prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Från delta anslag betalas löner och omkostnader förverkels styrelse, trafikbyrån saml vissa Ijänster inom kanslibyrån, denregionala organisationen, planeringsenhelen och den juridiska enheten. Vidareinryms verkels koslnader för informationsverksamheten samt malerialundersökning-aroch utredningar under detta anslag. Trafiksäkerhetsverketföljer och analyserar ulvecklingen av antalet trafik-olycksfall. Verksamhetenutgör underlag för förslag till åtgärder inom trafiksäkerheisområdet. Ulöver forfiöpande arbete med föreskrifter ochanvisningar om trafik-och vägmärken sprider verkel genom handböcker ochinformalionsrap-porter kunskap och råd avseende trafikmiljön. Trafiksäkerhetsverkels informationsverksamhet ärinriktad på informa lion om lagar, förordningar och andra bestämmelser samt bakomliggande motiv. En uppgift för verket är alt samordna Irafiksäkerhelsinformalionen i hela landet. Vad gäller trafikundervisningen i skolorna harverkel elt stort ansvar och verksamheten inom skolområdet tillhör ett avtrafiksäkerhetsverkels högt prioriterade informationsområden. Antaletbilförare kommer att öka kraftigt. Vidtrafikolyckor får äldre bilförare i genomsnitt svårare skador än yngre. Förinformation om och lill äldre bilförare erfordras en anslags-förstärkning med450000 kr. Trafiksäkerhelsverkelhar i sin anslagsframslällning föreslagil följande Pris-och löneomräkning m. m. Huvudalternativetinnebär en höjning av anslaget med . Huvudalternativet innebär en jämn minskning av anslaget med fem procentunder en treårsperiod. Huvudalternativet kan uppnås genom dels enminskning av lokalkostnader och expensmedel, dels en reducering av medel förmaterialundersökningar m. m. För sin informationsverksamhet beräknartrafiksäkerhelsverkel ett ylleriigare medelsbehov av . Den utökade informationsverksam heten gäller området äldre bilförare. har vidare beräknat effektenav den tidigare beslutade indragningen av sju informationssekreterare lill enreducering av lönemedlen under anslaget med . 1985/86: 100 Bil. Förnästa budgelår beräknas medel för verksamheten enligt huvudförslaget. Kostnadenför den inrättade planeringsenhelen har beaktats. Jag delartrafiksäkerhetsverkels uppfattning atl medel erfordras för alt initialt ta framett faktamaterial kring äldre bilförare. För /87 bör ettengångsbelopp om . avsättas för detla. Iring 1986/87 (därav lönekostnader) (-635) (-635) (-506) utredningar m. m. Trafiksäkerhelsverkelhar i sin anslagsframställning särskilt redovisat del arbeie verket förnärvarande bedriver med all se över sin normgivning gentemot näringslivet.Della ansluter till del arbeie som inom bedrivs av den s. k.normgruppen inom industridepartementet. Jag ser positivt på atl trafiksäkerhelsverkel,såsom redovisats, ägnar Prop. 1985/86: 100 dessa frågor stor uppmärksamhet.1 sammanhanget vil! jag särskill under- Bil. 8 stryka det önskvärda i attverket i samhällsekonomiska kostnads/intäkls-lermer belyser konsekvenserna avgällande resp. nya regler. Den av statskontoret förordade översynen avtrafiksäkerhetsverkels organisation är en fräga som verkel självt bör beslutaom. Vidarebedömer jag all de samordningsproblem på informationsområdet som kan finnasmellan trafiksäkerhelsverkel och NTF och som statskontoret undersökt bör fåsin lösning i det arbeie som kommer atl ske inom rådet för samordning och planering.Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag au regeringen föreslår aft fillTrafiksäkerhetsverket: Trafik och administration för /87 anvisaetl förslagsanslag på . : Fordon och körkort 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från della anslag betalas löner och omkostnader förfordonsbyrån, körkortsbyrån samt de delar av kanslibyrån, den regionalaorganisationen, planeringsenheten och den juridiska enheten som inle betalasfrån anslag C I. Förarprov och fordonsinspeklion är de störstaverksamhetsgrenarna. Inkomster genom avgifter knutna till verksamhetentillförs trafiksäkerhetsverket. Förnärvarande pågår en översyn av gällande föreskrifter inom fordonsområdet.Meddelade föreskrifter anpassas i görligaste mån fill motsvarande utländskabestämmelser och standard så all tekniska handelshinder och andra olägenheterundviks. Verket deltar i belydande utsträckning i del internationellabestämmelsearbelet. Verkels regionala organisaiion bedriver flygandeinspektion, inspektion av begagnade bilar hos bilhandlare, tekniskaundersökningar av fordon som varil inblandade i trafikolyckor saml medverkarvid bedömningen av handikappades behov av särskild fordonsutrustning. Arbelel med all utveckla de praktiska ochteoretiska förarproven fortsätter. Vidare bedrivs en omfattandeprovförrättning. Under /87 beräknas 213000 körprov och 200000förhör bli genomförda. I sin anslagsframställning redovisartrafiksäkerhelsverkel resultatut vecklingen inom förarprovs- och fordonsverksamhelen. Redovisningen har senare kompletterats i samband med verkets årliga taxeöversyn. Ver kel har angivit alt del inte föreligger något allmänt behov av avgiftshöjning ar för men att viss kostnadsanpassning bör göras av framför allt 57 förarprovsavgifterna. En höjning med har föreslagits. Trafiksäkerhelsverkel har ansvaret för den centralasamordningen av Prop. 1985/86: 100 Irafiksäkerhetsarbetel. Det är därförnaturligt alt verkel även ansvarar för Bil. 8 den regionala och lokalasamordningen. Verket avser att genom en omfördelning av resurserna inom denregionala organisationen förbällra den regionala myndighelssamordningen. I likhet med föregående budgetår bör del av överskottetinlevereras till staten. Jag kommer att föreslå regeringen alltrafiksäkerhetsverket skall inleverera 20 milj.kr. Verkets avsikt alt omfördelaresurser för all stärka den regionala myndighelssamordningen stämmer välöverens med statskontorets förslag. Det bör vara en fråga förtrafiksäkerhelsverkel att närmare besluta om arbetets organisering. Arbetarskyddsstyrelsen har enligt sin instrukfion bl. a.den cenlrala tillsynen över arbelslidslagsliftningens efterlevnad.Arbetarskyddsstyrelsen är vidare chefsmyndighet för yrkesinspektionen.Inspektionen har den närmare tillsynen över efterlevnaden avarbetstidsbestämmelserna, bl.a. föreskrifterna om förares arbetstid m. m. Vid yrkesinspektionen finns 19yrkesinspektionsdistrikt av vilka 14 omfattar vardera etl län och övrigavardera två län. I varje distrikt finns en distriktschef och yrkesinspektörer. Tillsynen av förares arbetstiduiförs av särskilda tjänstemän - vägtrafik-inspektörer. De är f. n. 14 ochtjänstgör två och två vid sju olika yrkesin-speklionsdistrikt men utövarfillsyn även inom övriga 12 distrikt. De kontroller av förares arbetstidm. m. som vägtrafikinspektörerna företar utförs ofta i samband med flygandeinspektioner där personal från polisen och trafiksäkerhelsverkel också deltar.Inspektionerna sker för kontroll av fordons beskaffenhet och utrustning ochuiförs av därtill förordnade polismän eller av trafiksäkerhetsverkets bilinspektörer. Enligt min bedömning ärarbelstidsbeslämmelserna inle av sådant slag atl deras efterlevnadnödvändigtvis behöver kontrolleras av en speciell yrkeskår -väglrafikinspeklörerna. Man lorde myckel väl efter viss utbildning kunnaanvända även annan personal för detla ändamål liksom man skulle kunna användaväglrafikinspeklörerna för fordonskonlroller. Genom alt överföra tillsynen överförares arbetstid lill trafiksäkerhelsverkel erhålls en större och merflexibel organisation än den nuvarande. En sådan organisaiion får slörresamlade resurser och kan därför utföra bredare kontroller inom storageografiska områden. Samtidig kontroll kan sålunda ske av fordonen,viktbestämmelserna och arbetsfiden. På anförda skäl förordar jag eftersamråd med chefen för arbetsmark nadsdepartementet att tillsynsverksamheten i fråga om förares arbetstid överförs lill . Detta ligger också i linje med slalskon- lorels förslag om irafiksäkerhetsarbetel på väg. Den nya organisalionen 58 för fillsynoch kontroll av fordons- och arbelslidsbestämmelser som jag Prop. 1985/86:100 förordar bör gälla från den . Det bör ankomma på regeringenatl Bil. 8 beslula om organisationens närmare utformning och deförfattningsändringar som behövs. Tillsynsverksamheten förs lillverksamhetsområdet . Kostnaden beräknas lill 4,1 milj. kr. och läcks avfordonsavgifier. 1985/86 1986/87 -0,2 -8,2 medel SärskUd inleverans Ackumuleratresultat Jag hemställer all regeringen föreslår alt dels godkänna riktlinjerna för denomorganisation av tillsynsverksamheten som jag har förordal, dels lill Trafiiksäkerhetsverket:Fordon och körkort för /87 anvisa elt förslagsanslag på . : Bil- och körkortsregister m.m. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från detta anslag betalas löner ochomkostnader för trafiksäkerhetsverkels regisleravdelning. Verksamheten ärindelad i områdena/o/-(io«, körkort, uppdrag och skyltar. I verksamhetsområdet/orJo/i ingårbl.a. registrering av fordon och registerhållning av ägardata ochfordonsuppgifter. En slor del av verksamheten gäller uppbörd avvägtrafikskalt. Verksamhetsområdet körkort omfattartillståndsprövning, förnyelse eller utbyte samt tillverkning av körkort.Vidare ingår registerhållning av uppgifter om körkortshavare. Verksamhetsområdet uppdrag bestårav funktionerna informationsuttag och parkeringsanmärkningar. Informalion kan las ur registren på magnet band, lista eller etiketter eller genom anslutning av textskärm eller telex. 59 Verksamheten bedrivs på kommersiella grunder. Parkeringsanmärkningssyslemetadministreras av irafiksäkerhetsverket Prop. 1985/86: 100 som uppbär ochredovisar felparkeringsavgifter och överlämnar obetalda Bil. 8 ärenden lillkronofogdemyndighet för indrivning. Verksamhetsområdet skyltar omfattar tillverkningoch distribution av registrerings-, saluvagns- och exportvagnsskyltar samtprovisoriska skyltar. Verksamheten är avgiftsfinansierad och koslnadernaför bil- och körkortsregistrering, framställning och distribution av körkort,registreringsskyltar m. m. täcks av registerhållnings- och skyltavgifter samtav särskilda avgifter för körkort. För atl läcka kostnaderna för uppbörd avvägtrafikskalt får verket också avräkna ell vissl antal kronor perfordonsskatt. En del av inkomsterna skall läcka koslnaderna vidlänsslyrelsernas bil- och körkortsregisler. pågår en översyn av de större rutinerna vad gäller registrering och konlrollmärkessystemel. påbörjades del s. k.lioårsulbylel avkörkort. Vidtagna rationaliseringar i körkortsrutincrna har förbilligatverksamheten för både trafiksäkerhelsverkel och posten vilket medfört lägrekörkorlsavgifter för allmänheten. Efter en lopp avutbyten minskar volymen av ulbyleskörkort kraftigt under de närmasle åren. ökar informationsullagen ur registren. Delgäller till övervägande del abonnemangsuttag och frågeverksamhet vialerminalanslutning-ar. Ralionaliseringar planeras som förenklar rutinerna föratl ta ul informationen. Verksamheten som sker på kommersiella gmnder beräknasgenerera ökade inkomster som gör del möjligl för verket alt hålla nereregisterhållnings- och körkortsavgifierna. Nuvarande system för utfärdande, betalning ochredovisning av parkeringsanmärkningar ses över med syfte all åstadkomma ensäkrare datafångst, färre invändningar från allmänheten saml större förståelseför systemet. I sin anslagsframställning för /87redovisar trafiksäkerhelsverkel inkomst- och resultatutveckling. Redovisningenhar senare kompletterats i samband med verkels årliga laxeöversyn. Verkel harbedömt all samlliga avgifter för verksamheten kan hållas oförändrade under år1986. De avgifter som tas ul för bil- ochkörkortsregisterområdel skall i första hand täcka trafiksäkerhetsverkels ochlänsslyrelsernas koslnader. Vidare inlevereras till statsverket avinkomsterna under anslaget för att täcka vissa övriga verksamhelsanknutna koslnaderinom statsförvaltningen. Enligt trafiksäkerhetsverkels bedömning bör ellutbyte och renovering av befintlig klimatanläggning ske. Därtill bör etl systemför värmeålervin-ning inslalleras. Likaså bedöms viss försliten utrustningbehöva ersättas. Verkel har beräknal dessa invesleringar lill 3,3 milj. kr. Bil 8 Totala kostnaden för verksamheten beräknasför /87 uppgå fill378 milj.kr.varav 133 milj.kr.avser koslnader vid länsstyrelserna. Avgifternaför registerhållning, körkort, skyltar m.m. skall fillsammans med avräknatbelopp för uppbörd av fordonsskall täcka kostnaderna. Med nuvarande avgifteruppskattas inkomsterna lill 357 milj.kr.under budgelårel. Verksamheten har ackumulerat elt relativt stortöverskott. Jag kommer atl föreslå regeringen alt trafiksäkerhelsverkel skallinleverera 10 milj. kr. av dessa medel. Inleverans för täckande av länsstyrelsernas -20,9 Trafiksäkerhetsverkelsbehov av investeringar kan med hjälp av tillgängliga likvida medel. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till : Bil- ochkörkortsregister m.m.för /87 anvisa ett förslagsanslag på 1000kr. Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande. 1984/85Ulgift 25 800000 1985/86Anslag 25500000 1986/87Förslag 26265000 Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande (NTF) NTFär en partipolitisk obunden och pä ideell grund verkande förening vars övergripande uppgift är atl arbeta för en ökad trafiksäkerhet. NTF som riksorganisation verkar som företrädare för och samordnare av det 61 frivilligatrafiksäkerhetsarbetet och stöder de regionalaoch lokala trafiksä- Prop. 1985/86: 100 kerhetsorganen. Genom sina medlemmar fungerarföreningen som bas och kraftkälla för del frivilliga trafiksäkerhetsarbetet,som den på riksplanet agerar i eget namn. Föreningens främstainstrument är information och utbildning. Medlemmar i utgörs av 73riksorganisationer, länens trafiksäkerhetsförbund ochirafiksäkerhelsföreningarna i Slockholm, Göleborg och . Medlen för verksamheten utgörs avanslag från staten, bidrag från trafik-försäkringsbolagen och intäkter från denegna förlagsverksamheten. NTF:s beslutande organ utgörs avårsmöte och styrelse. Varje höst genomförs också elt rådslag med medlemmar ochandra intressenter för att diskutera NTF:s verksamhet och aktuellatrafiksäkerhelsfrågor. Ordföranden i ochersättare för denna utses av regeringen, styrelsens övriga ledamöter väljs avårsmötet. Regeringen utser också en av föreningens revisorer och ersättare fördenne. är under verkställandedirektören organiserat på etl VD-sekrelarial och en fäll- ochinformationsavdelning, en barn-, ungdoms-och utbildningsavdelning, enproduktions- och försäljningsavdelning, en yrkeslrafikavdelning och en adminislralivavdelning. Den långsikliga verksamheten i formav bl.a. Barnens , verksamhet för barn och ungdom, fortbildning,materialproduklion och stödet lill del regionala Irafiksäkerhetsarbetel utgören omfattande del. Därutöver genomförs särskilda kampanjer och aktiviteter. Föralt skapa ylleriigare resurser till kampanjer och aktiviteter genomförs dessaibland som samarbetsprojekl. Basen i NTF:s trafiksäkerheisarbeteär de frivilliginsatser som görs regionalt och lokalt. En betydande del av denuvarande resurserna går också till all stödja den verksamheten. För budgetåret1986/87 utökas denna verksamhet med I milj. kr. NTF arbetar också för alllandsting och kommuner i ökad utsträckning ska engageras i och stödja dennaverksamhet. Under /87 fortsätlerkampanjen om bilens inre säkerhet. Syftet är att öka bilbältesanvändningen ibilens fram- och baksäten samt alt öka barns säkerhet i bilen. Under periodenkommer också trafikonykter-hetsproblemen atl särskill beaktas. Bl.a.kommerbakrusets effekter att belysas. Den utökade satsningen på oskyddade trafikantergenom cykel-och mc-aktivileter som startade fortsätter.Cykelaktiviteterna utökas med 1 milj.kr. En särskild kampanj för att ökaanvändandet av fotgängarreflexer kommer också att genomföras. En brett upplagd kampanj med syfteatl minska de unga förarnas andel av trafikolyckorna startas . Fortsattainformationsakliviteter kommer atl riktas lill gruppen äldre i trafiken. För att förbättra bilförareshastighetsanpassning och öka motivationen alt följa gällande hastighetsgränser kommer utökade informationsåtgärder att genomföras. Aktiviteterna startas och en koncentration sker . Medelsbehovet för /87 redovisas i det följande. Intäkter 1986/87 (lOOO-tal kr.) Kostnader 1986/87 (lOOO-tal kr.) Resultatunderskott exkl. statligt anslag för budgetåret 1986/87 (lOOO-tal kr.) Prop.1985/86:100 Bil. För att bibehålla en reelll oförändrad nivå hemsläller NTFatt en uppräkning av statsbidraget sker för budgelårel 1986/87 utifråninträffade kostnadsökningar. NTF har beräknat kostnadsökningarna lill 2 milj.kr. För /85 erhöll NTF utöver det ordinariebidraget 3,0 milj. kr. för särskilda aktiviteter i syfte atl ökatrafiksäkerheten för motor-cyklister och cyklister. Budgelårel 1985/86 erhöllNTF 2,0 milj.kr. för samma ändamål. NTF strävar efter alt integrera verksamheteninom den ordinarie kostnadsramen men det har ännu inle låtit sig göras i fullutsträckning. Del är av slor vikt alt de myckel omfattande fortbildnings- ochinformationsakliviteter för mc- och cykelverksamhelen, som med myckel godaresultat bedrivits , kan fortsätta. NTF hemställer därför att detordinarie bidraget uppräknas med 3,0 milj.kr. Statistik för ger vid handen alt den extrasatsning som gjorts för att vända den negativa olycksutvecklingenför motorcyklisler och cyklister börjar ge resultat. Del är därför viktigt altmolorcyklislfort-bildningen, de s. k. Guldhjälmskurserna, och de särskildaaktiviteterna för förbättrad säkerhet för cyklisterna kan fullföljas. Det ordinarie statsbidraget lillNTF bör därför räknas upp lill . för /87. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till för trafiksäkerhetens främjande för budgelårel 1986/87anvisa etl anslag på . '"p- '85/86: lOO Riktlinjerna för järnvägspolitiken och verksamheten inomSJ-koncernen har lagts fasl genom järnvägspolitiska beslul (prop.1984/85: 114, , rskr 348) genom vilket de finansiella kraven på SJ ändratsoch en koncernstrategi för samarbete mellan SJ och dolterbolagen liksom mellande olika dolterbolagen lagts fasl. skall ha del samlade ansvaretför koncernfrågorna och således fungera som koncernstyrelse. Ett särskilt förvallningsbolag,AB Swedcarrier, har fått det samordnande ansvaret inom koncernen. Detjärnvägspolitiska beslutet utgör en vidareutveckling och konkretisering av1979 års trafikpolitiska beslul (prop. 1978/79:99, , rskr4l9) som utgörgrunden förden stafiiga trafikpolitiken i stort. Innebörden av 1985 årsjärnvägspolitiska beslut är bl. a. att staten genom nedskrivning avstatskapital saml ändrade avskrivnings- och förräntnings-regler fr.o. m.denIjuli 1985 svarar för en större del än lidigare av koslnaderna förinfrastrukturen, dvs. Härigenom har SJ fått en rimligare ekonomiskmålsättning än tidigare och därmed ökade förutsättningar att utvecklaslångsiktigt som konkurrenskraftigt företag på transportmarknaden. som staten tagit etl ökatansvar för järnvägens infrastrukturkostnader har kraven skärpts på SJ atl levaupp till de nya ekonomiska målen. En slor del av det statliga villkorligaförräntningskravet har exempelvis ersalls med elt ovillkorligt ränlekrav.Vidare skall eventuella underskott i verksamheten tas upp i SJ:sbalansräkning. Likviditelsunderskott p.g.a. underskott i verksamheten mästeläckas genom alt SJ lånar erforderliga medel i vilket medförkrav på återbetalningsskyldighel och ränta. Inom SJ kommer dessutom fr. o. m.den Ijanuari 1986 ett internt avgiftssystem för utnyttjande av bannätei atlsälla ökad press på person- och godstrafiken att förbättra lönsamheten. Efler finansiellarekonstruktion kunde SJ som framgår nedan av resultaträkningen för budgetåret1983/84 redovisa ett överskott före uppfyllande av det statligaförräntningskravet på 109 milj.kr. Den sammanlagda resullatbristen med hänsyntill förräntningskravet på 384 milj. kr. uppgick dock till 275 milj. kr. Fr. o. m. tillämpar SJkalenderår som räkenskapsår. Det innebär alt /85 förlängts lillatt omfatta 18-månadersperioden juli 1984-december 1985.1 en rapport iseptember 1985 har dock SJ redovisat utfallet även för 12-månadersperioden1984/85. Rörelseintäktema uppgick under1984/85 till 9358 milj. kr. vilket var 473 milj. kr. eller mer än föregåendeår. Persontrafikens intäkter ökade med 270 milj. kr. () och svarade därmedför mer än hälften av den tolala intäktsökningen. Antalet järnvägsresor minskadeobetydligt jämfört med föregående är. Vinlerproblemen bedöms ha medförtbortfall av resor och intäkter medan flygstrejken innebar enresandeökning i tågen. Persontrafikvolymen, mätti personkm, ökade med . Ökningen 'Prop. 1985/86: 100 gälldeenlreprenadtrafik - bortsett från SL-trafik - och resor i egen trafik Bil.8 lill normalpris. SJ:s busstrafik, som huvudsakligen avser entreprenadtrafikför länshuvudmännen, ökade med mätt i busskm. Intäkterna i godstrafiken ökade med 89 milj. kr.Den främsta orsaken till den svagare intäklsutvecklingen var det nyamalmlransporlavlalet med fr. o. m. . Trots kraftig volymökning imalmlrafiken minskade intäkterna med 165 milj. kr.jämfört med föregående år.Den övriga godstrafiken uppvisar emellertid en ökning med ca 250 milj. kr.eller . Mätt i tonkm ökade de tolala vagnslasttransporlerna. För densnabbaste tillväxten svarade kombitransporter (-1- ) samt inländsk ochnordisk trafik (+4%). Konlinenftrafiken (+2%) fick vidkännas elt bortfall iIransporterna över Trelleborgsleden p.g.a.strejken. Även styckegodslrafiken(C-sam), som drivs i samarbete med Svelasl, uppvisade en slark tillväxt (+30%). Rörelsekostnaderna inkl.avskrivningar enligt planuppgick till 8928 milj.kr., en ökning med 510 milj. kr.eller 6%.Rörelseresultatet efter avskrivningar enligt plan blev därmed 430 milj. kr.eller 37 milj. lägre än 1983/84. Överskottet före förräntning blev 40 milj.kr.,dvs.en minskning med 69 milj.kr. i förhällande till föregående är.Förräntningskravet uppgick lill 507 milj.kr.vilkel innebär atl den lolalaresullatbristen var 467 milj. kr. Del försämrade resultatet förklaras förutomav lägre malmtrans-portinläkler också av den extremt kalla vintern, konfliktenpå arbetsmarknaden och prisstoppet. Dessa faktorer påverkade resultatetnegativt med sammanlagt ca 270 milj. kr. räknar SJ med en försvagad konjunkturpå viktiga marknader som efterfrågar järnvägstransporter. För alt möta denna ulvecklingförstärker SJ satsningarna på kvalitets- och marknadsföringsåtgärder. Samtidigtvidtas olika ålgärder för alt minska koslnaderna. Rörelseresultatet år 1986efter avskrivningar enligt plan beräknas uppgå lill 318 milj. kr. vilket är 56milj. bättre än prognosen för . SJ:s resultat efler dispositionermen före förräntning beräknas är 1986 till 150 milj. kr., en förbättring med130 milj. kr. SJ har vid upprättandet av budgeten för år1986 bl. a. utgått från atl lönenivån för inle ligger mer än 6,högreän för vilket är effekten av redan träffade avtal. 5 1985/86. Resultaträkning för SJ. Utfall och budget. 1985/86: 100 Rörelsens intäkter och kostnader 3 856 3 692 3 720 3 595 Av staten köpta trafiktjänster Övriga rörelseintäkter Rörelseresultat efter avskrivningar enligt plan Finansiella intäkter och kostnader Resultat efter finansiella poster Extraordinära intäkter och kostnader Resultat före avskrivningar utöver plan Budgetårets resultat före förräntning Aktier och andelar samtlångfristiga fordringar Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Verkskapital Summa skulder och verkskapital 1985/86: 100 Bil 8 En ökad samverkan inom är enligtdet järnvägspolitiska besluteten av grundförulsältningarna för atl förbättra järnvägens konkurrenskraft.Beslulel innebär all en ny koncernstralegi lagts fasl för del fortsallasamarbelel mellan SJ och dess dotterbolag saml mellan de olika dotterbolagen.Huvudinslagen i den nya koncernstralegin är följande: - Den verksamhet som bedrivs idotterbolag skall utgöra ett naturligt komplement lill SJ:s egen verksamhet.Inom SJ-koncernen skall därför inte förekomma verksamheter som konkurrerar medvarandra. - Inom koncernen skall utvecklasen rationell och sammanhållen där olika transportmedelsfördelar kan utnyttjas på ett optimalt säll i samordnade Iransportlösningar.