prop · G90355 · 1985-12-31 00:00:00 — Av redogörelsen för RF:s bestämmelserframgår att RSV har att verka inora ettformellt begränsat oraråde när det gäller att raed hjälpav föreskrifter åstadkomma enhetlighet i rättstill-lärapningeninom skatteförvaltningen. I fråga om innehålleti dessa verkställighetsföreskrifter gällersom nämnts den allmänna begränsningenatt de inte får tillföra lagregeln något Detta torde till att börja med förutsätta att lagregeln är så passpreciserad att man kan utläsa någon princip eller annan påtagliggrund som kan vara vägledande när man utformar verkställighetsföreskrifter.Det är emellertid svårt att närmare ange den grad av precision som måstefinnas hos en lagregel för att raan skall fylla ut den med verkställighetsföreskrifter(jfr. ; Normgiv-ningsmakten enligt 1974 årsregeringsform; s. 124). Ett exempel på ett ganska obestämt uttryck som raan ansettsig kunna precisera genom verkställighetsföreskrifter är uttrycket "skäligt" (s.154 ff). Detta talar för att det teoretiska utrymmet för verkställighetsföreskrifteri frågor som rör tillämpningen av materiella bestämmelser isjälva verket inte är obetydligt. Nästa fråga blir då om det är lämpligtatt RSV meddelar verkställighetsföreskrifter i tillämpningsfrågor avnyss angivet slag i andra fall än där detta är uttryckligen förutsatt i den lagregel somdet gäller eller i förarbetena till denna. Formella förutsättningarför detta finns som nämnts i 60 a §TF. En sådan ordning är dockinte invändningsfri (jfr. KU 1980/81:25, s. 15). raåste huvudprincipen vara att det skall ankoraraa pådomstolarna att med ledning av lagtext och förarbeten precisera innebörden avolika uttryck i lagtexten. Endast om det är påkallat av särskilda skäl bör RSV ingripa med föreskrifter i nu avseddafall. I stället är det enligt utredningen lämpligtatt RSV normalt försöker främja en enhetlig rättstillämpninginora skatteförvaltningen genom att utfärda, råd ochrekommendationer. Sådana uttalanden är inte forraellt bindanderaen har ändå väsentlig betydelse. Det raåste ansesligga i sakens natur att ett rådgivande uttalande av RSV följs avskattemyndigheterna. Behovet av att verket tillser att likforraighetskravetupprätthålles har även framhållits avskatteförenklingskommittén i betänkandet (SOU 1984:21) Förenkladsjälvdeklaration s. 291. Idetta sammanhang bör länsanvisningarna och skattechefens meddelande beröras. Länsanvisningarna,som fastställs av RSV efter förslag av skattechefen,riktas till såväl de skattskyldiga som till granskare ochtaxeringsnämnder. Anvisningarna innehållerredogörelser i bl.a. tillämpnings- och uppskattningsfrågor. Självklartkommer denna uppgift att efter omorganisationen övertas av länisskattemyndigheten.Med hänsyn till att termen anvisningar inte längre bör användas(prop. 1983/84:119) kan länsanvisningai"na i fortsättningenlämpligen nämnas länsskattemyndighetens riktlinjer. De skall fastställas avRSV på raotsvarande sätt som . Den omständighetenatt anvis-ningarna i fortsättningen benämns riktlinjer medför inte, såsom redananförts, att värdet av dem minskar. Skattechefsmeddelandenainnehåller bl.a. uttalanden i tolkningsfrågor av olika slag. RSV haringen formell möjlighet att påverka innehållet i dera. Ett exerapel på behovetav en förändring härvidlag utgör den redogörelse sora JO läranade i sitt beslut den 10oktober 1983, dnr 2612-1983, angående frågan "regelmässig användning avbil i tjänsten". JO konstaterade att i ett av RSV:sarbetsgrupp utarbetat modellförslag tili skattechefsmeddelande hade begreppetregelmässighet angetts till visst lägsta antal dagar av året. Efter att hakonstaterat att det i massmedia förekommit uppgifter om att skattecheferna i ettantal län i sina meddelanden till taxeringsnämnderna angett ett annatantal dagar anför JO bl.a. följande. Vihar en ordning där en informell arbetsgrupp gör en mallsom skattecheferna kan använda helt, delvis eller inte alls, och därskattechefernas meddelanden i realiteten innehåller bestämda ställningstagandentill många rättsfrågor (som senare kan visa sig inte hålla). Denordningen ger varken en klar ansvarsfördelning eller garantier för enenhetlig och likformig bedömning länen emellan. Det innebär baraett konstaterande av faktum att säga att skattecheferna i sina meddelanden tarpå sig en normgivning på taxeringsområdet som egentligen tillkommer andra organ att ge. 177 12 1985/86. Bilaga I och 2 1985/86: 55 Detsäger sig självt att detta inte är tillfredsställande.Ett klargörande av RSV:s och skattechefernas relationer -inbegripet ett bestämmande av deras respektive kompetensområden - krävs för att viskall få garantier för den likformighet i tillämpningensom lagen kräver ock som är en förutsättning för allmänhetens förtroende för både lagstiftningen och myndigheterna. JOkonstaterar i sararaa beslut att problemet med olikheter raellan skildaskattechefsmeddelanden även uppkommit när det gäller behandlingenav avdrag för ökade levnadskostnader. Här hadesamtliga skattechefer utom en godtagit den av framtagnamallen beträffande lämplig avdragsnivå. I det till JO:s beslutfogade yttrandet anförde vederbörande skattechef bl.a. att hans rekommendationledde till ett materiellt sett rimligare resultat än detcentralt utarbetade förslaget, som fick anses alltför generöst. Deolikheter som JO pekat på och kritiserat bör givetvis inte få kvarstå. Syftetraed den nya skatteförvaltningen är bl.a. ett enhetligt uppträdandegentemot de skattskyldiga oavsett var de är bosatta i landet. RSV måste därför taansvaret för innehållet i länsskattemyndighetens meddelanden (motsv. skattechefsmeddelandena) till de delar som dessa meddelanden innefattar generellauttalanden av tolkningskaraktär e.d. I dessa delar bör defastställas av RSV på förslag av länsskattemyndighet. På detta sätt kan,enligt utredningens mening, olikheter av sådant slag JO kritiserat undvikas. RSV:s uppdragatt fastställa sådana meddelanden får anses framgå av de avutredningen föreslagna bestämmelserna i 14 § TL. Länsskattemyndighetenskall självklart fortsättningsvis kunna utfärda direktiv ochrekommendationer i för länet specifika frågor av hanteringskaraktär utankrav på fastställelse av RSV. Det bör dock liksom nu åliggaverket att fortlöpande bevaka rutiner, arbetsformer m.m. Prop.1985/86:55 11 LEDNINGEN AV VERKSAMHETEN M.M. Meduttrycket ledning avses här arbetsuppgifter såsora planering, samordning,prioritering och uppföljning samt frågor ora rutiner, ärendehantering m.m. I dettaavsnitt inriktas framställningen på de bestämmelser i formellt avseende som reglerar ansvarsfördelningenhärvidlag, främst i TL, ML och UBL, raen även i förordningaroch instruktioner för myndigheterna. Ensådan framställning kan struktureras på olika sätt. Utredningenhar ansett det mest överskådligt att låta dispositionen utgå frånskatteavdelningens indelning i organisatoriska enheter och därvid förstbehandla taxerings-, mervärdeskatte-och uppbördsverksamheten. Därefter följerkontrollverksamheten och prpcessverksamheten. ADB-verksamheten ges slutligenett eget avsnitt. För att den följande framställningen rätt skall kunna förstås redogörutredningen här inledningsvis för någragenerella utgångspunkter och överväganden. Enförsta utgångspunkt är att RSV skall ges en ledningsroll beträffandeverksamheten i riket. Länsskatterayndigheten skall leda verksaraheten i länet ochtillsaramans med lokal skatterayndighet ha en operativ roll. Det förtjänar påpekas attdetta inte i sig medför någon som helst förändring avde operativa arbetsuppgifternas fördelning inora eller mellan myndigheterna i skatteförvaltningenoch därraed inte heller påverkar personalens situation. RSV har ipraktiken en ledningsroll i många avseenden och det finns i allt väsentligten uppslutning inom förvaltningen kring behovet av ettsamordnat och .enhetligt uppträdande. I och raed att skatteförvaltningenföreslås bilda en fristående förvaltningssektorärdet emellertid oundgängligt att klargöra och formali-sera ansvarsförhållandena. Enannan utgångspunkt för utredningen är att ledningsuppdragen principiellt börutformas på samma sätt inora de olika sakområdena.Kontrollverksamheten som funktion skär igenom alla sakområden och uppvisar en uransvarssynpunkt särskilt splittrad bild. Av utredningens utgångspunktföljer emellertid logiskt att även kontrollansvaret kan utformas på ettlikartat sätt inom taxerings-, mervärdeskatte-,uppbörds- och avgiftsområdena. Med hänsyn bl.a. till den ökade satsningen påintegrerad kontroll är vinsterna raed en sådan påenhetligt sätt uppbyggd ledningsfunktion uppenbara. Detta gäller såväl ienskilda kpntrollärenden som vid planeringen av kontrollverksamheteni stort. Enklargjord och samordnad ansvarsbild är ägnad att öka effektiviteten i verkséimheten.Men ett fastlagt ledningsansvar är också - och inte minst - av betydelse förskattskyldiga som utsätts för kontrollåtgärder eller eljest är i kontakt medskattemyndigheterna. Urstatsmakternas övergripande ledningsperspektiv är det självfalletav stort värde att centralmyndigheten inför dem hardet yttersta ansvaret för ledningen av verksamheten i en betydande förvaltningssektor. Arbetetraed den årliga taxeringen intar en central ställning iskatteförvaltningens verksarahet och är en resurskrävande arbetsuppgift. Verksamheten berörsamtliga nivåer. RSV framställer bl.a.deklarationsblanketter, utvecklar arbetsmetoder och ADB-progrcim samttillhandahåller granskningshandböcker, handledningar förtaxering, fältrutiner, upplysningsbroschy- rer samt information ora nyheter på skatteområdet.Skatteavdelningen ansvarar för länets ADB-verksamhet och sköter granskningenav de mest komplicerade deklarationerna. Lokal skattemyndighet tar emotdeklarationer, ombesörjer bl.a. sortering och deltar i ADB-registrering,granskar deklarationer m.m. RSV skall enligt sin instruktion planera och samordnaskatte-och avgiftskontrollen, följa arbetet hos myndigheterna inomverksamhetsområdet och verka för en ändamålsenlig utformning av organisationoch arbetsformer samt i samverkan med berörda myndigheter planlägga och anordnautbildning av personal inora verksarahetsorarådet. Verket skall genora råd ochanvisningar f rara ja en riktig och enhetlig rättstillärapning, 18 § TL samtinstruktionen, och har befogenhet att meddela verkställighetsföreskrifter tillbestämmelserna i enligt 60 a § TF. RSV ges vidare i 15 § TF befogenhet atthålla överläggningar om taxeringsarbetet med personal vid länsstyrelserna.Personal vid lokal skattmyndighet är enligt myndigheternas instruktionskyldiga att på kallelse infinna sig hos RSV för överläggningar. Verket harockså rätt att erhålla viss statistik från skattecheferna, 57 § 2mom. Skattecheferna leder och ansvarar förtaxeringsverksamheten i landet, 14 § TL. Det s.k. skattechefsinstitutet gerchefen för - i chefen förtaxeringsavdelningen - särskilda befogenheter med avseende påtaxeringsarbetet. Chefen för skatteavdelningen meddelar föreskrifter för lokalskattemyndighets medverkan i taxeringsarbetet, 6 § TF jämte 22 § länsstyrelseinstruktionen.Skattechefens ledningsfunktion utövas avskilt från och utan medverkan avlandshövdingen och styrelse. Bakgrunden till detta avskildaledningsuppdrag har redovisats under avsnitt 2.3. Efter RS-reforraen kvarstårhos endast ansvar för vissa arbetsuppgifter av allmän admi- nistrativkaraktär, såsom indelning i taxeringsdistrikt, förordnandeav ordförande i taxeringsnämnd och beslut om de särskilda nämndernasverksamhetsområden. Dessa arbetsuppgifter är i regeldelegerade till skatteavdelningen. Lokalskatterayndighet tar enligt sin instruktion befattning med taxeringsarbeteenligt lag eller annan författning eller föreskrifter.Ansvaret för att arbetsuppgifterna fullgörs på avsett sätt och ienlighet med de föreskrifter chefen för skatteavdelningen meddelatligger i första hand på fögderichefen. Isammanhanget förtjänar påpekas att de ca 3 300 taxeringsnämndernaansvarar ' för taxeringsbesluten. Taxeringsnämndensordförande har till uppgift att planera och leda nämndensarbete. De tjänsteraän som tillhandagår nämndernamed granskning, utredning och föredragning får inte delta i nämndernas beslut. Enför landet samlande ledningsfunktion beträffande taxeringsverksamheten,saknas. Skattecheferna leder och ansvarar för taxeringsarbetet, var ochen inom sitt län. RSV har i forraellt hänseendeinget ledningsuppdrag utan en i första hand rådgivande och stödjande funktion. Den rådandeordningen gör det svårt att åstadkomma enhetlighet i verksaraheten. Utredningenföreslår att RSV ges ett forra.ellt uppdrag att ledataxeringsarbetet i landet och att detta läggs fast i TL. Med ledningsuppdraget följer ävenuppgifter som planering, saraordning och uppföljning. Bestämmelsersom ger RSV befogenhet att hålla överläggningar med personal i skatteförvaltningenoch att erhålla statistik behöver därför intetynga TF och bör utgå. Utredningenföreslår vidare att länsskattemyndigheten ges uppdraget att - under RSV -leda taxeringsverksamheten i länet. Det har redan tidigare föreslagits(avsnitt 8.4) att skattechefsinstitutet avskaffas. Skattechefens uppgifter bliri princip uppgifter för länsskattemyndigheten. Även länsskattemyndighetensledningsuppdrag bör bli fastlagt i TL och skall ocksåinnefatta uppgifter som planering, samordning och uppföljning avverksamheten i länet. Det är en naturlig följd av ledningsuppdraget attlänsskattemyndigheten har befogenhet att lämna föreskrifteroch andra direktiv som kan behövas för de lokala skattemyndigheternas medverkan itaxeringsarbetet. Ledningenav fastighetstaxeringsverksamheten är reglerad efter mönster avvad som gäller för taxeringsverksaraheten. Utredningen föreslår attledningen av fastighetstaxeringsarbetet regleras på ett sätt soraansluter till vad sora föreslagits beträffande taxeringsverksamheten, Författningsmässigt bör i 14 § TF och i17 kap. 19 § FTL ledningsuppdragen anges så att RSVleder verksamheten i landet och att länsskattemyndigheten leder verksaraheten i länet.Befogenheten att lärana föreskrifter för lokal skattemyndighets medverkan itaxeringsarbetet innefattas enligt utredningens mening i ledningsuppdraget. Någon särskildbestämmelse av sådan innebörd behövs inte, varför 6 § TF bör utgå. Detkan påpekas att de lämnade förslagen inte innebär att taxeringsnämndernasställning förändras. De kommer liksom att vara självständiga isin myndighetsutövning. Uppbörden avdirekt skatt sker enligt bestäraraelserna i uppbördslagen. Genora lagen(1984:668) ora uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare () har uppbörden av dessa avgifter samordnats med uppbörden av källskatten.Detta innebär bl. attredovisning och betalning av källskatter och arbetsgivaravgifter sker . Uppbördsverksamhetenberör samtliga nivåer inom skatteförvaltningen. RSV skallhandlägga de centrala uppgifterna och utöva tillsyn m.m. Länsstyrelsensuppbördsenhet och dataenhet sköter uppbörd och registrering. Länsstyrelsenhar också en tillsynsfunktion. De lokala skattemyndigheternahar de handläggande och beslutande funktionerna. Utöver dettavertikala saraband finns också ett horisontellt, dvs. med de andra verksamheternainom respektive myndighet. Beröringspunkterna är störst medden direkta beskattningen. Sora exempel kan framhållas beräkningenav preliminär skatt. Beräkningen syftar till att preliminärt erlagdskatt skall uppgå till den slutliga skatt som blir resultatet avtaxeringen och beräkningen sker enligt samma grunder som den slutligadebiteringen på grund av taxeringen. "Tidsmässigtdrivs uppbördsverksamheten såväl före somunder och efter respektive års taxeringsverksamhet. Andraberöringspunkter finns av samma skäl med, bl.a. kontrollverksamheten ochserviceverksamheten. Detnära sambandet mellan uppbörds- och taxeringsverksamheten har betonats avbl.a. landskontorsutredningen, SOU 1967:22 s.120 f och av EKO-koramissionen,'SOU 1983:75, s. 27 f. Enligt72 § UBL åligger det RSV att handlägga decentrala uppgifterna inom och utöva tillsyn över uppbördsväsendet i riket såvitt avser debitering ochuppbörd av skatter och socialavgifter. RSV:s åligganden såvitt gällersocialavgifterna tillkom i samband med att uppbörden av källskatteroch socialavgifter samordnades. Uppdraget avseende den övrigauppbördsverksamheten övertog RSV frän den centrala folkbok-184 förings-och uppbördsnämnden (CFU). Bestäraraelsen ingick iinstruktionen för CFU. Tillde centrala uppgifterna får bl.a. räknas det generella bemyndigande verket har enligt67 § UBF att meddela erforderliga verkställighetsföreskrifterför tillämpning av UBL och USAL. RSV har ocksåuppdraget att fastställa vissa förmånsvärden enligt 8 § UBL samt att meddela föreskrifterangående värdering av viss annan förmån m.ra.enligt 63 a § UBF. Egenskaperav tillsynsrayndighet kan sägas fraragå av bestämmelserna i 68 § 2 mom. och 70 § 2 mom.UBL. Av lagrummen framgår att RSV skall granska verkställdadebiteringar och vid felaktigheter underrätta härom. har skyldighet att utreda ärendetoch se till att rättelse görs. RSV har liksom och den lokalaskattemyndigheten rätt att besluta om och genomförarevision, 78 § UBL. Ivissa speciella frågor har RSV tillagts beslutanderätt. ärenden om skatteavdrag i vissa fall, p. 5 av anvisningarna till 39 § UBL samt55 § 2 mom. UBL. RSVskall dessutom meddela bindande förklaring angående sättet för uttagande av preliminär skattm.m. enligt 72 § UBL. sådana förklaringar skall dock meddelas av rättsnämndeninom RSV. Verket skall slutligen meddela de ytterligare föreskriftersora behövs för verkställigheten av UBL och USAL. Verket upprättarplaner för arbetsgivarkontrollen i länen. Uppbördsverksaraheteni länet vad gäller debitering, indrivning och redovisning avskatter och avgifter står under tillsyn av . Underlåter lokalskattemyndighet eller kronofogdemyndighet att inora föreskriventid fullgöra sina åligganden enligt UBL och USAL, skall ,när det blivitkänt vidta de åtgärder som förhållandena kunna föranleda, 74 § UBL. Enligt44 § UBL och 26 § USAL skall övervaka att arbetsgivare behörigenfullgör sina skyldigheter att göra skatteavdrag för betalning av preliminär A-skattoch arbetsgivaravgifter. Vid fullgörandet av övervakningen skall LSM biträda länsstyrelsen.Länsstyrelsen initierar utredningen av felaktigheter. Den närmareutredningen utförs av lokal skattemyndighet. Både länsstyrelsenoch den lokala skattemyndigheten kan besluta om djupare kontroll genorarevision. såsora uppbördsmyndighethar även att ansvara för att restlängd upprättas och överlämnas tillkronofogdemyndigheten för indrivning. beslutar också omavkortning och avskrivning av skatter och avgifter, 67 § UBL och28 § USAL. kan också förordnakronofogdemyndighet att begära gäldenär i konkurs. Vidare har länsstyrelserätt att under angivna förutsättningar antaga ackordsförslag, 62§UBL och 28 § USAL. Länsstyrelsenärbesvärsrayndighet vad gäller vissa LSM-beslut angåendepreliminär taxering, sättet för .uttagande av preli-rainär skattra.m., 85 § 1 mom. UBL. Vissa beslut rörande uppbörden avsocialavgifterna kan också omprövas av , 50 § USAL. Huvuddelenav de handläggande och beslutande funktionerna vad gäller uppbörd avskatter och avgifter finns inora den lokala skattemyndigheten. Enligtinstruktionen åligger det myndigheten att ta befattning med bl.a.debitering och uppbörd av skatt och sociala avgifter m.m. enligt lageller annan författning eller föreskrifter.Bland de uppgifter sora enligt UBL och USAL ankommer påmyndigheten kan nämnas 186 Prop.1985/86: 55 attbesluta ora beräkning av preliminär A-skatt, debitering avpreliminär B-skatt samt slutlig, kvarstående ochtillkommande skatt, attkontrollera att arbetsgivare följer bestämmelserna ora skatteavdrag, revision, attbesluta ora jämkning av preliminär skatt, att besluta om anstånd medinbetalning av skatt, att besluta om arbetsgivaransvar, att fastställa månads- ochårsavgifter, attkontrollera att arbetssgivare fullgör sina skyldigheter enligt USAL. Deåtergivnabestämmelserna ora uppbörd av skatter och socialavgifter ur styrnings- ochledningssynpunkt återspeglar skatteförvaltningens organisatoriskasplittring. Medan RSV skall handlägga de centrala uppgifterna inora och utövatillsyn över uppbördsverksamheten är det länsstyrelserna,uppbördsenheterna, som skall se till att verksamheten faktiskt fungerarinom länet, såsora central förvaltningsmyndighet har RSV, enligt utredningensuppfattning, alltför begränsade formella möjligheter att effektivtkunna leda uppbördsverksamheten inom landet. Utredningenhar påpekat de starka sarabanden med de övriga enheterna inomskatteavdelningen och i förhållande till de lokala skattemyndigheterna. Uppbördsenhetenskall därför ingå i länsskattemyndigheten. FörStockholms län innebär det att uppbördsenheten inom den administrativa avdelningenskall ingå i den nybildade länsskatterayndigheten för Stockholraslän. Ioch med den föreslagna organisationsförändringenkommer alla nuvarande arbetsuppgifter med uppbörd avskatt m.ra. att övertas av länsskatterayndigheten. Denna förändringunderlättar då både ett klarläggande av RSV:s led- ningsrolli landet och länsskattemyndighetens i länet på motsvarandesätt som föreslagits beträffande taxeringsverksamheten. Utredningenföreslår att RSV:s nuvarande uppdrag att handläggacentrala uppgifter inom och utöva tillsyn över uppbördsväsendet förändras till en aktiv roll inom denna verksamhet på samma sätt som gäller för arbetetmed den direkta beskattningen. RSV skall alltså leda uppbördsverksamheteni landet. Detta innebär inte att några arbetsuppgifter skall föras från denlokala skattemyndigheten eller länsskattemyndigheten. Det är alltså inte fråga omcentralisering utan om att skapa en fast och uttalad verksamhetsledning för helalandet. RSV:s ansvar för ledningen av verksamheten innebär attverket även inom detta område får till uppgift att genomföra den övergripandeplaneringen av denna verksamhet på samma sätt som inom taxeringsområdet. Verksamheteninora länet kommer i den nya organisationen att drivas under länsskattemyndighetensledning. Det som inledningsvis anfördes ora sambandet mellan taxering och uppbörd talarockså för att länsskattemyndigheten även i uppbördshänseendefår en lika klart markerad ledningsuppgift dvs., att länsskattemyndighetenskall leda uppbördsverksamheten i länet. Bestämmelsen i72 § UBL bör därför kompletteras enligt det anförda. Ioch med att länsskattemyndigheten övertar länsstyrelsensuppgifter i uppbördshänseende skall dessutom övriga berörda bestämmelser iuppbördsförfattningarna ändras i enlighet härmed. Mervärdebeskattningenhandhas så gott som uteslutande av mervärdeskatteenheternainom / raotsvarande. RSV:suppgifter vad gäller raervärdeskatten består bl.a. i att genom råd ochanvisningar främja en enhetlig tillämpning av lagen om raervärdeskatt,61 § ML. Det ankommer vidare på RSV att meddela åtskilliga föreskrifterav verkställighetskaraktär. Ivissa frågor angående mervärdeskatt är RSV besvärsmyndighet. Det gäller bl.a. frågor ombeslut om redovisningsperioder och redovisningsmetoder. Vidare kan verketbesluta om och genomföra skatterevisioner. Den av verket upprättadekontrollplanen för landet omfattar även kontrollen av mervärdeskatt.Till stöd för beskattningsrayndigheternas verksarahet såväl vad gällerdebiteringen sora uppbörden och kontrollen har genom RSV:s försorg"utvecklats ett särskilt ADB-system. Detta ingår somdelar i det centrala och de regionala skatteregistren. I övrigtfullgörs, raed undantag för uppgifter vid införsel avskattepliktig vara, saratliga funktioner rörande mervärdeskatten av raervärdeskatteenheten inomskatteavdelningen. Det gäller såväl registrering, fastställandeoch uppbörd av skatt särat granskningsverksaraheten i samband härmed.Endast den djupare kontrollen genom skatterevision förekommerävenpå annan enhet inora skatteavdelningen, revisions-enheten. Klaraanknytningar finns på olika sätt till såväl taxerings-som uppbördsverksaraheten.Skattskyldighet till mervärdeskatt uppkoiraner när någon iyrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara eller tjänst.Verksamheten anses yrkesmässig om inkomsten utgör skattepliktig intäkt avjordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse.