prop · G9035 · 1985-12-31 00:00:00 — Lönegaran-tiärendenhandläggs vid administrativa enheten medan bevakning, avskrivning och ackordbeträffande statens fordringar enligt garantin handläggs hos uppbördsenheten. Ibl a ärenden om lokaliseringsstöd förekommer kontakter mellan regionalekonomiskaenheten och skalleavdelningen. I ackordsärenden sker informationsutbyte mellanuppbördsenheten och regionalekonomiska enheten. Dessutom förekommer informellakontakter och informationsutbyten mellan skatteavdelningen och övrigalänsstyrelsen. För skatteavdelningens kontrollverksamhet hämtas informationfrän t ex handels- och föreningsregistret och bilregistret. Allmänna enhetenkan ha behov av skatteavdelningens kunskaper i samband med tillsyn av stiftelsermm. Verksamheten vid skalleavdelningens dataenhet är ihuvudsak inriktad på driften av AFB-systemet (ADB inom folkbokföring och beskattning).Dataenheten lämnar också information ur registren till externa intressenler menäven till den övriga länsslyrelsen - främst regionalekonomiska enheten och lantmäterienheten.I viss omfattning används länsdatorerna även för drift av ADB-rutiner utanförskatteavdelningen. Dalaenheterna har också i begränsad omfattning medverkat iutvecklingen av sådana ADB-rutiner. Hur stor del av dataenhetens resurser somavsätts för den övriga varierar mellan olika län men man kanuppskatta atl del i genomsnitt rör sig om av enhetens resurser. Mot bakgrund av vårt kartläggningsarbele lägger vi framföljande förslag. 3.5 Överväganden och förslag Vi har angett ett anlal förfatlningar inomskatteavdelningens verksamhetsområde som berörs av alt skatteavdelningen brytsut. Vi har också lämnat exempel på författningar utanför verksamhetsområdet sompåverkas av detta. Om man utgår från nuvarande materiella regelsystem kommerblivande författningsarbete främst att vara av redaktionellt slag, nämligenatt byta ordet länsstyrelse mot ordet länsskatlemyndighet. I övrigt behöver eninstruktion för länsskattemyndighelen arbetas ut och instruktionerna för LSM,RSV och arbetas om. 3.5.2 Bestämmelser om samarbete 86 Skatteavdelningen och den övrigalänsstyrelsen har kompetens som Enutbrytning av skatteavdelningen får därför inte försämra nuvarande Prop. 1985/86:5 möjligheter lill samarbete mellan skatteadministrationen och ifrågor av gemensamt intresse. Den framlida roll som Bdaga 1 samordnarei länet medför inte atl behovet av samarbete minskar. Enligt35 § länsstyrelseinslruktionen är tjänstemän vid olika länsorgan skyldiga attlämna information i frågor som rör verksamhetsområdesamt atl i delta i beredning eller föredragning av ärenden somhar anknytning till länsorganets verksamhetsområde. En utbrutenskatteavdelning kan visserligen inte utan vidare direkt jämställas med andralänsorgan när det gäller behovet av samarbete med den nya . Frågorsom handläggs inom skatteförvaltningen kan anlas bara i begränsad utsträckningha betydelse för länets utveckling och framtid. Hittillsvarande erfarenhetervisar dock att del finns sådana frågor som förutsätter tillgäng lill länsskaltemyndighelenskompetens. Samarbetet mellan en utbruten skatteavdelning och idessa frågor bör regleras genom att även den nya länsskattemyndigheten anges i35 § länsstyrelseinslruktionen. I en särskild paragraf i den nya länsskaltemyndighelensinstruktion bör vidare införas bestämmelser om att tjänsteman vid länsskattemyndighelenär skyldig att som föredragande eller pä annat liknande säll delta ihandläggningen av sådana ärenden i , som rörlänsskattemyndighetens verksamhet, om det kan ske utan att länsskatiemyndighetensegna uppgifter eftersatts. kan då i dessa ärenden utnyttjaresurser och kompelens från länsskattemyndighelen, somlänsskattemyndigheten i kan få gehör för sina iniressen, Iregeringens direktiv nämns särskilt aU former bör studeras för samverkanmellan länsskattemyndighelen och den övriga länsförvaltningen såvitt avseruppföljning av stöd till näringslivet, ekonomisk brottslighet mm. Iförordningen om uppföljning av beviljat statligt slöd i vissa fall behandlasformer för och inriktning av denna uppföljning. Enligt 7 § skall länsstyrelseni regel samråda med länsarbetsnämnden, berörd KFM och den regionalautvecklingsfonden i länet, Ilänen finns beredningsgrupper för uppföljningen. Sammansättningen skiftar, Imånga län men inte alla - t ex inte i - ingår representanterför skatteavdelningen i gruppen. Förordningenom uppföljning av beviljat statligt stöd i vissa fall ger länen frihet attorganisera uppföljningsverksamheten utifrån vad som med hänsyn till länetsförhållanden bedöms vara mest lämpligl. Denna frihet bör inte påverkas av allskatteavdelningen bryts ul frän . Emellertid bör enligl vårmening förordningens 7 § kompletteras med en bestämmelse om alt länsslyrelsen,vid beredning av uppföljningsärenden, bör samräda även med den nya länsskattemyndighelen. Iförordningen om regionalt utvecklingsarbete finns i 9 och 10 §§ föreskrifterom sektorsamordning i länen. Dessa föreskrifter blir i tillämpliga delar ävengällande för en ny länsskattemyndighet. Prop.1985/86:5 3.5.3 Enskilda ärendegrupper mm Taxerings-, fastighetstaxerings- och valdistrikt Valdistrikt utgör grunden för indelning itaxeringsdistrikt, Valdislriklsin-delningen åvilar allmännaenhet medan indelningen i laxerings- och fastighetstaxeringsdislrikl beredsinom taxeringsenheten i samråd med dataenheten och LSM, Vi har föreslagit alträtten lill indelning i taxerings- och fastighetstaxeringsdistrikt förs övertill den nya länsskattemyndighelen medan rätten till indelning i valdistriktstannar kvar hos allmänna enheten. Det torde inte innebära nägra olägenheteratt besluten fallas inom olika myndigheter. förordnar ordförande i taxeringsnämndoch fastighetstaxeringsnämnd. Ärendena bereds inom taxeringsenheten och beslutasav landshövdingen/avdelningschef. Vi har föreslagit att ärendegruppen skallföras över till länsskattemyndigheten. Ersättningsfrågorna bereds inom taxeringsenheten meddeltagande av administrativa enheten. Vi har föreslagit att ersättningsfrågornaförs över till länsskattemyndigheten. Själva utbetalningsförfarandet blirberoende av hur länsskattemyndighetens administrativa funktioner kan komma atl ulformas. Uppbördsenhelen handhar ärenden om befrielse från ellernedsättning av restavgift pä vägtrafikskalt. Eftersom faktaunderlag beträffandeärendegruppen finns hos allmänna enheten har vi föreslagil atl ärendena ifortsättningen handläggs där, vilket redan nu sker vid nägra länsstyrelser. Arbetet med allmänna val är fördelat mellan allmännaenheten och dalaenheten. Vi har förutsatt att länsslyrelsen i fortsättningenskall ha det regionala ansvaret för de allmänna valen. För att länsslyrelsenskall klara den arbetsuppgiften krävs biträde frän länsskatiemyndighetensdalaenhet. bör därför i sin instruktion åläggas attbiträda i samband med val. Närmare bestämmelser om del praktiskasamarbetet bör meddelas av RSV i samråd med och länsskattemyndigheten. 11 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse Ärenden om tryggande av pensionsutfästelse är fördelademellan skatteavdelningen och allmänna enheten såviit avser sk fämansbolag. Delankommer på skatteavdelningen alt pröva om dispens från låneförbudel iaktiebolagslagen kan lämnas medan allmänna enhetens deltagande motiveras avatt enheten är tillsynsmyndighet över stiftelser. alt ärenden om dispensfrån låneförbudet i fortsättningen skall handläggas Prop, 1985/86: 5 hos länsskattemyndighelensom har de nödvändiga skatlekunskaperna. Samråd bör ske med allmänna enheten.En samrädsbeslämmelse behövs ' * därför i länsskaltemyndighelensarbetsordning. Bildandeav pensions- eller personalstiftelse Ärendenom bildande av stiftelser och donationer bereds och beslutas av allmännaenheten med deltagande av taxerings- eller revisionsenheten. För attlänsstyrelsen i fonsättningen skall ha tillgång till skatteexpertis kan samrådsföreskriflertas in i arbetsordning. Lönegarantiärendenadministreras vid administrativa enheten. Staten inträder i arbetstagarens rättmot konkursgäldenären i fråga om utbetalat garantibelopp och bevakar beloppet ikonkursen. Bevakningen åligger skatteavdelningen. Enligt arbetsordningenåligger det skatteavdelningen att bevaka efler konkursen kvarståendefordringar. Vi har föreslagit att länsskattemyndighelen, som har den nödvändigasakkunskapen på området, skall ha hand om bevakning mm avseende efter konkurskvarstående fordringar. Länsskattemyndighelen rapporterar vilka åtgärder somvidtagits lill administrativa enhet. Konkurs-och ackordsärenden handläggs inom uppbördsenheten. Ärendegruppen är avintresse även för den övriga , eftersom inte bara fiskala ulanäven t ex sysselsällningsmässiga intressen numera beaktas vidskatteindrivningen. Det är därför tänkbart att har det slutligaavgörandet i ärendegruppen. Man kan då tänka sig att länsskattemyndighelenbereder ärendena och deltar i beslut. Vi har emellertid funnitövervägande skäl tala för att ärendegruppen förs över till länsskattemyndigheleneftersom endast ett fåtal av ett mycket stort antal ärenden kan anlas vara avintresse för . behov av information torde varierafrån län till län Länsstyrelserna bör inom ramen för sina allmänna befogenheterkunna ordna elt informationsutbyte mellan myndigheterna anpassat till vad somkan anses nödvändigt i varje län. Länsslyrelsensroll som remissorgan i ärenden som gäller skatteväsen det kommer alt ändras om skatteavdelningen bryts ut. Man kan emellertid tänka sig all remisser inom beskattningens område kan beröra länsstyrel sernas framlida verksamhet och atl behöver tillgång till länsskaltemyndighelens kompetens. Detta bör kunna tillgodoses genom de bestämmelser vi föreslagit om skyldighet för tjänsteman vid länsskatle myndighet att biträda i ärenden som rör länsskaltemyndighe lens verksamhet. Det kan även förekomma atl för sin utred- 89 7 1985/86. 1985/86: 5 ningsverksamhet kan behöva tillgäng till länsskaltemyndighelens kompetens ifrågor som rör skatteväsendet. Vårt förslag läcker även sådana fall. Detfinns behov av informationsutbyte mellan skatteavdelningen ochövriga . Bl a kan skatteavdelningen behöva uppgift från handels-och föreningsregistrel om t ex registrerad innehavare av firma. Från bil- ochkörkortsregistret hämtas uppgifi om bl a bilinnehav för kontroll- ochrevisionsändamål. Allmänna enheten kan ha behov av uppgifter urkilometerskattepliktiga fordonsägares deklarationer mm. Sådantinformationsutbyte bör ske inom ramen för normalt myndighetssamarbete varförvi inte föreslagil någon författningsreglering i denna del. 3.5.4 Kronofogdemyndigheten- läns-skattemyndigheten Vad gäller sambanden mellan , länsskattemyndigheten och KFMhar vår utgångspunkt varit alt föreslå så få ändringar som möjligt i nuvarandeorganisation. Endasi där vi bedömt det som nödvändigt har vi föreslagiländringar i gällande regler. Exempel är skyldighet enligt 54 §länsstyrelseinstruktionen att lämna en KFM som begär del biträde med revisionskunnigpersonal. Den skyldigheten måste givetvis åvila länsskattemyndighelen.Av länsstyrelseinslruktionen bör även framgå att skall samrådamed länsskattemyndigheten i ärenden rörande vissa tjänstetillsättningar,anslagsframställning och medelsfördelning. Viföreslår atl utnyttjandet av länsdatorn uianför AFB-systemet avgiftsbeläggs.Man får då ett rättvisande underiag för bedömningen om länsdatorn, servicebyråeller särskild utrustning är lönsammast när nya ADB-till-lämpningaraktualiseras. Deltamedför en kostnadsökning för , som kunnat utnyttjalänsdatorn gratis. Man bör därför i anslulning till en avgiftsbeläggningtillföra berörda länsstyrelser medel för delta ändamål motsvarande koslnadernaför deras hittillsvarande utnyttjande av länsdatorutrustningen. Åtgärdeninnebär ingen belastning på statsbudgeten eftersom avgifterna levereras tillstatsverket, men en omfördelning av anslagsposter mellan olika huvudutlar. Viföreslår att även informationsuttag för räkning avgiftsbeläggs,såsom redan gäller för andra myndigheter mfl uianför skatteväsendet. Skälet äratt enhetliga principer bör gälla för avgiftsbeläggningen av dessa tjänster.Även detta förslag innebär en kostnadsökning för . Länsstyrelsenbör i samband med avgiftsbeläggningen få medel också för detta ändamålmotsvarande kostnaderna för hittillsvarande registerutnyttjande. Förslagenom avgiftsbeläggning kan genomföras oberoende av när nya länsskattemyndigheter bildas. 90 Om dataenheterna inte ingår i länsstyrelseorganisauonen måstekonsekvenserna av detta för länsstyrelserna bedömas utifrån både Prop. 1985/86:5 ett längre och etl kortare perspektiv. På kan en utbrytning av skatteavdelningenendast marginellt antas påverka ADB-utvecklingen Bilaga 1 inom länsstyrelserna.1 den mån länsstyrelsernas teknikval inrikias mot nya omräden minskarbetydelsen av dalaenhetens kompetens, särskilt vid en inriktning mol konlorsdatorisering.Länsstyrelsernas iniresse för sk basdatorsystem pekar på en sädan utveckling. Påkort sikt torde dock de länsstyrelser där dataenheterna aktivt deltagit i ADB-utvecklingenmärkbart känna av kompetens- och resursbortfallet, om de inte fär möjlighel attåtminstone övergångsvis utnyttja skatteförvaltningens ADB-kompetens i samma uisträckningsom . Under en övergångslid om t ex bör därför nuvarande samarbelsformerbibehållas. Samarbetsformerna löses med hänsyn lill de skiftandeförhållandena lämpligen genom överenskommelse mellan resp länsstyrelse och länsskatlemyndigheti anslutning till organisationsförändringen. Den närmare utformningen kanbestämmas i regleringsbreven för den föreslagna övergångsperioden. Innebördenbör vara atl länsskattemyndigheten i mån av resurser biträder ifrågor om ADB-utvecklingen inom . På är detnödvändigt att länsslyrelsen bygger upp en egen kompelens inom ADB-området. Iolika sammanhang har statsmakterna pekat på viklen av altorganisationen av skatteväsendet ordnas sä att lednings- och styrfunktionernablir sä effektiva som möjligt. Målsättningen bör vara att hela skalteförvaltningenskall kunna framstå och fungera som en sammanhållen enhet - en koncern - medRSV i ledningen. Hurden framtida resursstyrningen mm med en frislående länsskatlemyndighet skallvara organiserad kan inte slutligt bedömas förrän man känner till den närmareinnebörden av koncernmodellen och av en förstärkt ledningsfunktion för RSVinom skatteförvaltningen. Den frågan är föremål förskatteförvaltningsutredningens och RSVs utredning. Eftersom resultatet avdetta arbete inte kan förväntas förrän har vi inte kunnat fåunderlag för mera preciserade antaganden om hur ledningsfunkuonen kommer attutformas. Vi har emellertid erfarit all RSV överväger en modell som i principinnebär atl RSV upprättar anslagsframställning för hela skatteadministrationenoch har det övergripande ansvaret för skatteförvaltningens totala anslag. RSVkan då genom delegation från regeringen få befogenhet t ex att omfördela medelmellan olika län eller mellan central, regional och lokal nivå. Oklarheterom utformningen av bl a RSVs lednings- och samordningsfunktion begränsar våra möjligheleratl nu i alla delar lämna konkreta förslag till lämplig administration avlänsskattemyndigheten och lämplig administrativ samverkan mellan den nya länsslyrelsenoch en länsskatlemyndighet. Prop.1985/86:5 3.5.7 Administrativa resurser Förinternadministrativa uppgifter finns vid länsslyrelsen i enadministrativ enhet ledd av en administrativ direktör. Enheten är uppdelad påtre funktioner: ekonomi, personal och service. Sammanlagt 1,9 årsarbetskrafterinom ekonomifunktionen, 3,15 årsarbetskrafter inom personalfunktionen och 9,6årsarbetskrafter inom servicefunktionen beräknas gä åt för skatteavdelningenoch LSM. Utredningsarbetethar visat att del inte finns helt entydiga fördelningsnycklar för att beräknaskatteförvaltningens andel av en länsstyrelses administrativa resurser. Norrbottenprojektetsdelprojekt för administrativ samverkan föreslär att etl förvaltningskontorinrättas vid länsslyrelsen i med uppgifter inom områdenapersonaladministration, ekonomiadministration och konlorsdrifl. Vi föreslår attden nya länsskattemyndighelen i (och LSM) får service frånförvaltningskontoret inom följande områden personaladministration:löneadminislralion och övrig löpande personaladministration kontorsdrift:bibliotek, inköp, vaktmäsleri, externa transporter, telefonväxel, repro,reception och lokalvård. Närdel gäller den kamerala service som förvaltningskontoret enligt planerna skallsköta behövs närmare klariägganden av redovisningsorganisationen ochredovisningssystemet inom skatteförvaltningen för alt man skall kunna bedöma omdet är lämpligt att förvaltningskontoret ger sådan service tilllänsskattemyndigheten. Länsskattemyndighelenbör själv ha ansvar och resurser inom följande områden ifråga om personaladministration för personaladministrativ planering,förhandlingsverksamhet, personalutveckling, personalrörlighet och personalsocialafrågor ifråga om ekonomiadministration för verksamhetsplanering, anslagsframställning,budgetering, budgetuppföljning, redovisningsstruklur och bokslutsarbete. Det innebär altlänsskattemyndigheten i för de ovan nämnda arbetsuppgifterna behöver etl tillskott molsvarande ca tre årsar betskrafter för personal- och ekonomiadministration. För dessa uppgifter bedömer vi att en tjänst kan erhållas från . Om fortsalt utred ningsarbete visar atl det är lämpligt atl förvaltningskontoret också ger löpande kameral service till länsskattemyndigheten behövs etl tillskott av ytlerligare 1,5-2 årsarbetskrafter till länsskattemyndighelen. Det borde i så fall vara möjligl alt föra över ytteriigare en tjänst från länsstyrelsen.Del ökade resursbehovet för intern administration vid bildandet av en länsskal- temyndighet i torde således uppgå lill högst 3 och lägst 2 årsarbetskrafter om man tar hänsyn lill de resurser som kan föras över frän länsslyrelsen. 92 Internadministralionens innehåll och omfattning påregional nivå blir emellertidockså beroende av de samordnings- och ledningsuppgifter som Prop. RSVi framliden kommer att ha. Resursbehovet bör mer exakt bedömas närpågående utredningsarbete inom skatteförvaltningsulredningen och Bilaga y Lämplighetenav administrativ samverkan mellan länsskattemyndighelen och kanvariera från län till län. Möjligheterna till administrativ samverkan bör docktillvaratas. Inför organisationsförändringen bör ett basavtal utarbetas förlänsstyrelserna. RSV, och föreslås delta i detta arbete. Detextra resursbehovet för landet i dess helhet lorde bli större än det som kan framräknasmed utgångspunkt i beroende på varierande möjligheter tilladministrativ samverkan i olika län och begränsade möjligheter, i varje fall ismå län, att föra över resurser mellan och länsskattemyndigheten. Iavvaktan pä resultatet av skatteförvaltningsutredningens arbete kan inte nubedömas om dessa merkostnader bör finansieras genom omprioritering av resurserinom skatteförvaltningen eller på annat sätt. Länsberedningenföreslog i betänkandet (SOU 1974:84) Stat och kommun i samverkan attskatteförvaltningen skulle brytas ut ur och alt den nyamyndigheten skulle få en lekmannastyrelse med uppgifter likartade andraverksstyrelsers. Till styrelsen borde hänskjutas frågor om t ex arbetsordning,vissa tjänstetillsättningar, anslagsframställningar mm. Lekmannainflytande inomskatteadministrationen finns , förutom genom styrelse, påcentral nivå genom samt på lokal nivå genom taxeringsnämnderna.Det sk skaltechefsinstitutet begränsar lekmannainflytandet inom länsslyrelsensskatteavdelning så fill vida alt skattechefen direkt Ullagls vissa befogenheterenligt bl a taxeringslagen. Skällill lekmannainflytande kan vara t ex behov av insyn i verksamheten,förankring av verksamheten hos allmänheten och serviceaspekler. Lekmannainflytandeses ibland även som en garant för atl statsmakternas intentioner medverksamheten fullföljs. Ytterligare en fråga gäller lekmannainflytande ochrättstillämpning, dvs om lekmannainflytande skall finnas i handläggningen avenskilda ärenden. Behovetav lekmannainflytande hos en länsskattemyndighet har nära samband med RSVsframtida ledningsfunktion och den frågan beror på resultatet av bl averksledningskommitténs, skatteförvaltningsutredningens och SkatteförenklingskommiUénsarbete. Vi saknar därför nu underlag för att la ställning för eller emot en lekmannastyrelse.Några principiella hinder mol ett lekmannainflytande hos en länsskatlemyndighethar vi dock inte funnit. Om lekmannainflytande anses önskvärt måste dock skattechef-sinsliiutetses över och anpassas lill en lekmannastyrelses uppgifter. 1985/86: 5 3.5.9 Genomförandefrågor Norrbottenprojeklelsdelprojekt om verksamhetssamordning föreslår en Bilaga I försöksverksamhet medsamordnad länsförvaltning i från Inomvårt delprojekt har vi bedömt all en försöksverksamhet innefattande en friståendelänsskatlemyndighet i elt län inte är meningsfull. Principielltvill vi beröra tre alternativ när det gäller genomförande. Alternativ1, innebär att organisationsförändringen genomförs . Manutgår då i allt väsentligt från nuvarande förhållanden när instruktioner ocharbetsordning m m för den nya länsskattemyndigheten skall skapas. Med hänsyntill udsålgången för remissbehandling, propositionsskrivning,riksdagsbehandling och författningsarbete kan ett genomförande inte ske förränallra tidigast . Alternativ2, innebär att skatteförvaltningsutredningens arbete och inom RSV pågåendeutredningsarbete läggs lill grund för en mer permanent struktur avskatteförvaltningen. Medhänsyn till remissbehandling mm lorde ställningstagande inte kunnaföreligga förrän tidigast under vårriksdagen 1986. Alternativ2 torde sannolikt vara genomförbart tidigast . Alternativ3, inrefaltar förutsättningarna i alternativ 2 men innebär alt genomförandetsker först när försöksverksamhet med anledning av Norrbottenprojektetutvärderats och beslut faltals om konsekvenserna för landet i dess helhet. Alternativ3 torde innebära att genomförandet inte kan ske förtän omkring . Ettgenomförande enligl alternativet 1 innebär endast en mer formell ändring avskatteavdelningens status. Några vägande motiv för all snabbt genomföra ensådan delreform finns knappast. Alternativet3 innebär å andra sidan atl den av statsmakterna önskade förändringen avskatteadministrationen inte kan göras förrän om tidigast fem är. Alternativetfår därför anses vara oacceptabelt med hänsyn till att nuvarande otympligaskatteadministration måste bibehållas . Viförordar därför ell genomförande enligt alternativ 2. Genomförandetidpunktenkan dock av skäl som vi berört inte definitivt läggas fast . Medhänsyn lill pågående utredningar inom skatteförenklingskommiltén, skatteförvaltningsulredningen,verksledningskommitlén och RSV kan vi inte inom ramen för vårt uppdrag läggafram något detaljförslag om hur genomförandet skall gå till. Vi förutsätterdärför all organisationen av de nya länsskattemyndigheterna och genomförandelav organisationsförändringen måste planeras närmare när de samladeförutsättningarna för förändringen lagts fast och kan överblickas i sinhelhet. 4Administrativ samverkan Prop. Målsättningenför administrativ samverkan är enligl regeringens uppdrag en effektivare ochom möjligt billigare administration av de statliga myndigheterna. Detta skallåstadkommas genom ökad samordning av administrationen och ett gemensamtutnyttjande av framför alll administrafiva resurser. Aviniresse i detta sammanhang är den - enligl ett särskilt regeringsuppdrag - nupågående decentraliseringsutredningen, som omfattar 22 centrala verk. Avsiktenär att pröva möjligheterna att decentrahsera funklioner lill framför allt de sk skogslänen. Denna utredning böljade och några resultat i formav konkreta förslag, som kan beaktas i , föreligger ännuinte. Man kan dock anta att åtminstone en del av kommande förslag innebär endecentralisering av administrativa stödfunktioner. Omfattningen av en sådandecentralisering går emellertid inte nu att förutsäga, men den kan komma attinnebära ett ökat regionall administrativt ansvar för de myndigheter somberörs.