prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:131 om den skattemässigabehandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m.m. Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen föreslås alt regeringen, i syfte att främja samhällsekonomisktbetydelsefull verksamhet, skall kunna medge att underskott i viss verksamhet iutlandet skall få dras av i rörelse som bedrivs här även om de förutsättningarsom annars gäller för sådan avdragsrätt inte föreligger. Vidare föreslås reglerom att avdrag inle medges för kostnader som är hänförliga lill en intäkt som pågrund av dubbelbeskattningsavtal är undantagen från beskattning. Slutligenföreslås en lag om avräkning av utländsk skatt som ersätter de nuvarandebestämmelserna om avräkning av utländsk skatt i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt och kommunalskaltelagen (1928:370). Lagförslageni denna proposition har granskals av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar; lagrådsremissen (s. 10), lagrådets yttrande (s. 94) ochföredragandens ställningstaganden till lagrådets synpunkter (s. 97). De somvill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. 1 1985/86. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928;370)' dels alt 72 § 4 mom. och anvisningarna till 74 § skall upphöra atl gälla,dels att 39§ 2 mom. och 74 § skall ha följande lydelse, dels att del i anvisningarnatill 29 § skall införas en ny punkt, 21, av följande lydelse. 1985/86: 131 2 mom.Från bruttointäkt av fastighet eller rörelse i utlandet får avdrag ske medledning i tillämpliga delar av vad som enligt 22 §, 25 § I och 2 mom. samt 29 §gäller för motsvarande slag av fastighet eller rörelse inom riket. Avdrag förunderskott som uppkommit på faslighet eller rörelse i utlandet må dock görasendast från annan intäkt av faslighet eller rörelse i utlandet. Avdrag försådant underskott får utnyttjas även senare beskattningsår än det varunderunderskottet uppkommit, dock senast det beskattningsår, för vilket taxeringsker sjätte kalenderåret efter det, då taxering för underskottsåret ägt rum. 2 mom.Från bruttointäkt av fastighet eller rörelse i utlandet får avdrag ske medledning i tillämpliga delar av vad som enligt 22 §, 25 § I och 2 mom. samt 29 §gäller för motsvarande slag av fastighet eller rörelse inom riket. Avdrag förunderskott som uppkommit på faslig-hel eller rörelse i utlandet må dock görasendast från annan intäkt av fastighet eller rörelse i utlandet. Avdrag försådant underskott får utnyttjas även senare beskattningsår än del varunderunderskottet uppkommit, dock senast det beskattningsår, för vilket taxeringsker sjätte kalenderåret efter det, då taxering för underskollsåret ägt rum.Avdrag för sådant underskott får dock inte göras om efter medgivande enligtpunkt 21 av anvisningarna till 29 § underskottet dragits av i rörelse sombedrivs här i riket. Skall Ianledning av överenskommelse eller beslut, varom i 72 eller 73 § sägs,inkomst, som enligt denna lag är skattepliktig, ej här i riket beskattas, får,därest underskott uppkommer vid inkomstberäkningen, sådant underskott icke vidtaxering avräknas å inkomst, som skall här heskattas. Skall,på grund av överenskommelse eller beslut som avses i 72 eller 73 §, intäkt,som är skattepliktig enligt denna lag, inte beskattas här i riket, medges inteheller avdrag för kostnader som är hänförliga till intäkten. ' Senaste lydelse av 72 § 4 mom. 1982: 1098. - Senastelydelse 1966: 729. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 131 Regeringen får i syfte att främja samhällsekonomiskt betydelsefullverksamhet medge att underskott i verksamhet i utlandet får dras av i rörelsesom bedrivs här i riket även om de förutsättningar som annars gäller för sådanavdragsrätt inte föreligger. Denna lag träder i kraft efter den dagdå lagen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas första gången vid taxering om inte annat följer avpunkterna 2 och 3 nedan. Äldre bestämmelser skall fortfarande tillämpas vid1988 års taxering i fråga om beskattningsår som har påbörjats före den I juli1986. Äldre bestämmelser i 74 § skall fortfarande tillämpas i fråga om inkomstsom utgörs av ränta på utlånade medel om lånet beviljats före lagens ikraftträdande. Medgivande som avses i punkt 21 av anvisningarnatill 29 § får avse 1977 eller senare års taxeringar. I fråga om 1977-1986 årstaxeringar får besvär anföras i anledning av sådant medgivande i den ordningsom sägs i 100 § taxeringslagen (1956:623). Därvid får besvär avseende1977-1982 års taxeringar anföras intill utgången av ulan hinder avbestämmelserna i 100 § tredje stycket nämnda lag. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' dels att rubriken närmast före 24 § skall utgå, dels att24-26 §§ skall upphöra att gälla, dels att 22 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skall i anledning av överenskom- Skall, på grund avöverenskom melse eller beslut, varom i 20 f eller melse eller beslut som avses i 20 21 § sägs, inkomst som enligt denna eller 21 §, intäkt, som är skatteplik- lag är skatteplikfig ej här i riket be- tig enligt denna lag, inte beskattas skattas,/år därest underskott upp- här i riket, medges inte heller av kommer vid inkomstberäkningen drag för kostnader som är hänför- sådant underskott icke vid taxering liga till intäkten. Detta gäller dock avräknas å inkomst, .som skall ta- inte i fråga om utdelning från ut gås till beskattning härstädes. ländskt företag till svenskt företag i fall då utdelningen skulle ha varit undantagen från beskattningom båda företagen varit svenska. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkom från trycket i ochtillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser skall docktillämpas vid taxering i fråga om beskattningsår, som har påbörjatsföre . Äldre bestämmelser i 22 § skall fortfarande tillämpas ifråga om inkomst som utgörs av ränta på utlånade medel om lånet beviljats förelagens ikraftträdande. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770 Senaste lydelse 1974:770. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl 31 § 3 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha följande lydelse. 3 mom.-Har skattskyldig erhållit avräkning av ufiändsk skatt från sin inkomstskatteller förmögenhetsskatt enligt bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal ellerenligt 24-26 §§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och nedsätts härefterden utländska skatten, är han skyldig att anmäla detta till skattechefen.Anmälan skall göras från det att den skattskyldige fått delav det beslut genom vilket den utländska skatten nedsatts och skall avfattaspå formulär som fastställts av regeringen eller myndighet, som regeringenbestämmer. Till anmälan skall fogas beslutet eller bestyrkt kopia av detta. 3 mom. Harskattskyldig erhållit avräkning av utländsk skatt frän sin inkomstskall ellerförmögenhetsskatt enligt bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal eller enligtlagen (1986:000) om avräkning av utländsk skatt och nedsätts härefter denutländska skatten, är han skyldig alt anmäla detta till skattechefen. Anmälanskall göras från det att den skattskyldige fått del av detbeslut genom vilket den utländska skatten nedsatts och skall avfattas påformulär som fastställts av regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer.Till anmälan skall fogas beslutet eller bestyrkt kopia av detta. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling.Har skattskyldig erhållit avräkning av utländsk skatt enligt lagen (1947:576)om stafiig inkomstskatt och nedsätts härefter den utländska skatten, gäller i31 § 3 mom. taxeringslagen föreskriven anmälningsskyldighet. ' Lagen omtryckt 1971: 399. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:773. - Senastelydelse 1982: 1100. 4 Förslagtill Prop. Lag om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs följande. Nedsättningav statlig inkomstskatt och inkomstskatt 1 §Om fysisk person, under tid då han varit bosatt här i riket, eller inländsk juridisk person har hafl intäkt a) som mediagits vid taxering enliglkommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, b) för vilken han beskattats i utländsk stat och c) som enligt skattelagsfiftningen i den uUändskastaten anses härröra därifrån, harhan - med den inskränkning som följer av 2 § genom avräkning av den del avden utländska skatten som belöper på intäkten rätt att erhålla nedsättning avstatlig inkomstskatt och inkomstskatt i enlighet med vad som framgårav 410 §§. 2 §Rätt till avräkning enligl 1 § föreligger inte om statlig inkomstskatt, inkomstskatt, den utländska skatten samt den utländska intäk ten omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Vid avräkning med stöd av dub belbeskattningsavtal tillämpas dock bestämmelserna i 4-18 §§. Idet fall statlig inkomstskatt, den utländska skatten samt den utländska intäktenmen inte inkomstskatt omfattas av dubbelbeskattningsavtal, fåravräkning enligt 1 § ske med så mycket av den utländska skatten som motsvararden andel som den kommunala inkomstskatten, beräknad utan avräkning, på denutländska intäkten, efter avdrag för kostnader, utgör av summan av denna skattoch den statliga inkomstskatt som skulle ha utgått på den utländska intäkten,efter avdrag för kostnader, om åtgärd för undvikande av dubbelbeskattning intevidtagits. 3 § Med utländsk skatt i 1 och 2 §§ avses sådanallmän slutlig skatt på inkomst som eriagts till utländsk stat, delstat ellerlokal myndighet samt, i fråga om skattskyldig som bedrivit sjöfart ellerluftfart i internationell trafik, även annan skatt som erlagts i utländsk stat,i den mån skatten beräknats på grundval av fraktintäkler eller biljeltintäkter,som uppburits i nämnda stat, eller efter därmedjämföriig grund. 4 § Avräkning sker från statlig inkomstskatt somutgår på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat mediagitsvid denna taxering eller vid taxering till inkomstskatt. mån den i första stycket angivna statliga inkomstskatten understiger vadsom enligt I -10 §§ får avräknas, får avräkning ske från inkomstskattsom utgår på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländskstat mediagits vid taxering här. 5 § Avräkning får ske med ett belopp som motsvarar summan av a) den utländska skatt som får avräknas enligt 1 §samt b) sådan utländsk skatt vartill rätt till avräkningföreligger enligl dubbelbeskattningsavtal. 6 § Avräkning får dock ske med högst etl på följande sätt beräknat spärrbelopp.Spärrbeloppet utgör summan av den statliga inkomstskatt 6 och den kommunalainkomstskatt som, beräknad utan sådan avräkning, Prop. 1985/86: 131 hänförsig till a) de inkomster på vilka de utländska skatterna utgåttoch b) andra inkomster som mediagits vid laxeringen och som är hänförliga tillfast driftställe eller fastighet i utlandet eller som utgör ränta, royaltyeller utdelning i det fall ulbetalaren är utländsk stal, fysisk person med hemvisti utländsk stal eller utländsk juridisk person. 7 §Den statliga inkomstskatt som hänför sig lill de utländska inkomster na (intäkterna efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skattskyldiges hela statliga inkomstskatt, beräknad utan avräkning, som dessa inkomster utgör av den skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). Kommunalinkomstskatt i en kommun anses hänföra sig lill de utländska inkomsterna tillså stor del som dessa utgör av den skattskyldiges sammanräknade inkomst vilkenskall taxeras i denna kommun. 8 § Om enligt dubbelbeskattningsavtal inkomst skall undantasfrån beskattning men medtagas vid taxeringen (alternativ exempt), skall varkenden svenska skatt som enligt avtalet belöper på inkomsten eller den utländskainkomsten medtagas vid beräkningen av spärrbeloppet enligl 6 §. 9 § Om den skattskyldige erhållit avdrag såsomomkostnad för den utländska skatt, för vilken avräkning skall ske, eller fördäremot svarande preliminär skatt, skall beräkningen av spärrbeloppet enligl 6§ utföras som om sådant avdrag ej erhållits. Belopp, varmed avräkning enligl 5och 6 §§ högst kan erhållas, skall minskas med det belopp varmed den statliga inkomstskattenoch den kommunala inkomstskatten har sänkts genom avdraget. 10 §Vid tillämpning av 7 § skall utländsk inkomst från sjöfart eller luftfart i internationell trafik på begäran av den skattskyldige beräknas till så stor del av den skattskyldiges hela inkomst - efter avdrag för kostnader - från rederirörelsen eller luftfarlsrörelsen, med tillägg för erhållna avdrag för utländska skatter, som de i den utländska staten uppburna fraktintäk terna och biljettintäklerna utgör av den skattskyldiges samtliga intäkter av sådant slag. Skattenedsättningmed beaktande av vinstdelningsskatt 11 §Skattskyldig har enligl 13-16 §§ genom avräkning av utländsk skall på en utländsk inkomst rätt till ytteriigare nedsättning av statlig inkomst skatt och till nedsättning av vinsldelningsskatt om a) den enligt 5 § avräkningsbara summan utländsk skattöverstiger spärrbeloppet enligt 6 §, saml b) den avräkningsbara utländska skatten på den utländska inkomsten överstigerett enligt 12 § beräknat spärrbelopp. 12 §Spärrbeloppet enligt 11 § b utgörs av etl belopp motsvarande den statliga inkomstskatt som, beräknad utan avräkning, hänför sig till den inkomst på vilken den utländska skatten utgått. Denstatliga inkomstskatt som hänför sig till den utländska inkomsten (intäktenefter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skaltskyldigeshela statliga inkomstskatt, beräknad ulan avräkning, som denna inkomst utgör av denskattskyldiges sammanlagda inkomst av olika Prop. 1985/86: 131 förvärvskällorföre allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). Omden skattskyldige erhållit avdrag såsom omkostnad för sådan skatt för vilkenavräkning enligt l-IO §§ skall ske, eller för däremot svarande preliminärskatt, skall beräkningen av spärrbeloppet utföras som om sådant avdrag ejerhållits. 13 §Avräkning enligl II § får ske med ett belopp som motsvarar enligl 5 § avräkningsbar ufiändsk skall på en inkomst i den mån skatten över stiger det enligt 12 § beräknade spärrbeloppet på samma inkomst. Sådan avräkning medges endast i den mån lättnad i beskattningen motsvarande det i 5 § angivna beloppet inte redan erhållits genom a) avräkning enligt 1-10 §§, b) avräkning av annan skatt enligl 11-17 §§ eller c) avdrag som avses i 12 § tredje stycket. Avräkningenligl 11 § får dock ske med högst ett belopp (spärrbelopp) som motsvarar denvinstdelningsskatt som hänför sig till den utländska inkomsten i fråga. Dettaspärrbelopp beräknas på sätt som anges i 14 §. 14 § Den vinstdelningsskatt som hänför sig till denutländska inkomsten skall anses utgöra så stor del av den skattskyldiges helavinstdelningsskatt, beräknad utan avräkning, som denna inkomst utgör av denskattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag(sammanräknad inkomst) till statlig inkomstskatt. Dock skall den vinstdelningsskattsom hänför sig till den inkomst på vilken den utländska skatten utgått istället anses utgöra av den utländska inkomsten i det fall detta gerett lägre belopp. 15 § Om den skattskyldige erhållit avdrag såsomomkostnad för sådan skatt för vilken avräkning enligt 1-10 §§ skall ske, ellerför däremot svarande preliminär skatt, skall beräkningen av spärrbeloppetenligt 14 § utföras som om sådant avdrag ej erhållits. Belopp, varmed avräkningenligt 13 § högst kan erhållas, skall minskas med det belopp varmed vinstdelningsskattenhar sänkts genom avdrag av den utländska skatt, för vilken avräkning skall ske,eller för däremot svarande preliminär skatt. 16 § Avräkning enligt 11 -15 §§ sker från statliginkomstskatt som utgår på grund av taxering det år då den utländska inkomsten medtagitsi underlaget för taxeringen. mån den statliga inkomstskatten understiger vad som enligt I-15§§ får avräknas, får avräkning ske från vinstdelningsskatt som utgår på grundav vinstdelningsunderiag i vilket den utländska inkomsten ingått. 17 § Har enligt dubbelbeskattningsavtal skattskyldiggenom avräkning rätt till större nedsättning än vad som följer enligt ovanangivna bestämmelser, skall nedsättning ske med det ytterligare belopp somföranleds av avtalet. 18 § Det åligger den skattskyldige att förebringa denutredning som behövs för prövning av fråga om avräkning av ufiändsk skatt. skaltskyldige visat att förutsättningar för avräkning föreligger men förmårhan inte lämna samtliga de uppgifter som erfordras för tillämp- ningav ovan angivna bestämmelser, får avräkning medges med skäligt Prop.1985/86: 131 belopp. Dennalag träder i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på denutkom från trycket i och tillämpas första gången vid1988 års taxering. Lagen tillämpas dock första gången vid taxering ifråga om skaltskyldig som vid taxering laxeras för beskattningsår somhar påbörjats före . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , , ,R. , , , , , , Lagrådsremiss om den skattemässiga behandlingen avkostnader vid viss verksamhet i utlandet, m. m. framställning till regeringen från AB , och framhölls att statens stöd till oljeprospekte-ringsverksamhetenriskerade att motverkas av vissa beskattningsregler. Företagen var oroade överalt det var osäkert om de med verksamheten sammanhängande kostnaderna fickbehandlas som avdragsgilla omkostnader i företagens rörelser i . Medanledning av framställningen och eftersom del även i andra sammanhangefterlysts ändringar av de gällande reglerna utarbetades inom dåvarandebudgetdepartementet en promemoria (Ds B 1981; 10), Beskattning av verksamhet iutlandet m.m. I promemorian föreslogs bl.a. att begreppen filial ochsjälvständigt bedriven rörelse i utlandet skulle utmönstras och att allinkomst av rörelse i utlandet skulle hänföras lill inkomstslaget rörelse. Förnärvarande gäller atl inkomst av i utlandet självständigt bedriven rörelsehänförs till inkomst av kapital och utgör en särskild förvärvskälla. Vidareföreslogs atl en regel om att avdrag inle medges för kostnader som ärhänförliga till en intäkt som på grund av dubbelbeskattningsavtal intebeskattas här skulle införas. Departementspromemorianremissbehandlades och de fiesta remissinstanserna var i allmänhet positivatill förslagen. Invändningar gjordes dock från både principiella och tekniskautgångspunkter och i flera yttranden framhölls att ytterligare utredningbehövdes. Skatteavräkningssakkunniga(B 1981:06; särskild utredare f. d. statssekreteraren ) som fåtti uppdrag (Dir. 1981:60) att se över bestämmelserna om avräkning av utländskskatt samt att behandla vissa därmed sammanhängande skattefrågor medinternationell anknytning, fick därför genom tilläggsdirektiv (Dir. 1982:16) iuppdrag att ytterligare överväga de frågor som behandlats i den angivnadepartementspromemorian. Enskrivelse från , ekonomisk förening, (OK), den 15april 1983, som i huvudsak behandlade samma problem som framställningenfrån AB , och , Prop. 1985/86: 131 överiämnadesockså till skatteavräkningssakkunniga. Ibetänkandet (Ds Fi 1984:25) Underskoft vid joint venture- och annan verksamheti utlandet, m.m., avgivet av skatteavräkningssakkunniga, har de sakkunnigabehandlat dels den speciella samverkansformen "joint venture" delsfrågan om avdragsräll för underskott i filial i utlandet då enligtdubbelbeskattningsavtal exemplmetoden skall tillämpas i förhållande lill detland där verksamheten bedrivs genom filial. Vidare har i belänkandetbehandlats två speciella problem, som aktualiseras vid beskattningen avlöntagare som bor i och arbetar i annat nordiskt land. Slutligen har desakkunniga föreslagit vissa förlydliganden och kompletteringar av de internareglerna om avräkning av utländsk skatt i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, , och kommunalskaltelagen (1928; 370), KL, som föreslagils blisamlade i en särskild lag. Tillprotokollet i delta ärende bör som bilaga 1 fogas en sammanfattning av detangivna betänkandet samt dess förfatlningsförslag. Ettav de problem som tas upp i betänkandet beträffande beskattningen av löntagaresom bor i och arbetar i annat nordiskt land har redan behandlats iregeringens proposition 1985/86:12 om avdragsrätt för nordiska socialavgifter.De i propositionen framförda förslagen antogs av , SFS 1985:922-924. Beträffandeden del av betänkandet som behandlas delar de flesta remissinstanser iprincip den i betänkandet framförda uppfattningen atl behov av ändrade reglerföreligger. Flera av remissinstanserna har dock haft synpunkter på förslagensutformning. Jag ämnar redovisa dessa i del följande. Som bilaga 2 lillprotokollet bör fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras yttranden. 2 Avdragsrätt för kostnader för deltagande i vissverksamhet i utlandet som bedriver verksamhet i ullandel kan driva verksamhetengenom ett i den främmande staten bildat aktiebolag eller annan juridisk personeller direkt ulan förmedling av en utländsk juridisk person. Bedrivsverksamheten direkt är verksamheten antingen en utomlands självständigtbedriven rörelse eller gren - filial - av en i bedriven rörelse. Vidbedömningen av om verksamheten är en filial eller en utomlands självständigtbedriven rörelse har i praxis avseende fästs vid om verksamheten kan ansesutgöra etl led i den i bedrivna verksamheten och om verksamhet avsamma eller liknande slag också bedrivs i . Utgörden utländska verksamheten en gren av en i bedriven rörelse sker en gemensam resultatberäkning och ett eventuellt underskott i grenens verksamhet, sedd isolerad, kan utjämnas mot etl eventuellt över skott i den övriga verksamheten. Inkomstav utomlands självständigt bedriven rörelse och inkomst av fastighet i utlandethänförs i stället till inkomstslaget kapital och utgör en särskild förvärvskälla.Underskoll i denna förvärvskälla är inle avdragsgill mot annan inkomst. nämnda skrivelserna från AB , och resp.från OK har företagen uppgivit alt de deltagit i olje-prospekteringsverksamheti utlandet. Prospekteringen kräver betydande investeringar ochär förbunden med stora ekonomiska risker. Gemensamt för företagen är altverksamheten bedrivits tillsammans med utländska bolag i form av s. k. jointventure. Deltagarna svarar var och en för sin andel av kostnaderna och kommeratt direkt tillföras sin andel av eventuella överskott. Den löpande driften ochfillsynen handhas av en s. k. operating committee bestående av representanterför de deltagande bolagen. I pågående skatteprocesser har ifrågasatts om prospekte-ringskostnadernaär avdragsgilla kostnader i rörelsen i . Företagenhar framhållit att den nuvarande osäkerheten om rättsläget leder lillsvårigheter att överblicka konsekvenserna av företagna och planerade satsningaroch hemställt all regeringen vidtar åtgärder för att undanröja oklarheterna. 1985/86: 131 Mitt förslag:Regeringen ges möjlighet att, i syfte att främja samhällsekonomisktbetydelsefull verksamhet, medge all underskott i verksamhet i ufiandet får drasav i rörelse som bedrivs här i riket även om alla de förutsättningar som annarsgäller för sådan avdragsrätt inte föreligger. För atl medgivande skall kunnages också beträffande redan pågående projekt föreslås att medgivande får avse 1977eller senare års taxeringar. Utredningensförslag: Utredningen har föreslagit att om en skattskyldig samverkar i utlandetmed annan i projekt med gemensam ledning, vid bedömningen av huruvidaverksamheten är självständigt bedriven rörelse eller filial skall bortses frånden omständigheten att det föreligger gemensam ledning i projektet. Remissinstanserna:Kammarrätterna i och , Föreningen auktoriserade revisorer,(FAR), Landsorganisafionen i , (LO), , ,, AB och är i huvudsak positiva tillutredningens förslag.