeringens befogenheti detta avseende har vuxit fram ur praxis och synes kunna härledas till ettbeslut av Rikets Ständer (Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseden , n:o 183, angående Statens medverkan för jernvägarsanläggning). Enligt praxis har det också krävts koncession för att anläggaspårvägar och tunnelbanor för allmän trafik. Under1850-talet och större delen av 1860-lalet, när järnvägarna började anläggas häri landet, meddelade Kungl. Maj;t tillstånd därtill genom privilegier., oktrojereller fastställelse av planer för anläggningarna. Först vid slutet av1860-talet började Kungl. Maj;t meddela tillstånden i form av koncessioner iegentlig bemärkelse som sedermera behållits. Innehållet i koncessionerna harlid efter annan varit olika. Bland de rättigheter, skyldigheter m.m. somintagits i dessa märks följande: rätt att enligt gäUande bestämmelseromexpropriation förvärva mark som behövs för anläggningen, rätt till upplåtelseav kronomark som behövs för anläggningen, regier m, m, i fråga om anläggandetoch driften av anläggningen, trafikeringspliki, dvs.