prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Snarare innebär den föreslagna ändringen beträf fande tillfälligt förbud en risk för ytteriigare förseningar i vissa fall. Kom mittén har tvingats konstatera, atl det inte går all införa regler som ökar snabbheten utan att andra iniressen därmed blir lidande på ett oacceptabelt sätt. Desto viktigare är det då all polis och åklagare kan agera snabbt och 205 att nuvarande ärendebalansernär det gäller ekonomisk brottslighet kan Prop, 1985/86: 126 minskas avsevärt.Från de aspekter kommittén främst har att beakia är del utomordentligt viktigtall polis och åklagare får tillräckliga resurser för arbeiei och att allamöjligheter till effektiviseringar tillvaratas. Som sagts bör fråganom tillfälligt förbud prövas . För attnäringsförbudspåföljden ska fungera på etl acceptabelt sätl är det mycketviktigt att ärendena förs fram raskt. Enligtgällande regler får, om särskilda skäl föreligger, en viss verksamhei undantasfrän näringsförbudet. Denna regel behälls i kommitténs förslag. 1 denföreslagna lagtexten (10§) benämns undantaget "dispens". Enligtförslaget ska del också finnas möjlighet atl få dispens från det tidigareomtalade "närståendeförbudel". Dispens kan beviljas både i sambandmed all näringsförbud åläggs och efler en senare gjord ansökan. Förutsättningarnaför dispens diskuteras relativt ingående i betänkandet, finns ingen särskild regel om återkallelse av dispens. Kommittén föreslärall en sådan införs, Återkallelse ska enligt denna få ske, om näringsidkaren"åsidosätter vad som åligger honom i verksamhelen". Återkallelse kanockså ske vid överträdelse av näringsförbud (14 § 3 st). Enligtde gällande beslämmelserna finns också en möjlighet atl helt häva eltnäringsförbud. Denna möjlighet bör enligt kommittén upphävas. Enligt kommitténsuppfattning kan det inte gärna finnas någon situation där del kan vara befogatatt helt häva förbudet. Dispensmöjligheten torde tillgodose de behov som kanfinnas. Dessutom torde det vara möjligt att upphäva förbudet genom nåd, omexceptionella omständigheter av oförutsett slag inträffar, I11§ finns regler om förfarandet i mål om dispens, 1 jämförelse med gällanderätl har gjorts etl par mindre tillägg och justeringar i lagtexten. Sanktionervid överträdelse av förbud Regelnom överträdelse av näringsförbud (14§) är oförändrad i jämförelse med gällanderätl sånär som på atl det gjorts etl tillägg angående möjligheten attåterkalla dispens. Detta innebär att straffet för överträdelse är fängelse ihögst tvä år eller, om brollet är ringa, böter eller fängelse i högst sexmånader. Vidare kan förbudet förlängas. Förlängning får ske . Denslora förändringen när del gäller överträdelsebroltet har vi berört tidigare.Gränserna för brottet påverkas sålunda en del genom de ändringar som föreslås ireglerna om förbudets verkan, I15 § föreslås en särskild regel för det fall att det blir aktuellt att åläggaell nylt förbud medan etl gammalt gäller. Åläggs ell nytt förbud ska enligtdenna regel det gamla upphävas. Övergångsbestämmelseroch preskription Prop. Kommitténföreslår, att äldre bestämmelser ska tillämpas, om talan väckis föreikraftträdandet. Vidare ska det inte vara möjligt att ålägga förbud enligt denya reglerna om samtliga de oegentligheter som åberopas inträffat före dentidpunkt då reglerna trätt i kraft. Under en övergångstid pä ska docklalan kunna väckas om förbud enligt de gamla beslämmelserna. Om talan väcksenligt de nya reglerna ska det enligt kommitléns uppfattning vara möjligt attbeakta även sådana oegentligheter som inträffar före ikraftträdandet. Härmedsammanhänger att det inte föresläs nägon preskriptionstid när det gällernäringsförbud, I princip ska del alltså vara möjligt för domstolen atl tahänsyn även till mycket gamla missförhållanden som vederbörande har på sitlsamvete, Oegentligheter som ligger i tiden bör dock, enligtkommitténs mening, inte tillmätas nägon betydelse annat än undantagsvis ochmarginellt. Det bör över huvud laget inte komma i fråga alt ålägganäringsförbud enbart som en följd av missförhållanden som ligger många årtillbaka i tiden, Detla gäller alltså även om de i och för sig inlräffat eflerikraftträdandet av de nya reglerna. Bilaga5 Prop, 1985/86: 126 Härigenom föreskrivs följande. Näringsförbudfår, om det är påkallat från allmän synpunkt, meddelas enskildnäringsidkare som grovt åsidosatt vad som ålegat honom som Vid bedömning av om näringsförbud är påkallat skallsärskiU beaktas om missbruket varit systematiskt, om del medfört betydandeskada och om det fortsatt sedan näringsidkaren dömts för brott inäringsverksamhet. Förbud skall åläggas , lägst tre och högst femår, Med enskild näringsidkare jämställs vid lillämpning av 1 §bolagsman i handelsbolag, styrelseledamot och suppleant för styrelseledamot iaktiebolag och ekonomisk förening saml verkställande och vice verkställandedirektör i aktiebolag. Detsamma gäller den som eljest faktiskt utövar ledningenav näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringsplikligenligt bokföringslagen även om den inte bedriver näringsverksamhet. Den som utåt framstår som ansvarig för en enskild firmaskall alltid anses som näringsidkare. Den som ålagts näringsförbud har inte rätt att idkanäringsverksamhet eller att vara bolagsman i elt handelsbolag. Han får inteheller vara styrelseledamot eller suppleant för styrelseledamot i eltaktiebolag, ett handelsbolag eller en ekonomisk förening, eller i en sädanideell förening eller sliflelse som driver näringsverksamhet, eller varaverkställande eller vice verkställande direktör i ell aktiebolag. Inte hellerfär han eljesl faktiskt utöva ledningen av näringsverksamhet eller av en sådanjuridisk person som är bokföringspliklig även om den inte idkar näring. Näringsförbud utgör inget hinder mot alt driva sådanverksamhei som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap, I §regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 5 §tryckfrihetsförordningen. Den som ålagts näringsförbud får inte vara anställd ellerta emot återkommande uppdrag i en näringsverksamhet som drivs av en närståendetill honom eller där en närstående har en sådan ställning att denne enligt 2§skall jämställas med enskild näringsidkare. Som närslående anses make, sambo,förälder, barn och syskon. 5§ Prop, 1985/86: 126 'Densom ålagts näringsförbud får under en begränsad avvecklingstid fort-sälta sådanverksamhei eller inneha sådan befattning som är förbjuden för honom enligt 3och 4 §§, Han får dock inte vidla andra åtgärder än sådana som är ell led iavveckling av verksamhelen eller befattningen. Om inte domstolen besiämmerannal när förbudet åläggs, måste avvecklingen vara avslutad från detall förbudet börjat gälla. Talanom näringsförbud förs i lingsräii av allmän åklagare. Angående utredningen ochförfarandel i mål om näringsförbud skall, om annat inte föreskrivs i denna lag,i tillämpliga delar gälla vad som i allmänhet är föreskrivet om mål som rörallmänt åtal för brott, för vilket är stadgat fängelse i högsl elt år. Beslämmelsernai 24 och 25 kap. skall inte tillämpas i fråga omnäringsförbud. Omdel är uppenbart alt näringsförbud är befogal, får rätten meddela förbud förtiden till dess frågan om näringsförbud slutligt har avgjorts (lillfälligtnäringsförbud). Frågaom tillfälligt näringsförbud tas upp på yrkande av åklagaren. Innan elltillfälligt förbud meddelas skall den som yrkandet avser få lillfälle att yttrasig i frågan, såvida det inte finns anledning anta att han har avvikit eller påannal sätt håller sig undan. Rätten får hålla förhandling för frågans prövning.Till förhandlingen skall den som avses med yrkandet kallas personligen. Ikallelsen skall han erinras om alt frågan kan avgöras även om han inteinställer sig. Om förfarandet i övrigi vid en sådan förhandling gäller itillämpliga delar föreskrifterna i 24 kap. 14 § . Ellbeslut om tillfälligt näringsförbud skall gälla . Beslulel skalldelges den som avses med förbudet. Molett beslut om tillfälligt näringsförbud, som har meddelals under rättegången,skall lalan föras särskilt. OmliUfälligt förbud meddelats i samband med dom får högre rätt omedelbartförordna, att förbudet inte skall gälla. Omrätlen meddelar tillfälligt näringsförbud, skall den utsätta inom vilkentalan enligt 6§ skall väckas, om inte sådan lalan redan har väckts. Tiden fårinte bestämmas längre än vad som bedöms oundgängligen behövligt. Är denutsatta tiden inte tillräcklig, får rällen på framställning som åklagaren hargjort före lidens utgång medge förlängning av tiden. Omlalan enligt 6§ inte har väckts inom den föreskrivna liden och del inte hellerhar kommit in en framställning om förlängning av tiden, skall beslutet om tillfälligtnäringsförbud hävas. Detsamma gäller om talan återkallas ellerlämnas utan bifall eller om annars skäl för det tillfälliga näringsförbudetinte längre föreligger. Om lalan bifalls, skall rällen pröva om det tillfälliganäringsförbudei fortfarande skall gälla. Rätlenfår i samband med domen självmant förordna om tillfälligt näringsförbud. I samband med all näringsförbud eller tillfälligtnäringsförbud meddelas skall rätten till den förbudet gäller överlämna ensärskild underrättelse, i vilken redogörs för innebörden av förbudet. Rätten skaU sända etl exemplar av domen eller beslutettill den myndighet som enligt 13 § har att svara för tillsynen. Om det finns särskilda skäl fär den som ålagtsnäringsförbud eller tillfälligt näringsförbud medges dispens för vissnäringsverksamhet, viss anställning eller visst uppdrag. Dispens frän förbud enligt 3§ får återkallas, om den sommeddelals förbud åsidosätter vad som åligger honom i den verksamhet som avsesmed dispensen. I 14§ iredje siycket finns bestämmelser om återkallelse avdispens vid överträdelse av näringsförbud. Fråga angående dispens får prövas, förutom i samband meddom eller i samband med beslut om tillfälligt näringsförbud, efter senare gjordansökan. När frågan prövas i ett särskill mål gäller i tillämpliga delar vadsom i 6§ har föreskrivits angående mål om näringsförbud. Åklagaren har ställningsom motpart till sökanden. Mål om dispens las upp av den tingsrätt som lidigarehandlagt målet om näringsförbud. Målel fär också las upp av rätlen i den ortdär sökanden har sitl hemvist, om rällen med hänsyn lill utredningen samlkostnader och andra omständigheter finner det lämpligl. Mål om dispens från näringsförbud får avgöras utanhuvudförhandling om saken är uppenbar. Har rällen beslutat, att målet skallavgöras utan huvudförhandling, skall parterna ges tillfälle atl slutföra sintalan, om del inte är uppenbart atl de redan gjort detta. Talan om återkallelse av dispens förs av allmän åklagare.När frågan prövas i ett särskilt mål gäller i tillämpliga delar vad som i 6§har föreskrivits angående mål om näringsförbud. Målet las upp av den tingsrättsom meddelat dispensen. Målet får också tas upp av rätten i den ort därsökanden har sitl hemvist, om rätlen med hänsyn till utredningen samt kostnaderoch andra omständigheter finner det lämpligt, skall föra ett register övernäringsförbud och tillfälliga Det åligger de kronofogdemyndigheter som ärtillsynsmyndigheter i konkurs atl vaka över att näringsförbud och tillfälliganäringsförbud efterlevs saml att göra anmälan till åklagaren vid misstanke omöverträdelse. får hålla förhör med den som ålagtsnäringsförbud. Rätt tillsynsmyndighet är den inom vars område den personsom ålagts näringsförbud är bosatt. Tillsynsmyndigheternas områden motsvarar domkretsarna för tingsrätterna enligt uppräkningen i förordningen (1979; 755) om tillsynsmyndighet i konkurs, 210 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 126 Överträdelse av förbud m. m. Den som överträder ell näringsförbud döms lill fängelse ihögsl eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse i högst sexmånader. Överträds ell näringsförbud får del förlängas med . Sker flera förlängningar, får den sammanlagda tiden för förlängninginte vara . Talan om förlängning skall väckas innan förbudstidenhar gäll ut. Vid överträdelse får dispens som meddelats med stöd av 10§ återkallas. Om den som har näringsförbud åläggs elt nytt förbud medandet gamla ännu gäller, skall rällen upphäva det tidigare meddeladeförbudet. Denna lag träder i kraft den Näringsförbudfår meddelas med tillämpning av lagen om näringsförbud endast om del eflerlagens ikraftträdande förekommit sådana grova åsidosättanden som sägs i I §. Har lalan omnäringsförbud väckts före ikraftträdandet av den nya lagen, skall äldrebestämmelser lillämpas. Har lalan väckis efler ikraftträdandet men före den , får näringsförbud åläggas med lillämpning av äldrebestämmelser, om föreskriften i 2. medför alt förbud inte kan meddelas enligtlagen om näringsförbud. Vad nu sagts gäller även talan om tillfälligt förbud. När näringsförbudmeddelats med stöd av äldre bestämmelser skall dessa bestämmelser gällaangående verkan av förbudet. Vid överträdelse av näringsförbud som skett eflerikraftträdandet skall dock alltid 14 § i lagen om näringsförbud lillämpas. Lag om ändring i konkurslagen (1921: 225) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1921:225)'dels att 199 b-d och 199 f-j §§ skall upphöra att gälla, dels alt 55, 185b och212 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förvaltaren skall så snart ske kan Förvaltaren skall så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse om upprättaskriftlig berättelse om boets tillstånd, så ock om orsa- boetstillstånd, så ock om orsa kerna till gäldenärens obestånd, så- kernatill gäldenärens obestånd, så vitt de kunnat utrönas, I berättelsen vittde kunnat utrönas, I berättelsen ' Senaste lydelse av 199 b § 1980:264 199 g § 1980:264 I99c§" 199h§" 199 d§ " 199 1 § " 199 f§ " 199 j § ", - Senastelydelse 1980: 264, 211 skallupplagas en översikt över tillgångar och gäld av olika slag ävensom särskiltanmärkas, huruvida förhållande har förekommk som kan föranleda återvinning tillkonkursboet och huruvida skälig anledning förefinnes lill anlagande, attgäldenären gjort sig skyldig till gäldenärsbrott. Förefinnes anledning tillantagande, som sagls, skall grunden därför angivas. Om gäldenären äreller före konkursansökningen varit bokföringsskyldig,varde i berättelsen tillika anmärkt, vilket bokföringssystem han hartillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts, och skall i sådantfall vid berättelsen fogas den av gäldenären senasi uppgjorda balansräkningen.Finns del skälig anledning till antagande atl gäldenären eller, om denne ären juridisk person, någon sådan företrädare som avses i 199 b § har förfaritpå ett sådant sätt att näringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skalläven det angivas jämte grunden för antagandet. skallupplagas en översikt över tillgångar och gäld av olika slag ävensom särskikanmärkas, huruvida förhållande har förekommit som kan föranleda återvinninglillkon-kursboel och huruvida skälig anledning förefinnes till anlagande, altgäldenären gjort sig skyldig till gäldenärsbrott. Förefinnes anledning lillantagande, som sagts, skall grunden därför angivas. Om gäldenären äreller under del senare året före konkursansökningen varit bokföringsskyldig,varde i berättelsen tillika anmärkt, vilket bokföringssystem han har tillämpatoch hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts, och skall i sådant fall vidberättelsen fogas den av gäldenären senast uppgjorda balansräkningen. Finns detskälig anledning tiU anlagande atl gäldenären eller, om denne är en juridiskperson, någon sådan företrädare som avses i 2§ lagen (0000:00) omnäringsförbud har förfarit på ett sådanl säll alt näringsförbud enligt / §nämnda lag kan meddelas, skall även det angivas jämte grunden för antagandet. 1985/86: 126 avberättelsen med den balansräkning, som må vara därvid fogad, skall avförvaltaren utan dröjsmål tillställas konkursdomaren och tillsynsmyndighetensamt varje borgenär, som det begär. Om förvaltaren finner attgäldenären kan misslänkas för gäldenärsbrott, skall han underrättaallmän åklagare därom och därvid angiva grunden för misstanken. Detsammagäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet och det underkonkursförvaltningen kommer fram atl gäldenären kan misslänkas för annal brottav ej ringa beskaffenhet, som har samband med verksamheten. Kan del misstänkasatl gäldenären eller, om denne är en juridisk person, någon sådan företrädaresom avses i 199 b § har förfarit på elt sådanl sätt alt näringsförbud enligtsamma paragraf kan meddelas, skall förvaltaren underrätta åkla- Om förvaltaren finner attgäldenären kan misslänkas för gäldenärsbroll, skall han underrättaallmän åklagare därom och därvid angiva grunden för misstanken. Detsammagäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet och det underkonkursförvaltningen kommer fram att gäldenären kan misstänkas för annat brottav ej ringa beskaffenhet, som har samband med verksamheten. Kan det misstänkasatl gäldenären eller, om denne är en juridisk person, någon sådan företrädaresom avses i 2§ lagen (0000:00) om näringsförbud har förfarit på etl sådant sättatt näringsförbud enligt / § nämnda lag kan meddelas, skall förvaltaren garen om detta och ange grunden för misstanken. underrätta åklagaren om detta och ange grundenför misstanken. Prop.1985/86: 126 185 b §' I fråga om förvaltarens allmänna åligganden äga 51, 51a och 52 §§, 53 § första styckel, 57 §, 58 § första och andra styckena samt 60§ andra siycket motsvarande tillämpning. Vidare äger 54 § motsvarande tillämpning. Förvaltarenskall lämna konkursdomaren och tillsynsmyndigheten skriftlig uppgift omorsakerna till gäldenärens obestånd, såviti de kunnat utrönas. skallanmärkas, om det har förekommit förhållande som kan föranleda återvinninglill konkursboet och om del finns skälig anledning antaga att gäldenären gjortsig skyldig lill gäldenärsbrott. Finns anledning till sådant anlagande, skallgrunden därför angivas. Om gäldenären är eller under det senasie året före konkursansökningenvarit bokföringsskyldig, skall vidare anmärkas, vilket bokföringssystem hanhar till-lämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts. I sådanl fallskall den av gäldenären senasi uppgjorda balansräkningen ingivas.Finns det skälig anledning till antagande all gäldenären eller, om denne är enjuridisk person, någon sådan företrädare som avses i 199 b § har förfarit påett sådant sätl atl näringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skalläven det angivas jämte grunden för antagandet. Förvaltarenskall lämna konkursdomaren och tillsynsmyndigheten skriftlig uppgift omorsakerna till gäldenärens obestånd, såviti de kunnal utrönas. skallanmärkas, om det har förekommit förhållande som kan föranleda återvinningtill konkursboet och om det finns skälig anledning antaga att gäldenären gjortsig skyldig till gäldenärsbroll. Finns anledning lill sådant anlagande, skallgrunden därför angivas. Om gäldenären är eller under del senasie året före konkursansökningenvarit bokföringsskyldig, skall vidare anmärkas, vilket bokföringssystem hanhar till-lämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts. I sådant fallskall den av gäldenären senast uppgjorda balansräkningen ingivas.Finns del skälig anledning till anlagande alt gäldenären eller, om denne är enjuridisk person, någon sådan företrädare som avses i 2§ lagen (0000:00) omnäringsförbud har förfarit pä etl sådant sätl alt näringsförbud enligt / §nämnda lag kan meddelas, skall även del angivas jämte grunden för antagandet. Så snart kunskap har vunnits om löne- eller pensionsskuldskall förvaltaren anmäla sådan skuld till kronofogdemyndigheten i den ort därgäldenären bör svara i tvistemål som angå gäld i allmänhet. Finnes ej löne-eller pensionsskuld, skall förvaltaren anmärka detla i bouppteckningen. Bouppteckningenskall jämte uppgifter enligt andra styckel tillställas konkursdomaren ochtillsynsmyndigheten och senasi en månad från konkursbeslutet. Närsärskilda omständigheter föreligga, får konkursdomaren bevilja uppskov. Omförvaltaren finner att gäldenären kan misstänkas för atl ha gjort sig skyldigtill gäldenärsbrott. Omförvaltaren finner all gäldenären kan misslänkas för alt ha gjort sig skyldigtill gäldenärsbrott. ' Senastelydelse 1980: 264, Prop,1985/86:126 skall hanomedelbart underrätta allmän åklagare därom och därvid angiva grunden förmisstanken. Detsamma gäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet och detunder konkursförvaltningen kommer fram alt gäldenären kan misstänkas förannal brott av ej ringa beskaffenhet, som har samband med verksamheten. Kan detmisstänkas all gäldenären eller, om denne är en juridisk person, någon sådanföreträdare som avses i 199 b § har förfarit på ett sådanl säll attnäringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skall förvaltarenomedelbart underrätta åklagaren om delta och ange grunden för misstanken. skall hanomedelbart underrätta allmän åklagare därom och därvid angiva grunden förmisstanken. Detsamma gäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet och detunder konkursförvaltningen kommer fram att gäldenären kan misslänkas förannal brott av ej ringa beskaffenhet, som har samband med verksamhelen. Kan detmisstänkas alt gäldenären eller, om denne är en juridisk person, någon sådanförelrädare som avses i 2§ lagen (0000:00) om näringsförbud har förfarit påetl sådant sätt att näringsförbud enligt / § nämnda lag kan meddelas, skallförvaltaren underrätta åklagaren om detta och ange grunden förmisstanken. 212§'' Gäldenär som bryter mot 199 a § döms lill böler.Den som överträder ell näringsförbud eller ett tillfälligt näringsförbud dömstill fängelse i högsl eller, om brottet är ringa, till böter ellerfängelse . Överträds etl näringsförbud, får del förlängasmed högsl . Sker flera förlängningar, får den sammanlagda liden förförlängning inie vara . Talan om förlängning skall väckas innanförbudstiden har gått ut. Denna lag träder i kraft den . het i vissa fall av de upphävda bestämmelserna stadgas iövergångsbestämmelser till lagen (0000; 00) om näringsförbud. Senaste lydelse 1980:264, 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980: 343) Härigenom föreskrivs att I och 10 §§ skalleregisterlagen(1980; 343) skall ha nedan angivna lydelse, För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälpav automatisk databehandling föras ett centralt skatleregister för hela riketoch ett regionalt register för varje län. Registren skall användas för beskattning för 1, samordnadregisierföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och juridiskapersoner, 2, planering,samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet, 3, inkomst- ochförmögenhetslaxering saml bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4, bestämmande ochuppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272) och lagen (1968; 430) ommervärdeskatt. Det centrala skatteregistrel skall Del cenlrala skatteregistret skall ocksä användas för utredningar i också användas förutredningar i kronofogdemyndigheternas exeku- kronofogdemyndigheternas exeku tiva verksamhei och för riksskatle- tiva verksamhet, för riksskattever- verkets lillsyn enligt lagen kels lillsyn enligt lagen (1974; 174) (1974:174) om identitetsbeteckning om idenlitetsbeleckning för juridis- för juridiska personer m.fl. ka personer m.fl. samt för Ullsyn enligt lagen (0000:00) om näringsförbud. Terminalåtkomst lill uppgifter i register enligt denna lagfår finnas endast för de ändamål som anges i I § och i den utsträckning iövrigt som anges i andra-femle styckena. Länsstyrelse och lokal skattemyndighet får haterminalåtkomsl till uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7§ 1-6, 9, 15 och 17samt de uppgifter därutöver som behövs för utfärdande av skattsedel ochdubbleltskattsedel. Länsstyrelse och lokal skallemyndighet får vidare haterminalåtkomsl lill uppgifter som avses i 7 § 7, 8, 10-14 och 18 och somhänför sig till länel. får ha terminalåtkomst till uppgifter somavses i 5 och 6 §§samt7§ 1-15, 17 och 18.