prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Del är svårt att bedöma om utredningenskostnadsberäkning är realistisk. Skall insatserna beröra samtliga demålgrupper som utredaren föreslagit förefaller beloppet rimligt. Verketifrågasätter emellertid det lämpliga i all göra l.ex. gmnd- och gymnasieskolanselever till en målgmpp av speciell vikt i sammanhanget. Verkets erfarenheter från andra liknande insatsertyder på atl behov av insatser kommer all finnas efler eninledande, omfattande informations- och utbildningsinsats. Resurser bör därförtilldelas för förslagsvis med merparten avsatt för del försia året ochi samband med all lagen träder i kraft, LO lar också upp frågan om behov av information ochutbildning, LO anför bl, a, I samband med lagens ikraftträdande måsle belydanderesurser avsättas från samhällets sida för utbildnings- ochinformationsverksamhet. Det är viktigt atl såväl invandrare som svenskar fårklart för sig lagens bakgmnd och innehåll, I annat fall riskerar man atlfelaktiga uppfattningar om lagen kan vändas i invandrarfienllig riktning.Likaså är det viktigt all invandrarna själva får en realistisk uppfattning omlagens syften och möjligheter. Denna opinionsbildande verksamhet blir särskillkostsam med hänsyn bl, a, lill alla översällningsbehov. De fem miljoner kronorsom nämns i betänkandet är mot denna bakgrund olUlräckliga, De fackliga organisationerna har ell stort ansvarför all medlemmarna informeras om lagens innehåll saml atl bevaka våra medlemmars rättighe ter. Del är då nödvändigl all LO och fackförbunden tilldelas resurser av samhället för atl klara dessa uppgifter. Del belopp om 188 somenligt betänkandet ska delas av arbetsmarknadens parter är därvid Prop,1985/86:98 otillräckligt. Del kommer inte ens alt räcka lill en blygsaminformationsinsats, än mindre till utbildning, DU: s förslag all det uppdras åt SÖ och UHÄ altgemensamt utarbeta ell syslem för jämförelser mellan svenska utbildningar ochmotsvarande utländska kommenteras av några remissinstanser, SÖ kan vitsorda all del redan nu i samhället islort finns behov av möjligheter atl få en utländsk utbildning/praktik värderadi förhållande till molsvarande svenska, SÖ delar utredningens uppfattning atldetla behov säkeriigen skulle öka om arbetsgivare vid tillämpning av denföreslagna lagen i störte utsträckning skulle få anledning all frånauktoritativt håll söka få besked om utländska utbildningars innehåll ochjämförbarhel med svenska, SÖ ser dock inga möjligheter atl åla sig atl - istörre utsträckning än vad som sker när del gäller lärarbehörigheler ellerfrågor som har direkt anslutning till eller gymnasieskolan - bedömautbildningar förvärvade utomlands såvida inte resurser härför ställs till SÖ: sförfogande. Några av de svårigheter som kan uppkomma vid bedömningar avifrågavarande slag finns redovisade i 1983:19 "Värdering avutländsk högskoleutbildning", SÖ instämmer i utredningens bedömning, atl ettsyslem för jämförelser mellan svenska och utländska utbildningar behöverutarbetas, SÖ viU emellertid i sammanhanget framhålla, all representanter förSÖ ingår i en arbetsgrupp inom ulbildningsdeparlementel där man diskuterarförutsättningarna för atl inrätta en motsvarighet lUl de som finns bl, a, i , och , arbetar man med jämförelser av olika ländersutbildningssystem i syfte att underlätta bedömningen av olika utbildningar närdet gäller främst inträde lill högre studier men också vid anställning. Deltaarbete stöds av , Enligt SÖ:s mening borde det vara möjligt all försvensk del dra nytta av del arbete som nedlagts vid.dessa centres för att börjabygga upp det system för värdering av utländska utbildningar som utredningenföreslår, UHÄ har i sin anslagsframställning förklarat sig vara berett allpåbörja uppbyggnaden av ell sådant system, vilket SÖ välkomnar. Om erforderligaresurser slälls till förfogande är SÖ beredd atl mera aktivt delta i deltautredningsarbete. Innan ell sådant system kunnat förverkligas bör manenligt SÖ: s mening visa förståelse för all en arbetsgivare i vissa fall kan haslora svårigheter all rätt bedöma utländsk utbildning, anser atl det finns behov av etl syslem förmeritiämförelser även i fråga om ulomnordiska yrkesutbildningar underhögskolenivå, , svets-, byggnads- och barnskötamlbildningar, framhålleratt majoriteten av invandrarna arbetar inom sådana yrken. De kan ha långyrkeserfarenhet som endast är dokumenterad med arbetsintyg. Enligt är delell slöseri både för den enskilde och för samhället atl låta dessa yrkesgruppergå om hela sin utbildning i , DU: s förslag om ell meritvärderingssyslem stödsockså av bl, a, arbels livscenirum, invandrarpolitiska kommittén, TCO och FPU. Departementspromemorian (Ds A 1985:6) En ombudsman motetnisk diskriminering Diskrimineringsulredningen (A 1978:06) föreslog i delbelänkandet(SOU 1983: 18) Lag mol etnisk diskriminering i arbetslivet en arbetsrättsliglagstiftning efler mönster av lagen (1979:1118) om jämslälldhel mellan kvinnoroch män i arbetslivet. Efler remissbehandling av belänkandet har frågan omlagstiftning mol etnisk diskriminering beretts vidare inom iytterligare kontakt med en del remissinstanser, I denna promemoria föresläs en lagmol etnisk diskriminering, I jämförelse med utredningens förslag har förslageti promemorian en annan uppbyggnad och inriktning. Utredningens förslag gällde enbartarbetslivet. Del innehöll bl, a, ska-deslåndssanktionerade förbud förarbetsgivare all diskriminera någon på etnisk grund, regler ombevispresumlioner och om aktiva ålgärder. Vidare fanns i utredningens förslagregler enligt vilka jämställdhelsombudsmannen skulle övervaka lagen ocharbetsdomstolen pröva tvister om lagens tillämpning, I promemorian föreslås istället enlagstiftning vars huvudtanke är all en ombudsman genom olika ålgärder skallmolverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra områden avsamhällslivel. Genom råd och upplysningar avses ombudsmannen hjälpa enskilda,som blivit utsatta för etnisk diskriminering, att komma till sin rätt. Någonuppgift all därvid föra den enskildes lalan i rättegång skall ombudsmannen dockinte ha. Vidare skall ombudsmannen genom överläggningar, information och påannat lämpligt sätt söka molverka etnisk diskriminering i samhället.Arbetslivets område skall ägnas särskild uppmärksamhet. Ombudsmannen föreslåsdärvid få som uppgift atl bevaka att arbetssökande inte utsätts för etniskdiskriminering i samband med anställning. Vidare skall ombudsmannen i kontaktmed arbetsgivare och arbetstagarorganisationer främja ell gott förhållande iarbetslivet mellan olika etniska grupper. En arbetsgivare föreslås också varaskyldig alt delta i överläggningar och all lämna uppgifter när ombudsmannenbegär det. För atl säkerställa detla förfarande föreslås en regel om vite. Ombudsmannen skall enligt förslagelvara administrativt knuten till statens invandrarverk. För några uppgifter,bl, a, lill vissl stöd för ombudsmannen, föreslås vidare all en särskild nämndinrättas. Ordföranden i nämnden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Ombudsmannen och nämnden avses bl,a, att till regeringen rapportera om sina erfarenheter av lagenslillämpning för att ge regeringen underlag för en kontinuerlig bedömning av omlagstiftningen på områdel är tillräcklig och eljesl lämpligl utformad, Lagen föreslås träda i krafl , 1 Lagförslag Prop. Lag mot etnisk diskriminering Enligt beslul föreskrivs följande, 1 §Denna lag har lill ändamål att molverka varje form av etnisk diskrimi nering i arbetslivet och på andra områden av samhällslivel. 2 §Med etnisk diskriminering avses i denna lag alt en person eller en grupp av personer missgynnas i förhållande lill andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. 3 § En ombudsman mol etniskdiskriminering skall verka för all diskriminering på etnisk grund inteförekommer i samhällslivet. Ombudsmannen utses av regeringen, 4 § Ombudsmannen skall genom rådoch på annat sätt se lill alt den som utsatts för etnisk diskriminering kan tatillvara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar medmyndigheter, förelag och organisationer saml genom opinionsbildning,information och på annat sätt la initiativ lill ålgärder mot etniskdiskriminering, 5 §Ombudsmannen skall särskiU motverka atl arbetssökande utsätts för etnisk diskriminering i samband med anställning. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olika etniska grupper i arbetslivet. 6 §Regeringen utser en nämnd mol etnisk diskriminering som skall beslå av tre ledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndens uppgifter är atl ge ombudsmannen råd iprincipiellt vikliga frågor om lillämpning av denna lag och atl hos regeringenföreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som är ägnade atlmolverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 8 §, Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 7 §En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig att delta i sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som behövs för om budsmannens verksamhet på arbetslivets område. Även andra bör delta i överläggningar med och lämnaupplysningar till ombudsmannen, om ombudsmannen önskar det, .. 8§ Om en arbetsgivare inte rättar sig efter ombudsmannens uppmaning Prop.1985/86:98 enligt 7 § försia slyckel får nämnden på ombudsmannens begäranförelägga vite. Nämndens beslul i ärende om vite får inte överklagas. Frågor om uldömande av vite prövas av länsrätt påansökan av ombudsmannen. Dennalag träder i krafl , Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Enligt beslul föreskrivs all del i sekretesslagen(1980:100) skall införas en ny paragraf, 9 kap, 22 §, av följande lydelse, 22 § Sekretess gäller hos ombudsmannen mol etnisk diskriminering ellernämnden mol etnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) mot etniskdiskriminering för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om del kan anlas alt den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs, Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen i högsl . Dennalag träder i kraft , Enutgångspunkt för svensk invandrarpolitik år atl de som får bosätta sig iSverige skall omfattas av samma rälligheter och skyldigheter samt erbjudassamma möjligheter som andra invånare. Att människor är likaberättigade oavsettetnisk tillhörighel och atl tolerans råder mellan olika befolkningsgrupper höralltså lill den svenska invandrarpolitikens grundläggande värderingar. Etniskdiskriminering i alla former är därmed oacceptabel och skall motarbetas. Dessavärderingar är allmänt omfattade i del svenska samhället, Diskrimineringsulredningen (DU) har i sitt arbetekartlagt förekomsten av etnisk diskriminering i , Utredningen harbehandlat frågan från skilda aspekter. Man har studerat invandrarnas ställningmera generellt på arbetsmarknaden bl, a, med hjälp av statistiskaundersökningar. Utredningen har också undersökt svenskars attityder tillinvandrarna. Vidare har frågan behandlats utifrån den enskildes egnaupplevelser och känslor av atl ha blivit utsatt för etnisk diskriminering,.Slutligen har DU gått igenom de rättsregler som riktats mot eller eljest kananvändas mol etnisk diskrimierning saml studerat tilllämpningen av dessaregler, DU har visat atl det förekommer etniskdiskriminering från såväl enskilda som från företag, organisationer ochinstitutioner. Utredningen har särskill uppmärksammat förhållandena påarbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknaden för invandrare harblivit alll kärvare. Många arbeten som tidigare väntade på nykomna invandrare t, ex, inom tillverkningsindustrin har i stor utsträckning ralionaliserals bort eller er satts av en ny teknik, som kräver speciell utbildning. utbyggnadstakteni den offentliga sektom har också hafl effekter på in- Prop. 1985/86:98vandrarnas sysselsättning. Under en lång följd av år har den registreradearbetslösheten hos utländska medborgare varit högre än för arbetskraften iövrigi. Del är också en störte andel än tidigare som återfinns i arbetsmarknadsutbildningoch andra arbelsmarknadspolitiska insatser. som dessa förändringar ägt mm, har delsketl ell generationsskifte inom de invandrargmpper som kom under perioden1960-1975, Ungefär 300000 barn har fölls i som barn lill invandrare somkom hit . Många av de invandrare som kom direkt efter andravärldskriget har barnbarn födda i , Denna andra och tredjegenerationens invandrare, som alla är födda i , har andra förväntningarän föräldragenerationen. De kräver rättmätigt att få samma möjligheter tillutbildning och arbete som andra ungdomar och atl också möta respekt för sitturspmng. Regeringen har i regeringsförklaringeninför /redovisat sin avsikt att föreslå ålgärdermot etnisk diskriminering bestående i dels en skärpning av straffet för olagadiskriminering, dels inrättandet av en ombudsman mot etnisk diskriminering, I denna promemoria behandlas frågan om inrättandeav en sådan ombudsman, I det följande redovisas först - i vissa delar endastöversiktligt - ett bakgrundsmaterial om gällande rättsregler på området och omombudsmän och andra tillsynsorgan (avsnitt 3), Sedan följer en kortfattadredogörelse för DU: s arbete (avsnitt 4), Därefter redovisas övervägandenabakom förslagel om en ombudsman (avsnitt 5) och en kommentar lill ettlagförslag i frågan (avsnitt 6), 3.1 Internationella konventioner och överenskommelser Sverigeär bundet av flera internationella konventioner och överenskommelser som allai olika avseenden syftar lill att skapa garantier för människors rätt tilllikabehandling och skydd mot diskriminering, I DU: s betänkanden har lämnatsredogörelser härför (se SOU 1984: 18 s, 39-40 och Ds A 1984:7 s, 17-24). Härlämnas endast följande förteckning, - FN: s aUmänna förklaring om demänskliga rättigheterna - konvention den 4november 1950 angående skydd för de mänskliga rällighelerna och de grundläggandefriheterna - FN:s konventioner omflyktingars rättsliga ställning respektive om slalslösa personers rättsligaställning - : s konvention angåendediskriminering ifråga om anställning och yrkesutövning - : s konvention motdiskriminering i undervisningen - Europarådels sociala stadga 193 - FN: skonvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering Prop.1985/86:98 (en översättning av texten finns med som bilaga 2 i SOU 1983: 18) - FN: skonventioner om medborgeriiga och politiska rättigheter och om ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter - Europarådelskonvention om migrerande arbetstagares rättsställning - Överenskommelsenom gemensam nordisk arbetsmarknad Redogörelser för utländsk rätt har lämnais i DU:sbetänkanden, I Ds A 1984:7 redovisas lagstiftning i elva länder såvitt gälleretnisk diskriminering utanför arbetslivet, se s, 25-41, I SOU 1983:18, s.59-67 finns en molsvarande redogörelse om hur frågan om etnisk diskriminering iarbetslivet behandlas i nio länder. har den redogörelsenkompletterats med uppgifter om utvecklingen sedan betänkandet färdigställdes.Detta material finns tillgängligt hos arbetsmarknadsdepartementetsrällssekretariat. Här hänvisas endasl lill redogörelserna i de nämndabetänkandena, 3.3 Frågans tidigare behandling i ' Slraffsladgandet om hels motfolkgrupp i 16 kap, 8 § (BrB) infördes , Beslämmelsen mololaga diskriminering i 16 kap. 9 § BrB är av yngre datum. Den tillkom år 1971när anslöt sig till rasdiskrimineringskonventionen (prop, 1970:87, 1LU 41, rskr 261), anslutning lill denna konvention föregicks av atlen särskild kommitté undersökte vilka krav på svensk lagstiftning motrasdiskriminering som konventionen ställde, se belänkandet (SOU 1968:68)Lagstiftning mot rasdiskriminering, I förarbetena behandlas ingående frågan omkonventionen fordrade en lagstiftning mol etnisk diskriminering i arbetslivet,I propositionen föreslogs inte någon sådan lagstiftning och arbetsmarknaden komgenom beslut atl undantas från tillämpningsområdet för stadgandet omolaga diskriminering, I 1 kap, 2 § regeringsformen (RF) finns de s, k, program-och målsåltnings-sladgandena, I denna paragraf stadgas bl, a, att denoffentliga makten skaU utövas med respekt för alla människors lika värde ochför den enskilda människans frihet och värdighet. Del allmänna åläggs vidareatl trygga de s,k, sociala rättigheterna, dvs, rällen lill arbete, bostad,utbildning och ' Se närmare härom i Ds A 1984:7 s, 42-44 och SOU 1984: 18s. 35-37 - Se SOU 1968:68 s. 17, 45, 54, 57, 63-65 och 69, prop, 1970:87 s. 60 och 65.Första lagutskottet delade uppfattningen i propositionen att man kunde avstå från lagstiftning vad gäller arbetslivet, beaktade attanställningsskyddskom mittén tillsatts men underströk att, om en påtaglig tendens tillrasdiskrimi nering skulle visa sig i arbetslivet och arbetsmarknadens parter inte skullekunna bemästra svårigheterna på ett tillfredsställande sätt, man måste överväga altingripa med lagstiftningsåtgärder, 194 Slutligen anges i detta stadgande, som en grundval för Prop.1985/86:98 den svenska invandrarpolitiken, alt etniska, språkliga och religiösaminoriteters möjligheter atl behålla och utveckla etl eget kultur- ochsamfundsliv bör främjas, I 2 kap, RF, det s,k, rättighetskapitlet, finnsregler om grundläggande fri- och rättigheter. Utlänningar likställs där i fleraavseenden med svenska medborgare (2 kap, 20 §), Rällighelskapillel innehållerbl, a, ell förbud mol rasdiskriminering m, m, I 2 kap, 15 § stadgas således atllag eller annan föreskrift inte får innebära att någon medborgare - med vilkenutlänning här i riket Ukslälls - missgynnas därför all han eller hon med hänsynlill ras, hudfärg eller etniskt urspmng tillhör en etnisk minoritet. Regeln ärriktad till lagstiftaren och skall iakttas vad gäller både offentiig- och civilrättsligaföreskrifter. Av förarbetena lill RF (prop, 1975/76:209 s, 100) framgår alldetta diskrimineringsförbud indirekt träffar också de rällslill-lämpandeorganens verksamhei och därmed skall slå igenom i rättstillämpningen hos deoffentliga organen. Dessa skall i sin verksamhei iaktta likhelsgrundsalsen ochkravel på saklighet och opartiskhet. En regel härom finns i 1 kap, 9 § RF, I 11 kap, 9 § andra styckel RF finns vidare enregel om sakliga grunder för Ijänsletillsättning i staten. Där stadgas:"Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vidsakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet," Det nu sagda lar sikte på relationen mellan delallmänna och den enskilde. RF: s regler gäller däremol inte förhållandenamellan enskilda. Lagstiftaren kan här träda in med annan lagstiftning,Beslämmelserna i 16 kap, 8 och 9 §§ BrB om brotten hels mot folkgrupp och olagadiskriminering är två centrala exempel på sådana lagstiftningsåtgärder, Itryckfrihetsförordningen finns bestämmelser om iryckfrihetsbrott, bl, a, omOlUlåtet yttrande i tryckt skrift. Dessa bestämmelser kriminaliserar bl. a,framställning som innefallar hot mot eller missaktning för folkgmpp medanspelning på ras etc, förtal och förolämpning (7 kap, 4 § tryckfrihetsförordningen),I sill huvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten haryltrandefrihetsulredningen behandlat utformningen av reglerna omiryckfrihetsbrott och förordat en viss ändring i beslämmelserna om hels molfolkgrupp. Betänkandet bereds i . Hetsmol folkgrupp och olaga diskriminering Ibrottsbalken finns, som tidigare nämnts, i 16 kap, 8-9 §§ bestämmelser somkriminaliserar hets mol folkgmpp och olaga diskriminering. Här hänvisas iförsia hand lill m,fl. Kommentar till II, Brotten mol allmänheten och staten m, m,, 5:e uppl,, s, 233-242, DUhäri delbelänkandet (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering lämnat följanderedogörelse för innebörden av stadgandet om olaga diskriminen'ng. I 16 kap, 9 § stadgas följande: Prop. "Näringsidkare som i sinverksamhet diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella elleretniska ursprung eller trosbekännelse genom alt icke gä honom till hända på devillkor näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra,dömes för olaga diskriminering lill böter eller fängelse i högsl . Vad i försia siycket sägs omnäringsidkare äger motsvarande lillämpning på den som är anställd inäringsverksamhet och annan som handlar på näringsidkares vägnar samt på densom är anställd i allmän tiänst, vari han har all gå allmänheten till hända. För olaga diskriminering dömes ävenanordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälparelill sådan anordnare, om han diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg,nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom all vägra honomtillträde lill sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller förandra," Vid paragrafens tillkomst uttaladedepartementschefen följande (prop, 1970:87 s, 74): Begreppet näringsidkareborde fattas i vidsträckt mening och omfatta varje fysisk eller juridiskperson, som yrkesmässigt drev verksamhet av ekonomisk arl. Bestämmelsen varsåledes tillämplig också på statliga och kommunala företag, som idkade näring. 1 rättsfallet NJA 1979 s, 657 fannHögsta domstolen att bostadsrättsförening var atl betrakta som näringsidkare iden mening som avses med detla stadgande, I doktrinen (m,fl,:Kommentar till II, 5:eupplagan, 1982, s 238239) anförs följande belräffande begreppeinäringsidkare: Verksamhelen behövde icke vara inriktad på vinst vare sig förutövaren eller någon annan. Även den som avsåg att främja ett ideellt ellervälgörande syfle kunde anses som näringsidkare. Icke endasl verksamhei inomhandel och industri var näringsverksamhet. Till näringsidkare räknades ocksåhantverkare, lantbrukare och utövare av s, k, fria yrken, konstnärer,författare, fotografer, arkitekter, advokater, läkare m,fl. Annons- ochreklambyråer, mäklare, speditörer samt konsulterande ingenjörer och andrasjälvständigt verksamma konsulenter var näringsidkare. Även den som underbegränsad lid bedrev verksamhei av ekonomisk arl kunde vara näringsidkare. Ettvissl mått av varaktighet fordrades dock. Näringsidkare kunde även den vara somdrev en verksamhet som dellidssysselsättning eller som extraarbete på fritid.Aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar lorde undantagslöst varanäringsidkare, om de över huvud drev näringsverksamhet. Stiftelser och ideellaföreningar var näringsidkare, om de främjade sitt syfte genom atl drivanäringsverksamhet. Den skyddade krelsen av människorär densamma som i 16 kap, 8 § . Departementschefen anförde (prop,1970:87 s, 76): I första hand skyddades den som begärde en prestation avnäringsidkare e. d. Sådan begäran behövde inte ha någon viss form. Vanligentorde den ske muntligen. Att en prestation begärdes kunde emellertid ocksäframgå av omständigheterna, t, ex, all en person slog sig ner vid ett bord i enrestaurang, I vissa fall kunde även en person som inte begärde någonprestation skyddas. Här avsågs främst de situationer då tjänsteman på grund avförfattning, särskild föreskrift eller tjänstens beskaffenhet var skyldig allunder vissa förhållanden gå viss personkalegori till hända. Som exempel kundenämnas de social vårdande organens verksamhet. Departementschefen uttaladebelräffande gärningen (a, a, s, 75): Den brottsliga gärningen bestod i atl en näringsidkare diskriminerade någon genom alt inte gå honom lill banda på de villkor som näringsidkaren i allmänhet tillämpade i sin verksamhei. Med villkor avsågs sådana somjusi 196 denaktuella näringsidkaren i allmänhet liUämpade i förhållande till sina Prop.1985/86:98 kunder, klienter m, m. Departementschefen hänvisade vidare lill elluttalande i utredningen angående förbud mol rasdiskriminering (a, a, s, 39):"Sådan uraktlåtenhet (att handla) kan manifestera sig på olika säll. Fördel försia kan den komma till uttryck genom uttalande, åtbörd, våldshandlingeller annat positivt förfarande, varigenom förut nämnda effekt inträder.Exempel härpå är atl en person avhyses från en lokal, där vissa tjänstertillhandahålls, eller debileras högre avgifter än andra. Vidare kanuraktlåtenheten ådagaläggas genom passivitet.