prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Allmäntger materialet intrycket alt de äldre dellagarna främsl finns i utbildning somäger rum pä deltid eller på frilid. Ser man i stället lillutbildningsbakgrunden hos dem som deltar i vuxenulbildning, sä är del eltgenomgående drag all del lägsia deltagandet finns hos dem som har fått kortareutbildning än . Detla har sannolikt elt samband medåldersfördelningen: deltagandet är ju lägst i de åldersgrupper som har dengenomsnittligt kortaste utbildningen. Deltagande i vuxenutbildning ärenligt utredningens material vanligast inom de grupper som har den högstalidigare utbildningen, dvs. de som har någon form av högskoleutbildning. Del ärbara komvux och AMU som skiljer sig från del mönslret: deltagande där ärvanligast bland dem som har fält utbildning inom gymnasieskolan. Denlyp av ulbildning som uppvisar den största skillnaden mellan kortutbildade och högutbildadeär personalutbildningen, i vilken andelen högutbildade är mycket slor.Personalutbildningen omfattas ju inle heller av samhällets ulbildningspolitiskamål att åstadkomma ökad jämlikhet. Man måste sammanfattningsviskonstatera, atl merparten av vuxenutbildningens resurser går lill personer somtidigare, i ungdomsskolan och högskolan, har fått mest ulbildning. Det finnsell samband mellan utbildningsnivå och socioekonomisk nivå och inte ovänlatvisar utredningen också att deltagandel är slörst inom de högresocialgrupperna. De här redovisade förhållandenamåste föranleda atl alla anordnare av vuxenulbildning noga prövar inriklningenoch utformningen av sin verksamhet. Det är enligt min mening ocksä nödvändigtalt i det fortsatta arbetet ingående överväga hur man på elt mera effektivtsätt skall kunna rikta vuxenutbildningsinsatserna så atl de verkligen når ochomfattar också de grupper som har den kortaste tidigare ulbildningen. Enligt utredaren visar olikaundersökningar klart alt vuxenutbildningen är av stor belydelse för dem som hardeltagit. Den enskilde står starkare och bättre efter utbildningen änföre. Självförtroendet ökar, och det gör också lusten alt lära sig mera.Deltagarna fär en slarkl ställning pä arbetsmarknaden, mera kvalificeradearbetsuppgifter eller nya anställningar. För mänga hemarbetande harvuxenutbildningen varil del första stegel mot den öppna arbetsmarknaden.Vuxenutbildningen leder också lill alt aktiviteten i samhällslivet ökar, ochdeltagarna kan hävda sin rätt på ell annal sätt än lidigare. 5.3Aktuella förändringar inom vuxenutbildningen Prop. 1985/86: 100 Utredarenframför en rad förslag till hur vuxenutbildningen bättre skall kunna uppfyllamålet att nå de kortutbildade. Del är inle min avsikt atl här la ställning lilldessa förslag. Jag vill emellertid peka på vissa ålgärder som under de senareåren har vidtagits i den riktning som utredaren eftersträvar och vissa andraåtgärder i samma riktning som jag kommer all förorda. Utredaren framhåller del angelägna i alt olikavuxenutbildningar lill innehåll och organisation anpassas lill särskilt deprioriterade gruppernas förutsättningar och behov. Just detla var etl av deviktigaste syftena med införandet av en särskild läroplan för ochstatlig utbildning för vuxna (Lvux 82). Genom den egna läroplanen har dettydligare markerats att komvux är en i förhållande till grund- ochgymnasieskolorna frislående, men likvärdig, skolform. Läroplanen medger slor flexibilitetvid organisationen av studierna, och denna flexibilitet bör utnyttjas för atlerbjuda dellagarna i komvux största möjliga frihet bäde vid kombinationen avolika kurser och dä del gäller studieinlensilet och den tidsmässigaförläggningen av studierna. Med start under innevarandebudgelår har en försöksverksamhet med friare regler förstudiecirkelverksamheten påbörjats. Försöksverksamheten är avsedd all pågåunder Ivå år, och syftet är atl pröva nya meloder för atl rekrytera ochaktivera människor alt delta i studiecirklar. Utredaren har lämnal förslag iliknande syfte om atl en viss andel av resurserna för vuxenutbildning skall fåanvändas på ett friare sätt men med klarare målstyrning än . Jagförväntar mig att studieförbunden i sina remissyttranden över belänkandet skallredovisa sina erfarenheter av den nu pågående försöksverksamheten. Dessaerfarenheter blir av slort värde för bedömningen av förslagen i detla avseende. Utredaren pekar också på attvuxenstudiestödét i många fall inte är tillräckligt för atl möjliggöra attförvärvsarbetande vuxna börjar studera pä . Den ändradesreglerna för det särskUda vuxenstudiestödét. a. infördes barntillägg fördem som är medlemmar i arbetslöshels-kassa, vilkel för mänga i den egentligamålgruppen innebar en väsenilig förbättring. Resultatet har, som avsett, bliviten väsentlig ökning av antalet förvärvsarbelande bland dem som fär särskiltvuxenstudieslöd. beslul omförnyelsefonder (prop. 1984/85:86, FiU 9, rskr 108) och omuppdragsutbildning (prop. 1984/85: 195, UbU 1985/86:4, rskr 16) kommer ocksåenligt min mening all få stor belydelse för vuxenutbildningens utveckling underde närmaste åren. Jag bedömer det som sannolikt alt följden blir inle bara enökning av vuxenutbildningens volym utan också atl den statligt stöddavuxenutbildningen i bl.a. studieförbund och komvux kommer i närmare ochfruktbar kontakt med arbetslivets behov och önskemål. Förslaginför /87 Prop. 1985/86: 100 Jag kommer senare alt framlägga förslag om vissa åtgärder,vilka som gemensaml drag har alt förbättra förutsättningarna för all de primäramålgrupperna och syftena med vuxenutbildningen skall nås. Min företrädare anmälde i 1985 ärsbudgetproposition sin avsikt att föreslå regeringen alt ge centralasludiestödsnämnden (CSN) i uppdrag alt inkomma med förslag tillförsöksverksamhet med friare resursutnyttjande då det gäller tim- ochdagstudiestöd och uppsökande verksamhet. CSN har inkommit medde begärda förslagen, och dessutom har myndigheten ochvuxenutbildningsnämnderna på eget initiativ påbörjat vissa försök inom ramenför gällande bestämmelser. Jag återkommer senare med förslag för attmöjliggöra en vidgad försöksverksamhel. Syftet med denna är delsamma som medden nyssnämnda försöksverksamheten med studiecirklarna, nämligen att förbättramöjlighelerna atl rekrytera kortutbildade till vuxensludier. Försöken liggerdärmed i linje med utredarens förslag. Arbetsmarknadsministern kommersenare denna dag att föreslå väsentliga höjningar av utbildningsbidragen förarbetsmarknadsutbildning. Som en följd härav kommer också det särskildavuxenstudiestödet att höjas. Vidare kommer jag i del följandeatt föreslå, alt åldersgränsen för att få särskUt vuxenstudiestöd höjs frän 45lill 50 är. Som har framgått tidigare är del främsl i åldersgrupperna över 45år som del stora flertalet kortutbildade numera finns. Mitt förslag bör därförleda till atl möjlighelerna till utbildning förbältras för en angelägenmålgrupp. Arbetsmarknadsministern kommerockså senare denna dag all föreslå, att den som uppbär arbetslöshetsersättningskall fä rätt all bedriva studier pä halvtid eller, under en begränsad periodom någon eller , på heltid. Detla gör det möjligl för mänga allanvända den pålvungna arbetslösheten till all skaffa sig värdefull utbildningoch alt därigenom förbättra sina möjligheter alt få ett arbeie. Del är nuviktigt alt de olika anordnarna av vuxenutbildning organiserar kurser av sådantslag att det är möjligl alt della för dem som uppbär arbetslöshetsersättning. Jag anser, att det är väsentligtalt studieförbunden får ökade möjligheter atl della i satsningen på breddatautbildning, iag återkommer i det följande med förslag om hur delta skallkunna ske med början /87. Jag har i del föregående utförligt uppehållit mig vidvuxenutbildningens uppgift alt skapa större rättvisa i ulbildningsavseende mellm och inom generationerna. kommer även i framliden all vara en cenlraluppgift för vuxenutbildningen. Enligt min mening är del uppenbartatl ansträngningarna måste ökas då det gäller all nä de kortutbildade. Ökaduppmärksamhet måste därför riktas mot vilka typer av kurser som ges inom olikaslag av vuxenulbildning så alt dessa svarar mot de korlutbildades behov.Samspelet mellan uppsökandeverksamhet, utbildningens organisaiion och innehåll samt siu- Prop.1985/86: 100 diestödet mäste förbättras. I det sammanhanget måste utredarensförslag Bil 10 om friare resursanvändning i förening med ökad målstyrninganses vara mycket väsenlliga. Vuxenulbildning i vid mening måsleenligt min mening även av andra skäl ägnas ökad uppmärksamhet i framliden.Della beror framför allt på atl behovet av återkommande utbildning framstår somallt mera uppenbart. Perspektivet återkommandeutbildning är framför alll knutet till individens, arbetsmarknadens ochsamhällets behov av alt kunskaperna fortlöpande utvecklas och förnyas i taktmed teknikens ulveckling, förändringar av produktionsprocesser ochsamhällsstruktur. Del har därför framför alll all göra med individensmöjligheter atl hävda sig i ett framtida, föränderligt yrkesliv. Siruklurförändringar och ny teknikskapar incitament lill återkommande utbildning, dvs. ny utbildning åt dem somredan finns i arbetslivet genom insatser frän olika delar avutbildningsväsendet - vuxenulbildning, arbetsmarknadsutbildning, högskolaeller personalutbildning. Uppslutningen kring sådana ålgärder har varierat medtiden. Del förefaller nu som en uppslutning håller på all ske kringföreställningen all ulbildning av vuxna är etl myckel viktigt instrument förall snabbt tillföra arbetslivel ny kunskap. Utbildning lar tid. Planerings- ochgenomförandeperioden år alllid längre än samhällets och näringslivelsplaneringsperioder. Dessa omständigheter gör del nödvändigl alt beskriva mål itvå perspektiv, elt längre och ell kortare. Ungdomsutbildningen svarar mot detförra. Vuxenutbildningen mot det . Ungdomsutbildningen fär storaeffekter pä arbetslivet . Ålgärder för alt fortbilda och vidareutbildapersoner i den existerande arbetskraften kan ha större intresse för elt snabbigenomslag i arbetslivel. Sådana ålgärder bör i slor utsträckning finansieras avarbetsgivarna eller 1. ex. genom förnyelsefonderna. Men en betydande del avinsalserna bör kunna göras inom ramen för den nuvarande av samhällel finansieradeeller stödda vuxenutbildningen. Bakom det ökande intresset för denämnda åtgärderna finns föreställningen alt ulbildning betalar sig: frånindividens synpunkt därför att del betalar sig i individuell och socialsäkerhet genom möjligheter lill anställning och utveckling; fränproduktionssystemets synpunkt därför atl del leder lill kvalitativt bällreproduktion och möjlighet atl snabbare tillgodogöra sig ny teknik och allförändra produktions- och arbetsorganisation; från samhällets sida därför atldel innebär en mer produktiv användning av insatta resurser än en alternativanvändning, som medför socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska kostnader. För alt främja teknisk ochindustriell ulveckling blir det därför nödvän digt atl ägna ett betydande intresse åt personalutbildning. Ett påfallande exempel på delta är data/eleklronikområdel. En industriell ulveckling som bygger på dalatekniken kan inte enbart förlila sig på nytillförsel av arbetskraft genom unga nyutbildade. Det väsentligaste in strumentet för att föra ut kunnande i arbetslivet måsle vara ulbildning av människor som redan är yrkesverksamma. 5.5 Breddatautbildning Prop. 1985/86: 100 Statsrådet I. Carlssonhar i prop. 1984/85: 220 om datapolitik beskrivit den snabba ulvecklingen inomdataområdet, som bl.a. leder lill stora omställningar pä arbetsmarknaden. Dekortutbildade riskerar att drabbas på flera sätt av utvecklingen. Dels kan de iframtiden få svårare att finna arbetsuppgifter pä en arbetsmarknad somkännetecknas av avancerad teknik, dels kommer de sannolikt atl drabbas mer änandra av växande kunskapsklyftor mellan generationer och mellanyrkeskategorier. Statsrådet anförde atl det mot denna bakgrund ärnödvändigt atl överväga en särskild utbildningsinsats i datateknik förkortutbildade. Jag anser att sådana erfarenheternu vunnits att det är befogat att göra särskildainsatser i fråga om bred datautbildning. En sädan satsning är angelägen bädemed tanke pä näringslivets konkurrenskraft och av jämlikhetsskäl. Allamedborgare bör ges likvärdiga förutsättningar alt dra nytta av den nyateknikens möjligheter. pågår enförsöksverksamhel med datautbildning för kortutbildade, som bekostas med medelunder huvudtitel. Försöksutbildningen, som kommeratl pågå även under slörre delen av är 1986, utvärderas av Arbetslivscentrum.Av en delrapport frän framgår alt nära hälften av dellagarna hadeenbart grundskola eller folkskola. Två tredjedelar var kvinnor. Bäst resultatuppnådde man enligt ulvärderarna då ulbildningen omfattade minsl 70-80 fimmar. Datadelegalionen (B 80:03) har haftuppdrag atl utvärdera hillills genomförd informalion och bred ulbildning idatafrågor. Delegalionen har överlämnal betänkandet (SOU 1985:50) Breddatautbildning. Betänkandets tyngdpunkt ligger i dess överväganden ochrekommendationer förden framlida datautbildningen. Del innehåller dels enundersökning av datautbildningen i tre kommuner i landel och en genomgång avutbildningsmaterial, dels förslag belräffande innehåll i och genomförande aven bred datautbildning. Grundläggande datautbildningbekostad hell eller delvis av statsmedel anordnas i ,gymnasieskolan, komvux, studieförbund och AMU. Utbildningen i gymnasieskolanoch komvux syfiar till yrkesutbildning eller behörighet för fortsatta studier.AMU är ocksä yrkesutbildning, men är huvudsakligen avsedd för arbetslösa. Denenda datautbildning som i försia hand vänder sig till en bred allmänhet ärstudiecirklarna. Läsårel 1983/84 anordnades nästan 250000 studiecirkeltimmarmed över 90000 deltagare i sådan dalautbildning som skall ge en bred översiktav området. Därtill kom i mer teknisk utbildning.Jag anser all det är vikiigi all studieförbunden fortsäiter alt anordna breddatautbildning av delta slag. Datadelegalionen har vissa förslag i vad avserbåde utbildningens innehåll och förbättringar av kvalilelen, som jag hoppas allstudieförbunden kommer att la fasla på. En slor del av datautbildningenbedrivs inom ramen för personalutbildningen. Ansvaret för alt anslällda fården utbildning som behövs för arbetet, bl.a. inom dataområdet åvilar i försiahand arbetsgivaren. anställda själva, framför allt genom sina fackligaorganisationer, och sam- Prop. 1985/86: 100 hållet har emellertid anledning attutöva inflytande på personalutbildning- Bil 10 en. Utbildningens innehåll ochfördelningen av ulbildningslillfällen mellan de anslällda påverkararbetsmarknaden och välfärden i samhället. Förnyelsefonderna och motsvarandeinsatser inom den statliga sektorn är bl.a. avsedda alt användas tillulbildning av sådana anslällda som annars inle skulle få den ulbildning i t.ex. ny teknik och informationsbehandling som behövs på en föränderligarbetsmarknad. Daladelegationen menar med breddatautbildning både att utbildningen vänder sig lill en bred målgrupp, iprincip alla vuxna, och alt innehållet i ulbildningen ger en bred översikt överområdet. Jag vill lägga till att bred datautbildning bör vara en grundläggande,orienterande utbildning som kan utgöra första steget i en utbildningskedja. Denavgränsas därmed från färdighelsulbildning för dalayrken och olika slag avspecialistutbildningar. Del finns enligt min mening starkaskäl även för samhällel alt göra särskilda satsningar på bred datautbildninglill medborgargrupper som lätt kommer till korla i personalutbildning och annanvuxenulbildning. kortutbildade och kvinnor. Jag kommer senare all underanslaget Bidrag till studieförbund m. m. föreslå alt studieförbunden fårmöjlighet att under tvä budgelår anordna statsbidragsberättigade studiecirklarmed friare regler i grundläggande dalakunskap för kortutbildade. För sådanacirklar bör studieförbunden få dispens från reglerna om högsta anial limmar persammankomst och högsta antal sammankomster . Inte heller reglerna omfördelning av studietiden pä minsl bör gälla för dessa cirklar.Avsikten är atl ulbildningen skall kunna läggas upp som en sammanhängande kurs,men ändå bekostas delvis av de reguljära studie-cirkelbidragen. Arbetsmarknadsdepartementetsförsöksverksamhel, som jag har nämnt, bör kunna ge värdefullinformation om hur dessa kurser och andra som riktar sig lill kortutbildadeskall anordnas för alt nä syftena. Jag vill i sammanhanget nämna allarbetsmarknadsministern senare kommer atl föreslå atl den mer yrkesinriktadedelen av denna datautbildning skall få bedrivas som AMU i företag. Slörre delen av daladelegationensarbeie rör frågor om den grundläggande datautbildningens innehåll, omfaitningoch kvalitet. Flera förslag som riktar sig till utbildningsproducenter ochanordnare avser handledarutbildning och kravspecifikation i fräga omutbildningsmaterialet. När del gäller utbildningens innehåll och omfatlningöverensslämmer delegationens uppfattning i slort sett med den preliminärautvärderingen av ulbildning för kortutbildade.Delegationen anser alt utbildningen bör omfatta sammanlagt . Denskall behandla såväl datateknik som teknikens användning och konsekvenserna avdenna användning för individer, organisationer och samhälle. Delegationen framhållervidare att den breda datautbildningen bör ge vissa grundläggande kunskaper omdatautvecklingen och dalaanvändningen, insikter i olika frågor som rörmänniskans roller i etl samhälle med alltmer systembunden information och ökadförmåga att diskutera datateknikens användning i samhället och på den egnaarbetsplatsen. Datadelegationens förslag överlämnades till civilministerni november 30 Betänkandet har senareöveriämnats till ulbildningsdeparlemenlel för Prop. 1985/86: 100handläggning och har skickals ut till ett antal utbildningsanordnare och Bil 10 andra intressenter för kännedom och ev. synpunkter. Jag vill redan nupeka på några förslag frän delegalionen, som jag anser vara väsentliga i detfortsatta arbetet för bred datautbildning. Ulbildningen bör ha sin utgångspunkt i denenskildes eller deliagargrup-pens erfarenheter, förutsättningar och intresse.Den bör ha en stark koppling till deltagarnas vardag och den verklighet som demöter i samhället. För detla krävs en "öppen" pedagogik som bästtillgodoses i studiecirklar eller annan dellagarcenlrerad utbildning.Handledare, utbildningsmaterial och programvara får med denna uppläggningnyckelroller i den breda datautbildningen. Handledaren bör ha vissvuxenpedagogisk kompelens eller erfarenhet, men skall inte behöva varadalaulbildningsexpert. Det är angeläget all, genom såväl effektivarerekrytering som vidgad handledarutbildning, öka tillgången på handledare somkan förverkliga de pedagogiska ambitionerna. Del är också enligt min meningviktigt atl la fram utbildningsmaterial och programvara som är anpassade slarkl dellagarcenlrerad och gruppbaserad uppläggning av utbildningen. Jaganser att delegationens förslag atl utbildningsanordnare bör gä samman om atlutarbeta kravspecifikationer i fräga om utbildningsmaterial är bra. Inom har en arbetsgruppinom dataområdet tillkallats . Denna grupp, dataulbildningsgruppen,har lill uppgift dels att redovisa de åtgärder som redan vidtagits inomdatautbildnings-området och det utvecklingarbete som pågår, dels att ge förslagtill inriktning för framliden när del gäller såväl mål och innehåll somorganisation av datautbildningen inom skola och vuxenulbildning. Gruppen kommerockså att utarbeta ett samlat handlingsprogram inom datautbildningsområdet.Resultatet av gruppens arbeie kommer alt redovisas . Några av daladelegalionens förslag riktar sig tillregeringen. Det gäller slöd lill ulveckling av utbildningsmaterial ochutbildningsprogramvara, forsknings- och utvecklingsarbete och försöksverksamhetsamt förstärkt rådgivningsverksamhet. Dessa förslag faller inom ramen för detuppdrag som lämnals till dataulbildningsgruppen. För att en kraftfull ocheffekliv satsning på bred datautbildning skall leda lill konkreta resultatkrävs sannolikt någon form av slöd- och uppföljnings verksamhel. Vad denna börinnehålla och hur den bör vara organiserad avser jag all återkomma till i eltsenare sammanhang. 6 Teknisk förnyelse och utveckling 6.1 Allmänt om behovet av tekniker och ingenjörer m. m. Jaghar genom vad jag anfört i avsnittet Utgångspunkter velat stryka under främsl den lekniska utbildningens och forskningens roll i ell industripoli tiskt perspektiv. Jag vill här erinra om vad industriministern anförde i regeringens skrivelse (1984/85:218) med redovisning av vissa planerade åtgärder för alt effektivisera statens insatser inom informalionsleknolo- 31 Han nämnde där att vi befinneross i en period Prop. 1985/86: 100 som kännetecknas av ekonomiskåterhållsamhet, ell ökat antal ungdoms- Bil 10 studerande (ungdomspuckeln) ihögskolan och kraftiga omstruktureringar mellan olika ulbildningsvägar. 1 ensådan situation är del vikiigi all inte bara låta ulbildningspolitiskaavväganden få avgöra vilka resurser som skall disponeras för den framtidainformationsleknologiutbildningen i högskolan. Man borde i större omfatlningän tidigare sätta in ulbildningen i elt industripolitiskt perspektiv.Induslriminislern fann det vidare angeläget all man beaktar behovet av enhelhetssyn på utbildnings- och industriulveck-ling bl. a. i vad avserresursplanering (s. 29). Vad jag nu har återgivit är enligtmin mening relevant inle bara för dala-och elektronikområdel utan också förandra grenar av teknisk utbildning och forskning. Jag vill för min del härkonstalera att det finns en allmän uppslutning kring utbildningens ochforskningens belydelse för den industriella ulvecklingen. Detta förhållandebör utgöra en god grund för intensifierade ansträngningar för att göra vad somär möjligt för att stärka den lekniska utbildningen och forskningen. Jag skallnu la upp några vikliga utgångspunkter för detla arbete. En utgångspunkt mäste las i delförhållandet atl möjligheten atl ersätta högre utbildad personal med lägreutbildad har minskal. Den brist på civilingenjörer, som vi för närvarandeupplever, kan delvis förklaras av atl kunskaperna hos gymnasieingenjörer ochinstitulingenjörer inte längre räcker till för att dessa, som lidigare, skallkunna gå in på arbelen som normall skulle kräva civilingenjörer.Gymnasieingenjörer anställs ocksä förutom i sedvanliga befattningar i ökadomfatlning som tekniker på verkstadsgolvet för t. ex. service, underhåll,provning och montering. Elt underlag för att bedöma vadsituationen kräver har lagils fram av Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA). Föratl bl.a. kartlägga behovel av kvalificerade tekniker fick IVA iuppdrag av regeringen att utreda om företagens ökade personalefterfrägan är ettkonjunkturfenomen eller tecken på en permanent förändring. IVA skulle vidareundersöka vilka krav/kompetenser som företagen kan förutse liksom behovel avingenjörer och tekniker på olika nivåer. Uppdraget har redovisats förindustriministern i en skrivelse , vilken har överlämnats tillutbildningsdepartementet för handläggning. IVA framhåller all tillgången påcivilingenjörer är en nödvändig förulsätlning för all industrin skall kunnaleva vidare och utvecklas. Av nationalekonomiska skäl är det nödvändigl altden industriella verksamheten ökar och breddas. råder enligt IVAslor brist pä kvalificerade tekniker och i synnerhet ingenjörsulbildade. IVAunderstryker alt denna brist inle beror på konjunkturerna utan har strukturellaskäl. Behovel av kvalificerade tekniker kommer all försätta atl öka, men detkommer att uppstå variationer i efterfrågan beroende på konjunktursvängningar. Sammanfattningsvis anser IVAföljande. Anlalet civilingenjörer behöver vara 70000, dvs. av anlalet förvärvsarbelande. Som jämförel se kan nämnas all andelen är 0,i medan den är t.ex. 1,i och 2,i . För alt nå upp till det föreslagna målet 32 erfordras en genomsnittligexamination på 3 500 . 1985/86: 100 antaletnybörjarplatser ca 3900 och examinationsfrekvensen . Bil 10 Ävenandelen forskamtbildade civilingenjörer behöver höjas kraftigt. IVA pekar ocksåpå behovet av en ny ingenjörsutbildning molsvai;ande studier eflergrundskolan.