prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Detligger i sakens natur att de allmänna målen inte i alla delar ger en lika godbeskrivning för alla skolformer och alla elever inom dessa. Formuleringen omsamarbete med hemmen tar sikte på omyndiga elever. Främjandet av elevernas"utveckling till harmoniska människor och lill dugliga och ansvarskännandesamhällsmedlemmar" avser i första hand elever som inte redan är vuxna. Detkan i särskolan och specialskolan finnas elever som är så allvariigthandikappade att målbeskrivningen för deras del ger en missvisande bild avutbildningens roll. En målbeskrivning som avser verksamhet för över en miljonelever måste emellertid enligl min mening få utformas med tanke pä huvuddelenav eleverna. Dennalag innehåller föreskrifter om barnsoch ungdomars rätt till utbildning och deras skolplikt. vissamotsvarigheter till och gymnasieskolan, Jfr1 kap. I § i skolförfaltningsutredningens lagförslag. Paragrafen har ingendirekt motsvarighet skollag. Enligtmin mening är det naturligt att i början av lagen ha en bestämmelse om desshuvudsakliga innehåll. Bestämmelsersom avses i punkt 1 finns i 3 kap. Där finns även bestämmelser om kommunernass. k. uppföljningsansvar (3 kap. 18 §). Medhänsyn till och gymnasieskolans centrala roll nämns dessaskolformer särskilt genom punkt 2. När det i punkt 3 talas om "vissamotsvarigheter" till grandskolan och gymnasieskolan åsyftas inte bara deskolformer i offentlig regi som omnämns i 1 kap. 4-6 §§ (särskolan, specialskolanoch sameskolan) utan också fristående skolor m. m. som det finns bestämmelserom i 9 och 10 kap. Skolhälsovården ingår inte i själva utbildningen ochomnämns därtör i en Prop. 1985/86: 10 särskild punkt. Bestämmelser omskolhälsovård finns i 11 kap. Remiss- Skolformer och deras huvudmän (I kap. 36 8S) protokoll 3 S Kommimcrna är huvudmän för . Kommuner och landstingskommuner är huvudmän förgymnasieskolan. 4 S För barn ochungdomar som inle k;m gå i och gymnasieskolan därior all de ärpsykiskt iilvccklingssiörda finns särskolan. Landstingskommuner och i vissafall kommuner år huvudmän för särskolan, 5 § För barn sompå grimd av synskada, dövhet, hörselskada eller talskada inle kan gå igrundskolan eller motsvanmde del av särskolan finns specialskolan. Staten ärhuvudman för specialskolan, 6 S Somalternativ till finns sameskokm för vilken staten är huvudman. Genom 3-6 SS presenteras de olika skolformerna inom vadsom enligl 7 S kallas del offentliga skolväsendet, niimligcngrundskolan, gymnasie skolan, siirskolan. specialskolan och sameskolan. Skyldigheter för kommuner och landstingskommuner att anordna grund skola resp. särskola framgår av bestämmelser i kapillcn för resp. skolform. Sameskolan anges inle uttryckligen skollag. Detär emellertid den som åsyftas i dess 33 § (se prop. 1975:8 s. 81 och prop.1982/83: I s, 69), I skolförfattningsutredningens lagförslag nämns sameskolansom en skolform i vilken skolplikten lär fullgöras, I utredningens lagförslagfinns vidare bestämmelser om skolhälsovård i sameskolan. Jag anser att den nyaskollagen bör innehålla bestämmelser även om sameskolan. Med "psykiskt utvecklingsstörd" avses detsammasom i den nya omsorgslagen. Jfr avsnitt 6.2 och I kap. 8 §. I 5 S talas om dövhet, hörselskada eller talskada eftermönster från bestämmelser i den nuvarande skollagen. Man brukar skilja mellandövhet och hörselskada. Såsom döva betecknas de som är beroende av teckenspråki sin kommunikation. Hörselskadade är personer som kan uppfatta tal med stöd avsina hörselrester och med tekniska hjälpmedel (jfr SoU 1975/76: 10 s. 29 ochUbU 1975/76: 9 s. 3). Med hörselskada avses förutom nedsättning av hörseln äventalstörning som orsakats av hörselnedsätt-ningen. Annan tal- och språkstörningbetecknas som talskada (jfr 10 S specialskolförordningen). Närdel i 5 S talas om "motsvarande del" av särskolan åsyftas grundsärskolanoch iräningsskolan (se 6 kap. 6 och 7 SS). Att specialskolan i vissa fall kanbereda utbildning för psykiskt utvecklingsstörda efter skol-pliklstiden framgårav 3 kap. 19 §. Termer m.m. (1 kap. 79 §S) 7 § I denna lag avses med det(}ffentHud skolväsendet , gymnasieskolan, särskolan, specialskolanoch sameskolan. 1985/86: 10 friståendeskota en skola för vilken en fysisk eller enskild juridisk person är huvudman. Jfr3 a § första och andra styckena skollag. Somjag anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.1) anser jag det författningsteknisktlämpligt att i lagen använda de angivna termerna. "Detoffentliga skolväsendet" täcker inte all i skollagen reglerad utbildningsverksamheti offentlig regi. 1 10 kap. 2 § finns bestämmelser om utbildning vid hem somavses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU),dvs. vad som förr kallades ungdomsvårdsskolor. Såväl landstingskommuner ochkommuner som enskilda kan vara huvudmän för sådana hem. S.k. särskildundervisning enligt 10 kap. 3 § kan bedrivas av bl.a. sjukvårdshuvudmän, dvs,bl,a. Och såsom framgår av 10 kap, 1 § kan både kommuneroch enskilda vara huvudmän för riksinternalskolor. Friståendeskola infördes som term i den nuvarande skollagen (prop.1982/83:1 s. 12 f. och 65 f.). Enligtdefinitionen avses med fristående skola en skola för vilken en fysisk ellerenskild juridisk person är huvudman. Medenskild juridisk person åsyftas ett i privaträttsliga former bildaträttssubjekt. Om, för att ta ett exempel, en stiftelse är huvudman för skolanär denna en fristående skola oberoende av vilka privata och offentligarättssubjekt som på ett eller annat sätt har medverkat till stiftelsebildningen.Men om, för att ta ett annat exempel, en kommuti själv - och inte ett avkommunen bildat enskilt rättssubjekt är huvudman för en riksinternatskolaräknas inte denna som fristående i skollagens mening. Ordetfristående kommer alltså att syfta på att skolan står utanför denutbildningsverksamhet som bedrivs i offentlig regi. Såsomanfördes när termen fristående skola infördes (prop, 1982/83: I s. 66) ligger isjälva ordet skola att det är fråga om verksamhet för undervisning av elever igrapp. Verksamheten måste vara inställd på viss varaktighet och får inte varaav bara tillfällig karaktär. Den måste vara inriktad på grappundervisning menbehöver inte nödvändigtvis genomgående och bedrivas på dettasätt. Undervisning som någon anordnar enbart för barn som står under hanseller hennes vårdnad kan inte räknas som skola. Det måste vara fråga omverksamhet som innebär att anordnaren gentemot utomstående åtar sig atttillhandahålla undervisning. 9 § Det som i lagen sägsom psykiskt utvecklingsstörda gäller även dem som har fått ett betydande ochbestående begåvningshandikapp på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våldeller kroppslig sjukdom, samt personer med barndomspsykos. I lagen (1985:000) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (omsorgslagen) finnsbestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning. Frågorom förhållandet till den nya omsorgslagens personkrets har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 6.2). Paragrafensförsta stycke har en motsvarighet i I § andra stycket i den Prop. 1985/86:10 nya omsorgslagen. Dennya omsorgslagen nämns i paragrafens andra stycke, där den också Remissgesförkortningen omsorgslagen. I den nya skollagen finns vissa hänvis- protokoll ningar till den andra lagen i fråga om bl. a, omsorgsnämnd. 9§ För den som är bosalt i riket avses i lagen med hemkommun den kommun i vilkenhan är kyrkobokförd. Är han inte kyrkobokförd i riket avses med hemkommun denkommun i vilken han vistas stadigvarande eller, om han saknar stadigvarandevistelseort, den kommun i vilken han för tillfället uppehåller sig. Medhemtandstingskominiin avses den landstingskommun till vilken hemkommunen hör. Termernahemkommun och hemlandstingskommun med tillhörande definitioner - som jagberört redan i den allmänna motiveringen (avsnitt 3,4) sammanhänger främstmed regleringen beträffande elevomräden och interkommunal ersättning m. m. förelever i och gymnasieskolan. Det offentliga skolväsendets allmänna organisation Fördel offentliga skolväsendet (se definitionen i I kap. 7 §) finns ledningsorganpå dels central och regional nivå. dels vad som brukar kallas lokal nivå. Dencentrala och regionala ledningen är statlig. Under regeringen finnsskolöverstyrelsen (SÖ) såsom central förvaltningsmyndighet. På regional nivåfinns länsskolnämnderna. SÖ och länsskolnämnderna kallas numera gemensamt förden statliga skoladministrationen. Ledningen pä lokal nivå är ,landstingskommunal eller statlig beroende på huvudmannaskapet för skolformen, I2 kap. finns bestämmelser om del offentliga skolväsendets myndigheter påcentral, regional och lokal nivå. Härtill kommer vissa bestämmelser om systemetmed läsår, terminer och årskurser till vilka bestämmelser senare paragrafer ilagen anknyter. Kapitlet innehålleringa bestämmelser om lokala planeringsråd och yrkesråd. Där finns inte hellernågra bestämmelser om skolchefer, särskolchefer eller andra skolledare.Bestämmelser om konferenser och andra samverkansorgan saknas också. Debeslämmel.ser som behövs om .sådan organisation avses kunna meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd avbemyndigande enligl 12 kap. 1 §. Riks-och länsmyndigheter (2 kap. 13 §§) Denstatliga skoladministrationen (SÖ och länsskolnämnderna) har nyligenreformerats efter beslut av (prop. 1980/81: 107, UbU 38, rskr 395). Isamband därmed ersattes tidigare instraktioner av förordningen (1981:1371) medinstruktion för den statliga skoladministrationen. I instruktionen erinras omatt SÖ och länsskolnämnderna enligt föreskrifter i andra författningar harinseende över en rad uppräknade skolformer m. m. Prop.1985/86: 10 (inte bara vad som i dennalag kallas det offentliga skolväsendet utan även bl.a. komvux och vissafristående skolor). Den statliga skoladministrationen skall enliglinstruktionen se till att de mål och riktlinjer för skolväsendet som riksdagenoch regeringen har fastställt förverkligas inom givna ramar och med iakttagandeav kravet på en likvärdig utbildningsstandard i hela landet. Den statligaskoladministrationens insatser i fråga om skolformer med kommuner ellerlandstingskommuner som huvudmän skall främst avse planering, forskning,tillsyn, utvärdering, läroplansarbete, rådgivning och information samt vissadministration. SÖ har främst övergripande uppgifter, medan det ankommer pålänsskolnämnderna att genom en aktiv tillsyn verka för att skolväsendet i länetarbetar efter de mål, riktlinjer och planer som har fastställts förverksamheten. 1 den statliga skoladministrationens tillsyn över skolväsendetingår besök och inspektioner vid skolorna. 1 8 Skolöverstyrelsenskall ha tiUsyn över det offentliga skolväsendet. Jfrdels 5 8 skollag samt 13 8 första stycket omsorgslag och8 § första stycket omsorgsstadgan, dels 3 kap. I 8 i skolförfaltningsutredningenslagförslag. 2 8 Inom vaije län skall enlänsskolnämnd under ha tillsyn överdel offentligaskolväsendet. 3 § skall välja femav ledamöterna i länsskolnämnden. I skall fem ledamöter väljas avkommunfullmäktige i . 1 samt i Malmöhuslän skall tre ledamöter väljas av och två ledamöter avkommunfullmäktige i respektive kommun. För de ledamöter som väljsav eller kommunfullmäktige skall lika mänga suppleanter väljas. Ledamöteroch suppleanter som väljs enligt första slycket skall utses för tre är räknatfrån och med den I januari året efter det när allmänna val till landsting ochkommunfullmäktige har ägt rum. De skall vara bosatta inom länet. Om villkor iövrigt gäller vad regeringen föreskriver. Jfr4, 21 och 22 88 skollag. Vissafrågor om länsskolnämnderna har jag behandlat i den allmänna motiveringen(avsnitt 10.1). 1den nuvarande skollagen finns bestämmelser om länsskolnämndens helasammansättning. Det räcker emellertid om den nya skollagens bestämmelserbegränsar sig till de ledamöter och suppleanter som utses av landstingskommunereller kommuner. 1 övrigt behövs inte lagform. Lokalastyrelser (2 kap. 49 fi§) Skolstyrelser,utbildningsnämnder, omsorgsnämnder, lokala styrelser för specialskolan samlsameskolstyrelsen betecknas gemensamt lokala styrelser. En sådan gemensambeteckning underlättar utformningen av vissa bestämmelser i främst 3 kap. förekommer även i vuxenutbildningslagen och högskolelagen. Dessainnehåller bestämmelser om skolstyrelsernas och utbildningsnämndernas uppgiftersåsom lokala styrelser för kommunernas grundvux, komvux och grundläggandehögskoleutbildning resp. landstingskommunernas komvux och grundläggandehögskoleutbildning. 4 8 I varje kommun skall det finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsenskall vara lokal styrelse för kommunens grundskola. Om kommunen anordnar gymnasieskola,skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för gymnasieskolan. Jfr 3 8 första stycket, 7 8 och 8 8 i den nuvarandeskollagen samt 2 kap. I § i skolförfattningsutredningens lagförslag. 1985/86: 10 betänkande innehåller enhistorik med bl. a. följande uppgifter. När den allmänna skolplikten infördes är 1842 värdetnaturligt att knyta folkundervisningen till statskyrkan. Varje socken ellerstadsförsamling kom att utgöra ett skoldistrikt. , medkyrkoherden som självskriven ordförande, skulle ha inseende över folkskolorna idistriktet och vårda deras angelägenheter (2 § folkskolestadga). Medbörjan i storstäderna kom huvudmannaskapet för folkskolan att successivtöverföras till de borgerliga kommunerna. Denna utveckling fullbordades först år1958. I fråga om de högre skolformerna fanns års skolstyrelsereformvanligen en styrelse för varje skola (skolenhet). Närmare redogörelse förskolledningen i äldre tid finns t. ex. skolstyrel-seulredningsbetänkande (SOU 1955:31) Skolväsendets lokala och regionala ledning samtlärartillsättningen. Genom skolstyrelselag infördes principen att enskolstyrelse skulle finnas för kommunens skolväsende. 1 lagen angavs attskolstyrelsen skulle vara styrelse för det obligatoriska skolväsendel ikommunen och för vissa andra läroanstalter som räknades upp i lagen. a.kommunal yrkesskola och statligt eller kommunalt allmänt gymnasium. Kungl.Maj:t kunde på framslällning från kommunen besluta att skolstyrelsen skullevara styrelse även för annan läroanstalt eller att det för en i lagen angivenläroanstalt utanför det obligatoriska skolväsendet skulle finnas en särskildstyrelse. Möjligheten att låta skolstyrelsen vara styrelse även förandra läroanstalter än de som räknades upp i lagen tog sikte på t. ex. högretekniska läroverk, av kommunen ägda privatläroverk, lantbruksundervisningsanstalter,centrala verkstadsskolor och folkhögskolor (KU 1956: 1 s, 110). Endast när särskilda skäl kunde åberopas fick särskildstyrelse inrättas. Det gällde främst skolformen yrkesskola (prop, 1956: 182 s.55-58. KU 1956:1 s, 106-III, SOU1955:31 s, 47-52). Skolstyrelselagens reglerom skolstyrelse överfördes till1962 års skollag utan några mera väsentliga ändringar i sak. nuvarande skollagen finns en bestämmelse om att skolstyrelse kan varastyrelse även för andra skolformer än de som anges i skollagen.Skolförfattningsutredningen konstaterar att bestämmelsen inte behövs i fråga omde skolformer som nämnts i lagens förarbeten. Flera av dessa har inordnats igymnasieskolan eller högskolan. Enligt 8 8 folkhögskoleförordningen (1977:551)skall varje folkhögskola ha en egen styrelse. Det behövs inle någon bestämmelsei skoUagen för att en skolstyrelse skall kunna fungera som oreglerad nämnd (jfr3 kap. 13 8 andra stycket kommunallagen). Iflera författningar finns bestämmelser om att skolstyrelsen skall vara styrelseför andra skolformer än och gymnasieskolan. Möjlighetenatt utse särskild styrelse enligt skollagens bestämmelser tycks inte hautnyttjats på senare är. Motdenna bakgrund föreslår utredningen att de bestämmelser som finns i 7 § tredjeslycket och 8 § i den nuvarande skollagen inte får någon motsvarighet i den nyaskollagen. Iallmänhet är det lämpligt att sådan verksamhet som knyter an till de skolformersom lyder under skolstyrelsen också hör till skolstyrelsens förvaltningsområde.Men det finns enligt utredningen knappast något vägande skäl för att regleradetta i statlig författning. Om en kommun skulle anse att det av ett ellerannat skäl är lämpligt att låta någon icke obligatorisk verksamhet lyda underannan än skolstyrelsen bör det - i enlighet med principenom den kommunala självstyrelsen - stå kommunen fritt att bestämma omförvaltningen. Utredningen föreslår därför att i skollagen anges endast attskolstyrelsen skall vara styrelse för och gymnasieskolan. Dennya skollagen bör inte innehålla bestämmelser om skolstyrelsens uppgifter påområden som inte regleras av den lagen. Ilikhet med skolförfaltningsutredningen anser jag inte alt det i den nya lagenbehövs någon bestämmelse om möjHghet att för en del av kommunens gymnasieskola såsom vissa linjer - utse en särskild styrelse. Möjlighetertill en annan nämndorganisation än den som föreskrivs i skollagen föreligger ivissa fall enligt lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna och lagen(1984: 382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation, nuvarande skollagen anges att skolstyrelsen är styrelse för kommunensgrundskola och gymnasieskola "och därtill hörande verksamhet". Avförarbetena (prop. 1962: 136 s. 64) framgår att formuleringen syftar på sådantill skolorna knuten verksamhet som exempelvis drivande av elevhem. Jag anseratt detta i den nya lagen bör kunna gälla utan formuleringen "och därtillhörande verksamhet". 5§ 1 varje landstingskommun, som anordnar gymnasieskola, skall enutbildningsnämnd vara lokal styrelse för gymnasieskolan. Landstingetskall antingen tillsätta en särskild utbildningsnämnd eller ge en annan nämnd iuppdrag att vara utbildningsnämnd. Jfr3 8 tredje och Qärde styckena, 20 a 8 och 20 b 8 i den nuvarande skollagen saml2 kap. 2 § i skolförfattningsutredningens lagförslag. Skolförfattningsutredningensbetänkande innehåUer en historik med bl. a. följande uppgifter. Eftergymnasieskolreformen kunde även landstingskommunerna bli huvudmän förgymnasieskola. Huvudregeln om en styrelse hela gymnasieskola skuUe gälla. Landstingskommunernafick större frihet än kommunerna när det gällde styrelsens organisation (3 §Qärde slycket skollagen). I denna fråga uttalade departementschefen bl. a.(prop. 1970:159 s. 60): Landstingensmöjlighet att själva bestämma den mest ändamålsenUga organisationen bör enligtmin mening i möjligaste mån Ullgodoses. En sådan handlingsfrihet kan uppnåsgenom alt landsUnget tillåts besluta att en landstingskommunal nämnd, som harhand om andra uppgifter, skall kunna vara utbUdningsnämnd. En motsvarandelösning finns i 6 8 lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. Jag förordar att till utbildningsnämnd skall kunna utsesbåde fakultativ nämnd, exempelvis sådan som är styrelse för annan skola, ochobligatorisk nämnd, Ifråga om möjlighetema att utse en särskUd styrelse för en del av enlandstingskommuns gymnasieskola samt att hänföra även andra skolformer ängymnasieskolan under utbildningsnämnden kom samma bestämmelser, som gällde förkommunerna, alt också gälla för landstingskommunerna (20 a § andra stycket och20 b 8 skollagen). Skolförfattningsutredningenföreslår att de bestämmelser som finns i 20 a § andra stycket och 20 b § i dennuvarande skollagen inte får någon motsvarighet i den nya skoUagen.Utredningen för därvid samma resonemang som när det gäller kommunernasskolstyrelser. Vidare föreslärskolförfattningsutredningen att den bestämmelse i skollagen (3 8 fjärdestycket andra meningen) som anger att förvaltningsutskottet i vissa fall skallvara utbildningsnämnd utgår. Något praktiskt behov av bestämmelsen finnsknappast, anser utredningen. Dennya skollagen bör inte innehålla bestämmelser om utbildningsnämndens uppgifterpå områden som inte regleras av den lagen. I likhet med skolförfattningsutredningenanser jag inte att det i den nya lagen behövs någon bestämmelse om möjlighetatt för en del av landstingskommunens gymnasieskola - såsom vissa linjer -utse en särskild styrelse. Prop.1985/86: 10 Möjlighetertill en annan nämndorganisalion än den som föreskrivs i skollagen föreligger ivissa fall enligt lagen (1985: 127) om särskilda organ i landstingskommunernaoch lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation. 6§ Skolstyrelsen och utbildningsnämnden skall ha hand om förvaltning ochverkställighet inom sina verksamhetsområden enligt denna lag. Detta gäller dockinte i den mån någon annan skall svara för uppgifterna enligl lag, enligtföreskrift som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer eller enligt beslut som avses i 3 kap. 14 8 kommunallagen (1977:179). Jfr9, 9 a och 20 c 8§ i den nuvarande skollagen samt 2 kap. 3 § iskolförfattningsutredningens lagförslag. Ivuxenutbildningslagen och högskolelagen finns bestämmelser om skolstyrelsersoch utbildningsnämnders uppgifter i fråga om vissa vuxenutbildningsformerresp. Detkan nämnas att gränsdragningen mellan skolstyrelsens och kommunfullmäktiges(eller utbildningsnämndens och ) kompetensområden ibland kan vållaproblem. Allmänt kan sägas att skolstyrelsen skall underkasta sig delkommunaldemokraliska regelsystemet när det gäller uppgifter som inte ärspecialreglerade i skollagen eller annan författning. Vidarekan erinras om problemen med gränsdragningen mellan å ena sidan skolstyrelsensbefogenheter och å andra sidan de befogenheter som tillkommer skolledare, olikakonferenser, lärare m.fl., särskilt vad gäller den pedagogiska verksamheten. Sehärom I, ex. prop. 1962: 136 s. 64-66. a. skolförordningen finns förvissa frågor uttryckliga föreskrifter om att det är t. ex. rektor som beslutar. 7 § ochsärskild utbildningsnämnd gäller i tillämpliga delar 3 kap. 2 §, 3 8 förstastycket, 4 8, 5 8 första och tredje styckena. 8 88,9 8 första stycket samt10-12 S8 kommunallagen (1977: 179). gäller dock inte 3 kap. 5 8 första stycket eller 6 §kommunallagen. Utanhinder av 2 8 2 förvaltningslagen (1971:290) skall 4 och 5 88 i den lagentillämpas i samtliga ärenden hos skolstyrelse och särskild utbildningsnämnd. Jfr13 8 första och tredje styckena och 20 f 8 i den nuvarande skollagen samt 2kap. 4 8 första och andra styckena och 5 8 i skolförfaltningsutredningens lagförslag. Mittforslag innebär inga sakliga ändringar i förhållande till nuvarandebestämmelser. Kommunalrättsutredningenför (Kn 1977:06) har i betänkandet (SOU 1981:53) föreslagit att särbestämmelser för skalltas bort ur bl. a. skollagen. Förslaget har inle lett till lagstiftning. om en landstingskommun inte har utsett en särskildutbildningsnämnd utan låter en annan nämnd fungera som utbildningsnämnd. Alldelegalionsförbud råder i ärenden om godkännande eller återkal- Prop.1985/86: 10 lande av godkännande för en fristående skola framgår av 9 kap. 8 §. 8 8 Bestämmelser om lokala styrelser för särskolan och specialskolan protokoll finns i 6 och 7 kap. Bestämmelsernaom lokala styrelser för särskolan och specialskolan sammanhänger med vissasärskilda föreskrifter för dessa skolformer. 9 8 skall vara lokal styrelse för sameskolan. Jfr 5 8 sameskolförordningen. Utbildningensuppläggning (2 kap. 10 8) 10 8Utbildningen i och dess motsvarigheter inom det of fentliga skolväsendet skall bedrivas som kallas läsår och som delas upp på en hösttermin och en vårtermin. Lärokursen skall delas upp i årskurser. En elev skall normalt kunna gå igenom en årskurs under ett läsår. Detsammagäller för gymnasieskolan och motsvarande del av särskolan, om inte annatföljer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Bestämmelsernaom läsår, terminer och årskurser behövs som bakgrund till bl. a. vissabestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning i 3 kap. Bestämmelsernai paragrafen avser endast skollagen. De utesluter inle att termerna i enförordning om en viss skolform ges en mer preciserad definition eller används inågon ytterligare betydelse. Skolplikt och rätt till utbildning 13 kap. har sammanförts bestämmelser om skolplikten och rätt till utbildningunder och efter skolpliktstiden.