prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Av ordet "lokalisera" framgår atl det är frågaom att i stora drag ange vilka delar av kommunen som skall bebyggas. Uttrycket"lokalisera" skall jämföras med uttrycket "placera" i 3kap,, som används för alt ange en exakta plats på en fastighet. Förevarande 3 § skulle vinna i överskådlighet om deförhållanden som skall beaktas vid bebyggelselokalisering anges punktvis ilikhet med vad som skett i 5 § i det remitterade förslaget. Beträffande deförhållanden som skall beakias har lagrådel några mindre jämkningsförslag. Medalt hänsyn skall tas till geotekniska förhållanden avses bl, a, att kommunernai sina översiktsplaner skall redovisa områden med risk för jordskred, bergras,stora sättningar, onormal förändring av grundvattennivån och stora lerdjup.Det är emellertid tveksamt om geoteknik enligt vedertagen nomenklatur ocksåomfattar gmndvattenförhållanden. Med hänsyn till vikten av atl dessaförhållanden beaktas vid planering av bebyggelse bör detta komma till klartuttryck i lagtexten. Härigenom fär man också en tydligare koppling mellan nuförevarande bestämmelse och stadgandet i 3 kap, 2 § andra stycket förstameningen om begränsning av skadlig inverkan pä grundvatten. Det är även en fördelatt använda uttryck vilkas innebörd är välkända. Lagrådet föreslår därför attorden" geotekniska förhållanden" byts ut mot orden "jord-, berg-och grundvattenförhällandena". Enligt det remitterade förslaget skallhänsyn vidare las till möjligheterna att ordna Irafik, service,vattenförsörjning och avlopp. Med service avses här samhällsservice dvs,service som normalt ankommer främst på kommunerna och inte kommersiell service(jfr 2 kap, 5 § andra stycket remitterade förslaget), 1 samhällsservicen ingåratttillgodose behovet av trafik, vattenförsörjning och avlopp. Denna punkt bördärför förklaras avse trafik, vattenförsörjning och avlopp samt annansamhällsservice, I den män trafikförsörjning och va-anläggningar m, m, ordnasgenom enskildas försorg, skall även sådana anordningar beaktas vid lokaliseringav bebyggelse. Enligt 4 § i det remitterade förslaget skallbyggnader och andra anläggningar, som för sin funkiion är beroende avenergianvändning, placeras på ett från energiförsörjnings- och energihushällningssynpunktlämpligt sätt, Ocksä denna bestämmelse ger anvisning om förhållande som skallbeaktas vid den översiktliga lokaliseringen av bebyggelse. Detta bör komma tilltydligt uttryck. Bestämmelsen har sådant sakligt samband med föreskrifterna i3 § att den bör tas upp i samma paragraf Med uttrycket bebyggelse skall förståsbäde enstaka byggnader och en samling av byggnader. Med bebyggelse avses ocksåt, ex, vägar, grönområden etc, som hör till en samlad bebyggelse (se lagrådetsuttalande under 1 kap, 5 S). Däremot kan anläggningar inte alltid anses ingå ibegreppet bebyggelse (se också härom vad lagrådet anfört under 1 kap, 5 §) ochdet bör därför särskilt anges att den hänsyn som vid lokalisering skall tastill energisynpunkten ocksä gäller anläggningar. 1985/86:1 240 Första stycket upptar en allmänt hållen bestämmelseav innehåll att byggnader skall medge god hushållning med energi och vatten.Detta innebär ett generellt krav på hushållning med både energi och vatten.Lagtexten står emellertid såvitt avser vattenhushållningen inte i full överensstämmelsemed motivuttalanden. Av såväl den allmänna motiveringen (s. 169) somspecialmotiveringen (s. 377) framgår nämligen au kravet på hushållning medvallen inte avses skola gälla områden med god vattentillgång. Att generelltställa upp krav pä att byggnader skall medge god hushållning inte bara medenergi ulan också med vatten är lämpligl. Det ligger i sakens natur att kravetpå hushållning med vatten kan ställas lägre i områden med god vattentillgång.Lagrådet har ingen erinran mot lagtextens utformning, Beslämmelserna i andra och tredje styckena har sinförebild i 44 a § andra och tredje styckena byggnadsstadgan, 1 andra stycket avförevarande paragraf föreskrivs att uppvärmningssyslemet i byggnader, sominnehåller bostads- eller arbetsrum, i skälig utsträckning skall utformas såatt systemet utan omfattande ändringar kan användas för skilda energislag somär lämpliga från "allmän synpunkt". Bestämmelsen skall enligl specialmotiveringeni sak stämma öveiens med 44 a § andra stycket första meningen byggnadsstadgan.Där är emellertid lämplighetskravet relaterat till "allmänenergisynpunkt". Detta uttryck täcker bättre vad som åsyftas än del iremissen nyttjade "allmän synpunkt", som har en vidare betydelse:jfr t, ex, 2 kap, I § första stycket första meningen i det remitteradeförslaget. Vad gäller uttrycket "bostads- eller arbetsrum" tordehärmed avses detsamma som i 7 § första stycket beskrivs såsom bostäder ocharbetslokaler. Det sistnämnda uttryckssättet äratt föredra, 1 tredje siycketanvänds uttrycket "bostadsbyggnader med högst två bostadslägenheter".Bestämmelsen avser enligt vad som upplysts för lagrådet att träffa vad man oftabetecknar som en- eller tvåfamiljshus, 1 tekniska nomenklaturcentralenspublikation "Plan- och byggtermer " upptas ordet bostadshus.Härmed avses enligt nomenklaturcenlralen hus som i huvudsak innehållerbostäder. Det anges vidare att bostadshus kan indelas i en-, tvä- ochflerbosladshus. Uttrycket bostadshus används ofta i offentligt tryck inte minstinom ämnesområden som ligger nära byggnadslagstiftningen. Termen är alltsåvälkänd och kan knappast vålla missförstånd. Lagrådet föreslår därför atl"bostadsbyggnader med högst två bostadslägenheter" ersätts av"en- eller tvåbostadshus". Här kan anmärkas att bestämmelserna i tredjestycket innebär ett krav på förberedelse av själva byggnaden i en- ellertvåbostadshus, som skall värmas upp med elektricitet eller naturgas, i avsiktatt underlätta byte till 1985/86:1 241 uppvärmningmed annat energislag. Kravet i andra stycket på flexibilitet iuppvärmningssystemet avser alla byggnader, som innehåller bostäder ocharbetslokaler. Angivna småhus omfattas alltså av kraven i både andra och tredjestyckena, Uppvärmningssyslemet kan emellertid vara utformat så alt kravetenligt iredje stycket är uppfyllt. På skäl som anges under 8 § bör bland degrundläggande krav på byggnadskonstruktion m,m. som anges i 4 § även nämnaskravet på beständighet. 1 paragrafens andra stycke anges att "avfallfrån byggnader" skall kunna tas om hand och forslas bort på etttillfredsställande sätt. Denna föreskrift bör jämföras med 15 § första stycket5 som i fråga om tomt säger atl avfall skall kunna forslas bort på etttillfredsställande sätt, 1 specialmotiveringen till 6 § sägs att paragrafen germöjlighet att ställa krav på bl, a. transportvägar så att olycksfall undviksoch arbetet underlättas för sophämtningspersonalen. Bestämmelsen åsyftarsäledes även bortforsling av avfall över tomten. Med denna innebörd - somkommer till klarare uttryck om ordalydelsen ändras till "forslas bort frånbyggnaden" - blir bestämmelsen i 15 § första stycket 5 överflödig. Paragrafen är svårläst i den utformning den fått idet remitterade förslaget. Den skulle vinna i överskådlighet om i ell förstastycke anges de krav på tillgänglighet - varmed avses ocksä möjligheten att nåen byggnad -och nyttjande som i allmänhet skall gälla i fråga om byggnader sominnehåller bostäder, arbetslokaler och utrymmen till vilka allmänheten hartillträde. Därefter bör i följande stycken anges de undantag härifrån somföresläs. Med en sådan redigering av paragrafen kan, såsom framgår av lagrådetsförslag, antalet stycken nedbringas och paragrafen även i övrigt förenklas.Paragrafens uppbyggnad skiljer sig såtillvida frän övriga paragrafer ikapitlet att kraven i huvudsak inte ställs på byggnader utan gäller vissauirymmen i dessa. Lagrådel förordar alt också denna paragraf ulformas sä attdet framgår att det är på byggnader som kraven ställs. Såsom anförts under 3 § bör begreppetbostadsbyggnader - andra, tredje och fjärde styckena inte användas. Begreppetlägenheter har här en annan innebörd än i 12 kap, jordabalken. Lagrådetföreslår en omformulering av bestämmelserna med ordval som motsvarar dem somföreslagits beträffande 3 §. 16 1985/86. 1985/86:1 242 Enligt denna paragraf skall de tidigare i kapitletuppställda kraven på byggnader kunna med skäliga insatser uppfyllas underbyggnadens avsedda brukstid. Vidare sägs i andra meningen av paragrafen atlbärande delar skall ha betryggande beständighet under den avsedda brukstiden. Den förstnämnda bestämmelsen, som är en nyhet iförhällande till gällande rätt, innebär atl byggnader skall uppföras medsådant material och sådana system för värme, ventilation m,m, som det ärekonomiskt och praktiskt möjligt atl underhålla och sköta. Denna innebörd syneskomma lill uttryck bättre om det föreskrivs att byggnader skall utföras medsådant material och på sådant sätt alt kostnader för reparation och underhållsamt driftkostnader begränsas. Såsom framgår av den allmänna motiveringen (s,171) är det inte meningen all del ifrågavarande kvalitetskravet skall få drivasutan hänsyn till investeringskostnaderna. Inte heller kan 8 § tas till intäktför att pä den byggande ställa krav som går utöver de i kapitlets föregåendeparagrafer angivna kraven. En byggnadsnämnd skall sålunda inte med slöd av 8 §kunna fordra exempelvis att koppartak läggs när ett enklare tak fyller kravenpå god yttre form, bärförmåga, hållfasthet etc. Den nu angivna begränsningen avparagrafens innebörd får anses följa av de föregående paragraferna i kapitlet.Det i paragrafens andra mening uppställda kravel att bärande delar skall ha enbetryggande beständighet under byggnadens brukstid hör sakligt närmast hemma i4 § och bestämmelsen härom bör därför flyttas till den paragrafen. Paragrafens första stycke innehåller en allmänbestämmelse om att vissa av de krav lagen uppställer pä en byggnad skallanpassas till ändamålet med byggnaden. Bestämmelsen är avsedd att utgöra grundför mer detaljerade föreskrifter i förordning och myndighelsförfatlning omvilka särskilda krav som skall ställas på byggnader för olika verksamheter t,ex, brandskyddskrav på hotellbyggnader. Det får anses ligga i sakens natur attbyggnader utformas efter det ändamål för vilket de är avsedda. En allmänbestämmelse härom fyller knappast någon funktion. Bestämmelsen kan med fördelutgä, 1 paragrafens andra stycke första meningenföreskrivs att frilidshus skall i skälig utsträckning uppfylla kraven i 5 § påtrevnad, hygien m.m, Detla följer redan av 5 § och behöver inte upprepas. 1andra meningen av förevarande stycke görs i fråga om fritidshus undantag fränbl. 3 § första stycket att byggnader skall medge god hushållning med energioch vatten. Undantaget, som synes bero på ett redaktionellt förbiseende, börbegränsas till att avse 3 § andra och tredje siyckena. Enligtspecialmotiveringen avses med fritidshus byggnader som uppförs 1985/86:1 243 föraU användas endast för fritidsändamål. Vid föredragningen har upplysts attfritidshus med fler än två bostäder inie skall vara undantagna från kraven i 3och 7 §§. Lagtexten bör ändras så att denna innebörd kommer till uttryck. På skäl som anges under 13 § bör den där intagnabestämmelsen i vad den avser nya byggnader flyttas det avsnitt av 3 kap.som behandlar nya byggnader. Bestämmelsen kan lämpligen bilda ett andra styckeav 9 §. I paragrafen regleras de krav som skall ställas vidändring av byggnader. Bestämmelsen ger bl, a, uttryck för den nya syn påombyggnadsfrågorna vilken ligger till grund för det s. k. ROT-programmet. Paragrafens första stycke bör ändras sä att ocksåbyggnaders historiska värde hör till de egenskaper som skall las till vara (jfr11 §). Enligl lagrådets mening vinner paragrafen iläsbarhet om - efter det inledande allmänna varsamhetskravet i första styckel -kraven vid tillbyggnad, ombyggnad och annan ändring förtecknas punktvis iparagrafens andra stycke. Att kraven på tillbyggnad som kräver bygglovöverlag skall ställas lika högt som vid nybyggnad bör anges i första punkten.På skäl som anges under 13 § bör vidare den del av 13 § som avser befintligabyggnader tillföras denna punkt. Vidombyggnad krävs i princip nybyggnadsstandard, Enligl förslaget skallvissa av dessa krav sättas nägot lägre. Att kraven vid ombyggnad görs mernyanserade torde vara en förutsättning för att ROT-programmets mål skall kunnauppnås. Som departementschefen framhållit skall i några hänseenden kraven vidombyggnad vara lika höga som vid nybyggnad. Som exempel härpå nämns kraven påskydd av personer vid brand och kraven på bärighet och stabilitet ikonstruktioner som ändras genom ombyggnad. Vad gäller handikappanpassning vidombyggnad, dvs, tillgänglighet enligt 7 §, skall detta krav uppfyllas, om detej är uppenbart oskäligt. För andra krav åter bör enligt remissen en särskildombyggnadsnivå kunna anges. Som exempel anges inredningsstandard i bostäder ochljudisolering inom byggnader. Med hänsyn till förhållandena ligger det i sakensnatur atl vad som skall gälla belräffande ombyggnader i sina detaljer måstebestämmas genom författning av lägre valör än PBL och genom föreskrifter fränplanverket. Med den föreslagna utformningen av stadgandet blir riksdagensbestämmande i denna del begränsat, Å andra sidan skulle en i PBL upptagenövergripande föreskrift om vad som skall gälla vid ombyggnad med nödvändighetbli så vag att den närmast bleve innehållslös. I förslaget Bättre bostäder (DsBo 1983; 2) uttrycks sålunda ombyggnadsnormen så att vid ombyggnad vissaangivna egenskaper skall "tillföras byggnaden i en sådan omfattning och påett sådant sätt att byggnaden kan ges långsiktigt 1985/86:1 244 Ett så utformat stadgande ger föga ledning för tillämpandemyndigheter vid prövning av enskilda byggnadsärenden. Med hänsyn till det sagdatillstyrker lagrådet den använda lagstiftningstekniken. Hänvisningen lill föreskrifter meddelade med stödav PBL bör uttryckligen avse inte bara kraven i 1 -6 och 8 §§ utan ocksåtillgänglighetskravet i 7 §, Att såsom skett i fiärde stycket andra punktenmeddela en särskild bestämmelse beträffande tillgänglighelskravet ger närmastdet felaktiga intrycket att kravet står i en särklass och inte skall reglerasytteriigare. Enligt vad som upplysts vid föredragningen skall emellertid ocksåtillgänglighetskravet vid ombyggnad få sin närmare utformning i de nyssnämndaföreskrifterna. Det synes vidare mindre påkallat att ge en särskild bestämmelsebeträffande tillgänglighetskravet i förevarande avseende, eftersom någonmotsvarande inskränkning inte har ansetts erforderiig för de fall då kommunernatilläggs rätt att i områdesbestämmelser och detaljplan besluta om lägreombyggnadskrav. Även om tillgänglighetskravet vid ombyggnad ofta är detbyggnadstekniskt viktigaste och ett krav vars uppfyllande drar avsevärdakostnader, är det enligt lagrådets mening lämpligare att angetillgänglighelskravet tillsammans med övriga krav. Som tredje stycke i paragrafen bör tas upp femtestycket i remissen om kommunens rätt att med avsteg från huvudregeln besluta omhur förnyelsen inom ett område skall ske. Den i det remitterade förslaget såsom ett andrastycke intagna ombyggnadsdefinitionen bör, om lagrådets förslag attbestämmelserna i 13 § förs över lill 9 och 10 §§ följs, få bilda en egenparagraf betecknad 11 §, Enligt förslaget hänförs till ombyggnad även åtgärdersom syftar till en väsentligt ändrad användning av byggnaden eller en del avden. Enligt 8 kap, 1 § första stycket avses med bygglovspliktiga åtgärder bl.a. att ta i anspråk eller inreda byggnad för ett nytt ändamål. 1 nu förevarandesammanhang avses med ombyggnad åtgärder som innebär att byggnad inreds för enväsentligl ändrad användning. Däremot utgör blotta ianspråklagandet av enbyggnad för nytt ändamål ej en ombyggnad. Lagtexten bör justeras för att nåbättre överensstämmelse med terminologin i 8 kap, 1 §, Säsom angetts i anslutning till 9 § fyller en bestämmelse om att hänsyn skall tas Ullbyggnadens ändamål knappast någon funkUon, Föreskriften härom i sista stycketav 10 § kan därför utgå. Däremot bör i detta stycke ett tillägg göras beträffandefritidshus. Enligt 9 § i lagrådets förslag gäller bestämmelserna i 3 § andraoch tredje styckena samt 7 § ej vid nybyggnad av fritidshus med högst tvåbostäder. En motsvarande bestämmelse erfordras beträffande ändring av sådanafritidshus. 1 paragrafen, som enligt lagrådets förslag skallbetecknas 12 §, föreskrivs att byggnader som är särskilt värdefulla frånhistorisk, kulturhisto- 1985/86:1 245 risk,miljömässig eller konstnäriig synpunkt eller som ingår i en samlad bebyggelseav denna karaktär inte får förvanskas, 1 den allmänna motiveringen (s, 177)har departementschefen anfört att hans förslag i fråga om bebyggelse medsärskilt bevarandevärde är att sådan bebyggelse inte får förvanskas ellerrivas. Denna precisering av förslagets innebörd skulle kunna tas lill intäktför att 11 § innefattar ett förbud mol rivning och atl orden "inte fårförvanskas" skulle inrymma detla förbud. Förevarande paragraf regleraremellertid inte frågan om förbud mot rivning. Bestämmelser härom återfinns i 8kap, 15 och 16 §§. 1 specialmotiveringen till paragrafen sägs atl detligger i sakens natur alt prövningen av skyddsobjektets värde måsle görasstriktare i sådana fall där ägaren bestrider att nägot skyddsvärde finns än vadsom behövs om han själv begär eller frivilligt accepterar skyddsbestämmelserför byggnader. Uttalandet får enligt lagrådets mening inte uppfattas så attägarens inställning skall vara avgörande för frågan om en byggnad har ettskyddsvärde; bedömningen härav ankommer på . Däremot kannaturligtvis såsom uttalandet bör uppfattas - utredningen om ett ifrågasattskyddsobjekts värde göras mindre omfattande om ägaren medger attskyddsbestämmelser meddelas, Paragrafen innehåller bestämmelser om de krav somkan ställas i fråga om underhåll av byggnader, 1 första stycket första punktenföreskrivs atl byggnader skall under sin brukstid skötas och underhållas så attvissa angivna egenskaper i huvudsak bevaras. Dessa egenskaper är energi- ochvattenhushållning, bärförmäga och stadga, trevnad, hygien och inomhusklimatsamt tillgänglighet. Andra punkten anger atl anordningar för avfallshanteringoch för skydd mot olycksfall och brand skall hållas i stånd. För dessaanordningars bibehållande ställs alltså kravet högre än beträffande de i förstapunkten angivna egenskaperna. 1 tredje punkten föreskrivs atl byggnadens yttreskall hållas i vårdat skick. Tidsbestämningen "" synesöverflödig. Det jigger i sakens natur att det är som byggnadenskall underhållas. 1 andra och tredje punkterna har det inte heller ansettserforderligt att ange denna tidsbegränsning. Orden kan t, o, m, blimissvisande. Av specialmotiveringen framgår nämligen att den återstående brukstidenslängd kan ha betydelse för kravel på underhåll. Är den återstående brukstidenkort kan ägaren ibland underlåta att vidta underhållsåtgärder, som med långkvarvarande brukstid varit nödvändiga. Orden "" bördärför utgå ur lagtexten. Också orden "skötas och" kan undvaras. Detär nämligen tillfyllest om det i första stycket liksom i de båda följandeendast nämns underhållas eller underhåll. Underhållskraven avser nämligen, såsomframgår av lagrådsremissen, också skötsel av anordningar för värme, ventilationm,m. 1985/86:1 246 Avsikten med huvudbestämmelserna om underhåll ärenligt specialmotiveringen att en egenskaper i de avseenden somregleras i 3-7 §§ i huvudsak skall bevaras under byggnadens brukstid.Uppräkningen av egenskaper i första punkten är emellertid inte fullständig.Bättre än att komplettera lagtexten med ytteriigare egenskaper för vilka detlaunderhållskrav skall gälla är att - i likhet med tekniken i bl. a, 10 § -hänvisa till de bestämmelser beträffande nybyggnad som skall lillämpas. Andrapunkten bör ges motsvarande redaktionella utformning. Lagrådet vill anmärkaatt det med hänsyn till den vikt som eljest tillmäts tillgänglighet enligt 7 §vore följdriktigt om denna egenskap omfattades av det i andra punkten angivnasträngare kravet på underhåll, 1 andra stycket föreskrivs att underhållet skallanpassas till byggnadens värde frän kulturhistorisk, miljömässig ochkonstnärlig synpunkt samt till omgivningens karaktär. Även här bör dethistoriska värdet beaktas (jfr 11 §), I specialmotiveringen påpekas att kravengäller all bebyggelse även om den inte har sädana värden att den omfattas avbestämmelserna i 11 §. En fråga som inte är närmare belyst i det remitteradeförslaget är vilka möjligheter har att ingripa, om enfastighetsägare inte iakttar bestämmelsen i andra stycket. 1 fräga om byggnadermed särskilt bevarandevärde kan fastighetsägaren med slöd av 10 kap. 15 §åläggas att utföra underhållet på sätt som föreskrivs i förevarande stycke. Enförutsättning härför är dock att, såsom framgår av paragrafens tredje stycke,särskilda skyddsbestämmelser meddelats i områdesbestämmelser eller idetaljplan. Sådana beslämmelser kan också enligl 8 kap, 6 § förenas medskyldighet att söka bygglov för underhållsåtgärder beträffande byggnaderna, 1fräga om andra byggnader än dem som avses i 11 § eller om skyddsbestämmelserinte har meddelats för sådana byggnader kan underlåtenhet att enligt förstastycket hälla byggnaders yttre i vårdat skick föranleda ingripande med stöd av10 kap, 15 §. Sådana förelägganden kan emellertid inte utsträckas till alt avseäven kiavel i andra stycket att underhållsåtgärder skall utföras så att devärden som finns i bebyggelsen och dess karaktär bibehålls. Bestämmelsen i 10kap. 15 § tar nämligen sikte på underiåtenhet att utföra arbete eller annanåtgärd som åligger någon enligt den föreslagna lagen men inte på sättet somarbetet eller åtgärden skall utföras på. Däremot kan , när enunderhållsåtgärd väl har utförts som visat sig inte uppfylla kraven i andrastycket, förelägga fastighetsägaren att rätta del utförda. Stödet för eltsådant föreläggande finns i 10 kap, 12 § 3 och 14 §, Det i specialmotiveringen anförda exemplet att i enby med faluröda byggnader krav skall kunna slällas att en byggnad som målas ominte ges en annan färg som bryter mot byns karaktär är mindre väl valt,Omfärgning av byggnader är enligt 8 kap, 6 § en åtgärd beträffande vilkenbyggnadsnämnden i områdesbestämmelser eller i detaljplan kan föreskriva bygglovsplikl.Ulan sådana föreskrifter kan det i exemplet angivna kravet inte 1985/86:1 247 hävdasannat än genom ingripande i efterhand med stöd av 10 kap, 12 § 3 och 14 §, Enligttredje stycket i paragrafen kan, som nämnts, i fråga om byggnader medsärskilt bevarandevärde i områdesbestämmelser eller detaljplan meddelas debestämmelserom underhåll av byggnadens yttre eller av dess inre som behövs föratt byggnadens särart skall bevaras. Såsom bestämmelsen utformats är den enerinran om att skyddsbestämmelser kan meddelas i områdesbestämmelser eller idetaljplan för angivna byggnader. Avsikten torde emellertid ha varit a«bestämmelsen skall ha ett materiellt innehåll, som kompletterar första ochandra styckena i paragrafen i så måtto att det för byggnader som avses i 11 § -utöver vad som är möjligt med stöd av nämnda stycken - skall kunna krävas att bådebyggnadens yttre och dess inre underhålls så att byggnadens särart bevaras.Enligt lagrådets mening bör denna avsikt komma till direkt uttryck i tredjestycket. En annan sak är att möjligheten att hävda kravet är beroende av alt -såsom anförts i det föregående - särskilda skyddsbestämmelser meddelats,varefter föreläggande kan meddelas med stöd av 10 kap. 15 §, Paragrafen behandlar både nya byggnader ochbefintliga byggnader och bryter härigenom systemaliken i kapitlet.Bestämmelserna kan lämpligen, såsom framgår av lagrådets kommentar till 9 och10 §§, föras över till dessa paragrafer. Beaktas detta, utgår 13 § i detremitterade förslaget. Genom att ombyggnadsdefinitionen i 10 § utbrutils särskild paragraf begränsas omnumreringen till 11 och 12 §§ i detremitterade förslaget. Enligt terminologin i 8 kap, ingår skyltar ibegreppet anordningar och behöver därför inte nämnas särskill. Såsom lagrådet anfört vid 6 § är punkt 5 i förstastycket överflödig och bör därför utgå.