prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — De slutförda avtalsförhandlingarna på LO- och PTK-områdenaberäknas medföra att timlönerna inom näringslivet ökar med . 1985/86: 150 Bil. Tabell 6:1 Timlöneutveckling och arbetskraftskostnaderför industriarbetare -0,1 Anm: Uppgifterna för samtliga löntagare baserar sig pålönesummestatistik. Uppgifterna för industriarbetare grundar sig påförtjänststatistik. Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletteratsmed engångsbelopp som ej ingår i SCB:s statistik. Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Beträffande det offentliga området har, med hänsyn tillatt något nytt avtal Prop. 1985/86: 150 ännu inte slutits, antagits attlönerna stiger i enlighet med gällande avtal. 1.1 Sammantaget förhela ekonomin beräknas timlönerna öka med 1986. Inflationstakten i har dämpatsväsentligt. Under loppet av ökade KPI med 5,och mellan årsgenomsnittenför 1984 och 1985 med 7,. Under loppet av 1985 skedde dessutom en successivnedtrappning av inflationstakten uttryckt som förändringen . Imars 1986 var 12-månaderstakten nere i 4,. Även om således prisökningstakten dämpats väsentligtligger prisökningarna i fortfarande på en högre nivå än den som gälleri våra viktigaste konkurrentländer. Detta framgår av diagram 6:1, där prisutvecklingeni OECD-området och i de 14 s.k. korgländerna jämförs med prisutvecklingen iSverige. (De 14 korgländerna är de länder som ingår i den svenska valutakorgen.Prisutvecklingen har vägts samman med s. k. konkurrensvikter). Gapet mellaninflationstakten i och omvärlden Diagram 6:1 Konsumentprisindex, 12-månadersförändringstal, utfall t. o. m. , resp. feb. Anm. FörSverige 3-månaders glidande medelvärden. sammanvägda med viktersom avspeglar ländernas betydelse som konkurrenter till påexportmarknaden. Källor: USdepartment of labor, , samt . haremellertid successivt minskat . beräknaskonsumentpriserna för hela OECD-området ha ökat med 4,. pekarprognoserna pä en prisökning på ca 3,. I konsumentpriserna öka med 0,, i med 1 %och iFörenta staterna med 3,. Under loppet av 1986 kan inflationstakten i Sverigekomma att anpassas ned mot OECD-områdets. Det bör då emellertid noteras attOECD-genomsnittet inkluderar några länder med mycket höga inflationstal, vilketdrar upp områdets medelvärde. Det är främst detta förhållande, som medför attkurvan i diagram 6: 1 för 14 vanligen ligger under kurvan förOECD-området. Bedömningenav prisutvecklingen utgår från prognoser och antaganden omarbetskraftskostnader, importpriser m.m. och innefattar kalkyler av hur dessafaktorer kan väntas påverka prisutvecklingen. Jämfört med den bedömning somgjordes i den preliminära nationalbudgeten har förutsättningarna ändrats iolika avseenden. Oljepriserna förutsätts nu ligga på per fat jämförtmed per fat i den preliminära nationalbudgeten. Växelkursen motdollarn har antagits ligga på . i den preliminäranationalbudgeten. Diskontot förutsätts ligga kvar på den nivå (8 1/), somgällde efter diskontosänkningen . Prognosen bygger vidare påförutsättningen alt bidraget till prisutvecklingen från indirekta skatter ochsubventioner blir oförändrat . Prisernapå råolja och petroleumprodukter beräknas sammantagna minska med nästan 50%under loppet av 1986. Priserna på övriga importvaror, som påverkar KPI,beräknas öka med drygt 3,. De internationellt bestämda priserna beräknasdärmed sänka den totala prisnivån med 1,, se tabell 6: 2. Detta innebär ennedjustering med jämfört med beräkningarna i denpreliminära nationalbudgeten. Tabell 6: 2 Konsumentprisförändring uppdelad påkomponenter Procentuell förändring och bidrag därtill Prop.1985/86: 150 Bil. av året, långtidsindex dec-dec. Därav hänförs till: Ändring i indirekta skatter -0,7 -1,4 Ändring av diverse taxor Trendavvikelse i priserna på -0,2 Implicitprisindex för privat konsum- Källor: , ochfinansdepartementet. 4 1985/86. Bostadskostnadernaberäknades i den preliminära nationalbudgeten Prop. 1985/86: 150 medföraen höjning av den totala prisnivån med strax över I %. En nedjus- Bil. 1.1tering av denna bedömning görs , beroende på diskontosänkningarna i januarioch mars. Egnahemskostnaderna beräknas nu öka jämfört med i denpreliminära nationalbudgeten. Sammantaget innebär detta att bostadskostnadernaberäknas höja prisnivån med . Prisökningarnaför livsmedel har varit högre än ökningen av den totalaprisnivån. Under loppet av 1985 steg livsmedelspriserna jämfört med5,för totala KPI. har livsmedelspriserna stigit med 4,8%jämfört med 1,för den totala prisnivån. Förutsättningarna för attprisökningstakten för livsmedel skall dämpas är emellertidgoda. De sänkta energipriserna och den sänkta räntan bör, bl. a. genomjordbruksförhandlingarna, ge förutsättningar för låga prisökningar pålivsmedel framöver. Restfaktornoch diverse taxor, som i beräkningarna kan sägas representera lönekostnadernasgenomslag inom de för internationell konkurrens skyddade områdena exkl.bostäder och jordbruk, beräknas höja KPI med 1,resp. 0,. I restfaktorn tasockså hänsyn till effekterna av hur vinstmarginalerna förändras.Vinstmarginalförändringarnas bidrag till prisökningarna 1986 har med hjälp avfinansdepartementets modell för medel-fristig ekonomisk analys (den s. k.AMMA-modellen) uppskattas till 0,1986, främst till följd av direkta ochindirekta effekter av de fallande oljepriserna. Underloppet av 1986 beräknas konsumentpriserna totalt öka med , vilketinnebär en ökning mellan årsgenomsnitten 1985 och 1986 med ca 3 1/. Dettainnebär att inflationstakten i skulle vara nere på en nivå som gälldeunder . Implicitprisindex för privat konsumtion beräknas1986 öka något mer än KPI. Prognosenför prisutvecklingen är starkt beroende av de antaganden, som har gjortsrörande oljepris, dollarkurs och diskonto. En förändring av oljepriset med endollar kan väntas påverka KPI med ca 0,(se appendix till kapitel I). En förändring av växelkursen mot dollarn med kan väntas påverkaKPI med ca 0,och en förändring av diskontot påverkar KPI med ca0,. Debedömningar som görs av prisutvecklingen innebär således attinflationstakten skulle komma ner på en nivå som gällde för ett par decenniersedan. Detta bör påverka de förväntningar som finns i näringslivet om denframtida inflationstakten. Näringslivsorganisationer som ,, , ochSvensk har således informerat sina medlemsföretag om degynnsamma förutsättningarna för en dämpad pris- och kostnadsutveckling. Inomdagligvaruhandeln har utfästelser gjorts om att hålla priserna nere. Sammanfattningsviskan noteras att pris- och löneutvecklingen har varit ett centraU problem i den svenska ekonomin. En av förutsättningarna för att skall kunna upprätthålla den förbättring av konkurrensläget som uppnåddes genom devalveringarna 1981 och 1982 är att pris- och löneökningarna kommer ner till den nivå som råder i våra 50 torde prisutvecklingen i Prop.1985/86: 150 dämpas mycket kraftigt. De löneavtal, som har slutits påden Bil. 1.1 privata arbetsmarknaden, innebär en klar dämpning även avlöneökningstakten. 7.1 Hushållens disponibla inkomster Förutsättningarna för påtagliga förbättringar avrealinkomsterna och reallönerna har ökat väsentligt sedan debedömningar som gjordes i den preliminära nationalbudgeten. Den neddragning avinflationsprogno-sen som gjorts medför att realinkomsterna nu beräknas öka merän dubbelt så mycket som i den preliminära nationalbudgeten, 2,i stället för1,, se diagram 7:1. Under istort sett ökade hushållens reala disponibla inkomster år frånår. 1 genomsnitt uppgick den årliga ökningstakten till . Som en följdav den allmänt sett sämre ekonomiska utvecklingen försämrades realinkomsternadärefter kraftigt. Försämringen av realinkomsterna var i genomsnitt närmare 2%per år . har en återhämtning skett- realinkomsterna ökade med 1984 och 1985. förutsesen fortsatt ökning, med . De reala timlönerna ökade under första delen av1970-talet, . Därefter låg de och pendlade kring denna nivå framtill 1980. på 1980-talel sjönk de reala timlönernakraftigt. Anpassningen nedåt av de reala timlönerna inleddes redan föredevalveringarna 1981 Prop.1985/86: 150 Bil. Diagram 7:1 Real disponibel inkomst samt reallön per timmeföre och efter skatt - rkallon per tdoix lorx skatt rkallOn per tdqieetter skatt Källor:Statistiska centralbyrån, och . Över minskade de realatimlönerna såväl före som efter skatt med . Reallönerna sjönk underdenna period kraftigare än vad de totala realinkomsterna gjorde. Detta beror påatt pensioner och andra transfereringar inte minskade i samma omfattning somreallönerna, trots den avräkning som gjordes av pensionerna på grund avdevalveringen. har en återhämtning av reallöneutvecklingen skett.Återhämtningen har varit starkare avseende reallön efter skatt än före skatt. Hushållens inkomster ökade nominellt med 1985, setabell 7: 1. antas den nominella timlönen öka med och lönesummanmed drygt 7,. Tillsammans med de beräknade ökningarna av inkomstöverföringaroch direkta skatter, som redovisas i det följande, ger detta en nominell ökningav hushållens disponibla inkomster med . Kombinerat med denberäknade prisökningen innebär detta att realinkomsterna väntas öka med2,. Inkomstöverföringarna till hushållen från den offentligasektorn ökade realt med 1985, se tabell 7:2. Bakom denna relativt kraftigaökning ligger dels en kraftig höjning av barnbidrag, flerbarnstillägg ochstudiebidrag från , dels en kraftig ökning avATP-utbetalningarna beroende på att det genomsnittliga antalet basbelopp perpensionär ökar. Prop.1985/86: 150 Bil. Tabell 7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Tillräknat driftsöverskott, egna hem Tilläggspost till disponibel inkomst Neltoinbetalningar till det offentliga Inkomstöverföringar till hushåll Direkta skatter, avgifter m. m. Räntor och utdelningar, netto Övriga transfereringar, netto Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvot, nivå i % priser Disponibel inkomst Privat konsumtion Implicitprisindex för privat konsumtion (1980=100) Konsumentprisindex (1980=100) Procentuell förändring från föregående år 9,9 10,1 9,8 8,4 8,2 6,6 7,6 3,6 1,2 4,0 -11.5 12,5 9,5 - /,/ -41,2 -0,1 -0,1 Tabell 7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor tillhushåll Prop.1985/86: 150 Bil. -15,3 -34,8 -34,6 -17,7 -21,8 -25,7 -14,8 Pensioner till f. d. anställda Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. , , , statistiskacentralbyrån och Även socialbidragen ökade kraftigt , men detta harliten betydelse för den totala utvecklingen av de offentligainkomstöverföringarna, eftersom socialbidragen endast utgör av denoffentliga sektorns inkomstöverföringar till hushållen. Prognoserna innebär att de offenligainkomstöverföringarna från den offentliga sektorn till hushållen ökar realt medca . Det är främst ATP-utbetalningarna som bidrar till ökningen. Basbeloppethöjdes med 6,från . Hushållensinbetalningar av skatter, avgifter m.m. till det offentliga ökade 1985 mednästan , vilket motsvarar en real ökning med , se tabell 7:3. För1985 sänktes marginalskatterna och basenheten för den statliga skatteskalanjusterades upp. Vidare gällde för löntagare en särskild skattereduktion påhögst . 1 motsatt riktning verkade det slopade förvärvsavdraget ochhöjningen av den genomsnittliga kommunala utdebiteringen med . Prognoserna innebär att hushållens totala skatteroch avgifter ökar , motsvarande en real ökning med . I neddraganderiktning verkar införandet av höjt schablonavdrag vid inkomstbeskattningen(från . i samband med att deklarationsförfarandetförenklas samt det höjda sparavdraget. Vidare sänktes den ge- 1985/86: 150 Bil. Tabell 7:3 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m. -44,3 -62,7 avgifter m. m. Källor: , ,, och . nomsnittliga kommunala utdebiteringen med . I motsattriktning verkar den omständigheten att den särskilda skattereduktionen enbartgällde 1985. Den reala lönesumman efter skatt ökade med 2,1985,varvid ett ökat antal arbetade timmar beräknas ha bidragit med 1,, se tabell7:4. Reallönen efter skatt beräknas därmed i genomsnitt ha ökat medca 1985. Ar 1986 beräknas den reala lönesumman efter skatt öka med Tabell 7:4 Realinkomsternas förändring Inkomster , skatter och avgifter Direkta skatter och avgifter Inkomster efter skatter och Källor: , ochfinansdepartementet. 2,7%.Bidraget från sysselsättningen avseende löntagare beräknas till Prop.1985/86: 150 1,vilket skulle medföra att reallönen i genomsnittökar med Bil. 1.1 1,1986. Övrigafaktorinkomster, som inkluderar enskilda företagares inkomster samt tillräknadedriftsöverskott i egnahem, minskade realt efter skatt med 1985. Ar1986 väntas de öka med . Inkomstöverföringarna efter skatt bidrogpositivt till realinkomstutvecklingen och kommer även 1986 att ge ettpositivt bidrag. Pensionerna efter skatt, som 1985 realt ökade med drygt I %,beräknas 1986 öka med ca 3,. Denutveckling av realinkomster och reallöner efter skatt som redovisats ovan ärden genomsnittliga utvecklingen för hela befolkningen respektive för helalöntagarkollektivet. Inom ramen för dessa genomsnitt ryms stora skillnadermellan olika kategorier av hushåll och olika kategorier av löntagare. 7.2 Privat konsumtion och sparande Denprivata konsumtionen ökade med 2,1985. Detta är en ökningstakt som ungefärligger i nivå med den som gällde . Dennivåmässiga ökningen av konsumtionsvolymen 1985 skedde redan första kvartalet.Säsongrensat ökade konsumtions volymen med 2,jämförtmed Qärde kvartalet 1984. Under de följande tre kvartalen 1985 lågkonsumtionsvolymen kvar på ungefär den nivå som nåddes första kvartalet.Ökningen förklaras dels av en stark ökning av uppvärmningskostnaderna, särskiltfjärrvärme och elström, dels av en kraftig ökning av bilinköpen samt inköp avkapitalvaror och andra varor från den s. k. sällanköpsvaruhandeln. Försäljningeninom sällanköpsvaruhandeln ökade starkt . Jämfört med 1984låg försäljningen inom sällanköpsvaruhandeln nivåmässigt högre.De största ökningarna har skett för ra-dio/TV-handeln, cykel- och sporthandeln,möbelhandeln, konfektions- och ekiperingshandeln och fotohandeln. Ökningarnainom sällanköpsvaruhandeln har fortsatt på 1986. Nybilsregistreringarnaökade kraftigt av 1985. haremellertid uppgången brutits. Antalet nyregistrerade personbilar låg fr. o. m.augusti under den nivå som gällde motsvarande månad 1984. De tre förstamånaderna var nyregistreringen också lägre än . Under1985 minskade hushållens nettosparande och blev svagt negativt, se diagram 7:2. Det är det reala sparandet, som till huvuddelen utgörs av investeringar ismåhus med avdrag för kapitalförslitning, som har sjunkit 1985. Det finansiellasparandet har legat i stort sett stilla. Det reala sparandet har minskatkontinuerligt varie år vilket sammanhänger med det minskadesmåhusbyggandet. Att det reala sparandet blir negativt 1985 innebär attkapitalförslitningen av hushållens kapitalstock, enligt nationalräkenskapernasberäkning, är större än hushållens investeringar. Ijämförelse med förta decenniet har hushållens sparkvot legat mycket lågt . låg sparkvoten i 56 intervallet2,, medan den därefter varit bara O-1 %. EnligtSCBs kreditmarknadsstatistik har nyutlåningen till hushållen mer än tredubblats i löpande priser. I fasta priser (deflateradmed KPI) är expansionen mer måttlig eller . Den senaste tioårsperiodenhar också kännetecknats av en sjunkande småhusproduktion. Det minskadelånebehovet för småhusinvesteringar bar radikalt ändrat kreditmarknadsbildenför hushållen. var de nybyggda husens andel avnyutlåningen jämfört . Motsvarande andelarför s. k. övriga krediter, dvs. konsumtionskrediter och krediter förfinansiella placeringar, var resp. . Bedömningarnaavseende utvecklingen av privat konsumtion och sparande är osäkra,beroende på att det finns faktorer som verkar i olika riktningar. Faktorer somtalar för ett åtminstone på ökat sparande är den höga realräntan,avdragsbegränsningen och sparstimulanser i form av höjt sparavdrag ochmöjligheter till extra insättningar i allemanssparandet. Hushållens behov avatt åter bygga upp en sparandebuffert efter en period av eftersatt sparandebör också verka i denna riktning. Denväntade relativt kraftiga realinkomstutvecklingen kan emellertid ocksåinnebära att den privata konsumtionen fortsätter att öka kraftigt. Även detfrån november lättade kreditläget kan tala för en fortsatt kraftigkonsumtionsökning och ett stagnerande eller t.o.m. minskat nettosparande. Detär dock ännu för tidigt att uttala sig om det har skett någon Diagram7:2 Sparkvoten 1970-1986. Sparandeti procent av disponibel inkomst 1985/86: Bil. TOTAL SPARKVOT REAL SPARKVOT FINAMSIELL SPARKVOT 70 71 7273 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Denökning av bankernas kreditgivning till hushållen, Prop. 1985/86: 150 somkunnat noteras sammanhänger till stor del med Bil. 1.1att bankerna har tagit över lån från den s. k. grå kreditmarknaden. Hushållenhar haft möjlighet att sanera lånebilden. Denfallande inflationstakten kan också tala för att sparandetytterligare skulle minska. Enligt såväl internationella som svenska studierföreligger ett positivt samband mellan inflationstakt och sparande. Hur starktdetta samband är vid fallande inflationstakt är svårt att med bestämdhetuttala sig om. Denfinansiella sparkvoten har förändrats enligtett bestämt mönster, se diagram 7: 2. , 1976, 1979 och 1982, harsparkvoten sjunkit, vilket till stor del kan sammanhänga med utvecklingen påkreditmarknaden. Åren närmast har sparkvoten åter ökat. För1985 har nedgången i den finansiella sparkvoten i stort sett uteblivit,beroende på den åtstramning av kreditmarknaden som gjordes och detåtföljande höga ränteläget. Det finns därför inte någon anledning att vänta sigen ökning av sparkvoten 1986 i enlighet med det synbarligen cykliska förlopp,som sparkvoten har uppvisat. Sammantagetgörs nu bedömningen att sparkvoten ligger kvar på en oförändrad nivå 1986. Denprivata konsumtionen skulle därmed öka i samma takt som den reala disponiblainkomsten, dvs. med 2,. 8 Investeringar 8.1 Inledning Den kraftiga investeringsexpansionen i näringslivet desenaste åren har resulterat i en markant ökning av investeringskvoten, dvs. detotala fasta investeringarna i procent av bruttonationalprodukten. Liksom förpraktiskt taget samtliga industriländer, särskilt de mindre länderna, vartendensen mot en fallande kvot tydlig . Efter att ha legat påca börian minskade investeringskvoten i till ca18,1983 främst till följd av att investeringarna i bostäder och offentligamyndigheter minskade som andel av BNP, men också till följd av enomstrukturering mot mindre kapitaltunga branscher. Investeringskvoten beräknasha stigit till 19,1985. är investeringstakten av central betydelse för attden svenska ekonomin skall återföras till balans. långtidsutredningbedömdes vägen mot balans kräva en investeringsökning 1983-1990 på perår i näringslivet och på i industrin. Investeringsökningen inäringslivet var i genomsnitt ca 7,1983-1985 och för industrin drygt16%. omfattade investeringsboomen alla större sektorer i ekonomin utomde offentliga myndigheterna. Den bedömning som presenterades i den preliminäranationalbudgeten revideras nu upp något med hänsyn till de ljusareframtidsutsik- Diagram 8:1 Bruttoinvesteringar i näringsliv, bostäder ochoffentliga myndigheter Miljarder kr., priser 1985/86: 150 Bil. I I I ~ I 11 I I I I I 70 71 7273 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Deninternationella tillväxten stöds av fallande oljepriser. som denfallande dollarkursen försämrar konkurrensläget i förhållande till Förentastaterna, öppnar D-markens och yenens ökning möjligheter på andra marknader.Det tvååriga löneavtalet i den privata sektorn torde inverka positivt på förväntningsbildningengenom att skapa större klarhet om långsiktigare faktorer bakomkostnadsutvecklingen samt genom att bereda möjligheten till nedväxling iinflationstakten. Därtill kommer näringslivets fördelaktiga finansieringslägesamt nedgången i ränteläget. På grund av de trögheter, som utmärker särskiltbyggnadsinvesteringarna, torde emellertid effekterna på investeringsnivån intebli så stora 1986. 1985/86: 150 Bil. Investeringsuppgången i det svenska näringslivet har densenaste treårsperioden varit stigande och 1985 nådde den över 10%.Investeringsnivån i näringslivet översteg därmed den tidigare toppnivån, sediagram 8: 1. Därmed har näringslivets investeringskvot åter nått upp till dennivå som rådde under det tidiga . Tyngdpunkten i de senaste årensexpansion ligger på industri, handel och övrigt näringsliv, vilka har uppvägten något svagare utveckling i statliga affärsverk, jordbruk och skogsbruk. Investeringsökningen i industrin blev 1985, ca 11 %i byggnader och anläggningar och i maskiner och inventarier. Ökningenbars upp av basindustrins tjugofemprocentiga uppgång och även verkstadsindustrindär investeringsökningen blev , se diagram 8:2. Bidragande tillbasindustrins expansion var särskilt ökningarna i massa- och pappersindustrinpå samtjärn- och stålverken på . Industrins investeringskvotökade därmed till , vilket dock är lägre än i bögan av närkapitaltunga branscher utgjorde en större andel av industrin. Medan en nedgångi basindustrins investeringar väntas 1986, särskilt hos massa- ochpappersindustri, fortsätter verkstadsindustrins expansion. Inom den övrigagmppen väntas fortsatt expansion inom jord- och stenva- Tabell 8:1 Fasta bruttoinvesteringar efter näringsgren Åriig procentuell förändring, 1980 -1,9 -17,3 Handel m. m. -10,5 -0,1 -0,8 -0,7 -1,2 -1,6 därav: näringsliv exkl mindustri och stigande investeringar inom textil-,beklädnads- och läderindustri samt grafisk industri. Förutsättningarnaför en fortsatt expansion av investeringarna inom industrin, särskiltverkstäder och gruvor är goda 1986. Efterfrågeläget på hemmamarknaden tillföljd av inkomst- och konsumtionsutvecklingen i inflationssänkningens spårtorde komplettera avsättningsmöjligheterna i utlandet. konjunkturbarometer har företagen inom flera viktigabranscher sedan förra enkättillfället uppreviderat sina förväntningar ochplaner . Den goda lönsamheten och tillgången på krediter bidrar tillatt undanröja restriktioner på investeringarnas finansiering. Samtidigtrepresenterar de sänkta räntorna en stimulans till investeringar i realkapitali stället för finansiella placeringar. Som ekonometriska studier avindustriinvesteringar påvisat verkar ökad lönsamhet på materiellt kapitalrespektive sänkt avkastning på finansiellt kapital höjande påinvesteringstakten. Med hänsyn till de föreliggande indikationerna på enförlängning av den goda konjunkturen bedöms industrins investeringar öka med ca5% 1986. Dominerande delar av den privata tjänstesektorn har underen följd av år noterat investeringsökningar. Handeln, bank-, försäkrings- ochhotellbranscherna expanderar både lokalmässigt och på maskinsidan med betydandeinsatser på dataautomatikens område. Även inom samfärdsel och Prop.1985/86: 150 Bil. Diagram 8:2 Bruttoinvesteringar i industrin Miljarder kr.. priser 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 70 Källor:Statistiska centralbyrån, och uppdragsverksamhethar expansionen varit kraftig. Dessa sektorer har stimulerats av industrinsåterhämtning men också av informationsteknologins frammarsch,kontorsautomatiseringen samt framväxten av delvis nya marknader som finans- ochkonsulttjänster. Som framgår av tabell 8: 1 har investeringsökningen inomhandeln m. m. överträffat industrins t. o. m. Även under1986 väntas investeringarna öka betydligt i denna sektor och återigen mer än iindustrin. Destatliga affärsverken fömtses öka sina investeringar med 1986. Denväntade ökningen speglar en fortsatt expansion hos ,och . Utvecklingen i övrigt näringsliv är någotsvårbedömbar p. g. a. ett bräckligare statistiskt underlag samtheterogeniteten inom sektorn. Sammantagetbedöms investeringsvolymen i näringslivet utanför industrin öka med ca 3,7%under 1986. Investeringar i handelsflotta (inkl. off-shoreinvesteringar)svänger kraftigt mellan åren och påverkas 1986 negativt av bl. Exklusive handelsflottan väntas näringslivetsinvesteringar växa med ca 5,. 1985/86: 150 Bil.1.1 8.3 Bostadsinvesteringar och offentliga investeringar