prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Iriksdagens beslut angavs vissa riktlinjer för verksamheten fram till /86. Perioden har sedermera genom riksdagsbeslut (prop. 1980/81: 100, KrU 22, rskr. 175) utsträckts till atl gälla fram t.o.m. /89. beslut innebar i fråga omprogramproduktion och sändningsvo- Prop. 1985/86:99 lym bl.a. följande.Sändningstiden och produktionssammansättningen för televisionen skulle i stortsett vara oförändrad. Distriktens andel av riks-programmets allmänproduklionskulle emellertid utökas till . Vidare skulle ett reprisblock på försökinföras . Särskilda insatser förutsattes göras för handikappade ochspråkliga minoriteter. Regionala nyhetssändningar skulle byggas ul över helalandet. Beträffande riksradion förutsattesingen egentlig ökning av sändningstiden förutom en marginell ökning betingadav vidgad service till språkliga minoriteter. Kvalitetsförbättringarförutsattes även i riksradions fall. Distriktens andel avriksprogramproduktionen förutsattes liksom i televisionens fall öka till ca40%. För lokalradions del förutsattesatt verksamheten skulle få en fastare form. Ingen egentlig ökning avsändningstiden beräknades utöver den som fastslogs lokalradiobeslut. beslut fastställdesreformutrymmet för fullföljande av beslul till /89. Vidare har (utbildningsradionsedan år 1980) ålagts ett rationaliseringskrav motsvarande . Riksradiobolaget sänder /86 i genomsnitt , varav i P 1, 16timmar i P 2 och i P 3. Radioprogram från utbildningsradion står förytterligare ca i P 2 och lokalradion förfogar översammanlagt i P 3. Programmens fördelning budgetåret1984/85 efter innehåll i programkanal framgår av tabell 1.2, som bygger påuppgifter från årsredovisning /85. Tabell 1.2 Riksradions program fördelade efter innehålloch kanal /85 (timmar ) Underhållning och läll musik Utlandsprogrammet utgör en avdelning inom riksradion.Verksamheten är till skillnad från i övrigt skattefinansierad.Den totala sändningsvolymen uppgår till nästan päsammanlagt sju språk. rikssändningar innevarande budgetåruppgår till ca . Härav utgörs av repriser. Andelen egenproduceradeoriginalprogram (egen produktion) av första-sändningarna beräknas till nästan52%. Resten utgörs av inköpta originalprogram av både svensk och utländskhärkomst (främmande produktion). Programmens fördelning efterinnehåll och programkanal framgår av tabell 1.3 som bygger på uppgifter frånSveriges Radios årsredovisning /85. Tabell1.3 Televisionens rikssändningar fördelade efter innehåll och kanal verksamhetsåret1984/85 (timmar ) Under /85 omfattade dedistriktsproducerade riksprogrammen i radio omkring . De tvåstörsta distrikten. Södra och Västra, svarade tillsammans för avprogrammen. Tabell 1.4 ger vissa uppgifter om distriktsproduktionen. Tabell 1.4 Riksradions distriktsproduktion verksamhetsåret1984/85 (timmar ) Nyheter inkl. nyh. Särskilda regionala nyhetssändningar i TVförekommer inom följande regioner, nämligen (), Östradistriktet (), Södra distriktet. Västra distriktet, gemensamt överGävle-Daladistriktet och Nedre samt gemensamt överVästerbottens- och Norrbottensdistrikten. Sändningar planeras för ytterligareen region bestående av Mellansvenska distriktet och Värmlandsdistriktet.Längden av programmen är . Skillnaden mellan TV-distrikten är stor såväl närdet gäller den totala programproduktionen som vad avser det utrymme som ges åtolika programområden. Av tabell 1.5 framgår fördelningen mellan distriktentotalt och inom olika programområden under /85. Tabell 1.5 Televisionens /85 (timmar ) tion (%) Program för språkl. Lokalradions sändningstid och stationunder /85 beräknas . Enligt riksdagsbeslutet omlokalradion skall programmen sändas i P 3, det enda sändarnät som kan brytasned i lokala sändningar. De s. k. fönstertiderna uppgår och 45minuter. Av tabell 1.6 framgår sändningstiderna för deenskilda stationerna och fördelningen av programinnehållet. 2 1985/86. Tabell 1.6 Lokalradioprogrammens fördelning efter stationoch programinnehåll /85 (timmar ) Under /85 sändeSveriges Utbildningsradio TV, i radions riksprogram och209 timmar radio regionalt. Av nedanstående sammanställning framgårfördelningen på utbildningsområde samt på original, repris och återutsändning. Tabell 1.7Utbildningsradions sändningar /85 (timmar) Riksradions sändningstid påminoritetsspråk har mer än fördubblats . Under innevarandebudgetår uppgår sändningstiden till drygt fördelade påsamiska, finska, serbokroatiska, grekiska, turkiska, spanska och polska.Sändningarna på polska samproduceras med lokalradion. Ett stort antallokalradiostationer sänder på grekiska, finska och serbokroatiska. Vissastationer har vidare sändningar på spanska, turkiska och förassyrier/syrianer. Nordsamiska och tornedalsfinska sänds över . Övertre lokalradiostationer förekommer vidare sändningar på sydsamiska. sänder programpå finska, serbokroatiska, grekiska och turkiska. I mindre utsträckning förekommersändningar på polska, estniska och samiska. Utbildningsradionsinvandrarsatsningar rör förskole- , skol- och vuxenutbildningsområdet.Insatserna omfattar hemspråksprogram, svenska och samhällsorientering för vuxnainvandrare, svenska som andra språk i skolan samt invandrarkunskap. I olika sammanhang har regering ochriksdag gjort uttalanden av innebörd att programbolagen måste anlitautomstående medverkande i viss utsträckning samt även lägga utproduktionsuppdrag (det sistnämnda gäller framför allt ). Avföljande sammanställningar framgår hur utläggning m. m. har skett . Tabell1.8 Värdet av utomstående medverkan (milj. kr. i prisläge 1984/85) Tabell 1.9 Engagemang i svensk frilansproduktion m. m.(mi. (löpande priser) (prisläge 1984/85) 1.11 Ra(jio- och TV-publiken Radio och television spelar för många människor en storroll som fritidssysselsättning. Av följande sammanställningar gjorda avSveriges Radios publik- och programforskningsavdelning framgår dels antaletradiolyssnare totalt och uppdelade på P 1, P 2 och P 3 samt tittarsiffrornaför vissa program i TV. Uppgifterna baseras på undersökningar genomförda /85. Tabell1.10 Radiolyssnandet totalt samt uppdelat på programkanal och veckodagar Andelradiolyssnare (%): Lyssnartid (minuter): Tabell 1.11 TV-tittandet totalt samt uppdelat på kanaloch veckodagar AndelTV-tittare (%): Titlartid (minuter): 43 96 33 84 84 117 151 121 Sammanställningen visar att av lyssnandet på radiodominerar lyssnandet på P 3 (melodiradio och lokalradio). Lyssnandet på P 2(dvs.främst seriös musik) är mycket litet räknat i procent, men i absoluta taluppgår P 2-publiken till drygt en halv miljon lyssnare . Detgenomsnittliga radiolyssnandet är drygt per dag. Det genomsnittliga TV-tittandetligger också runt per dag. Barn (9- ) och pensionärer() ser betydligt mer på TV än genomsnittet. 1.12 omvärW 'P-1985/86:99 Underden innevarande avtalsperioden har omvärld förändratsradikalt. Videogrammarknaden som varytterst begränsad har expanderat avsevärt. Ca 800000 hushåll har redanvideospelare och antalet väntas öka . Videotittandetöverträffar nu biografbesöken. Tillgänglig siatistik pekar dock på att mindreän av befolkningen ägnar sig åt att se på video en vanlig kväll, medan 75%ser på TV. Fr. o. m. är det möjligt att erhållatillstånd för lokala kabelsändningar av ljudradio- och TV-program tillallmänheten. har viss försöksverksamhet bedrivits med såvälegensändningar som vidaresändning av programkanaler från satelliter i s. k.fast trafik. Det är osäkert hur stor del av befolkningen som kommer att kunnanås av lokala kabelsändningar. är troligen drygt lOOOOOhushåll, dvs.ca 3% av landets TV-hushåll anslutna till kabel-TV. I sammanhanget bör ocksä uppmärksammasöverenskommelsen mellan de nordiska länderna rörande Tele-X enligt vilken ettnordiskt programsamarbete per satellit kommer att inledas . Slutligen kan beträffande viktiga förändringarnoteras att närradion har byggts ut och fått fastare form. Närradionssändningstid är så stor som lokalradions menlyssnarsiffrorna är låga. 1tilläggsdirektiven till massmediekommittén (Dir. 1983: 19) uttalades attSveriges borde vara oförhindrat att aktualisera och genomföraorganisatoriska förändringar inom koncernen. I den mån förändringarna var av ensådan arl att de krävde avtalsförändringar sade sig föredraganden räkna med attföretaget skulle komma in till regeringen med förslag till sådana ändringar. Inför den nya avtalsperioden har moderbolagetsammanställt ett antal förslag som överlämnades till regeringen (initiativskrivelsen). 1 skrivelsen behandlas rundradioverksamhetensorganisation under den nya avtalsperioden, avtalskonstruktion ochavtalsperiodens längd, formerna för kompensation för kostnadsökning och andrafinansieringsfrågor, utbildningsradioverksamhetens organisation och inriktning,ett Qärde FM-nät, televisionens organisation under kommande avtalsperiod (alternativtill nuvarande kanalkonstruktion) m. m. Moderbolaget konstaterar att den nuvarandeorganisationen har garante rat programverksamhetens oberoende och integritet. Programbolagen har haft den självständighet som åsyftats. Däremot finner bolaget att, eftersom målsättningen är att samordning skall ske genom frivilliga och ömsesidiga överenskommelser mellan bolagen dikterade av ett gemensamt ansvarsta gande för rundradion som helhet, har moderbolagets samordningsuppdrag blivit tämligen vagt formulerat. En utgångspunkt för den nuvarande orga- 21 nisationen är således att moderbolaget inte skall ha ettövergripande eko- Prop. 1985/86:99 nomiskl ansvar och inte heller skallanknyta lill programverksamheten i någon direkl mening. Moderbolaget anser att förframtiden konkretion och klarhet bör eftersträvas beträffandeansvarsfördelningen. Detta samlade resultatansvar för rundradioorganisationenfår emellertid inte innebära inskränkningar i den programmässigasjälvständigheten. framhåller atl det bör utvecklas enföretagsmässig dynamik av det slag som kan finnas i ett decentraliserat system. Tre organisatoriskahuvudalternativ, en enbolagsmodell, en fierbolags-modell samt en modifieradkoncernmodell, har prövats mot denna bakgrund. Enbolugsmodellen innebär etl förriksradio, lokalradio och television samlat företag med en företagsledning.Utbildningsradion kan utgöra antingen ett fristående företag med andrahuvudmän eller vara en del av den samlade verksamheten. Flerbolagsmodellen innebär att treföretag bildas: ett för riksradion och ett för lokalradion samt ett företag förtelevisionsverksamheten. Utbildningsprogramverksamheten utgör också ettsjälvständigt företag med egen sändningsrätt. I koncernmodellen, slutligen,bibehålls den nuvarande koncernens organisatoriska struktur. Däremotpreciseras ansvarsfördelningen mellan mo derbolaget och dotterbolagen. Inom moderbolagets styrelseförsökte man nå en kompromiss mellan dem som förordade enbolagsmodellen och demsom förordade fierbolags-modellen. Utgångspunkten för kompromissförhandlingarnavar den modifierade koncernmodellen. Oenigheten rörde dels moderbolagelsrepresentation i dotterbolagens styrelser, dels den framtidaavtalskonstruktionen mellan staten och koncernen. I den senare frågan hävdademajoriteten att ett enda avtal borde ingås, medan minoriteten önskade attstaten liksom nu skulle ingå avtal med vart och ett av programbolagen. Den modifierade koncernmodell somutgör styrelsens huvudförslag skall enligt förslaget utformas så attföretagsmässiga oklarheter och svagheter inom organisationen tas bort.Moderbolagets huvuduppgift skall vara att övergripande samordna och utveckla enradio och TV i allmänhetens tjänst. I moderbolagets uppgifter skallenligt förslaget ingå att fördela medel inom organisationen samt ansvara för enrationell användning av tillgängliga resurser. Koncernstyrelsen bör besluta ommedelsfördelningen på grundval av verksamhetsplaner från programföretagen. Ett klarare samband bör enligtförslaget etableras mellan koncernstyrelsen och dotterbolagsstyrelserna.Härigenom skapas förutsättningar för enhetliga bedömningar i sådana frågor somär av gemensamt intresse för koncernen. Vidare skall frågor som innebärmediepolitiska ställningstaganden av principiell natur och anvisningar om hurverksamheten på lång-sikt skall utvecklas inom givna ramar ske ikoncernstyrelsen. Sammantaget innebär förslaget i förhållande till nuvarandeordning att 22 I en reservation anför styrelsens minoritet att mani och för sig som en Prop. 1985/86: 99 kompromiss stöder en bevaradkoncernorganisation. Man anser emellertid att majoritetens förslag innehållervissa förändringar i kompetens- och befogenhetsfördelningen mellan moder- ochdotterbolagen i centraliserande riktning vilket man inte kunnat biträda. Dennaförskjutning av beslutskompetensen innebär enligt reservanterna en faktiskurholkning av dotterbolagens programmässiga självständighet. Av denanledningen motsätter man sig också majoritetens förslag om ett enda avtalmellan staten och och anser vidare att programbolagen skalltillförsäkras rätt att själva besluta om sin långsiktiga planering ochverksamhetsinriktning inom ramen för resurstilldelningen. Vidare förordar minoriteten en förlängning avnuvarande avtal med . Ett antal ledamöler reserverar sig till förmån fören undersökning av om utbildningsradion kan få nya huvudmän och placerasutanför koncernen. I ett särskilt yttrande i vilketpersonalrepresentanterna instämmer föreslår styrelsens ordförande att ombildas till stiftelse. I ett annat särskilt yttrandeföreslår en styrelseledamot att inför programråd. AlltsedanRadiotjänst inledde reguljära radiosändningar i Sverigehar etermediernas verksamhet och organisation avtal med staten.Avtalens löptid har i allmänhet varit åtta till . Inför de nyaavtalsperioderna har en avstämning gjorts. Några förändringar i inriktningeller organisation av verksamheten har som regel inte vidtagits under pågåendeavtalsperiod. gällande avtal löper ut den 30 juni 1986.Avtalen grundas i allt väsentligt pä riksdagsbeslut om radions ochtelevisionens verksamhet /79-1985/86. Beslutet innebaravsevärda ambitionshöjningar. En regional utbyggnad skulle ske, så attdistriktens andel av riksprogramproduktionen för radio och TV skulle öka frånca 30 till . Dessutom skulle de regionala nyhetssändningarna i TV byggasut. Vidare innebar beslutet att en kvalitetsförbättring skulle göras. Dennasatsning skulle innefatta bl. a. ökad frilansmedverkan och en ökad andelgestaltande produktion. Sändningstiden i TV skulle vara i stort sett oförändradbortsett från en försöksverksamhet med dagblock med repriser. Slutligen innebarbeslutet vidgad programservice till språkliga och etniska minoriteter samtvissa handikappgrupper. Lokalradioverksamheten fick ocksä resurser för för attkunna ges fastare former. Enligt beslut skullereforminsatserna fördelas över ; förverkligandet sköts framfrån /86 till /89. preciseradesplaneringsvillkoren för verksamheten. Stora delar av reformprogrammet enligt 1978 årsbeslut har genom förts. Jag vill särskilt nämna regionaliseringen, såväl vad gäller andelen 23 distriktsproducerade program i rikssändningarna somutbyggnaden av lo- Prop. kalradion och de regionala nyhetssändningarna i TV. har vidare gjorts för att tillgodose vissa publikgruppersbehov. gäller de åsyftade allmänna kvalitetsförbättringarna harintentionerna ännu inte kunnat infrias till fullo. Fristående producenter ochmedverkande på frilansbasis har t. ex. inte kunnat engageras i önskvärdutsträckning. nyssnämnda reprisblockel har ännu inte införts. beslut innebar vidare attden dåvarande organisationen av stöptes om. Organisationen harnu funnit sin form, men det finns vissa oklarheter i samordning ochansvarsfördelning. De avstämningar som gjorts inför enny avtalsperiod har i allmänhet verkställts på grundval av förslag frånpariamentariskt sammansatta utredningar. Sålunda föregicks beslut ombl. a. en andra TV-kanal av en stor utredning (radioutredning). Tillgrund 1978 - i vilket verksamheten under innevarandeavtalsperiod regleras - låg ett betänkande av radioutredning. Införden avtalsperiod som förestår har ett delvis annat tillvägagångssätt valts.Sveriges Radio har beretts tillfälle att redovisa sina överväganden ochförslag. Detta underlag - initiativskrivelsen - har jämte annat material sedanbedömts av en parlamentarisk beredningsgrupp, bestående av representanter församtliga riksdagspartier. Denna förändring av arbetssättetskall ses mot bakgrund av den nya mediesituationen. Det är ingen överdrift attpåstå, att under de , som förflutit sedan radiosändningarna startade iSverige, har inget skede präglats av så kraftiga förändringar som den nulöpande avtalsperioden. Utvecklingen ställer krav på beredskap som svåriigenkan tillgodoses inom ramen för det traditionella utredningsväsendet. Snabba förändringar kommer med storsannolikhet att prägla massmedievärlden även . Det ärdärför viktigt att får en flexibel organisation och ökademöjligheter att själv fatta strategiska beslut. När det gäller sådanaöverväganden beträffande etermedierna som även framgent måste hänskjutas tillregering och riksdag, bör förändringsbesluten inte nödvändigtvis föregås av ettflerårigt utredningsarbete i anslutning till att nya avtal skall slutas. Ettmera successivt förändringsarbete är att föredra, och bör underlöpande avtalsperiod i högre grad än vad som varit fallet väckaförslag till förändringar som man anser påkallade. omvärld har alltsåförändrats radikalt sedan det nu gällande avtalet ingicks. Tack vare en alltmera utvecklad medieteknik håller televisionen på att bli ett globalt medium.Den nya distributionstekniken innehåller också utvecklingsmöjligheter förradiomediet. Den ensamrätt som var grundförutsättningen för SverigesRadios verksamhet har luckrats upp, på så sätt att det nu blivit möjligt förmånga TV-hushåll att vid sidan av program också ta emot utländskasatellitdistribuerade program liksom lokalt producerade kabel-TV-program. Vidsidan av lokalradion har också närradion byggts ut. De centrala målen för radio- ochtelevisionsverksamheten som den nu bedrivs av kan sammanfattas i begreppet public service, 24 eller,för att använda en vedertagen svensk översättning, radio och televi- Prop.1985/86:99 sion i allmänhetens tjänst. Public service-begreppet, som härstammar frånStorbritannien och vars främsta exponent är BBC, har präglat synen pårundradion i alltsedan starten. Det stod då klart att.den relativabristen på frekvenser skulle omöjliggöra full etableringsfrihet av samma slagsom gällde och gäller för pressen. I stället eftersträvades ett system förradio- och senare TV-verksamhet som tillförsäkrade alla medborgare ett kvalificeratutbud, oavsett bostadsort. Den grundläggande komponenten i publicservice-verksamheten är integriteten, dvs. den publicistiskt oberoendeställningen. En radio och television i allmänhetens tjänst skall i sinprogramverksamhet stå fri i förhållande till såväl staten som de storaorganisationerna och andra maktcentra. Under olika skeden i radions och televisionenshistoria i har verksamheten haft en skiftande inriktning. Någotschematiskt kan de första decennierna sägas ha präglats avfolkbildningsambitioner, medan etermediernas roll i nyhetsförmedling ochopinionsbildning var huvudtemat beslut. Beslutet förde in dekulturpolitiska målen i riktlinjerna för etermedieverksamheten. Gemensamt hardock varit den fria och oberoende ställningen för programföretaget liksomkravet att tillhandahålla ett kvalificerat och mångsidigt utbud. Den nya mediesituation, som vi nu kan skönja,innebär inte att public service-idén och det allmänna ansvar som följer meddenna har spelat ut sin roll. Innehållet i det utbud som via satellitsändningarkommer att kunna tas emot i kommer att vara anpassat för en publik imånga länder och blir av det skälet ofta utslätat. Där kommer förmodligen att imycket liten omfattning finnas program som är ett uttryck för nationell kulturoch särart. Ett programutbud som utgår från svenska förhållanden kan knappastpåräknas. Satellitsändningar kommer inte inom överskådlig tid att kunna tasemot av alla hushåll i landet. Tillgång till satellit-TV kan alltså inte tillnågon del ersätta ett nationellt radio- och TV-utbud. Enligt min mening är de grundläggande principernaför public serviceverksamheten fortfarande giltiga. Det råder också en bredenighet om att det skall finnas en stark public service-organisation även iframtiden. I den nya mediesituationen behövs en garant för en programverksamhetsom står i allmänhetens tjänst. Förutsättningarna för verksamheten vid vår publicservice-organisation, , är dock inte längre desamma som i enfaktisk monopolsituation. På vissa punkter, som jag kommer att gå närmare inpå i det följande, kan uppdraget behöva preciseras. Mot den bakgrunden kan ocksåorganisatoriska förändringar behöva vidtas. Det bör vidare övervägas i vad månrollen som public service-företag behöver renodlas, när det gäller bl. 1 proposition, som alltså utgör basen förnu gällande avtal med programföretagen inom , angav min företrädare som ansvarigt statsråd, dåvarande chefen för , 25 vissa nyckelord för verksamheten. Dessa var kvalitet,integritet, mångfald Prop. 1985/86:99 och decentralisering. Jag tycker attde är en god utgångspunkt för en diskussion av verksamheten även under denkommande avtalsperioden. Vad först beträffar kvalitet bördet enligt min mening betonas att mycket av programutbudet i svensk radio ochtelevision är av hög standard, internationellt sett. Det gäller att värna omden kunskap och kreativitet som har utvecklats och i den internationelltinriktade mediesituation som råder slå vakt om ett vitalt utbud på detsvenska språket. När det gäller krav på integritet irundradiosammanhang är det en fråga om oberoende på flera olika nivåer. Delsgäller det den publicistiskt oberoende ställning som organisationen bör ha iförhållande till staten och olika maktgrupperingar i samhället, dels gäller detprogramskaparnas integritet i förhållande till etermedieföretagens ägare ochstyrelser. Inom båda fälten finns det en väl etablerad tradition i . Integriteten får å andra sidan inteinnebära att programskaparna avskärmar sig från lyssnarna och tittarna.Kontakterna med publiken är givetvis mycket viktiga för ett publicservice-företag. Mångfalden kan översättas i krav pårundradioorganisationen av olika slag. Ett sådant är kravet på mångfald iopinionsbildningen, så att yttrandefriheten och möjligheten att uttrycka sigkonstnärligt på olika sätt ges vida ramar inom public service-företaget. Detsker bäst genom ett decentraliserat beslutsfattande i programfrågor. Likaviktigt är det att det finns en mångfald av produktionskällor. Jag tar i detföljande upp frågan om utomstående medverkan i programproduktionen liksomfrågan om utläggning av produktionsuppdrag. Det är ytterst viktigt attrundradioföretagets sändningsmonopol inte resulterar i ett produktionsmonopol.Ytterligare en aspekt av mångfalden är den som tar sig uttryck i en geografisktspridd produktion. Jag föreslår i det följande att målsättningen, att avallmänproduktionen i radio och TV skall ske regionalt, skall ligga fast. Tillandra aspekter på decentraliseringen återkommer jag i det följande vid minaöverväganden av vissa organisatoriska frågor. I de överläggningar inommoderbolaget som föregick initiativskrivelsen spelade organisationsfrågan roll. Efter ingående diskussioner där olika modeller prövats stannade manför en kompromiss, innebärande att koncernen skall bestå. Det är viktigt att nåen bred enighet i Radio-frågorna. Jag anser det därför motiveral attarbeta vidare med den modell som utgjort huvudalternativet iinitiativskrivelsen. Jag kommer vidare att föreslå vissa förändringar inomramen för koncernmodellen som syftar till att - i huvudsaklig överensstämmelsemed vad moderbolagets styrelse förordar - försöka komma till rätta medoklarheter i nuvarande organisation och därvid dra nytta av gjorda erfarenhetersamt att stärka moderbolaget. Min strävan är att dessa förändringar skallstärka koncernens integritet och avlasta regering och riksdag en del beslutrörande verksamheten. Den nya organisationen bör ge bättre möjligheteratt hävda sig i den nya mediesituationen.