prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare har regeringen tillkännagivit all den avser atttillsatta en särskild arbetsgrupp för att se över hushållens roll istalsupplåningen. Allemanssparkontona svarar för merän hälften av den slalliga netloupplåningen från hushållssektorn. Genomförslaget om en engångsinsättning på högsl . i allemanssparandet underförsta kvartalet 1986 torde denna andel öka kraftigt under innevarandebudgetår. Upplåningen mol premieobligationerhar /85 minskat jämfört på grund av det högaränteläget och ökad konkurrens från andra sparalternativ såsom miljon- ochvinstsparkonion. kommer därför vissa förändringar ipremieobligationens konstruktion atl genomföras. En översyn avsparobligalionsinstmmenlet pågår som även andra former för upplåningdiskuteras. Avsikten år att åstadkomma mer lätthanterliga instrument förhushållens kapitalsparande. harriksgäldskonlorei påbörjat en översyn av låneförvaltningen, sårskilt vadgäller premie- och sparobligationer. De ökade volymerna gör det nödvändigt attytterligare rafionalisera förvaltningsarbetet, bl. a. genom ökadADB-användning. Omfattningen av den statligautlandsupplåningen är beroende av såväl bytesbalansens utveckling som deicke-statliga kapitalrörelserna. Aktuella kalkyler för /87förutsätter att den statliga nettoupplåningen skall ligga nära noll.Omfattningen påverkas också av behovet av atl refinansiera förfallande statligautlandslån. Vidare erbjuder flertalet lån möjligheter till utnyttjande av alternativaålerbetalningslidpunkter, vilket under vissa förhållanden kan leda tillbetydande besparingar. garantiåtagandeinom varvsslödel uppgick per till 23 120 milj. kr. Övrig garantiverksamhet omfattar ett femtiotal olika områden för vilkagarantiåtagandet per uppgick till 28 530 milj. kr. Av särskiltintresse är här garantierna inom energiområdet. Mot bakgrund av att flera avkontorets verksamhetsområden utreds har fullmäktige valt altlägga elt ettårigt budgetförslag. För förvaltningskostnadsanslagetredovisas ett huvudförslag /87 som innebär atl anslaget /86efter pris- och löneomräkning minskats . Anslaget har dessulom minskatsmed . avseende hyra som inle längre behöver betalas för vissADB-utrustning. Huvudförslagel uppgår till . För att rymma utgifterna förkontorets verksamhet inom huvudförslagets ram beräknas besparingar på 936 000kr., varav . avseende lönekostnader, kunna genomföras /87. Fullmäktige har dock bedömt altylleriigare medel måste anvisas /87 utöver huvudförslagel. Detta gäller dels invesleringar som är nödvändiga för attrationalisera den 7 inhemska låneförvaltningen, dels volymberoendekostnadsökningar. Den pågående översynen avlåneförvaltningen av främst premie- och Bil. 16 sparobligationer visar påflera möjligheter att rationalisera verksamheten och därmed uppnå besparingarsaml möta ökade lånevolymer. Vissa investeringar i utrustning(t. ex. kuverteringsmaskin, optisk läsare) och systemutveckling kommer attbehöva göras innan besparingarna blir möjliga. Fullmäktige föreslår därför att , vilket är cirka hälften av den 2-procentiga besparingen, omfördelasför att bekosta dessa investeringar. Vissa av utgifterna underförvaltningskostnadsanslagel är direkl volymberoende. Del gäller dels externadatorbearbetningar för kontroll av inlösta premieobligationsvinster och förkontroll av allemanssparandet, dels förstöring av inlösta premieobligationer. /87 beräknas dessavolymberoende kostnaderöka med410 . Utöver huvudförslagel föreslårfullmäktige således all budgetramen utökas med . Fullmäktige villdärvid erinra om att anslaget /87 redan minskats med 570 000 kr.motsvarande den hyra för viss datorutrustning som inte längrebehöver betala. I staten för anslaget B 1. Riksgäldskonlorei:Förvaltningskostnader togs i anslagsframställningen /86 upp enanslagspost för uppdragsverksamhet med ett formelll belopp på . skall intäkter och kostnader för uppdragsverksamheten redovisas. bedriver förnärvarande uppdragsverksamhet inom två områden. Det gäller dels service tillbanker som bedriver det nya vinstsparandet i egen regi, dels kreditgivningtill vissa affärsverk. För dessa verksamheter kommer bokslut att redovisas perden . Budgetförslaget förförvaltningskostnadsanslaget uppgår till . och består av etthuvudförslag på . samt tilläggsförslag på . för volymberoende kostnadsökningar. Realt settär budgetförslaget . lägre än innevarande års anslag. att till Riksgäldskontoret:Förvalmingskostnader föt /87 anvisas ett förslagsanslag av . B 2.Riksgäldskontoret: Vissa kostnader vid emission av Prop. 1984/85 Utgift 60 100 810 1985/86 Anslag 57 400 000 1986/87 Förslag 68 300 000 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Kr. Obligationspapper 2 000 000 - 700 000 Värdepapperstryck 8 600 000 -I- 1 400 000 Reklam, m.m. 29 000 000 + 2 000 000 39 600 000 + 2 700 000 Obligationer 4 000 000 O Prospekt ochannonsering 8 500 000 + 6 500 000 Avtal 5 300 000 -I- 1 700 000 17 800 000 -1-8 200 000 Summa 57 400 000 -I-10 900 000 Anslaget avser vissa av de rörliga externa kostnaderna förkontorets upplåningsverksamhet nämligen obligationspapper och värdepapperstryckbåde inom och utom landet, reklam och annonseringskostnader inom landet,prospekt och annonser samt anlitande av advokatbyråer och konsulter förutlandsupplåningen. Vad gäller inriklning ochomfatlning av den aktuella verksamheten hänvisas till redogörelsen i anslutningtill anslaget B 1. /87 beräknas utgifternafill 68,3 milj. kr. varav 42,3 milj. kr. för upplåning inom landet och 26 milj.kr. för upplåning utom landet. Jämfört med 1985/86 innebär detta en ökning med10,9 milj. kr. För den inhemska upplåningenberäknas en ökning av kostnaderna med 2,7 milj. kr. jämfört med /86 vilkethuvudsakligen utgör prisomräkning. 1 enlighel med den hittillsvarandestatsskuldpoliliken har finansieringen av det statliga lånebehovet i ökadutsträckning skett utanför banksystemet. Detla har kunnat ske bl.a. genom enmer aktiv marknadsföring av olika upplåningsinstrument för såvälhushållssektorn som på penning- och obligationsmarknaderna. För att åvenframdeles kunna upprällhålla den uppnådda finansieringsnivån är det nödvändigtatl marknadsföringsinsatser av liknande slag fullföljs under kommande budgetår. Om förändringar sker i existerandeupplåningsformer eller om upplåningsvolymerna blir större än beräknat kandetta komma att påverka kostnaderna för detta anslag. Kostnadsberäkningarna för emissionav statslån utom landet är baserade på en brutloupplåning om ca 25 miljarderkronor fördelat på olika marknader och olika låneformer. Den verkligamarknadsutvecklingen kan dock komma att bli sådan att det slufiigen genomfördaupplåningsprogrammet avsevärt awiker från vad som här har antagits. Kostnadsutfallet är också i hög grad beroende avfaktureringstidpunkt. 1985/86:100 beräkningsteknisk förutsättningär dessutom att nuvarande valutakurser blir Bil. att till : Vissakostnader vid emission av statslån m. m. för /87 anvisas ettförslagsanslag av . 1984/85 Utgift 15 874 810 1985/86 Anslag 14 887 000 1986/87 Förslag 16 000 000 Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentligverksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i lagsfiftningenavhjälps. Ändring 1985/86 1986/87 Personal 57 -1 Förslag 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 13 438 000 (12 131 000) ombudsmän erinrar i sin anslagsframställning omatt i betänkandet - En översyn (SOU 1985:26) - föreslås engenomgripande förändring når det gäller organisationen. Utredningen förutsatteett successivt införande av en ny organisation med början under andra halvåret1986. Då det inte är möjligt att förutse vilka ekonomiska konsekvenser en nyorganisation kan få grundar sig anslagsberäkningen på oförändrad organisafionför /87. Beredningen av ärendet om JO-ämbelels organisafion ochverksamhel pågår inom . Del går därför inle att medsäkerhet ange medelsbehovet för /87. Anslagsfrågan får tas upptill ny bedömning sedan ställning lagits till det aktuellaorganisationsförslagel. Med hänsyn härtill föreslås att anslaget uppförs medelt beräknat belopp. atl lill ombudsmän,justitieombudsmännen för /87 anvisas ett förslagsanslag av . revisorer och deras kansli Prop. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Riksdagensrevisorer har till uppgift att på vägnar granska den slalligaverksamheten. Ändring 1986/87 Förslag 1986/87 Förvaltningskostnader 6 187 000 6 506 000 (däravlönekostnader) (4 921 000) (4 909 000) Lokalkostnader 777 000 808 000 Summakostnader 6 964 000 7 314 000 Revisorernabegärde redan i anslagsframställningen resurser enligt etttreårigt huvudförslag och redovisade där hur nedskärningarna skulle fördelasmellan budgetåren. Det nu redovisade medelsbehovet har framräknats medutgångspunkt i detta. Riksdagensförvaltningskontor har inte något att erinra mot revisorernas medelsberåkning.Riksdagens förvaltningskontor föreslår atl fill revisorer och deras kansU förbudgelårel 1986/87 anvisas ell förslagsanslag av . svenska delegation och dess kansli 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag verksamhet regleras i samarbetsöverenskommelsen mellan , ,, och () 1962 med ändringar 1971, 1974,1983 och 1985. Rådet år ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlamentoch regeringar. Rådet tar initiativ i nordiska samarbetsfrågor och är etlrådgivande och kontrollerande organ i frågor som rör samverkan mellan någraeller alla de fem nordiska länderna inkl. de självstyrande områdena ,och . Rådet avger rekommendationer och yttranden fill och fill de nordiska ländernas regeringar. Ändring 1986/87 Förslag 1986/87 1985/86:100 Bil. Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokalkostnader 4 461000 4 674 000 (2 570 000) (2 657 000) 600 000 605 000 Beräkningav medelsbehovet har skett med utgångspunkt i huvudförsla- Ianslagsframställningen aviseras att det kan bli ökade kostnader beroende på gemensamma utgivningen av två skrifter kommer att övertas av . kan medföra ökade koslnader för de nationelladelegationerna. Vidare undersöker delegafionen om användning av ADB m. m. kanmedföra en effektivisering av verksamheten. Om anskaffning sker kan dettamedföra ökade kostnader. Om det blir några ökade kostnader förutsätts attdelegationen återkommer med ett preciserat förslag så att kan taställning till detta. har inte något atterinra mot delegationens medelsberäkning. att till svenska delegation ochdess kansli för /87 anvisas ett förslagsanslag av . svenska delegation och dess kansli:Andel i gemensamma kostnader för Rådets presidiumhar antagit en preliminär budget om 19 760 (KX) kr. andel avrådets budgei är från . Ianslagsframställningen aviseras att det kan bli ökade kostnader beroende påändring av organisafionen och arbetsformerna för det nordiska samarbetet. Omdet blir några ökade kostnader förutsätts att delegationen återkommer medpreciserat förslag så att kan ta ställning till detta. att till svenska delegation ochdess kansli: Andel i gemensamma kostnader för för budgetåret1986/87 anvisas etl förslagsanslag av . 16 Sid. Fjortonde huvudtiteln 3 ledamöter m. m. 3 A 2 Riksdagsutskottens resor utom 3 A 3 Bidrag till studieresor 4 A 4 Bidrag till viss verksamhet 4 A 5 Bidragtill partigrupper 5 A 6 Förvaltningskostnader 5 A 7 Utgivande av otryckta ståndsprotokoll B 1-2 6 1 Förvaltningskostnader 9 2 Vissa kostnader vid emissionav statslån m. m. 10 B 3 ombudsmän, justitieombudsmännen 11 B 4 revisorer och deras kansli 11 B 5 svenska delegation och dess kansli 12 B 6 svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för Summakronor 469 851 000 Bilaga 17till budgetpropositionen 1986 Räntor på statsskulden, m. m. 1985/86:100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1986 Räntor påstatsskulden, m. m. Medskrivelse har fullmäktige i överlämnatförslag lill räntor på statsskulden m. m. för /87. Skrivelsenbör fogas lill protokollet i delta ärende (bilaga 17.1). Beräkningen avräntorna m. m. på statskulden under del kommande budgetåret och därmed av detanslag som förs upp i statsbudgeten för att täcka underskottet i den inkomst-och utgiftsstat rörande statsskuldräntorna som godkänner, är avnaturiiga skäl mycket svår att göra. nu ingivna beräkningarbygger på antaganden som gjorts . Med tanke på atl sedan desshar skett både förändringar i ränteläget oich belräffande budgetsaldot och attdet ännu återstår mer än ulbetalning skall ske förordar jag- efter samråd med riksgälds-kontoret - atl i detta sammanhang endasl ettpreliminärt belopp förs upp i förslaget till statsbudget för nästa budgetår.Jag vill erinra om alt har förslaget i budgetpropositionernareviderats i kompletteringspropositionen. Jag avser därför atl på grundval avförnyade beräkningar från återkomma till ikomplelleringspropositionen med förslag till beräkning av anslag förstatsskuldränlorna. I avvaktan härpå föreslår jag, mot bakgmnd av statsbudgetförslageli övrigt, att anslaget Räntor på statsskulden, m. m. förs upp med 71 miljarderkr. i det nu aktuella statsbudgetförslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan på slufiigt förslag i ämnet, tillRäntor på statsskulden, m.m. för /87 beräkna ell förslagsanslagav . Bilaga 17.1 Prop. 1985/86: 100 Bil. Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, m.m. Riksgäldskontoretlämnade i anslutning till beräkningarna av anslaget Räntor på statsskulden,m.m. för /86 en beskrivning som syftade lill alt belysautvecklingen och beräkningarna. Kontoret har -eftersom della bedöms fylla eltinformationsbehov - vall all upprepa denna beskrivning kompletterad meduppgifter rörande utvecklingen . Dessulom har vissakompletteringar gjorts belräffande siffermaterialet för tidigare budgetår.Sålunda redovisas både det totala kassamässiga budgetunderskottet ochbudgetunderskottet exklusive räntor och valutaförluster. Riksgäldskontoretsredovisning gentemot statsbudgeten sker i huvudsak enligt den s. k.kassaprincipen. En ränteutgift redovisas således i sin helhet vidutbetalningslidpunkten oavsett om utgiften avser en kostnad hänförlig tillockså annan redovisningsperiod än den då utgiften skedde. Som följd av denkassamässiga redovisningen blir fördelningen mellan olika upplåningsförmermycket betydelsefull vid beräkning och redovisning av statsskuldräntan. Vidvissa upplåningsformer såsom statsskuidväxlar och skattkammarväxlar belaslasstatsbudgeten med hela räntebeloppet för lånet som upplåning sker,medan däremot upplåning mot obligationer - som i allmänhet har helårskupong -räntebelastar budgeten första gången året efter det atl upplåning skett ochsedan år för år under lånets löplid. Dessa förhållanden medför att en förändringi andelarna av olika upplåningsformer mellan tvä budgetår kan ha stora effekterpå de redovisade ränteutgifternas fördelning budgetåren emellan. De ledernaturligtvis också till alt osäkerheten i beräkningarna av framtidaränteutgifter ökar eftersom inte bara del totala upplåningsbehovet och dengenomsnittliga räntesatsen utan också upplåningens fördelning på låneinslmmentpåverkar ränteutgifterna. Etl annat förhållande som bidrar till osäkerheten iberäkningarna hänger samman med metod för värdering av denutländska statsskulden. De utländska länen redovisas nämligen till de värden dehade i svenska kronor när de togs upp. Det ursprungligt bokförda värdet på ettutlandslån bibehålls tills lånet betalas tillbaka. Om värdet i svenska kronorvid återbetalning avviker från det bokförda värdet belastar eller gottgörsskillnaden statsbudgeten. Redovisningsiekniskl sker detta genom alt en postavseende valutaföriuster resp. valutavinster förs upp på huvudtitdeln Räntor påstatsskulden, m. m. Emellertid kan bokföringen av valulaförlus- tersom en belastning på statsbudgeten diskuteras utifrån redovisningsprin- Prop. 1985/86:100 cipiella utgångspunkter. Valutaförlusterna vid omsättning avutlandslån Bil. 17 kan snarare betraktas som en förändring i statensfinansiella förmögenhet än som en kassamässig utgift för staten. Utöver den osäkerhet som följer av de tillämpaderedovisningsprinciperna innebår den stora rörligheten i valutakurserna och deinternationella räntorna , särskilt för USD, att ränte-och valutaförlustkalkylerna för utlandsskulden har en stor osäkerhetsmarginal.För en bedömning av densamma hänvisas till avsnittet om känslighetsanalyser. Statsskuldensutveckling /77-1984/85 Sedanmillen av har stora och ökande budgetunderskott medfört alt en storstatsskuld ackumulerats. Under de två senast förflutna budgetåren (1983/84,1984/85) har dock budgetunderskotten minskat. Den bokförda statsskuldens förändring motsvarar istort statsbudgetens kassamässiga utfall. Från en nivå på nära II miljarderkronor /77 ökade det kassamässiga budgetunderskotlet år från årtill nära för /83. Budgelårel 1983/84 brötsdenna trend med ett underskott på och 1984/85 minskadedet kassamässiga budgetunderskottet ytterligare till . I del kassamässiga budgetunderskottet ingårutgifterna för räntor på statsskulden och även realiserade valutaförluster ochvalutavinster (jfr. vad som sagts i avsnittet omredovisningsprinciper). I tabell I visas budgetunderskottet exkl. räntor påstatsskulden och realiserade valutaförluster. Statsskuldräntorna ochvalutaförlusterna har en högre grad av aulomafik än andra utgifter. Detbudgetunderskott som fås exkl. dessa poster ger därmed en god avspegling avutvecklingen av de utgifter och inkomster som statsmakterna direkt kan påverka. Budgetunderskottet exkl. slalsskuldräntor ochvalutaförluster ökade krafligl under slutet av 1970-lalet för atl i början av1980-talel uppgå till inemot . Mellan budgeiåren 1982/83 och1983/84 sjönk underskottet med nära för alt uppgå till ca15 miljarder kronor. Denna utveckling fortsatte under .1984/85 och medförde ettbudgetöverskott delta budgetår på ca . I tabell 1 redovisas också statenskassaförändringar m. m. Under /85 ökade kassorna med 4,7miljarder kronor. Orsaken härtill var en omfattande utlandsupplåning underförsta , som tillsammans med den inhemska upplåningen överstegfinansieringsbehovet, dvs. budgetunderskott och förfallande lån. Därigenom blevstatens netto-upplåning - statsskuldökningen - större än budgetunderskotlet. -I-1 1985/86. Kassamässigtbudgetunderskott, statsskuldens förändring, m.m., budgetåren 1976/77-1984/85.MiUarder kronor m. m. statsskulden och realiserade valutaförluster -2,7 -1,7 -0,1 -0,1 1985/86: 100 Bil. Den30 uppgick den bokförda statsskulden till . Däravutgjorde utlandsskulden, som praktiskt taget i sin helhet tillkommit sedan1977, . Av tabell 2 framgår statsskulden uttryckt som andelav BNP. I tabellen anges vidare utlandsskuldens storlek värderad både till devalutakurser som rådde då lånen togs upp och fill de som rådde vid slutet avresp. De viktigaste orsakerna till alt utlandsskulden är väsenfiigtstörre vid värdering till akluell kurs än fill upplåningskurs ärkrondevalvering-arna samt den kraftiga uppgången avdollarkursen . Statsskulden vid slutet av budgetåren 1976/77-1984/85. Statsskuldenskostnader /82-1984/85 Itakt med statsskuldens ökning har dess kostnader sfigil dramatiskt sedaningången av . Från att ha uppgått till av de tolala /80 ökade andelen till /85. Denojämföriigt största kostnadsposten på anslaget Räntor på statsskulden, m. m.utgörs av räntekostnaderna. En annan kostnadspost som under senare år ökat markant ärredovisade valutaförluster, vilka är hänförliga Prop. 1985/86:100 filldevalveringar och stigande dollarkurs. För /85 var Bil. 17valutaförlusterna t.o.m. slörre än räntebetalningarna på utlandslånen. Förutomkostnader för räntor och valutaföriuster förs på nämnda anslag också koslnaderför provisioner och avgifter m. m. Vidare redovisas även vissa inkomster,främst ränteinkomster från ullåningsverksamhet. I tabell 3belyses utvecklingen för stalsskuldräntorna m. m. Till dessa utgifter för statsskulden och desshantering kommer utgifter som finansieras genom andra anslag på statsbudgeten,bl. a. förvaltningskostnader och vissa emissionskostnader(jfr. riksgäldskonlorels verksamhetsberättelse för /85). Räntor på statsskulden, m. m. Budgelår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 -0,5 -0,4 -0,1 -0,1 Räntorpå inhemska lån Räntor på utländska lån Valutaföriuster (netto) ProvisionerInkomsträntor m. m. Summa 27,7 48,2 60,4 75,2 Ränteutgifternaför den inhemska upplåningen ökade med nära budgetåret1984/85. Orsaken fill denna ökning är dels en växande statsskuld och dels engenomsnittligt högre räntenivå. Den högre räntenivån beror inte endast på altränteläget höjts utan också på all upplåningen i större utsträckning har varitkortfristig, dvs. skett mot statsskuld växlar för vilka ränteläget varit högreän för mera långfristiga lån. Ränteutgifterna för den utländska upplåningenblev , en ökning med från föregåendebudgelår. Ökningen av utgifterna har inle skett i en jämntakt. Speciellt slor är ökningen mellan 1981/82 och 1982/83, främsl beroende påall ränteutgifterna på inhemska lån ökade från 19,3 lill 34,0 miljarderkronor. Delta sammanhänger dels med att stora obligationslån emitterades underhösten 1981 med tillhörande första ränteutbetalning , dels medatl en ny upplåningsform, statsskuidväxlar, introducerades ijuli 1982. För dessasker räntebelaslningen på statsbudgeten vid upplåningstillfället oavsettlöptiden, som kan vara upp fill . Statsskuldväxlarna inbringade sloralånebelopp till relativt höga räntesatser och medförde därmed storaräntekostnader /83. Den stora ökningen av redovisadevalutaförluster /85 är en följd av omfattande förtida återbetalningarav utlandslån och refinansiering mot nya lån med lägre lånekostnader. Då deäldre lånen varil bokförda lill upplåningskurser och refinansiering skett tillhögre kurs har stora valutaföriuster uppkommit i bokföringen, vilka redovisalsöver statsbudgeten. Detta är lydliga exempel på de ulgiftseffekter somredovisningsprinciperna kan leda fill. Genom att periodisera ränteutgifternatill de perioder som de kostnadsmässigt tillhör kan dessa effekter elimineras.Detta har skett i tabell 4. De realiserade valutaförlusterna för inlösta lånhar fördelats över lånens löptid i proportion fill valutakursernas ulveckling.Provisioner ochinkomsträntor m. m. har med hänsyn till deras begränsade storiek inte Prop.1985/86: 100 periodiserats. I stället har de i föregående tabell redovisadebeloppen Bil. 17 summerats och medtagits även i tabell 4 under mbrikenÖvrigl för att totalbeloppen i de båda tabellema skall vara jämförbara. Räntor på statsskulden, m. m., periodiseradebelopp. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Räntor på inhemska lån 26,5 32,6 39,6 46,6 Räntor på utländska lån 8,0 10,4 12,1 13,7 Valutaföriuster(netto) 6,7 12,8 4,3 2,8 Övrigt -0,2 0,2 0,7 1,0 Summa 41,0 56,0 56,7 64,1 Redovisad utgift Qfr. tabell 3) 27,7 48,2 60,4 75,2 En jämförelse mellan de båda tabellerna visar god överensstämmelsemellan de bokförda och de periodiserade ränteutgifterna för de utländskalånen. Detta är också fallet för de inhemska lånen med undantag för budgetåret1981/82 då de periodiserade utgifterna är större än deredovisade utgifterna. Den viktigaste orsaken härtill är den tidigare nämndaomfattande emissionen av obligationer / 82. Med detta undantagär det alltså främsl valutaförlusterna som svarar för periodiseringseffekterna.Orsaken till att så stor del av de realiserade valutaförlusterna efterperiodisering faller på budgetåren 1981/82 och 1982/ 83 är devalveringarna avkronan 1981 och 1982. Räntekostnader m. m. 1985/86 och 1986/87 Anslaget Räntor på statsskulden, m. m. har i statsbudgetenför /86 upptagits lill . Räntor på statsskulden. Budgetår 1985/86 1986/87 Enl. stats- Reviderad Beräkn. enl. AFbudgeten beräkning /87 Räntor på inhemska lån, m. m. Räntor på utländska lånValutaförluster Summa 77,4 71,5 73,0 En fömyad beräkning av räntor på statsskulden visar attutgifterna för /86 torde bli ca lägre änvad som togs upp i statsbudgeten. Vad beträffar räntor på inhemskalån m. m. beräknas dessa minska med . Denna minskning ärföranledd av olika faklorer.