prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utrustning m. m. i det följande atl erforderliga medel för utrustningställs till lantmäteriverkels förfogande. Utvecklingsenhetens driflskoslnader avses under etluppbyggnadsskede finansieras med regional- ocharbetsmarknadspolitiska medel. Därefter skall verksamheten finansieras hell medintäkter från uppdrag m.m. Under förulsätlning av bifall tillförevarande förslag avser jag att återkomma till regeringen med elt närmareförslag om finansiering av driftskostnaderna för utvecklingsenheten under dentreåriga uppbyggnadsperioden. Jag har i denna fråga samrått med chefen förindustridepartementet. Gällande grunder för prissättningen av de allmännakartorna bör enligt min mening inle nu ändras. En eventuell ändring måsle byggapå etl samlal förslag som belyser olika konsekvenser av förändringar. Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill Landskapsinformation för budgetåret1986/87 anvisa etl reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Programmelbestår av två delprogram: 4 a. Säkerhetsskydd Programmet omfattar sekretessåtgärder i form avgranskning av kartor och flygbilder samt vissa administrativa åtgärder i övrigt. Programmet omfattar dessutom sådana uppgifter som åligger lantmäleriet för att irygga totalförsvarets behov av landskapsinformation. Uppgifterna gäller främst beredskapsplanläggning och förberedelser för tryckning av kartor för total försvaret under beredskap och krig. 1985/86: 100 Lantmäteriverketföreslår mot bakgrund av del försvarspolitiska beslutet "'' '- (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374) att anslaget tas upp med ett belopp somär högre än huvudförslaget. I annat fall kan enligt verket bl.a.beredskapsplanläggning inte genomföras i erforderlig omfattning. Lantmäteriverketyrkar dessutom medel för atl tillgodose krav på lantmä-terikunskap vidmilitärområdesslaberna. Jagkan inte biträda lantmäteriverkets förslag om resursförstärkning underanslaget. Medel för program 4 bör därför beräknas med ulgångspunkl i en realminskning av utgifterna om . Jag hemställer all regeringen föreslår all fill Försvarsberedskap för budgelårel 1986/87anvisa ell reservafionsanslag av . Utrustning m. m. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget finansieras anskaffning avkvalificerad utrustning för lantmäteriet, s. k. strategisk utrustning. Anskaffningav annan utrustning finansieras med avskrivningsmedel och driftsmedel. Frånanslaget finansieras vid behov också tillskott av statskapital förlanlmäleriel. Isitt förslag begär verket realt oförändrad nivä på anslaget, dvs. att anslageträknas upp med kompensation för prisökningar. Verkels förslag om enutvecklingsenhet i innebär ett ytterligare medelsbehov om . Jagberäknar behovel av medel för den utrustning som krävs för alt genomföra långsiklsplanen för kartor och annan landskapsinformation till . Därtill harjag räknat med . för utrustning till den utvecklingsenhet i som jag redogjorde för under anslaget D3. Dessa senare medel bör ställas lill lantmäteriver kets förfogande på följande villkor. Medlen direktavskrivs fill . rande medel bör vararänte- och amorteringsfria . 1985/86: 100 skallgälla samma ränte- och amorleringsvillkor som för anslaget i övrigt. Bil.13 Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Utrustning m. m. för /87anvisa elt reservationsanslag av . E.FASTIGHETSDATAVERKSAMHETEN Prop-1985/86:100 Faslighelsdalareformeninnebär all etl nytl, för land och stad enhetligt, ADB-baseratfastighelsdatasystem byggs upp. Systemet ersätter de faslighets- ochinskrivningsregislren. Reformen påbörjades genom en försöksverksamhet iUppsala län. Verksamheten ledde till att man för länet kunde ta i drift eltfaslighetsdatasystem med rättsverkan från och med den . Fastighetsdatareformenhar sedan bedrivits i två femåriga etapper. Den andra etappen avslutas vidutgången av /87. beslöt om en tredjefemårsetapp för budgetåren 1987/88-1991/92. Beslulel innebär att den takt medvilken fastigheter förs över från de registren tillfaslighelsdalasystemet höjs från ca 230000 lill 330000 fastigheter/år. Meddenna ökade takt beräknas det nya faslighelsdalasystemet vara infört i helalandet vid mitten av 1990-talel. har ca 1,4 miljoner fasligheler anslutitstill faslighetsdatasysle-mel, vilket motsvarar av landetsfastighetsbestånd. Systemet är helt infört i , ,, , och samt delvis i Göteborgsoch län. Organisation m. m. Detpraktiska genomförandet av fastighetsdatareformen ankommer på centralnämndenför fastighetsdata (CFD) i samverkan med främsl och statenslantmäteriverk. CFD leds av en styrelse. Chef för CFD är en överdirektör. InomCFD finns sex enheter, lekniska enheten, fastighetsregisterenheten,inskrivningsregisterenheten, utvecklingsenheten, administrativa enheten ochstabsenheten. CFD skall, förutom att genomföra reformen, ocksåsvara för driften av faslighelsdalasystemet. Vidare har CFD till uppgift attutveckla syslem och meloder som gör det möjligt alt utnyttjafaslighelsdalasystemet inom olika verksamhetsområden. Som ett led i den senareuppgiften har CFD lämnat elt förslag till regeringen om ettbyggnadsregister baserat på faslighelsdalasystemet. CFD bedriver också uppdragsverksamhet såväl inomsom utom landet. Verksamheten har expanderat kraftigt ochberäknas innevarande budgelår omsätta 7 milj.kr. Som jämförelse kan nämnas atlomsättningen /84 var 2,9 milj. kr. 39950880 40207000 43 322000 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86: 100 Bil. Anslaget E 1. är ett förslagsanslag som skallfinansiera genomförandet av fastighetsdatareformen och driften avfastighelsdalasysiemel. genomförande av beslutade reformer + 500000 + 3 193 000 + 540000 + 3 360000 Avgår Intäkter under anslaget CFD föreslår altfaslighetsdataprojeklel under /87 drivs vidare enligt derikfiinjer som har faststäUt för perioden /83-1986/87. Detlainnebär att verksamheten koncentreras på atl säkerslälla en fortsatt stabildrift av fastighelsdalasysiemel och på reformgenomförande. Reformarbetetkommer under budgelårel 1986/87 alt pågå i , , , samt län. Förberedelsearbete kommer alt inledas iVärmlands, och . Antalet fasligheler anslutnatill systemet beräknas efter budgetårets slut vara 1.8 mUjoner, vUket motsvarar45% av fastighetsbeståndet. CFD beräknar medelsbehovel till . Jagberäknar, med utgångspunkl i en real minskning av administrationskostnadernamed , medelsbehovet för CFD för nästa budgetår tUl . Detta beloppryms inom den av fastlagda kostnadsramen för fastighelsdalareformensandra femårsetapp. För ADB-driften av faslighelsdalasystemet svarardatamaskincenlralen för administrativ databehandhng (DAFA). harnyligen beslutat att DAFA skall ombildas till aktiebolag (prop.1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr 89). Inför ombildningen har tUlsatts enkommitté (C 1985:03) som bl.a. har tiU uppgift att göra en genomgång av DAFA:sverksamhet. I delta arbete ingår också att ta ställning till formerna för den fortsatta ADB-driften avfastighetsdatasystemet. Kommitténs övervägan- Prop. den kan alltså komma allpåverka verksamheten och medelsbehovel vid Bil. CFD har i likhet med lantmäteriverket päregeringens uppdrag (prop. 1984/85:115) redovisat ett förslag om etablering aven utvecklingsenhet i med anknytning till dataområdet. Regeringen harmed anledning av förslaget beslutat atl en sådan utvecklingsenhet skalletableras i . Den första uppgiften för den nya enheten blir all slutföraarbetet med koordinalregistreringen av landels fastigheter. Verksamheten, somlokaliseras till det s. k. Rymdhuset i , beräknas komma igång redan underförsta och kommer under ett inledningsskede att sysselsätta sexpersoner. Verksamheten finansieras t.o.m. /90 helt eller delvismed regional- och arbelsmarknadspolifiska medel och skall därefter finansierasinom CFD:s ordinarie budgei, dvs. med anslagsmedel eller med inkomsler frånuppdragsverksamhet. Jag har i det föregående behandlat frågor omfiänsleexport från vissa av myndigheter. Jag anförde dåbeträffande bl.a. CFD alt jag bedömer utvecklingsmöjligheterna som goda förutlandsverksamheten. Den ökande uppdragsverksamhelen, såväl inom som utom landel,innebär också elt ökat behov av utrustning. Jag anser därför att del nu börinföras ett särskilt utruslningsanslag för att finansiera anskaffningen avsådan utrustning som behövs för uppdragsverksamheten. Jag återkommer strax lillmedelsbehovel för näsla budgelår. För funktionen som chef för finns en fiänst somöverdirektör. Efter beslul med anledning av förra åretsbudgetproposition om ett fullständigt genomförande av fastighetsdatareformenoch med hänsyn lill verksamhetens omfattning och karaktär m.m. bör enligt minmening för funktionen som chef för fr.o.m. budgelårel 1986/87 i utbyle molöverdirektörsfiänsten inrättas en tjänst som generaldirektör. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen alt förchefen för inrätta en tjänsi med beleckningen Cp, 2. till förfastighetsdata förbudgeiäret 1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . Utrustning m. m. 1986/87Nytt anslag (Förslag) I 300000 Som jag nämnde bör CFD anvisas särskilda medelför egna investe ringar i uppdragsverksamhelen. Endast investeringar vars värde per objeki överstiger . och vars livslängd överstiger bör finansieras över anslaget. För /87harjag beräknat medelsbehovet till I . 1985/86: 100Koslnader för räntor och avskrivningar för dessa investeringar skall i sin Bil.13 helhet belasta uppdragsverksamheten och återföras till statsbudgetens inkomstsida.Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Utrustning m.m. för /87anvisa elt reservationsanslag av I . A m. m. 1 ,/örs/asani/tig m., reservationsanslag 3 Extrautgifter, reservationsanslag 4 Bidragtill vissa internationella organisationer m. m., reservationsanslag 1985/86:100 Bil. B Bostadsförsörjning m. m. 1 Eostadsstyreisen,förslagsanslag 50152000 2 Länsbostadsnämnderna,/örs/ag5-a«.s/og 49646000 3 Vissa lån tillhostadshyggande, förslagsanslag 1 lOOOOOOO 4 Rätttebidragm.tn.,förslagsanslag 14600000000 5 Åtgärder ibostadsområden med slor andel outhyrda lägenheter m. ttt., förslagsanslag 105000000 6 Tilläggslån till ombyggnad av vissa tn., förslagsanslag 87000000 7 Bostadshidragm.m., förslagsanslag 1457000000 8 Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m., 9 Bidrag till förbättring av boendemiljön, 10 Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m., 11 Lån lill allmänna samlingslokaler, Byggnadsforskning, energihushållning m.m. 12 Byggnadsforskning,reservationsanslag 162000000 13 Lån tiWexpetimenthyggande, reservationsanslag 37000000 15 Bidrag tillstatens , reservationsanslag 35 550000 Utrustning, reservationsanslag 1 OOOOOO 17 Bidrag fill energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m., reservationsanslag I 000 18 Informalion ochutbildning m.m., reerva/Zo/jiflni/ag 20500000 19 Bidrag till fondenför fukt- och mögelskador, Prop.1985/86: 100 Bil. Lantmäleriet,förslagsanslag Plangenomförande, förslagsanslag Landskapsinformation,reservationsanslag Försvarsberedskap, reservationsanslag Utrustning m. m.,reservationsanslag 1 Centralnämndenför fasfighelsdata,/örä/agsa«.r/flg 43 322000 2 Utrustning m.m., reiervarionsani/ag 1300000 44622000 Totalt för 17 623 360 000 Innehållsförteckning Prop- 1985/86:100 översikt .......................................................................... ..... 1 A. m. m. Bostadsdepartemenlel .............................................. ..... 5 Utredningar m.m.......................................................... ..... 5 Extrautgifter ............................................................. ..... 6 Bidrag tillvissa inlernalionella organisationer m. m...... 6 B. Bostadsförsörjning m.m................................................ 7 Allmänt ...................................................................... ..... 7 Bostädernas fördelning ............................................ ..... 7 Bostädernas förvaltning ............................................ ..... 8 Bostädernas förnyelse ............................................. ..... 9 Bostadsbyggandet och bostadssektorn i samhällsekonomin .... 10 Bosladsmarknadslägel .............................................. ... 12 Byggkostnadernas ulveckling .................................... 14 Länsbostadsnämnderna ............................................ ... 20 Vissa lån tillbostadsbyggande ................................. ... 23 Räntebidrag m.m......................................................... ... 30 Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m.m 56 Tilläggslånlill ombyggnad av vissa bostadshus m.m.... ... 62 Vissbostadsförbältringsverksamhet m.m..................... 70 Bidrag tillförbättring av boendemiljön ....................... ... 77 10...................................................................................... Bidragtill allmänna samlingslokaler m. m 79 11...................................................................................... Låntill allmänna samlingslokaler 84 Byggnadsforskning, energihushållning m.m................. ... 85 Hälsoskydd i byggnader ............................................. ... 85 Tillämpning av svensk standard ................................ ... 86 Ulvärdering av byggnadsforskningsprojekl ............... ... 88 Lån lill experimentbyggande ....................................... ... 97 Statens insfitut förbyggnadsforskning ..................... . 100 Bidrag till statens institut förbyggnadsforskning ..... . 102 Statens instUul för byggnadsforskning:Utmstning .... . 102 Bidrag till energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m.m 104 Information och utbildning m.m.................................... 107 Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador .............. 109 C. Planväsendet ............................................................ 110 D. Lantmäteriet .............................................................. 114 Landskapsinformation ............................................... 120 '- Försvarsberedskap ..................................... . 122 Prop. 1985/86: 100 Utrustning m.m............................................. 123 Bil. E. Fastighetsdataverksamheten .......................... . 125 förfastighetsdata .................. . 126 Utrustning m.m................................................ . 127 Tryckeri, 1985 132 Bilaga 14till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Indusirideparlementet svarar för ärenden som gäller: - de allmännariktlinjerna för näringspolitiken, - struktur- ochbranschfrågor, - frågor omenergitillförsel och energianvändning, - regionalutveckling och regionalpolitiskt slöd, - tekniskforskning och industriell ulveckling, - patent- ochregistreringsverksamhel, - mätning,provning och standardisering samt - flertaletstatsägda förelag. Industripolitikens huvudsakligauppgift är atl inom marknadsekonomins ram påskynda och underlätta industrinstillväxt och förnyelse, för att därigenom kunna skapa utrymme för etl forlsallökat välstånd och en ökad sysselsällning. Insalser för alt stimulera lillnybildande av förelag, forskning och ulveckling (FoU) saml att allmänt och påalla nivåer skapa en kreativ industriell miljö ges en hög prioritet. Genom en effektiv industripolitikskapas vidare båltre förutsättningar för all via regionalpolitiken åstadkommaen acceptabel geografisk fördelning av produklion och sysselsättning. I regeringens proposition omindustriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135) redovisades innehållet iden nya offensiva industripolitiken, som bl. a. innehöll en uppföljning avdevalveringen med olika större investeringsprojekt, offensivaprogram för alt stimulera tillväxt och förnyelse saml insatser för allytterligare främja en kreativ industriell miljö. De hillills gjorda insalserna harvarit framgångsrika, varför målen och huvudlinjerna i genomförandet avpolitiken kvarstår. Industrins villkor och möjligheter utvecklas dockoavbrutet, vilket föranleder en ständig anpassning av industripolitiken. Den svenska ekonomin är starktberoende av omvärlden, bl. a. genom all nära hälften av industriproduktionenexporteras. De senaste tre årens internationella högkonjunktur har ocksåfrämjat svensk industri. Den gynnsamma konjunkturen i framför allt har dockmattats något. 1 1985/86. Industriländernasgenomsnittliga BNP-tillväxt kan förväntas öka med Prop. 1985/86: 100 2,under både 1985 och 1986. En konsekvens av bl.a. detta är att den snabbatillväxten i svensk industri kommer att bromsas upp. antastillväxten bli alt jämföras för och 3,. Lönsamheten inom industrin fortsäiter dock att varagod, de likvida medlen ökar och soliditeten stiger. Avkastningen på lotallkapital var drygt IO % både och . på nära ettdecennium har avkastningen på arbetande kapital i industrin varit lika hög sompå finansiella placeringar. Även för väntas lönsamheten vara god. Investeringarna i industrin fortsätler att ökatnågol , dock med undanlag för massa- och pappersindustrin somefler myckel stora investeringar kommer alt minska lill den nivåsom gällde för åren . De utländska investeringarna i liksomsvenska förelags investeringar i utlandet fortsätler att öka. Den av staten kontrollerade förelagsgruppen haromstrukturerats och bl. a. visar nu ett förbättrat resultat.Fortfarande är lönsamheten för varven ogynnsam och prognoser för är 1986 tyderpå en fortsatt svag ulveckling. uppgång av export, produktion, lönsamhet, sysselsättning ochinvesteringar finns det nu inom industrin betydande resurser för tekniskforskning och utveckling, investeringar i byggnader och maskiner ochstrukturanpassning. För alt den ekonomiska politiken skall kunna fullföljaskrävs det en fortsatt industriell expansion. De slörsta hindren för en sådanutveckling är de minskade men kvarvarande obalanserna i svensk ekonomi, sombl.a. yttrar sig i koslnadsstegringar och en myckel hög realränta. För en fortsatt industriell expansion krävs enekonomisk politik som korrigerar dessa obalanser i ekonomin. Ett betydelsefulltinslag i denna politik är alt begränsa slaiens budgetunderskott. Mol denna bakgrund har vissa ulgiflsneddragningarinom det industripolitiska området bedömts vara möjliga. Omläggningen avindustristödet från slöd till krisföretag lill slöd för ulveckling ochförnyelse fortsätter. Den offensiva industripolitiken kan fullföljas, stödd aven ekonomisk politik som syfiar lill alt skapa fortsatt gynnsamma förhållandenför industriell expansion. Insatser för att främja teknisk utveckUng ges enfortsalt hög prioritet. Härvid märks stöd till den tekniska infrastrukturen iform av t. ex. resurser för mätning, provning, palentering och standardisering.Insalser görs också inom särskilda nationella program såsom salellitprojeklenViking och Tele-X saml del nationella mikroelektronikprogrammel. Vidarestimuleras den tekniska utvecklingen genom information, bidrag och villkorligalån m. m. till teknisk förnyelse genom forskning och utveckling. Ålgärderför all förbättra villkoren för atl starta och driva småföretag är centrala i industripolitiken. Tonvikten ligger Vatt biståföretagarna med Prop. 1985/86: 100 rådgivning, utbildning samt riskvilligt kapital. Insatserna för att ytterligarestärka de statUgt ägda företagen fortsätter. skall SvenskaVarv situation och utformningen av det framtida varvsslödel behandlas i enproposition. Inom industridepartementetsansvarsområde ges de stora företagens inlernalionella ulveckling en ökaduppmärksamhet. Bl.a. skall frågor om svenska företags investeringar i utlandetoch utländska investeringar i behandlas. Den fortsatta satsningen på eltsvenskt stridsflygplan genom IG-JAS kan också nämnas. görssärskilda insalser för atl underlätta en industriell samverkan i samband medupphandling från utlandet. Speciell uppmärksamhet kommer ocksä att riktas motinsatser för att främja etl höjt kvalilelsmedvelande i svenskl näringsliv. Arbetet med att förenkla regler somberör näringslivet fortsätter. Den s.k. normgruppen inom industridepartementethar i uppgift all inspirera, driva på och förmedla erfarenheter avförenklingsarbelet. En betydande del av arbetet syftar till att särskiltunderiätta för de mindre och medelstora företagen. lades de nu gällande målen förregionalpolitiken fasl. I del regionalpolitiska arbetetingår bl.a. atl påverka beslut, så atl regionalpolitiska hänsyn kan tas inomalla viktiga samhällsområden. Stor vikt läggs vidare vid insatser för atlåstadkomma kunskaps- och teknikspridning lill regionalpolitiskt prioriteradeområden. Åtgärder för att främja utbildning,teknikutveckling och teknikspridning betonas även i fortsättningen. I detlaarbete har länsstyrelserna en viktig initierande och samordnande roll. , styrelsen för teknisk utveckling, universitets- ochhögskoleämbetet samt har fått i uppdrag att följa de teknik-och kunskapsspridningsinsatser som är relaterade till de små och medelstoraföretagen. De regionalpolitiska åtgärderna förföretagsutveckling, stöd i samband med nyetablering och expansion samtglesbygdsinsatser utgör cenlrala inslag i regionalpolitiken. Regionalpolitisktstöd har också lämnats lill fler förelag under /85 än under detföregående budgetåret. Den uppnådda sysselsättningseffekten var också högre. harlänsstyrelserna fått ökade befogenheter och kan nu bl. a. använda medlen förregionala utvecklingsinsatser till företagsutveckling i form avföretagsstimulerande åtgärder, regionalpolitiskt ut-vecklingskapital ochförelagsserviceålgärder. iän och Bergslagen ärexempel på särskilda regioner som prioriteras i det regionalpolitiska arbetet.Det långsiktiga arbetet med all utveckla näringslivet inom dessa områden kräveraktiva samordnade insalser från många håll. Åven i fortsättningen börregeringen kunna förklara orter/regioner som drabbas av regionalpolitiska problem som tillfälliga stödområden eller på annal sätt ge särskilt stöd till dessa orter/regioner. 14 Rikthnjerna för energipohtiken har lagts fast genometl riksdagsbeslut Samhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning ärgrundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor.Energianvändningen och energihushållningen skall ytterligare effektiviseras.Stränga krav på säkerhet och omsorg om miljön skaU gälla för all energiteknik.Kärnkraften skall utnyttjas . Den sista reaktorn skalltas ur drift . Kärnkraften skall i försia hand ersättas genom eneffektivare elanvändning och i andra hand genom en övergång tiU inhemskabränslen, solvärme, naturgas m.m. Nya elproduktionsanläggningar skalltillkomma endast i den utsträckning som behövs för alt komplettera de övrigaalternativen. Avvecklingen av kärnkraften bör genomföras stegvis. Regeringenhar tillkallat ett särskUt samrådsorgan, energirådet, för atl få en bredbehandling av de ålgärder som behöver vidtas för att förbereda och genomförakärnkraftsavvecklingen. Frågor om begränsning av utsläppen av försurandeoch andra miljöpå-verkande ämnen från energisystemet har fått en framträdandeplats i energipolitiken. Genom skärpta miljökrav har utsläppen av svaveldioxidkunnat reduceras kraftigt och en ytterligare minskning skaU åstadkommas. Ävenmöjligheterna alt minska utsläppen av kväveoxider studeras; målet är enminskning . inlernationellt sett hårda miljökravför energiteknik har visat sig ge klart positiva effekter såväl på miljön sompå svensk industris utvecklingsnivå och konkurrenskraft inom delta område. Den snabba minskningen av beroendet av oljafortsätter. Under årl985 uppgick oljeprodukternas andel av den totalaenergitillförseln till , att jämföras med för . Undervåren 1986 kommer ett förslag till om vissa ålgärder för omställningav energisystemet. Bl.a. kommer att föreslås att del nuvarande stödet föroljeersättning ombildas till elt slöd för introduktion av ny teknik inomenergiområdet. Kommunernas planeringsansvar på energiområdet harvidgats genom atl det fr. o. m. den i varje kommun skall finnasen av kommunfullmäktige fastställd plan för tillförsel, distribution ochanvändning av energi.