prop · G90323 · 1985-12-31 00:00:00 — Om punkten 2 utgår synesdel för övrigt kunna övervägas om det längre finns någon anledning attpunktindela återstående bestämmelser i stycket. Jaghar i avsnittet med aUmänna synpunkter konstaterat att del finns myckel aUvarligabrister i underlaget för det remitterade förslaget och i utformningen av dettasamt alt bristerna inte kan avhjälpas inom ramen för en lagrådsgranskning. Jaghar därför bestämt avstyrkt all förslaget läggs tUl gmnd för lagstiftning. Vadjag anför i det följande innebär alltså inte förslag till alla de ändringar sombehövs för att avhjälpa bristerna så att det remitterade förslaget skall kunnaläggas till gmnd för lagstiftning utan endast uttalanden beträffande vissadetaljfrågor. Det bör erinras om att jagi avsnittet med aUmänna synpunkter tillagt att en möjlighet vore att man begränsade förslaget till företagsbot till att avse endast de fall då fråga var om "elt grovt åsidosättande av de särskilda skyldigheter som är förenade med verksamheten"; företagsbot skulle i så fall inte utgå i fall då brottsligheten "annars är av allvariigtslag". 1985/86: 23 Mot bakgmndav vad som jag här har anfört gillar jag lagrådets kritik motutformningen av förevarande paragraf men anser att den inte går tillräckligtlångt. Lagrådet har föreslagit vissa begränsningar och omformu-leringar. Dessaförslag innefattar i och för sig klara förbättringar. Det bör emellertid understrykasatt det även i lagrådets förslag saknas bestämmelser av vilka framgår vem inomen juridisk person som genom försummelse att vidtaga förebyggande åtgärder kanådraga näringsidkaren/den juridiska personen företagsbot. En sådan bestämmelsekrävs om rättssäkerheten skall kunna tryggas. Pä grund av de brister ibeslutsunderlaget som jag påtalat i avsnittet med allmänna synpunkter har jaginte möjlighet att här föreslå en sådan bestämmelse. Jaginstämmer i vad lagrådet anfört om innebörden i rekvisilet "grovt åsidosättande"av de särskilda skyldigheter som är förenade med verksamheten. Vad beträffar rekvisiletalt brottet skall ha begåtts "i utövningen av näringsverksamhet"vill jag, utöver vad lagrådet anfört därom, erinra om departementschefensuttalanden att - liksom vid tillämpning av motsvarande bestämmelse i 36 kap. 3a § så skall anses vara fallet om brottet ingår som "ettled" i en näringsidkares verksamhet eller "typiskt sett" har enklar anknytning tUl den verksamhet som bedrivs av gärningsmannen i hansegenskap av näringsidkare eller av företrädare eller anställd hos den sombedriver näring. Jagvill vidare erinra om att i motiveringen anförs att även brott som begåtts avuppdragstagare kan anses ha begåtts i utövning av näringsidkarens verksamhet.Den närmare innebörden av begreppet uppdragstagare har emellertid inte berörts.Avses därmed även mer eller mindre självständiga underentreprenörer, såsomvissa byggnadsarbetare, arrendatorer av restauranggarderober ellerfrisörstolar? Vad avses gälla om en sådan underentreprenör bedriver sinverksamhet i aktiebolagsform? Enligtspecialmotiveringen skall gemensam företagsbot dömas ut, om mer än ett brottbegåtts i utövningen av näringsverksamheten. Delta torde vara en riktiglösning. Den kan emellertid inte anses ha kommit lill klart uttryck i självalagtexten. För att så skall ske krävs att första stycket kompletteras med enmening av förslagsvis följande lydelse: "Skall företagsbot samtidigtbestämmas för flera brott ådömes gemensam företagsbot." Delbör framhåUas att förslaget inte innehåller någon motsvarighet till bestämmelsernaom sammanträffande av brott i 34 kap. . Det kan finnas fall dåbrott upptäcks först efter del att företagsbot ålagts för ett annat brott. Försådana fall skulle dylika bestämmelser kunna behövas. Ispecialmotiveringen till andra stycket uttalas att punkten 3 (undantaget pågrund av uppenbar oskälighet) "är avfattad så att den inte bara ger underlagför att besluta att företagsbot inte skall dömas ut utan också ger underlag fören billighelsprövning när botens storlek skall bestämmas". Enligl minmening ger utformningen av lagtexten inte utrymme för en sådanbillighetsprövning. Jagbiträder lagrådets förslag att ordet "oskäligt" i andra stycket börersättas med ordei "obiUigt". Jermsten: Prop. 1985/86: 23 Jagdelar lagrådets uppfattning att den föreslagna utformningen av paragrafen gerutrymme för vissa ändringar i förtydligande syfte. Med utgångspunkt i denförutsättningen, att del remitterade förslaget emellertid med i principoförändrat huvudinnehåll läggs till grund för lagstiftning, synes flerapåtagliga fördelar kunna nås enbart genom en närmast redaktionell ändring avparagrafen. Den skulle innebära att första stycket kompletteras med följandetillägg: "samt om näringsidkaren inte gjort vad som skäligen kunnat krävasför att förebygga brottsligheten". vidtas den följdändringen iandra stycket att den föreslagna punkt 2 får utgå. Enbetydelsefull fördel med angivna ändringar skulle lill en början vara attdet redan av den inledande och centrala bestämmelsen om företagsbot direkt kanutläsas vad som avses utgöra en tredje gmndläggande förutsättning för attinstitutet skall kunna tillämpas, nämligen att näringsidkaren i varje fall bmstiti tillbörlig aktsamhet för att hindra den aktuella brottsligheten. Det behövervidare inte råda någon som helst tvekan om att det givetvis i princip ankommerpä åklagaren att visa att även denna förutsättning är för handen i det enskildafallet. Slutligen blir det också tydligare att ifrågavarandeskälighetsbedömning främst bör ha sin utgångspunkt i det samband som i delenskilda fallet föreligger mellan de omständigheter vilka gjort att de bådaandra grundläggande fömtsättningarna för en tillämpning av institutet kan ansesvara infriade. efterhand gjord bedömning av en företagares möjligheter att vidta"skäliga" åtgärder för att förebygga brott måste således enligt minmening bl. a. omfatta brottets och gärningsmannens relation till den aktuellaverksamheten, dvs. dess art, huvudsakliga inriktning, organisation och andraliknande särförhällanden. Det måste med andra ord kunna fastställas att företagarenpå gmnd av något sådant förhållande i varje fall borde ha haft anledning räknamed att det fanns viss risk för att det aktuella brottet, eller annannågorlunda likartad brottslighet, skulle kunna begås i hans verksamhet samtdärtill att han också haft rimliga möjligheter att eliminera denna risk. Ensådan situation får i allmänhet antas ha förelegat i fall då "brottsligheteninneburit ett grovt åsidosättande av de särskUda skyldigheter som är förenademed verksamheten". Det synes emellertid inte uteslutet att det även underangivna omständigheter kan finnas utrymme för alt skälighetsbedömningen leder tillatt företagsbot inte skall åläggas t.ex. därför all brottet framstår somtillfälligt eller periferi i förhållande till företagets ordinarie verksamheteller om företagets allmänna ansvar för gärningsmannen i förevarande hänseendepå grund av anställningsförhållandet eller annan särskild orsak ter sig svagareän normalt. Vadbeträffar den närmare tolkningen av rekvisilet "brottsligheten inne burit ett grovt åsidosättande ..," sä ansluter jag mig till vad lagrådet anfört därom. Vad åter gäller det alternativa rekvisilet "eller annars ärav allvarligt slag" så torde en tillämpning av "skälighetsregeln",med förutsatt innebörd, få till följd att den praktiska betydelsen av rekvisilet under alla förhållanden blir tämligen starkt begränsad. Det måste nämligen antas att ju svagare anknytningen är mellan brottet som sådant och den aktuella verksamheten desto mindre har företagaren i allmänhet haft anled- 97 7 1985/86. Prop.1985/86:23 ning räkna med att brottet verkligen skulle komma att begås i"utövningen av näringsverksamheten". En tillämpning av ifrågavarande rekvisitsynes sålunda kunna komma i fräga endast då nägon särskild betingelse förelegatsom medfört en inte försumbar risk för brottsligheten. Jaginstämmer slutiigen i vad lagrådet anfört om att ordet "oskäligt" börbytas ut mot ordet "obilligt" i andra stycket. 36kap.9och 10§§ Lagrådet (): 1det föregående har lagrådet förordat att företagsbot skall omfatta endast ett repressivtmoment och således inte tillika, såsom remissförslaget fömtsätter, en elimineringav uppkommen ekonomisk fördel. Biträdes lagrådets förslag i detta hänseende bör10 § utgå och 9 § lämpligen kompletteras med en erinran om gällandeförverkandebestämmelser. Vidhållsemellertid remissförslaget att företagsbol i princip skall omfatta även vinstelimineringvill lagrådet anföra följande beträffande utformningen av aktueU lagtext. Denavsedda innebörden av 10 § är att förverkande enligt 36 kap. 3 a § brottsbalkeneller enligt annan tillämplig bestämmelse om förverkande av vinst inte får skeom företagsboten innefattar undanröjande av sådan . Detta synes börakomma till mera adekvat språkligt uttryck än som skett i remissförslaget.Placeras bestämmelsen härom i direkt an.slutning till reglerna i 9 § om vad somskall beaktas vid bestämmande av företagsbot skulle vidare tydligare framgåatt företagsboten i princip skall innefatta även vinsteHminering, Ispecialmotiveringen framhålls att vid bestämmande av företagsboten generelltgäller att hänsyn bör tas till i vad mån företaget kan klandras för delinträffade. En anknytning till detta förhållande skulle ernås om bland deomständigheter, som enligt 9 § skall beaktas vid botens bestämmande, anges brottsHghetens"förhållande till den aktuella näringsverksamheten". Medhänvisning till det anförda förordar lagrådet - under förutsättning att företagsboteni princip skall innefatta vinsteliminering - att 9 §, med viss redaktioneUjämkning, ges förslagsvis följande utformning: "Närstorleken av företagsbol bestäms skall hänsyn tas till brottslighetens art,omfattning och förhållande till den aktuella näringsverksamheten. Harbrottsligheten medfört eller kunnat medföra ekonomiska fördelar förnäringsidkaren skall också värdet därav särskilt beaktas. Innefattar företagsbotbelopp för undanröjande av sådana fördelar, som uppkommit för näringsidkaren,gäller ej 4 § eller annan i och för sig tillämplig bestämmelse om förverkandeav till följd av brott." Enlösning i enlighet med det anförda förutsätter att 10 § utgår. Särskiltmed hänsyn till det samband, som föreligger mellan företagsbot i remissförslagetsform och möjligheten att förklara en ekonomisk förverkad enligt 36 kap.3 a § eller annan motsvarande bestämmelse bör domstolarna varaskyldiga att i sina domskäi noggrant redovisa de beräkningar som ligger bakom företagsbotensbelopp och det resultat de gett. Isammanhanget vill lagrådet vidare anföra följande. Frågan huruvida 98 ekonomisk fördel uppkommit till följd av ett brott(jfr även 3 a §) synes inte ioch för sig vara liktydig med att fördelen är tillgänglig för Prop.1985/86:23 näringsidkaren. Om exempelvis brottet innebär alt miljöfarligt giftbortskaffats pä ett olagligt sätt och näringsidkaren därigenom inbesparas utgifterför en lagenlig, mera kostsam destmering av giftet torde den ekonomiskafördelen för honom ha uppkommit redan genom del brottsliga förfarandet, även idet fall att utgifterna för en lagenlig deslruering skulle vara att hänföratill en betydligt senare tidpunkt. Utöverden kritik som jag anfört i avsnittet med aUmänna synpunkter vill jag häranföra följande för den händelse att det remitterade förslaget - mot mittbestämda avstyrkande - skulle läggas till gmnd för lagstiftning. Förden händelse att företagsboten i en kommande lagstiftning - i strid motlagrådets förslag i enlighet med det remitterade förslaget ges både en vinsteliminerandeoch en bestraffande funktion krävs under alla förhållanden flera väsentliga förtydligandenoch tillägg till den föreslagna lagtexten. För det första är det oundgängligtalt själva lagtexten kompletteras sä att däri klart anges att företagsboten hardessa två funktioner. För det andra krävs att lagtexten utformas så att däravtydligt framgår att företagsbotens vinsteliminerande funktion, såsom anges imotiveringen i lagrådsremissen, inte skaU tiUämpas i de faU då värdet av deekonomiska fördelar som den aktuella broilsligheten medfört eller kunnatmedföra överstiger företagsbotens maximibelopp . Möjligen bör i dettasammanhang i strid med vad som anförts i motiveringen - den övre gränsen liggaredan vid . Redan vid en vinst överstigande kommernämligen maximibeloppet för företagsbolen inte att räcka till föratt man skall kunna taga ut av vinsten som företagsbot i enlighetmed den "tumregel" för bestämmande av företagsbotens storlek, somförordas i lagrådsremissens motivdel. För det tredje krävs en komplettering avden föreslagna lagtexten i anledning av departementschefens uttalande att vidbestämmande av företagsbotens storlek generellt bör gälla bl.a. att "detfinns anledning att fästa stor vikt vid vilken grad företaget som sådant kanklandras för det inträffade" (se avsnitt 2.7). Detta uttalande harnämligen inte kommit till uttryck i det remitterade lagtexlförslaget. Den härsenast angivna kompletteringen synes böra formuleras mot bakgrund avundantagsregeln i 36 kap, 7 § andra stycket 2 enligt vilken huvudregeln omföretagsbot inle gäller "om näringsidkaren gjort vad som skäligen kankrävas för att förebygga brottsligheten". Den av lagrådet föreslagnaformuleringen "förhållande till den aktuella näringsverksamheten"synes mig komma att avse även andra omständigheter än de departementschefensuttalande torde åsyfta. - I anslutning till den här senast angivnabestämmelsen krävs föreskrift av vilken framgår vem inom en juridisk person somgenom sina åtgärder eller försummelser kan påverka storleken av denföretagsbot som företaget skall ådömas. Med hänsyn till de brister ibeslutsunderlaget som jag påtalat i avsnittet med aUmänna synpunkter kan jaginte här ange hur en sådan föreskrift bör utformas. Mina övriga förslag tillkompletteringar av lagtex- Prop.1985/86:23 ten kan tillgodoses genom att 36 kap. 9§ formuleras påförslagsvis följande sätt; "Närstorleken av företagsbol bestäms skall hänsyn tas till brottslighetens art ochomfattning, till värdet av de ekonomiska fördelar som brottsligheten harmedfört eller kunnat medföra samt till arten och omfattningen avnäringsidkarens underlätenhet att göra vad som skäligen kan krävas för attförebygga brottsligheten. Ombrottsligheten har medfört ekonomiska fördelar för näringsidkaren skall företagsbotendessutom omfatta ett belopp motsvarande värdet av dessa fördelar. Är detta pägrund av vad som föreskrivs i 8 § inle möjligt skall företagsboten bestämmasmed tillämpning endast av första stycket. SkaUenligt andra stycket värdet av de ekonomiska fördelarna beaktas när företagsbotenbestäms, gäUer ej 4 § eller annan eljest tillämplig bestämmelse om förverkandeav till följd av brott." Om36 kap. 9 § utformas i enlighet med det anförda, bör 36 kap. 10 §brottsbalken utgå. Delbör tilläggas att det är en klar brist i det remitterade förslaget att man däriinle anger närmare hur värdet av de aktuella ekonomiska fördelarna skallberäknas; en fråga som borde kräva behandling är exempelvis vilka kostnader somskall få beaktas, t. ex. ulveckHngskostnader för en produkt som producerats istora serier när endast en del av serierna berörs av det företagsbotgrundandebrottet. 1 vilken utsträckning bör avskrivningar på använda maskiner och andrainventarier få dras av från bmttointäkten? Jaginstämmer i vad lagrådet anfört om skyldighet för domstolarna att i domskälenredovisa sina beräkningar. Enligtden allmänna motiveringen (inledningen till avsnitt 2.9) synes förverkande varaavsett att kunna komma i fråga trots att företagsbot utdömts nämligen omsärskilda skäl föranleder det. Den föreslagna lagtexten ger emellertid intenågon sådan möjlighet; en sådan möjlighet skulle för övrigt vara helt orimlig. Medutgångspunkt i de ställningstaganden som jag redovisat under allmännasynpunkter och under 7 § ansluter jag mig tUl vad lagrådet under nu förevarandeparagrafer har anfört om alt tankarna bakom del remitterade förslaget skullekomma till tydligare uttryck om bestämmelserna i paragraferna sammanförs i enenda paragraf med förslagsvis den lydelse som lagrådet alternativt harförordat. Lagrådet(Pautsson): Lagrådethar under "Allmänna synpunkter" på anförda skäl förklarat sig intekunna biträda det remitterade förslaget i vad det innebär att företagsbot iprincip skall kunna komma till användning även i del faU att en enskildnäringsidkare begått det aktueUa brottet och därmed själv drabbas av straff.Förslaget i denna del påkallar jämkning av punkten 1 i förevarande paragraf.Med beaktande härav och för att den avsedda inne-100 bördenav paragrafen skall komma till tydligare uttryck förordar lagrådet Prop,1985/86:23 att paragrafen utformas enligt följande: "Företagsbolfår efterges eller sättas lägre än vad som bort ske med tillämpning av 9 § om 1. påföljd för brottet ådömsföreträdare för näringsidkaren, 2. brottet medför annanbetalningsskyldighet eller särskild rättsverkan för näringsidkaren eUer 3. detannars är påkallat med hänsyn till annan liknande omständighet." Skulle lagrådets nämnda, under "Allmänna synpunkter" framlagda för slag inte följas, bör punkten 1 i förevarande paragraf ges lydelsen"påföljd för brottet ådöms näringsidkaren eller företrädare för denne". Jaghar i avsnittet med allmänna synpunkter anfört mycket allvarlig kritik motförevarande paragraf. Enligt min mening framgår det inte av lagtexten - ochinte heUer av motiveringen - i vilken utsträckning eftergift eller jämkningskall ske. Vad som föreslagits är en diffus skälighets-prövning från fall tillfall i stället för de e,\akta, klargörande regler som behövs för att tUlgodoserättssäkerhetens krav och behovet av en enhetlig rättstillämpning. Medhänsyn tiU de brister i beslutsunderlaget som jag påtalat i avsnittet medallmänna synpunkter har jag inte möjlighet att själv föreslå sådana exakta ochklargörande regler som behövs. 1 detta sammanhang bör påpekas att lagrådetsförslag i huvudsak endast är av formell karaktär och alltså inte innefattarsådana regler som jag efterlyst. Departementschefenhar i den aUmänna motiveringen (avsnitt 2.8) i allt väsentiigt anslutit sigtill bl. a. elt förslag av kommissionen mot ekonomisk brottslighet av innebördatt "företagsbotens vinsteliminerande funktion i allt väsentligt börvidhållas i samtliga fall där jämkning blir aktueU". Detta torde innebäraatt den vinsteliminerande delen av företagsboten inte skaU kunna jämkas ellerefterges, om inte alldeles särskilda skäl föreligger. Av den föreslagnalagtexten framgår emellertid inle att denna mycket väsentliga begränsning avjämkningsmöjligheten skall gälla. För den händelse att företagsboten - i stridmot vad lagrådet föreslagit i det föregående -slutiigen ges en vinsteliminerandefunktion vid sidan om den bestraffande, blir det därför nödvändigt att ändraden remitterade lagtexten så att den ger ett klart uttryck för den angivnabegränsningen. Enliglpunkten 1 av lagtexten skall jämkning eller eftergift kunna ske inte bara närnäringsidkaren själv ådöms straff för det förelagsbotsgrundande brottet utanockså när en företrädare för honom ådöms straff för dylikt brott. Avspecialmotiveringen att döma åsyftas här endast ställföreträdare i enmans-eller fåmansföretag. En så väsentUg begränsning måste på något sätt komma tUluttryck i lagtexten. Av motiveringen framgår inte vad som där åsyftas med fåmansföretag.Jag har därför inle tillräcklig gmnd för att föreslå en lämplig formulering.Jag begränsar mig till att hänvisa till den definition av begreppet fåmansföretagsom finns i 35 § 1 a mom sjunde stycket kommunalskattelagen (1928; 370), 1985/86:23 Jermsten: Jagdelar lagrådets uppfattning att innebörden av del remitterade torslaget skullekomma till tydUgare uttryck om paragrafen ändras i enlighet med vad lagrådetalternativt har förordat. Lagen om ändring i kommunalskattelagen Lagrådet(): I20 § föreslås ett tillägg av innebörd alt avdrag för företagsbol inte får görasvid beräkning av inkomst från särskild förvärvskälla. Under"Allmänna synpunkter" har lagrådet föreslagit all företagsbot inteskall omfatta vinsteHminering utan enbart ett repressivt element. I motiveringenhärför har lagrådet berört även nu förevarande förslag till ändring ikommunalskattelagen. Därvid har lagrådet poängterat att som aUmän principgäller att sanktion, som avser att eUminera vinst, regelmässigt far dras avvid inkomsttaxeringen, i vart fall inom inkomstslaget rörelse, och att enmotsatt princip gäller beträffande straff eller annan sanktion av repressivkaraktär. Lagrådet har därför inte något att erinra mot förslaget lill ändringi kommunalskattelagen under förutsättning att företagsboten inte kommer attomfatta vinsteHminering. SkuUeså emellertid inte bli fallet utan remissförslaget vidhållas i denna del blirlägel elt annat. Såsom lagrådet framhållit i det tidigare nämnda sammanhangetstår den föreslagna ordningen i så faU, tiU den del företagsboten innefattar vinsteliminering,i strid med annars tillämpade och självklara principer på området och skulleinnebära en uppenbar obiUighet mot näringsidkaren och dessutom vara ägnad attmedföra en ojämn rättstill-lämpning. Om man vUl upprätthålla principen attbeskattning skall vara följdriktig och rättvis är det enligt lagrådets meningofrånkomligt att avdragsförbudet i förevarande paragraf begränsas till den delav företagsboten, som inte är av vinsteliminerande karaktär. Någon svårighetall bestämma hur stor del av företagsboten som är av det ena eller andraslaget synes inte behöva uppkomma. I detta hänseende må erinras om att, enligt vadsom framgår av det föregående, lagrådets ledamöter är ense om alt domstolarnaändå bör vara skyldiga att i sina domskäl noggrant redovisa de beräkningar somligger bakom företagsbotens belopp och det resultat de gett; härav bör utansvårighet kunna utiäsas hur stor del av det utdömda beloppet som innefattar vinsteliminering. Underhänvisning tUl det anförda föreslår lagrådet under fömtsättning attföretagsbot avses omfatta även vinsteliminering att ändringen av förevarandeparagraf ges följande lydelse: " företagsbot, i vad denna inteavser undanröjande av uppkommen ekonomisk fördel av brott." Förden händelse att det remitterade förslaget om företagsbot - mot mitl bestämda avstyrkande - läggs till grund för lagstiftning instämmer jag i 102 vad lagrådet anfört om förslaget till ändring ikommunalskattelagen. Jermsten: Prop. Jaginstämmer i lagrådets principieUa kritik mot det remitterade förslaget. Medutgångspunkt i mina tidigare redovisade ställningstaganden ansluter jag migdärför tUl lagrådets här alternativt framförda förslag. Lagrådet(, Jermsten): Förslagen lämnas av lagrådet utan erinran, Underförutsättning att det remitterade förslaget om företagsbot - mot mitt bestämdaavstyrkande - läggs lill gmnd för lagsitfining har jag inte nägon erinran motövriga lagförslag. Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden I, , , ,, , , , , , R. ,, , , , Proposition om ändring i m.m. (företagsbot) 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag till 1. lag om ändring 2. lag om ändring 3. lag om ändring lagen(1964:163) om införande av . 4,lag om ändring i kommunalskattelagen (1928; 370), Föredraganden redogör förlagrådets yttrande och anför. JagviU först konstatera att lagrådet inte är enigt i sin bedömning av de remitteradeförslagen utan att meningarna inom lagrådet har varit starkt delade. Var och enav ledamöterna har avgett ett eget yttrande, och lagrådets protokoU upptarsåledes tre olika yttranden. Två ledamöter, däribland ordföranden, godtar isina yttranden de huvudprinciper som ligger till gmnd för förslagen menföreslår var för sig vissa ändringar och justeringar. En ledamot avstyrkerförslagen. Förde fortsatta bedömningar som skall ske i lagstiftningsärendet skulle detnaturligtvis ha varit en fördel, om lagrådets protokoll hade återspeglat en merenhetlig syn på de remitterade förslagen. Enligt min mening kan man dock, medhänsyn till förslagens bakgrund, ha förståelse för att de har föranlettmeningsbrytningar.