prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — De åtgärder som har vidtagits har enligt rådet intelett lill några påtagliga effekter när det gäller att utvecklaarbetskooperativ. Det gäller både insatser som riktats fill småföretag iallmänhet och effekter av försöksverksamheten med slöd lill arbetskooperationoch personalägda företag. Rådels erfarenhet är att insalserna för denkooperativa företagsformen inte kan ges tUlräckligt utrymme inom den befintliganäringspolitiska organisationen. För atl kooperativa företag skall få likvärdigaetablerings- och ulveck-lingsvillkor jämfört med andra förelagsformer föreslårrådet atf särskilda resurser åtminstone för direkl riktas tillkooperativa organ. På så sätt kan en kompetensutveckling och kanske även enattitydförändring åstadkommas som kan förbättra även andranäringspolitiska organs möjligheter all medverka också i kooperativa företagsutveckling.. Rådet föreslår att ett särskilt program förutveckling av ny kooperafion skapas. Huvuddelarna i ett sådant program bör varaatl utveckla etl basprogram samt en lokal och regional organisation förkooperativa förelag, kooperativ förelagsservice samt kooperativriskfinansiering. I detta sammanhang anser rådet atl del är lämpligt allkooperationen själv lar elt avgörande ansvar för atl bygga upp och utvecklasystemet. Rådet finner del angelägel atl resurser tillförs programmel under enfemårsperiod och all insalserna till lika delar finansieras av slaten och kooperationen. Mol den bakgrunden hemställer rådet att högst 2,5milj. ställs lill förfogande för vart och ett av budgetåren 1986/87-1991/92för att finansiera uppbyggnaden av etl kooperativt utvecklingssystem. Medlenbör betalas ul efter förslag av kooperativa rådet, som också bör få i uppgiftatt följa upp och utvärdera verksamheten. Ulvecklingenav såväl befintlig som ny kooperativ verksamhet är betydelsefull ur allmännäringspolUisk synpunkt. I den tidigare nämnda proposifionen om kooperationenskapitalförsörjning slogs del fasl all del är av elt väsentligt allmänt intresseatt de kooperafiva föreningarna kan utvecklas som ell alternativ till andraföretagsformer. Kooperativ verksamhet kan emellertid aldrig skapas utifrån. Denmåste initieras och byggas upp av dem som har intresse och behov av denkommande kooperativa verksamheten. Samhällets uppgift bör därför vara attskapa sådana villkor för en kooperativ verksamhet att denna kan bli ett reeUtalternativ till andra verksamhetsformer. Den ekonomiska föreningen som förelagsform ulgörfortfarande etl be gränsat inslag i ekonomin. Intresset för förelagsformen ökar emellertid. Inte minst bland ungdomarhar den ekonomiska föreningen visal sig vara Prop. 1985/86: 100 ett bra alternativ för all starta näringsverksamhet. Försöksverksamheten med slöd lill personalägdaföretag visar att de kooperativa inslagen i de förelag som har omfattats avförsöksverksamheten har ökat. är dock anlalet ekonomiskaföreningar myckel litet. Jag anser liksom kooperativa rådet attutvecklingsarbetet måsle knytas närmare kooperationen när det gäller kooperativföretagsverksamhet. Specifik kooperativ förelagsservice måste kunna erbjudastidigt i etablerings-processen. Medel bör därför i fortsättningen anvisas förkooperativ ulveckling i nära anslutning till kooperationen och kooperativarådets verksamhet. Det program för kooperativ utveckling som rådet harutarbetat bör ligga till grund för del fortsaita utvecklingsarbetet.Erfarenheterna av den ungdomskooperaliva verksamheten bör härvid tas till varainom ramen för det samlade utvecklingsarbetet. Jag utgår ifrån alt kooperativarådet noga följer verksamheten och rapporterar erfarenheter till regeringen.Jag viU också särskill poänglera vad statsrådet anförde i prop.1984/85:130 om kvinnornas villkor på arbetsmarknaden angående den kooperativaföretagsformen och kvinnor som egna företagare. Jag förutsätter atl kooperativarådet ägnar dessa frågor särskild uppmärksamhet. Statens koslnader för verksamheten bör liksomhittills uppgå lill högst 2,5 milj. kr. per budgetår och bör enligt vad jaganfört under anslaget Småföretagsutveckling betalas med medel från dettaanslag. Jag fömtsätter att kooperationen själv bidrar med motsvarande belopp. Jaghemställer att regeringen bereder tUlfälle atlta del av vad jag har anfört om Arbetskooperation. Jag föreslår att medel för regional utveckling /87 ställs lill regeringens förfogande över följande anslag ochlill nämnda huvudändamål. Prop.1985/86:100 Bil. C I. Visstregionalpolitiskt stöd C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. Täckande av förluster p.g.a.kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Ersättning för nedsättning avsocialavgifter Expertgruppen för forskning omregional utveckling (ERU) Äldre lokaliseringsbidrag/avskrivningslån Äldre offertstöd Lokaliseringsbidrag (centrala beslut) Lån lill regionala investmentbolag Lokaliseringsbidrag (länsstyrelsebeslut) Täckande av bortfall av socialavgifter i Initiering och genomförande av regionaipolitisk forskningm. 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 303056512' 86000000 20000000 ' Avseranslaget C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. Över anslaget anvisas fr. o. m. /86 medelendast för vissa former av regionalpolifiskl stöd som beslutats före detlabudgetår. De ändamål vartill medel anvisas är: - lokaliseringsbidrag/avskrivningslånsom beviljats av länsstyrelse före den samt av regeringen ellercentral myndighet före den , - offertstöd sombeviljats före den , - vissa ännu inteutbetalade lån till privata regionala investmentbolag, - infriande avgarantier för lån i lokaliseringssyfte fill rörelsekapital ochmarknadsföringsinsatser. har redogjorts för utfallet av stödverksamhetenunder . För de ändamål vartill medel beviljats över detlaanslag kan följande nämnas beträffande ulfallet under /85. Utbetalningarav lokaliseringsbidrag/avskrivningslån uppgick liU 181,5 Prop. 1985/86: 100 milj.kr. 16 företag har under /85 beviljatsoffertstöd med sammanlagl 21,6 milj. kr. Utbetalningarna uppgick till 13,2milj. Somlån lill privata regionala investmentbolag har utbetalats 16 milj. kr. Ulbildningsstöd har numera avskaffats som särskildstödform. Utbetalningarna på tidigare beviljat stöd uppgick lill 2,4 milj. kr. Uteslående garanterad kapitalskuld på lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital och marknadsföringsåtgärder sombeviljats enligt den numera upphävda förordningen (1970:180) om stadigtregionalpolitiskt stöd uppgår tiU 0,1 milj. kr. har en garanti på100000kr. Medel för sysselsättningsstöd anvisades t. o. /85 över detla anslag. Utbetalningarna under detta budgetåruppgick till 98,9 milj.kr. Av medel för centrala konsult- ochutredningsinsatser, som åven de anvisades över detta anslag t.o.m. /85,har statens industriverk utnyttjat 6,9 milj. kr. under nämnda budgetår. Ersätlning fill banker för deras administration avbeviljat regionalpoliliskl slöd uppgick under budgelårel 1984/85 lill 4,9milj. Medel för detta anvisas numera över anslaget C 2. Förall täcka resterande utbetalningar lUI de ändamål vartUI medel numera anvisasöver anslaget beräknar statens industriverk ett medelsbehov av 20 mUj.kr. Ilikhel med industriverket beräknar jag medelsbehovet under detta anslagtiU20milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visst regionalpoUtiskt stöd för budgetåret1986/87 anvisa elt förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 79899000' Reservafion 184101000'- 1985/86Anslag 362000000' 1986/87Förslag 362000000 'Avser anslaget C 2. Regionalpolitiskt slöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Demedel som inte var ianspråktagna genom beslul uppgick lill3,3 milj. kr. 'Ytterligare 100 milj. kr. föreslås på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för budget /86. F.n. anvisas medel till följande ändamål över detla anslag: Prop.1985/86: 100 - lokaliseringsbidrag beviljadeav statens industriverk eller regeringen . 14 efter den Ijuli 1984, - offertstöd beviljade efter denIjuli 1985, - lån till privata regionalainvestmentbolag beviljade efter den Ijuli 1984, - kapitalfillskott m. m. tillStiftelsen , - viss administration avregionalpoUtiskt stöd, - eventuella medel för ombyggnadav outnyttjade bostadslägenheter i Kimna. Beslut om lokaliseringsbidrag har av statensindustriverk och regeringen under /85 fattats för 256,1 milj.kr. Lån till privata regionala investmentbolag har beviljats med 8,0 milj. kr.Dessutom har beslut fattals om 13,0 milj. kr. i kapitalfillskott m.m. fillStiftelsen . uppskattar atl behovel av bidragsmedel för beslul av regeringenoch verket under /87 kommer atl uppgå liU ca 330 milj. kr.Verkel föreslår alt nuvarande begränsning av offertstödel till en ram av 40milj. 1984/85: 115 om regional ulveckling och utjämning anmälde chefen förindustridepartementet att stödverksamheten för att kunna planeras långsiktigtbör bedrivas med samma inriktning och i samma omfattning under fyraårsperioden1985/86-1988/89. Efterfrågan på lokaliseringsbidrag har underbudgetåret varit hög. Eftersom del är angelägel atl utnyttja det godakonjunkturläget för atl skapa varaktig sysselsättning i de delar av landet somhar de största sysselsättningsproblemen har regeringen beslutat föreslåriksdagen att till Lokaliseringsbidrag m. m. på tillläggsbudget II lillstatsbudgeten för /86 anvisa ytteriigare lOOmilj.kr. Med hänvisning till vad jag anfört beräknar jag ettsammanlagl medelsbehov för de ändamål vartill medel anvisas över detla anslagav 362 milj.kr. för /87. Härav beräknar jag att offertstöd /87 kommer atl lämnas fill ett belopp av högst 40 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Lokaliseringsbidrag m.m. för budgetåret1986/87 anvisa ett reservalionsanslag av . c 3.Lokaliseringslån ProP- '85/86:100 1984/85Utgift 267620200 Reservation 186000000' 1985/86Anslag 300000000 1986/87Förslag 300000000 'Avser anslaget Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslän. Tidigarereservationsmedel har - med undantag av medel för beslut fattade före denIjuli 1985 - förts bort från anslaget. Över anslaget anvisas medel för lokaliseringslån.Till skillnad mot lokaliseringsstöd i form av lokaliseringsbidrag belaslasdella anslag även med utgifter för lokaliseringslån som beviljas avlänsstyrelse. Jag har lidigare redogjort för utfallet av stödverksamhetenunder . Under /85 har beslut omlokaliseringslån fattats för 195,9 milj. kr. Lånetiden för lokaliseringslånfastställdes fill . Avbetalningsanstånd har medgivits medgenomsnittligt . Ett fåtal företag har bevUjats ränteanstånd. Någonsubvention i samband med långivningen förekommer inte längre. Under /85 har utbetalats 268 milj.kr. I räntor och avbetalningar har under budgelårelinbetalats 294,6 milj.kr. resp. 340,7 milj.kr. Uteslående vid låntagareskonkurs var 26,2 milj. kr. Eftergivet belopp i samband medföretagsrekonstmktioner uppgick till 254,7 milj. kr. Av sistnämnda belopp avser148,1 milj.kr. lån fiU och 73,7 milj.kr. lån till Uddeholm AB.Utestående fordringar på lokaliseringslån uppgick fill 3210milj. /87 räknar statens industriverk med att beslul omlokaliseringslån kommer att fattas för 270 milj.kr. Verket räknar med att ävenutbetalningarna kommer att uppgå till 270 milj.kr. under detla budgelår. Förlokaliseringslån under /87 beräknar jag - med hänsyn bl. a. tiUatl stödverksamheten, somjag tidigare nämnt, bör kunna planeras långsiktigtunder fyraårsperioden /86-1988/89 - medelsbehovet till 300 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt lUl Lokaliseringslån för /87anvisa ett reservationsanslag av . c 4.Regionala utvecklingsinsatser m. m. Prop. 14 1984/85 Ulgift 292759745 Reservation 370024271' 1985/86 Anslag 488000000 1986/87 Förslag 488000000 ' De medel som vid budgetärsskiftet inte var ianspråktagnagenom beslut uppgick till ca 21 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifternaför av länsstyrelserna beslutade lokaliserings- och investeringsbidrag. Vidarebestrids från anslaget utgifterna för stöd i glesbygder lill förelag, kommersiellservice, intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS) samtsamhällelig service. Utgifterna för företagsutveckling (nytt ändamål fr.o.m.innevarande budgetår) och regional projektverksamhet bestrids också från dettaanslag. Innevarande budgetår disponerarlänsstyrelserna 457 milj.kr. för nämnda ändamål, varav högsl 80 milj. kr. fåranvändas till regional projektverksamhet. Från anslaget bestrids vidareutgifterna för teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitiskt prioriteraderegioner saml för cenlrala konsult- och ulredningsinsalser. För dessa ändamålhar 31 milj. kr. Under /85 fattadelänsstyrelserna beslut om sammanlagt 392,1 milj. kr. med följande fördelningmellan de då gällande ändamålen: Samtliga länsstyrelser har inkommit medanslagsframställningar för /87. Sammanlagt beräknarlänsstyrelserna medelsbehovel för regionala utvecklingsinsatser till 595,4milj. Verket begär en ökning av medel för centrala konsult- ochutredningsinsatser från 12 till 20 milj. kr. Genom beslul om regionalpolitiken (prop.1984/85: 115, AU 13, rskr 354) har länsstyrelserna möjlighet att inom en givenmedelsram använda medlen till följande ändamål: - lokaliseringsbidrag/invesleringsbidrag Länsstyrelsernas rätt att beslula ilokaliseringsstödsärenden har utökats 93 tillinvesteringar med elt beräknat totalt kapitalbehov på högst 9 milj. kr. De verksamheter som bedrivs med medel från anslagetbör ha i huvud- Prop. 1985/86: 100 sak samma inriktning som innevarandebudgelår. Jag vUl dock anmäla alt Bil. 14 chefen för industridepartementet, ienlighet med vad jag anförde under anslaget B 12. Småföretagsutveckling, avseratt föreslå regeringen att 10 milj.kr. av anslaget används för särskilda bidragtiU de regionala utvecklingsfonderna i stödområdeslänen. Således börregeringen disponera 41 milj.kr. av anslaget för teknik- och kunskapsspridningi regionalpolitiskt prioriterade regioner, för centrala konsult- ochutredningsinsatser samt för särskilda bidrag till utvecklingsfonderna istödområdeslänen. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet lill oförändral488 milj. kr. för /87. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Regionala utvecklingsinsatser m.m. /87 anvisa ett reservationsanslag av 488000000kr. Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag i glesbygder m. m. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna för att infriastatliga garantier för lån till förelag i glesbygder och för lån lillkommersiell service enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd. Vidarebestrids från detta anslag koslnaderna för all infria garantier för lån som harlämnals enligt förordningen (1979:638) om stalligl stöd till glesbygd (upphävd1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiellservice i glesbygd (upphävd 1980:877) saml enligt förordningen (1976:208) omstatligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskiltstöd till lant-bmksföretag i vissa glesbygder (upphävda 1979:638). Samfiigalänsstyrelser utom länsstyrelsema i och har lämnatanslagsframställningar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en engagemangsramt. o. m. /87 på 116 milj. kr. DenI skedde en övergång till engagemangsram i stället för åriiga beslulsramar för kreditgarantier till förelag i glesbygder m. m. 1984/85:115, AU 13, rskr 354). Engagemangsramen skall successivt byg gas upp lills den uppgår till 290 milj. kr. Länsstyrelsernas utrymme för ny 94 kreditgivning skapas i fortsättningen dels genomamorteringar av lån med Prop. 1985/86: 100 statliga kreditgarantier sombeslutats efter den Ijuli 1985, dels genom den Bil. Förluster till följd av infriade garantier, som beviljats efterden , ger inle utrymme för ny garantigivning. För /86 fastställdesengagemangsramen till 52 milj.kr. För tiden fram t. o. m. /87bör ramen utökas lill 100 milj. kr. Anslaget bör för näsla budgetår tas upp med oförändratbelopp, . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge atl statlig kreditgarantiför lån fill förelag i glesbygder och för lån lill kommersiell service får beviljas i sådan omfatlning atl det sammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats efter uppgår till högst lOOOOOOOO kr., 2. till Täckande av förluster pågrund av kreditgarantier till före tag i glesbygder m. m. för /87 anvisa etl förslagsan slag av . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1984/85 Ulgift 254658000 1985/86 Anslag 360000000 1986/87 Förslag 310000000 Från anslaget, som disponeras avriksförsäkringsverkel, täcks bortfall av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av lagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och aUmänlöneavgift i . Enligt denna lag skall denprocentsats efter vUken arbetsgivaravgifter resp. egenavgifter sammanlagt utgårenligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare sättasned för verksamheter inom vissa näringsgrenar sombedrivs i . För nedsättning av egenavgifter gällerbestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Berörda näringsgrenar ärgmvverksamhel, tillverkning, pro-duktionsvaminriklad partihandel,uppdragsverksamhet och hotell-, pensionals- och campingverksamhel. Ellsärskill bidrag lill kostnaden för arbetsgivaravgifterna lämnas vid ökning avsysselsättningen. Utgifter för della bidrag belastar anslaget C 7.Sysselsättningsstöd. Verksamheter inom nämndanäringsgrenar som bedrivs i samhälle är befriade frånsocialavgifter och allmän löneavgift under liden den Ijanuari l984-den3ldecember 1993. Verket beräknar med utgångspunkt från utfallet underförsta kostnaderna för innevarande budgetår lill 280 milj.kr. för ersättning för nedsättning av socialavgifter. Verket räknar med i stort samma volym för 95 Med enlöneuppräkning på beräknar verket ' Prop. 1985/86: 100 medelsbehovet tiU 310 milj. kr. för /87. Jagberäknar bortfallet av avgiftsinkomster genom nedsättning av socialavgifteroch allmän löneavgift i Norrbotiens län lill 310 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår all tiU Ersällningför nedsättning av socialavgifterför /87 anvisa ett förslagsanslag om 310000000kr. 1985/86Anslag 120000000 1986/87Förslag 120000000 Över anslaget anvisas fr.o.m. /86medel för sysselsältningsstöd. Även det bidrag lill kostnaden för arbetsgivaravgifternasom under vissa fömtsättningar lämnas vid verksamheter i länbelastar detta anslag. Jag har redogjort för utfallet avverksamheten med sysselsältningsstöd . Genom riksdagensbeslut om regionalpolitiken vären 1985 höjdes sysselsättningsstödel i samlligastödområden . beräknar medelsbehovel för de ändamål vartUI medel beviljas överanslaget lill 120 milj. kr. under /87. Jagberäknar i likhel med industriverket det totala medelsbehovet under budgetåret1986/87 fill 120 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Sysselsättningsstöd för /87anvisa ett förslagsanslag av 120000000kr. c 8.Expertgruppen för forskning om regional utveckling Prop- 1985/86:100 1985/86Anslag 4 300000 1986/87Förslag 4300000 Från anslaget bestrids koslnaderna för expertgmppensför forskning om regional utveckling (ERU) verksamhel. Expertgruppenför forskning om regional utveckling ERUberäknar medelsbehovel lill . 1984/85:115 om regional ulveckling och utjämning redovisas behovet avforskning som kan bidra till att förbättra kunskapsunderlaget förregionalpolitiken och det angelägna i all synsätt och resultat från forskningenfår en bred spridning till olika användargmpper. Den roU som ERU bör ha i dessaavseenden som länk mellan forskningen och användare av forskningens resultatredovisas också. För /87 bör anslaget las upp till oförändrat4,3 milj. kr. Jaghemsläller att regeringen föreslår att tiU Expertgruppen för forskning om regionalutveckling för /87 anvisa ell reservafionsanslag av . 97 7 1985186. D.Mineralförsörjning m. m. BiM4 ' ' Sverigesgeologiska undersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten förfrågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. - utföra allmän geologiskkartering, - bedriva prognos-, informations-och dokumentationsverksamhet på mineralområdet, - följa den svenska ochinternationella utvecklingen inom mineralområdet, - handlägga ärenden enligtminerallagstiftningen, lagsfiftningen om kontinentalsockeln samtlagstiftningen om utländska förvärv av fasl egendom m. m. vad avsergmvrälligheter. Verksamheten skall bedrivas på etl sådant sätt atlinsamlat material snabbt pubhceras och i praktiska former görs lättillgängligt.SGU skall i övrigt på bästa säll söka främja all landels mineralresurserutnyttjas. SGU åtar sig utrednings- och undersökningsuppdrag.Uppdragsverksamhelen skall ge full kostnadsläckning. SGU leds av en styrelse. Chef för SGU är engeneraldireklör. Inom SGU finns fyra enheter: två för kartering ochdokumentation, en för myndighets- och utredningsuppgifter samt information ochen för administration. Inom SGU finns också elt planeringssekretariat. Till SGUär knutet etl kartråd, ett mineralresursråd och etl prospekleringsråd. SGUär chefsmyndighet för bergsstaten. VidSGU finns 267 tjänster. SGU är lokaliserad lill med filialkontor iLund och Göleborg. Vid SGU tillämpas programbudgetering med följandeprogramindelning: Geologisk kartering ochdokumentation. Verksamheten under programmen 1 och 2 finansierasfrån reservationsanslaget geologiska undersökning:Geologisk karteringm.m. Verksamheten under programmet 3 finansieras genom direkt ersättning frånkonsumenterna. Investeringar i utmstning finansieras frånreservationsanslagel geologiska undersökning: Utrustning. geologiska undersökning: Geologisk karteringm. 1985/86: 100 Bil. 1984/85 Ulgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Anslagetär uppdelat på tre program, nämligen: Geologisk kartering ochdokumentation. Utgifieroch inkomsler för dessa program redovisas under anslaget. Geologisk kartering och dokumentationomfattar den verksamhel som syftar till atl ta fram och i form av kartor i reguljäraserier tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörande utnyttjandeav landskapet, berggrund, jordlager och grundvatten. Vidare omfattar programmetden verksamhet som syftar lill alt genom insamling, bearbetning och bevarandeav uppgifter om geologiska förhållanden på annal sått än genom den reguljärakarteringen fillgodose allmänna och enskilda behov av geologisk information. Myndighetsuppgifter och informationomfattar vissa myndighels- och utredningsuppgifter på mineralområdet saml denverksamhet som syfiar lill att informera såväl internt som externt i frågorinom det geovelenskapliga området. Uppdragsverksamhet omfattar denverksamhel som finansieras genom direkl ersätlning från konsumenterna.Uppdragen skall ha nära samband med karterings- och dokumentafionsverksamheleneller ulrednings- och informationsverksamheten. Avföljande sammanställning framgår hur kostnader och intäkter för verksamhetenfördelar sig på olika program: Program 1 000-tal kr. 1985/86 Budget 1986/87 beräknar Geologisk karlering och dokumentation Avgår 1 inkomster Myndighetsuppgifter och informalion Avgår i inkomster Uppdragsverksamhet Avgår i inkomster 5 800 5 800 Underde olika delprogrammen redovisar SGU ulöver medel i enlighel medhuvudförslaget för pågående verksamhet medel för förändring av verksamhetenenligt följande. Rationaliseringsålgärderna är främsl förenklingar iproduklionen och utökad ADB-användning. Geologisk kartering och dokumentation SGUförfogar över ell omfattande kvartärgeologiskt basmaterial från de inre delarnaav . Genom relativt begränsade karteringsin-satser skulle detvara möjligt att komplettera detta material för att sammanställa och tryckakvartärgeologiska kartor i skala 1:250000 över Lapplandsdelen av Norrbottenslän. Den totala kostnaden för att ta fram dessa kartor är ca 3,5 milj. kr. Förde inledande arbetena begär SGU 350000kr. som etl engångsbelopp för att informera kommuner ochlänsstyrelser om gällande gmv- och mineralrältigheter i samband med införandelav lagen om hushållning av naturresurser m.m.och nya plan-och bygglagen. De tre råd som finns knutna lill SGU kartrådet,prospekteringsrådel och mineralresursrådet - består av sakkunnigarepresentanter för användarna av SGU: s produkter. Råden lämnar värdefullasynpunkter på SGU:s verksamhet och långtidsplaner. Några särskilda medel harinte anvisats för rådens verksamhet.