prop · G90352 · 1985-12-31 00:00:00 — Om brottetär att anse som grovt, är straffet fängelse lägst och högst sex år.Detta innebär en fördubbling av straffmaximum för varusmuggling och entredubbling för grov varusmuggling. Efterskärpningen i varusmugglingslagen överensstämmer strafflatituderna i de bådalagarna såvitt avser normalgraden. För grövre brottslighet kan straffnivån ipraktiken variera kraftigt till följd av de stora skillnaderna i straffmaximum.Detta är enligt min mening inte tillfredsställande, särskilt med hänsyn tillatt grova brott mot t. ex. införsel- och utförselförbud enligt lagen om vissainternationella sanktioner kan vara lika slraffvärda som motsvarande brott motsädana införsel- och ulförselbestämmelser som straffsanktioneras enligtvarusmugglingslagen. Detär därför angeläget att nu göra en justering i straffbestämmelserna i lagen omvissa internationella sanktioner. Syftet är att bringa bestämmelserna i störreöverensstämmelse med motsvarande bestämmelser i varusmugglingslagen. Detta bör ske på så sätt atldet i lagen om vissa internationella sanktioner införs en särskild straffskalaför grova brott. Vid bestämmande av strafflatituden i denna bör man beakta atlförbuden inrymmer handlingar av mycket skiftande slag. Några av dessa fårgenerellt sett anses vara mindre straffvärda än andra, t. ex. sådana handlingarenligt 5 S som till sin natur är försökshandlingar eller som kan medföra ansvarför medverkan. Medhänsyn härtill förordar jag, efter samråd med chefen för ,att straffskalan för grova brott bestäms till fängelse i högst . Den nyabestämmelsen bör las in i första stycket i 11 §. Jagkommer att i specialmotiveringen gä närmare in på och exemplifiera sådanaomständigheter som kan medföra atl en gärning kan anses som grovt brott. Härutöverbör i 15 § göras en ändring av redaktionell natur. 2.7Förbud mot införsel av Krugerrand Mittförslag: bör godkänna regeringens beslut att till följd av enresolution av sätta 3 § lagen (1971: 176) omvissa internationella sanktioner i tillämpning för ett förbud mot införsel avdel sydafrikanska guldmyntet Krugerrand till . Skälen förmitt förslag: Jag har i avsnitt 2.6 redogjort för lagen (1971: 176) Prop.1985/86: 52 om vissa internationella sanktioner och förutsättningarna för attsätta den i tillämpning. Jag framhöll därvid bl. a. alt lagen är en s. k.fullmaktslag som formellt är i kraft men som endast kan sättas i tillämpningför att fullgöra FN:s säkerhetsråds beslut eller rekommendationer. Det är regeringen som förordnar om tillämpning av lagen.Ett sådant förordnande skall underställas prövning inom en månad,eller om inte pågår, inom en månad från början av nästkommanderiksmöte (1 § lagen om vissa internationella sanktioner). Om underställninginte sker inom angiven tid eller om inte efterunderställningen godkänner regeringens förordnande, förfaller detta. Regeringen har satt lagen i tillämpning vid tvätillfällen dels för att kunna vidta sanktionsåtgärder mot , dels föratt kunna vidta sädana åtgärder mol . Sanktionsåtgärderna mot Rhodesiagällde den 22 december 1979. Vad angår Sydafrikahar regeringen i förordningen (1977: 1126) om tillämpning ifråga om Sydafrikaav lagen (1971: 176) om vissa internationella sanktioner förordnat att 3§, 4! }1-3 samt 5§ i lagen skall tillämpas med anledning av om vapenembargo mot Gfr prop.1977/78:83, UU 8, rskr 128), meddelade regeringen i förordningen(1977: 1127) om vissa sanktioner mot vissa förbud i enlighet medsäkerhetsrådets resolution. Den sistnämnda förordningen har därefter skärpts(SFS 1985: 100) i samband med att lagen (1985:98) om förbud mot investeringar iSydafrika och med därtill hörande förordning (SFS 1985:99) trädde ikraft . har antagit enresolution, nr 569, om i vilken medlemsstaterna uppmanas att vidtaåtgärder mot bl. a. i form av förbud mot nyinvesteringar iSydafrika, restriktioner på sportens och kulturens områden samt förbud motförsäljning av Krugerrand och andra mynt som har präglats i Sydafrika.Resolutionen är inte bindande för medlemsstaterna utan en rekommendation lilldessa att vidta de av säkerhetsrådet föreslagna åtgärderna. Resolutionen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. hade redan innan denna resolution tillkom vidtagitåtgärder som innebär att resolutionen till övervägande del har efterkommits.Jag får här hänvisa till proposition (1984/85:56) med förslag lill lag omförbud mot investeringar i och . I denna lämnas en redogörelseför den ditlillsvarande samlade svenska Sydafrikapolitiken. Vad gäller Krugerrand har dock någon åtgärd intevidtagits. Krugerranden är ett sydafrikanskt samlarmynt som börjadepräglas i slutet av 1960-talel i syfte att ge småsparare möjlighet attinvestera i guld och stimulera efterfrågan pä sydafrikanskt guld.Merparten av produktionen säljs på export och Krugerrand jämte övrig guldexportsvarar för av totala exportintäkter, kr 1983 utgjordeexporten av Krugerrand av guldexporten. Hälften av Krugerrand-exportenantas gä till . import av Krugerrand är obetydlig, liksom importenav andra mynt präglade i , Flera länder, däribland , har som jag nämnt tidigare,redan beslutat 21 omåtgärder i enlighet med säkerhetsrådets resolution. Prop.1985/86:52 För att uppfylla resolutionensåvitt avser Krugerrand har regeringen beslutat införa ett förbud mot import tillSverige av Krugerrand. Förbudet träder i kraft den 1 december 1985.Regeringens förordnande bör underställas . Under detta avsnitt redovisas för kännedom deåtgärder som regeringen vidtagit . 2.8.1 Rekommendationer till näringslivet och rederier vadavser utbytet med m. m. Jag har inledningsvis redogjort för statsmakternashållning till sanktioner mot på handelsomrädel och uttalat att denextraordinära situation som inträtt i kan motivera införandet avsådana åtgärder så länge dessa inte strider mot . har redan vidtagit vissa med förenligaåtgärder på handelsomrädel. Jag kan i sammanhanget erinra om statsmakternasuttalanden vad gäller import till av kol och uran från och (se prop. 1980/81:90 och 1983/84: 158), liksom om regeringens rekommendationden till statliga myndigheter att avstå från upphandling av varorfrån . Liknande begränsade åtgärder har vidtagits av en rad andraländer. I har regeringen träffat en frivillig överenskommelse mednäringslivet i syfte att minska den danska importen av kol frän . INorge och har, såsom nämnts tidigare, regeringarna haft överläggningarmed näringslivet i syfte att minska handelsutbytet med . I detgemensamma nordiska handlingsprogrammet har de nordiska länderna enats om attrekommendera nordiska företag att avstå från handel med . Mot bakgrund härav har regeringen beslutatrekommendationer till näringslivet och svenska rederierna vad avser . I rekommendationen till näringslivet uppmanas de företagsom exporterar till eller importerar från att söka finna andramarknader och leverantörer i syfte att minska handelsutbytet med Sydafrika.Regeringen fäster i rekommendationen också näringslivets uppmärksamhet på detdekret om skydd mot exploatering av naturtillgångar som antogs av FN:sNamibiaräd och rekommenderar att bestämmelserna däri respekteras. 1 rekommendationen till rederierna uppmanar regeringendessa att om möjligt undvika trafik på och att i första hand försörjaövriga länder i södra via hamnar utanför . Som uppföljning av rekommendationerna har jag också haftöverläggningar med representanter för näringslivet och rederierna. Regeringen utgår frän att berörda företag och rederierkommer att söka följa rekommendationerna. Åtgärderna har stöd i en bredfolkopinion. Fackföreningsrörelsen, kyrkorna och folkrörelserna har enhälligtställt sig bakom kraven pä isolering av även på handelsområdet. Regeringen är medveten om att det för vissa företag kanmedföra svårig- Prop. 1985/86: 52 heter att snabbi ändra och lägga om sinhandel och sina handelsmönster. Några företag kommer aU behöva änandra för denna omställning, och även omfattningen av företagens problemkommer med nödvändighet atl variera. Väsentligt är dock att den sammanlagdaeffekten av företagens ansträngningar leder till en minskning av handeln medSydafrika. Regeringen kommer att ägna den fortsatta utvecklingen avhandelsutbytet med särskild uppmärksamhet. Om syftet med rekommendationernainte uppnås, är jag beredd atl föreslå regeringen att handeln med licensierasför atl därigenom erhålla underlag för en mer detaljerad granskning avhandelns utveckling. Vad avser de svenska förelag som har dotterbolag iSydafrika vill jag understryka att dessas verksamhet i första hand reglerasgenom den nya skärpta lagen om förbud mot investeringar i och ,som trädde i kraft (SFS 1985:98). Regeringen finner det angeläget att i sammanhangetunderstryka att de åtgärder av sanktionskaraktär som vidtagits mot Sydafrikautgör en del av den totala svenska Sydafrikapoliliken. Andra delar utgörs avbiståndet och olika handelspolitiska åtgärder. Av det totala bilateralabiståndet går eller . tkl södra i form av bilalerakbistånd frontstaierna, stöd till SADCC () och till befrielserörelserna. Därtill kommer de satsningar som görsvia BITS, , , m. fl. Regeringen har vidare inrättat ensärskild tjänst inom för att samordnasvenska resurser inom näringsliv, exportfrämjande organisationer och biståndsorgani syfte atl långsiktigt främja ekonomiska förbindelser med de friastaterna i södra . är sett på kort sikt en region med allvarligapolitiska och ekonomiska problem. Förutsättningarna för ett dynamisktkommersiellt samarbete är således inte de bästa. På läng sikt finns dock iflera av länderna en stor potential för en utveckling och breddning av dekommersiella relationerna. Pä nordisk basis pågår f n. inom ramen för det s.k.Sorsainitiativet ett intensivt arbete för att utarbeta förslag till samarbetsprojektinom skilda områden. De åtgärder som beskrivits utgör ett viktigt komplementtill sanklionsåtgärderna mot . 2.8.2 Utredning om användning i det svenska näringslivetav metaller m. m. från Regeringen gav i är i uppdrag lillkommerskollegium att. i samverkan med överstyrelsen för ekonomiskt försvar ochstatens industriverk, utreda användningen av metaller och från Sydafrikai svenskt näringsliv och tänkbara effekter av minskad eller stoppad import avdessa metaller och mineraler. Utredningen skulle bl. a. belysa effekterna avett bortfall av produktion i resp. leveranser till . Denskulle också analysera möjliga vägar för au minimera de härigenom uppkomnanegativa effekterna bl.a. genom omläggning av importen till 23 1985/86:52 har till överlämnaten första rapport som behandlar sex metaller, nämligen krom, mangan, zirkonium,nickel, kobolt och vanadin. Sammanfattningsvis konstateras att ett avbrott idirekthandeln mellan och endast skulle medföra begränsadeeffekter i form av fördyringar till följd av behovet att söka nya inköpskällor.Någon nämnvärd kvantitetseffekt i försörjningen bedöms inte uppstå. Ett avbrotti pioduktion och export av nämnda metaller skulle däremot ställavästvärldens industriländer inför djupgående försörjningsproblem. 1enlighet med vad jag har anfört har inom upprättats förslagtill 1. lagom förbud mol införsel av jordbruksvaror frän , 2. lagom rätt för kommuner och landstingskommuner atl vidta bojkott- åtgärder mot , 3. lagom ändring i lagen (1971: 176) om vissa internationella sanktioner. Lagförslagen under I och 2 är okomplicerade. innebäri huvudsak att en särskild straffskala för grova brott införs. Förslagetmedför inte någon ändring i lagens speciella uppbyggnad. Med hänsyn härtillanser jag inte att lagrådels hörande är påkallat. Lagförslagetunder 2 har upprättats efter samråd med chefen för och detunder 3 efter samråd med chefen för . 4.1 Lag om förbud mot införsel av jordbruksvaror frånSydafrika Varorhänförliga till 1 -24 kap. lagen (1977:975) med tulltaxa får inte föras in ilandet, om varorna har sitt ursprung i . Förbudetomfattar inte införsel under sädana omständigheter som för en tullpliktig varamedför tullfrihet enligt 7§ tullförordningen (1973:979). Paragrafenanger i första stycket omfattningen av importförbudet som kommer att täckasamtliga jordbruksprodukter, dvs. levande djur och animaliska produkter (förstaavdelningen i tiilliaxan), vegetabiliska produkter (andra avdelningen), animaliskaoch vegetabiliska fetter och oljor m.m. (tredje avdelningen) och bereddanäringsmedel, drycker, sprit och ättika samt tobak (fjärde avdelningen). Genom utformningen avförbudet kommer detta att omfatta även åtskil- 24 liga varor och varugrupper som f. n. över huvudtagel inte importeras till Sverige.Jag har redan i den allmänna mofiveringen framhålla att en sådan Prop.1985/86: 52 utformning underlättar bl. a. den administrativa hanteringen avimportförbudet och således är mindre resurskrävande. Förbudetkommer vidare atl omfatta såväl den kommersiella som den privata importen.Undantagen är endast sådan import som sker i enlighet med 1961 årsWienkonvention om diplomatiska förbindelser. Detta framgår av andra stycket. Omolovlig införsel av varor och om försök därtill finns bestämmelser i lagen(1960:418) om straff för varusmuggling. Denföreslagna lagen innehåller inga straffbestämmelser. 1 ställer gäller varusmugglingslagensbestämmelser. I denna paragraf lämnas upplysning om detta förhållande. Slutligenfår regeringen övergångsvis för visst fall medge undantag för en leverans varomavtal slutits före lagens ikraftträdande men som inte kunnat införasdessförinnan. Bestämmelsen är avsedd all komma till användning under enkortare övergångstid. Härför fördas dock atl synnerliga skäl föreligger, såsomatt importören ulan egen förskyllan försatts i den situationen alt varornainte kunnat införas före lagens ikraftträdande och han därigenom skulle lidastora ekonomiska föriuster. 4.2 Lag om ändring i lagen (1971:176) om vissa internationellasanktioner Ändringeni 11 § består i att en särskild slraffskala för grova brott införs. 1 denallmänna motiveringen har redogjorts för skälen härtill, nämligen att bringabestämmelserna i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling och lagen omvissa internationella sanktioner i större överensstämmelse med varandra medhänsyn till att båda lagarna reglerar varors införsel till och utförsel fränSverige. Mot denna bakgrund kan viss ledning hämtas från varusmugglingslagen i frägaom omständigheter som kan inverka i bedömningen av ett brotts grovhet. Omständighetersom kan göra all brottet skall anses som grovt är att det förövats yrkesmässigteller att den straffbara hanteringen på annat sätt satts i system på ettförslaget sätt. Andra omständigheter som kan spela roll i detta avseende är attden brottsliga verksamheten varit omfattande och avsett gods av betydande mängdeller stora värden. Gärningarna kan vidare ha inneburit stor förgärningsmannen. Ytterligare omständigheter kan vara atl de varor som varitföremål för den brottsliga verksamheten är av särskild farlig art. Prop.1985/86:52 5 Hemställan Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen dels föreslår att anta inom utrikesdepartementetupprättade förslag till 1. lag om förbud mot införsel av jordbruksvaror frånSydafrika, 2. lag om rätt förkommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot , 3. lag om ändringi lagen (1971: 176) om vissa internationella sanktioner, dels föreslår att godkänna regeringensförordnande att 3 § lagen (1971: 176) om vissa internationella sanktioner skalltillämpas i fråga om till följd av FN:s säkerhetsråds resolution,nr 569, (avsnitt 2,7), dels bereder tillfälle att ta del av vad jag iövrigt har anfört om regeringens åtgärder mot apartheid i (avsnitt2.8). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för de åtgärder och det ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 Prop. 1985/86: 52 Säkerhetsrådetsresolution 569 (1985) Deeply concerned at the worsen-ing of the situation inSouth and at the continuance of the human suffering that the apartheidsystem, which it strongly condemns, is causing in that country, Ouiraged atthe repression, and condemning the arbitrary arrests of hundreds of persons, Considering that the imposilion of the State of emergencyin 36 dis-tricts of the Republic of South constitutes a grave deteriorationin the situation in that country, Consideringas totally unaccepla-ble the use by the South African Government of delention withoutirial and forcible removal, as well as the discriminatory legislation in force, Acknowledgingthe legifimacy of the aspirations of the South African population as a whole lobenefit from all civil and political righls and lo establish a uniled. non-racialand democratic society, Acknowledging furlher that the very cause of the situationin South lies in the policy of apari-heid and the practices of the SouthAfrican Government. Sirongly condemns the apart heid system and all the and practices deriving therefrom, Sirongly condemnsthe mäss arrests and detentions recently car-ried out by the Governmentand the murders which have been commitled; Sirongly condemnsthe estab-lishment of the state of emergency in the 36 districts in which it hasbeen imposed and demands that it be lifted immediately; Calls upon theSouth African Government to set free immediately and unconditionally all politicalprisoners and detainees, firsl of all Mr. som kännerdjup oro över den allt allvarligare situationen i och över attapartheid-systemet, som rådet kraftigt fördömer, fortsättningsvis förorsakarsvårt lidande i landet, som upprörs av förtrycket och fördömer arresteringen avhundratals människor, som anser att proklamerandet av undantagstillstånd i 36distrikt i Sydafrikanska Republiken ulgör en allvarlig försämring av situationeni landet, som anser alt den sydafrikanska regeringens åtgärder förinternering ulan rättegång och tvångsförflyttning samt den gällande diskriminerandelagstiftningen är helt oacceptabla, som erkänner att den sydafrikanska befolkningen som helhetär berättigad att sträva efter atl komma i åtnjutande av samtliga civila ochpolitiska rättigheter och att upprätta ett enat, icke-rasistiskt ochdemokratiskt samhälle, som vidare erkänner alt den verkliga orsaken tillsituationen i ligger i apartheid-politiken samt den sydafrikanskaregeringens åtgärder, 1, fördömerkraftigt apartheid-systemet samt alla därav följande politiska principer ochåtgärder, 2, fördömerkraftigt de massarresteringar och interneringar som företagits avregeringen i saml de mord som förövats, 3. fördömerkraftigt införandet av undantagstillstånd i de 36 distrikt detta proklameratsoch kräver att det hävs. 4. uppmanar densydafrikanska regeringen att och villkorslöst frige alla politiskafångar och internerade, och i första hand , Reaffirms that onlythe total elimination oi apartheid and the es-tablishment in South of a free,united and democratic society on the basis of suffrage can lead lo a solution; Urges States Membersof the Organization to adopt measures against South , such as the following: (a) Suspension ofall new invest-ment in South ; (b) Prohibition of thesale of kru-gerrands and all other coins minled in South .Africa; (c) Restrictions inthe field of sports and cultural relations; (d) Suspension of guaranteed ex port loans; (e) Prohibition of all new con- tracts in the nuclear field; (f) Prohibition of all sales of Computer equipment that may be used by the South African army and : Commends thoseStates which have already adopted volun-tary measures against the PretoriaGovernment and urges Ihem to adopt new provisions, and inviies those which havenot yel done so to follow their example; Requesls the Secrelary-Gen-erallo report lo it on the implemen-tation of the present resolution; Decides to remainseized of the malier and to reconvene as soon as the Secretary-General has issuedhis report, with a view to considering the progress made in the implementationof the present resolution. 5. bekräftar pånytt att endast en fullständig eliminering av apartheid samt upprättandet iSydafrika av ett fritt, enat och demokratiskt samhälle på grundval av allmänrösträtt kan leda fram till en lösning, 6. anmodar organisationens medlemsstater attvidta åtgärder mot såsom följande: (a) inställande av alla nyinvesteringari , (b) förbud mot försäljning av krugerrandoch alla andra mynt som präglats i , (c) restriktioner i fråga omidrottsliga och kulturella förbindelser, (d) inställande av exportgaranti- lån, (e) förbud mot alla nya avtal på kärnkraftsomrädet, (O förbud mot all försäljning av datautrustning som kankomma att användas av sydafrikanska armén och polisen, 7. anmodar de stater som redan vidtagit frivilliga åtgärder mot re geringen i att skyndsamt anta nya bestämmelser samt upp manar dem som ännu inte gjort så att följa deras exempel, 8. anmodargeneralsekreteraren att rapportera till rådet om genomförandet av dennaresolution, 9. beslutar attfortsätta alt behandla ärendet och att samlas till etl nytt möte så snartgeneralsekreteraren avgivit sin rapport i syfte atl la ställning till deframsteg som gjorts vad avser genomförandet av denna resolution. 1985/86: 52 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. ..... 1 Lagförslag ......................................................................... ..... 2 Utdrag ur regeringsprotokoll ........ ..... 5 1 Inledning ....................................................................... ..... 5 2 Allmänmotivering ........................................................ ..... 6 2.1 Utvecklingen i och södraAfrika .... 6 2.2 Internationella åtgärder ......................................... ..... 9 2.3 Slutsatser och motiv för nya åtgärdermot 11 2.4 Lag om förbud mot införsel avjordbruksvaror från 13 2.5 Lag om rätt för kommuner ochlandstingskommuner alt vidta bojkoltålgärder mot .................................................................................. 17 2.6 Ändringar i lagen (1971: 176) omvissa internationella sanktioner 19 2.7 Förbud mot införsel av Krugerrand ......................... ... 20 2.8 Övriga åtgärder ...................................................... 22 2.8.1 Rekommendationer lill näringslivet ochrederier vad avser utbytet med m.m...................... ... 22 2.8.2.................................................................. Utredningom användning i det svenska näringslivet av metaller m. m. frän .......................... ... 23 3 Upprättadelagförslag ................................................... 24 4 Specialmotivering ......................................................... ... 24 4.1 Lag om förbud mol införsel avjordbruksvaror från 24 4.2 Lag om ändring i lagen (1971:176)om vissa internationella sanktioner 25 5 Hemställan ................................................................... ... 26 6 Beslul .......................................................................... ... 26 Bilaga 1Säkerhetsrådets resolufion 569 (1985) 27 Tryclieri, 1985 29