prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Vinstmarginalerna iden svenska industrin föll preliminärt något 1985 (tabell 4:2). Del var enmycket ogynnsam utveckling för råvambranscherna, framför allt skogsindustrin,som låg bakom nedgången medan producenterna av bearbetade varor istället kundehöja sina marginaler någol. Pä råvamsidan var nedgången ett resultat av Tabell 4:2 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i tillverkningsindustri exkl. varv. Insatskostnad Lönekostnad per enhet Lönekostnad ' Produktivitet' 10,6 -0,1 -0,7 -0,3 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknut- na indirekta skatter per arbetad timme. Med avdrag för subventioner. Anm..Setabell 4: 1. attproduktionsvolymerna minskade, men framför allt av att försälj- Prop.1985/86:100 ningspriserna föU. Marknadsandelama för råvaror är mycket känsligaför Bil. 1.1 ändringar av relativpriserna. Därför finns det inte, som förbearbetade varor, några slörre möjligheter för de svenska rävamproducenternaalt la ut priser som avviker från konkurrenternas. De starka svängningarna ivärldsmarknadspriserna på råvaror slår därmed direkl igenom på vinstnivån. Förskogsindustrins del förstärks dessa svängningar genom samspelet medråvammarknaderna. Priserna på rundvirke anpassas till skogsindustrinsbetalningsförmåga först med viss eftersläpning. Reslulatet är attskogsindustrins vinster stiger krafligl i konjunkturens uppgångsfas, vilket entid senare driver upp råvarupriserna. När sedan vinstsituationen försämrasfortsäiter råvarupriserna att sliga, låt vara långsammare, och vinst-falletblir myckel kraftigt. har delta framför aUl drabbat sågverksindustrin,men mol slutet av årel har även massaproducenlema fått sina vinster reducerade. Totalt för industrin väntas vinstmarginalerna blioförändrade 1986. Inom råvambranschema fortsätter marginalförsämringen, men ireducerad takt. Samlidigl väntas de branscher som producerar bearbetade varorkunna höja vinstmarginalerna med någon tiondels procent. Fömtsättningen är dåalt löneökningarna blir låga, men också att företagen utnyttjar den gynnsammakostnadsutvecklingen liU atl föra en försiktig prispoUlik. Bland gynnsammafaktorer i övrigt kan nämnas att oljepriserna väntas falla och alt övrigaimportpriser beräknas sliga mycket måtfiigt, vilket håller tillbaka industrinskoslnader för insatsvarör. På den negativa sidan återfinns låg ökning avarbetsproduktiviteten och tämligen stora kostnadsökningar för produkter somkommer från näringslivet utanför industrin. Pris- och kostnadsutveckUngen är också avgörandeför industrins räntabilitet (tabeU 4:3). har industrinsbokförda räntabilitet på eget kaplial före bokslutsdisposUioner och skatt varjeår överstigit . I tabeUen framstår 1984 som etl sämre år än 1983 och1985. Detta är en följd av atl industrin gjorde stora skattemässigaöveravskrivningar 1984, vUka drog ned del bokföringsmässiga resullalel.Utrymmet för liknande överavskrivningar är begränsat 1985, vilket trots enviss nedgång i vinstmarginalen före avskrivningar ger en räntabilitelsökningjämfört med . Även 1986 vänlas bli ett genomsnittsår vad gälleravskrivningar och räntabiliteten beräknas också bli i stort sett densamma som1985. Den totah sett kraftigt höjda lönsamheten rymmerbelydande skiUnader beroende på företagens storlek och exportorientering. Demindre företagen (upp till 200 anställda) exporterar i genomsnitt 1/4 avproduktionen jämfört med närmare hälften för de större. Lönsamhetsförbällringenkan hänföras lUl de större exportföretagen. Före devalveringarna 1981 och 1982hade dock hemmamarknadsföretagen en väsentligt bättre lönsamhet änexportindustrin. Det starka genomslaget frän storföretagen visar sig inomverkstadsindustrin där transportmedelsförelagens exepfioneUa räntabilitethöjer branschens tolala lönsamhet över tidigare toppnivåer. Vid bedömningen av räntabiliteten är äveninflationen av belydelse. Vid en hög inflationslakt åtgår en slor del av avkastningen till att vidmakthålla det egna kapitalels reala värde. Den bokföringsmässiga räntabiliteten på 32 egetkapital var 12,1980 och inflationen 13,(KPI dec-dec), vilkel gav en"real" räntabiUtel pä -1,. beräknas räntabiUleten på egetkapital uppgå liU och inflationen tUl . Detta skulle resultera i en"real" räntabilitet på , vilket i så fall blir det högstavärdet . har emeUertid även realräntan päfinansiella placeringar höjts. Företagens intresse för finansiella placeringar harökat i samband med all finansmarknadema utvecklats ochbreddats. I vilken utsträckning delta håller tUlbaka reala invesleringar berorbl. a. på lönsam-helsförhållandena. Är avkastningen högre pä finansieUaplaceringar än på materieUa investeringar missgynnas utbyggnaden av produktionskapaciteten.Della var fallet under större delen av och fram tiU 1982. Därefterhar emellertid avkastningen på del arbetade kapitalel stigit till ungefär sammanivå som för det finansiella kapitalet. Industriföretagens finansiella placeringar har ökatsin andel av balansomslutningen från i mUten av fill mellan35 och under senare är. Denna förskjutning beror, förutom ett ökat intresseför finansiella placeringar, pä alt del arbetande kapitalel inle expanderatalls . En betydande neddragning av lagerkvolen ochstora utförsäljningar av industrifastigheter har nämligen skett. Industrifastigheternahyrs i betydande utsträckning tillbaka för industrins eget utnyttjande. Sammanfattningsvis har industrin totalt settuppnått tämligen god finansiell styrka och beredskap. Soliditeten, dvs. egetkapital i procent av totalt kapital, har stärkts . Bakom dellaligger bäde kraftiga vinstökningar och större nyemissionsvolymer. Prop.1985/86:100 Bil. Tabell 4:3 Tillverkningsindustrins räntabilitet Procent, bokföringsmässiga värden 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 Räntabilitet på totalt kapital HävstångsetTekt' Räntabilitetpå eget kapital Uppdelning av räntabilitet på totah kapital RT =(l-AF)xRA-l-AFxRF Avkastning på arbetande kapital (RA) Avkastning påfinansiellt kapital (RF) Andel finansiellt kapital i procent (AF) H = (RT-RS)xS/E Genomsnittligskuldränta (RS) Totalräntabilitetminus skuldränta (RT-RS) Skuldsättningsgrad (S/E) Soliditet i procent (E/(S -H E)) 26,4 26,5 27,8 29,8 29,4 31,5 30,9 ' Detsamma som finansieringsfaktor. Anm: Industriföretagen gjorde 1984 stora skattemässigaöveravskrivningar. Detta kan inte upprepas i samma omfattning 1985 vilket leder till en uppgång i denbokförda vinsten efter avskrivningar. Källor: , ochfinansdepartementet. 3 1985/86. vån har uppnåtts främstgenom att devalveringarna förbättrade prisrela- Prop. 1985/86:100 tionernaoch genom effekfivare utnyttjande av befintligt kapital. Av avgö- Bil. 1.1rande belydelse för en fortsatt god lönsamhet blir däremot förmågan alt dämpatakten i kostnads- och prisökningarna. Arbetsmarknadenförsvagades kraftigt i början av 1980-lalel som en följd av balansbristerna iden svenska ekonomin. Sysselsättningen stagnerade pädecennier, se diagram 5:1. Arbetskraftsulbudet fortsatte emellertid alt öka itakt med all den kvinnliga förvärvsfrekvensen steg. Resullalel blev attarbetslösheten i slort sett fördubblades . I mitten av 1983 vände utveckUngen. Under loppet av 1984 sleg sysselsättningen kraftigt.Arbetslösheten avtog dock inte i samma mån som sysselsättningen ökade, eftersomarbetskrafts-utbudet efter alt ha hämmats av del dåligaarbetsmarknadsläget fick en kraftigare ökning . Ävenom den arbetslöshet som uppstod de försia åren på 1980-tälet var hög försvenska förhållanden var den i etl inlernationellt perspektiv mycket låg. År1983 när arbetslösheten var som högsl i , 3,, var det bara ett fåtalOECD-länder (, , och ) som hade en motsvarandearbetslöshetsnivå. I de flesta länder var nivån betydligt högre. FörOECD-omrädel som helhet uppgick arbetslösheten lUl 81/och för OECD-Europatill 101/. Denna skillnad har blivk än större . Medanarbetslösheten i har reducerats har den i OECD-området legat kvar på81/och vänlas göra sä även 1986. I har arbetslösheten fortsattatt öka och väntas 1986 ligga . Än slörre är skUlnadema mellan Sverigeoch övriga länder för utsatta grupper som ungdomar och långtidsarbetslösa.Också om man ser lill hur Prop.1985/86: 100 Bil. Diagram5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19771985 4450 4400 4350 4300 4250 4200 4150 4100 4050 3 månadersglidande genomsnitt på säsongrensade månadsdata. r Arbetskraften /x.-'-- y""* liiiiiiHriilii..................... lim II III 111 II 11III..... I......... llllllilil iiiiiiiliMiif II iiiliiifiiMiiiliiiiMiiiiil 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: och statistiskacentralbyrån. storandel av befolkningen i arbetskraftsåldrarna som är i arbete så fram- Prop.1985/86: 100 står situationen i som förmånlig vid jämförelser med andraländer. Arbetskraftsulbudetfortsatte att öka . Utbudsökningen i timmar var kraftigare änökningen av antalet personer , vilket framgår av tabell5:1. Det ökande antalet personer i arbetskraften förklaras av en fortsatthöjning av de relativa arbetskraftstalen. För första gängen på mycket längegällde detta också männen - även om förändringen för deras del var mycketliten. Vidare bröts den tidigare nedgången i relativa arbetskraftstal för denyngsta gruppen - i åldern - för såväl kvinnor som män. Däremotsjönk arbetskraftstalen för personer i åldern , en tendens somlänge gällt för männen i denna åldersgrupp men ocksä kommit atl gällaför kvinnorna i dessa åldrar. Den relativt kraftiga ökningen avarbetskraftsulbudet i antalet timmar har fortsatt . Bakom uppgångenligger bäde en förlängning av arbetstiden (bland deltidsanställda) och elt ökatövertidsuttag. -0,3 -0,2 Utvecklingenav antalet kvarstående lediga platser bmkar användas som en indikator påarbetskraftsbehovet. Antalet lediga platser sjönk i stort sett oavbrutet frånsommaren 1980 . Därefter stabiliserades volymen pä en låg niväunder 1982 och 1983. skedde en långsam ökning. Därefter steg antaletlediga platser brant till 45000 , se diagram 5:2. Även inomtillverkningsindustrin sjönk antalet kvarstående lediga platser mellan 1980och 1983. har anlalet kvarstående industriplalser ökat. Företagens bedömning av bristen på arbetare ochtekniska tjänstemän framgår av diagram 5.3. Bristtalen för yrkesai-betare befann sig 1982 på en 36 Diagram 5:2 Arbetslöshet, arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga Prop. 1985/86: 100 platser Bil 1 1 - j-''" '"V. iMiiiiiiiiiliiiiifiiinliiiililllliliiiiiiiiiiiliiiii.iiiiilii............................. iiiiliiililliiiiliiiiiiiiiiil................. iiiiiil 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, och . eftertidigare erfarenheter låg nivå. fram fill ökadebristlalen gradvis för att sedan sjunka någol under slutet av 1984 och sedan åter öka . Brislen på andra arbetare var i det närmaste obefintlig underåren 1981 fill 1983. Bristtalen har därefter ökat någol men är fortfarandelåga. 1985 har del i delar av landet uppståttbrist på arbetare inom byggnads- och anläggningsverksamheten. gällerspecieUt inom hantverksyrkena. I denna konjunkturuppgång har alltså brislen påarbetare varil mindre markerad än vid tidigare tillfällen, vilket bl.a. belysesav kortare vakanslider för de lediga platserna. Bristen på tekniska tjänstemän har ökat kraftigtsedan 1982. har brislen varil större än vid tidigaretoppnivåer och . är särskilt markant förverkstadsindustrin, där brislen ligger på en mycket hög nivå. Den ökade efterfrågan på arbetskraft har följts aven växande sysselsättning. Uppgången mellan första och andra halvårel 1984 var40000 personer efter rensning för säsongvariationer. Sysselsättningen ökade medytteriigare ungefär 10000 personer och med 25000 personerandra . Den sammanlagda ökningen i årsgenomsnitt mellan1984 och 1985 var 43000 personer. Fördelat över branscher låg 17000 av ökningenpå industrin, 23000 pä offentliga sektorn (i stort sett på kommuner ochlandsfing) och 13000 på det privata tjänsteområdet. Inom byggnadsverksamhetenbröts den tidigare nedgången och i genomsnitt var sysselsättningenoförändrad . Antalet sysselsatta inom jord-och skogsbrukhar minskat med sammanlagt 10000 personer . Sysselsättningenhar ökat på beskrivet sätt jämsides med att övertidsuttaget ökat. Jfr medtabell 5:1 ur vilken bl. a. den procentuella förändringen av medelarbetstidenper vecka kan avläsas. Prop.1985/86:100 Bil. Diagram 5:3 Brist på arbetare och tekniska tjänstemän inomindustrin J/\. '-.\ 123412341234123412341234 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Diagrammet anger andelen företag, vägda efterstoriek, vilka uppger brist på Enligtslafistiska centralbyråns arbetskraflsökningar () utgjorde de arbetslösa igenomsnitt av arbetskraften . Arbetslösheten nådde i seplember1983 en toppnivå säsongrensat sett, dä de arbetslösa utgjorde 3,avarbetskraften. Därefter sjönk arbetslösheten och nedgången harfortsatt försia halvårel 1985. låg den säsongrensadearbetslösheten pä 2,eller 122000 personer. Totaltsjönk arbetslösheten med 15000 personer . Nedgången beroddetill slor del på alt ungdomar i åldern fick arbeie i s.k. ungdomslag.Arbetslösheten i kom därmed att minska med 12000personer 1984. För ungdomar i åldern var arbetslösheten samtidigtoförändrad och arbetslösheten för hela var 1984.För personer registrerades en ökad arbetslöshet. Av den totalanedgången i arbetslösheten föU ca 2/3 på männen och någon förändring av denkönsmässiga fördelningen synes därmed inle ha ägt mm. Tabell5:2 Sysselsättning i olika branscher Prop. 1985/86: 100 1000-taI personer Bil. Jord- och skogsbruk Industri' Byggnadsverksamhet Privata tjänster Offentliga tjänster - 1 -35 -11 - 5 -10 -10 17 0 13 'Gruvor, tillverkningsindustri och el, gas-, vatten- och värmeverk. Handel,restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltningm.m. Källa: () och . Trots det förbättrade arbetsmarknadsläget underförsia minskade inte antalet långtidsarbelslösa (personer med enarbetslöshelstid eUer 4 månader för ungdomar i åldern uppfiU ). Först under andra halvårel 1985 har antalet långtidsarbelslösa sjunkit. De regionala skiUnadema i arbetslöshetsnivåkvarstår i huvudsak. Del relativa arbetslöshetstalet uppgick för helariket lUl 3,. sleg förvärvsfrekvensen mer inomstorstadslän och övriga län än inom skogslänen. Då utbuds- och sysselsättningsförändringamai stor utsträckning samvarierade blev nedgången i arbetslöshet därmed förhållandevisjämnt fördelad mellan regionema. En följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget varatl antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskade. Under 1985var 25000 personer sysselsatta i beredskapsarbelen, vilkel är 19000 färre änårel innnan. Drygt 30000 personer var sysselsatta i ungdomslag vilket sett överhelår innebär en oförändrad nivå. En jämförelse mellan visardock på en minskning med ca 7500 personer fill 1985. Denfrån 1985 goda ulvecklingen på arbetsmarknaden väntas fortsätta in på 1986. Dåbefolkningen i arbetsför ålder liksom föregående år visar en mycket liten ökning,ca 5000 personer, kommer efterfrågan på arbetskraft att avspeglas i höjdarelativa arbetskraftstal. Sysselsättningen inom industrin väntas minska nägotunder loppet av 1986. Men ökningen av antalet sysselsatta på ca 20000 personer mellan första och andra halvårel 1985 höjer ändå genomsnittet så mycket att nivån 1986 lorde ligga över snittet . Tabell 5:3 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska Årsgenomsnitt, 1000-tal personer 1985/86:100 Bil. Arbetsmarknadsutbildning Åtgärder för arbetshandikappade Källa: och . Sysselsättningen ibyggnadsverksamheten har ökat något . Enligtlänsarbetsnämnderna är sysselsättninglägel /86 bättre än de närmastföregående vintrarna. I Slockholms län och UddevaUaregionen väntas t. o. m. enöverhettning, medan den höga bygg-arbetslösheten kvarstår i skogslänen. Enmindre ökning av byggandet vänlas . Prognoserna tyder på eni stort sett oförändrad byggsysselsältning. Den privata tjänstesektorn harunder en följd av är expanderat relativt kraftigt. Även under är då tUlväxten iekonomin har varit måtfiig har antalet sysselsatta i den privata Ijänsteseklomökat. Denna utveckling bedöms bestå även det närmaste året. Sysselsättningeninom den privata tjänstesektorn har accelererat ochväntas fort-sälta atl öka 1986, om än svagare än föregående år. Kommunernas fastställdabudgeter tyder pä en fortsatt sysselsättningsökning med 25000 personer 1986.Den restriktiva inriklningen av statens budget väntas medföra en fortsatt minskningav den statliga sysselsättningen med 3 000 personer. Totalt sett beräknassysselsättningen öka med 25000 personer 1986, dvs. långsammare än 1985.Arbetslösheten bedöms komma atl ligga pä ungefär samma nivå 1986 som 1985. Enviss försvagning av arbetsmarknadsläget under loppet av årel kan emellertidinle uteslutas. Tabell 5:4 Produktion, produktivitet och sysselsättning1986 Jord- och skogsbmk Industri ByggnadsverksamhetPrivata tjänster Offentliga tjänster sättning (timmar) Anm.Siffrorna för de olika sektorerna är avrundade Källa: . Antaletarbetade rimmar beräknas öka någol mer än antalet sysselsatta Prop. 1985/86:100 (0,resp. 0,) fill följd av en fortsatt ökning av den genomsnilfiigaBil. 1.1 arbetstiden, se tabeU 5:4. Antalet arbetade limmar för löntagare,vUkel är av belydelse vid beräkningarna i kapitel 7 av lönesummornas ulveckling,beräknas öka mer än antalet arbetade timmar för samlliga sysselsatta (1,2%resp. 0,). SkUlnaden beror på en ökning i andelen löntagartim-mar och enmolsvarande minskning i andelen företagartimmar i den lotalasysselsällningsvolymen. 6 Priser och löner Pris-och löneutvecklingen har varit etl centralt problem i densvenska ekonomin. En viktig förutsättning för att denkonkurrens-kraftsförslärkning som uppnåddes genom devalveringarna 1981 och 1982skall bli beslående är alt pris- och löneökningarna blir markant lägre än under1970-talet och början av 1980-lalel. Delta krav förstärks av att deninlernalionella inflationen har halverats ochfortsäiter alt minska. Detta avsnUt inleds med en jämförelse mellan pris-ochlöneutveckUngen i och i omvärlden. Därefter behandlas utsikterna förlöner, priser och reallöner 1985 och 1986, samt betydelsen för den svenskaekonomin av olika löneantaganden . 1985/86; 100 Bil. 6.1 Jämförelse med OECD-området Ibörjan av 1980-lalet dämpades löneökningarna i OECD-omrädel från per årtill , se diagram 6:1.1 diagrammen jämförs med de 14OECD-länder, som ingår i den s. k. valutakorgen. Molsvarande dämpning ägde intemm i . Timlönerna i den svenska industrin ökade med i genomsnitt drygl8% 1982-1985, vilket är samma genomsnitt som dessförinnan.Även prisökningarna var i jämfört i omvärlden. Diagram6:1 Timlön inom industrin och konsumentprisindex, och Anm.:OECD-området sammanvägt enligt vaqe lands betydelse som avsättningsmarknad försvensk export av bearbetade varor. Densnabbare pris- och löneutvecklingen i jämfört med omvärlden harmedfört att en del av de fördelar som uppnåddes genom devalveringarna 1981 och1982 har neutraliserats. En beräkning av pris- och kostnadsutvecklingen i densvenska industrin jämfört med i konkurrentländernas redovisas i kapitel 3. Prognoser för det närmaste året tyder på enfortsatt dämpning av prisökningarna i OECD-området 1986. 1 FörbundsrepublikenTyskland och förutses inflationslakter på 1 -1 1/och i Förentastaterna på . Äventakten i löneökningarna fömtses minska. Timlöneökningarna i industrin förOECD-området i genomsnitt beräknas gå ned från 1985 till 4,1986.Därvid bör noteras att genomsnittet dras upp av länder som Turkiel, Greklandoch med myckel höga löneökningslal. I ,och förutses en dämpning av löneökningarna det närmasleåret tUl . 1985/86: 100 Bil.1.1 Statistiköver löneutvecklingen finns än sä länge bara för SAF/ LO-området. Denvisar att timförtjänsten (tidlön -I- ackord) för industriarbetare liksom förhela LO-kolleklivet ökade med 7,mellan andra kvartalen 1984 och 1985. uppskattas fimlöneökningen till 7- Tabell6:1 Lönekostnadsutveckling och arbetskraftskostnader för industriarbetare 8,0' 3,0 11,0' -0,7 10,7' -0,1 effekten av införandet av femte semesterveckan. Anm:Uppgiftema för samtliga löntagare baserar sig pä lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare grundar sig på förtjänststafistik. Förtjänststatistiken har i förekommande fallkompletterats med engångsbe lopp som ej ingår i statistiken. Källor: , konjunkturinsfitutet och . För privattjänstemännen och de offentliganställdakan bara uppskatt- Prop. 1985/86: 100 ningar göras, baserade på beräkningar avlöneökningar enligt träffade Bil. har motbakgrund av sådana överväganden uppskattat timlöneökningen för samlligalöntagare till 1985, se tabell 6: 1. Det kan emellertid nämnas attinbetalningarna av preliminär A-skatl och den starka konsumtionsökningen 1985tyder pä att denna uppskattning kan vara i underkant. Löneökningarna 1985 tyckssåledes ha överstigit den ram på om vilken enighet uppnåddes mellanregeringen och arbetsmarknadens parter. har antagils att lönerna stiger i enlighetmed de avtal, som redan har slutits. För näringslivet har dessutom ettberäkningstekniskt antagande gjorts rörande löneglidningen. Däremot har inleinräknats effekter av eventuella nya löneavtal, inle heller nägon löneökningutöver avtal pä det offentliga området. Med dessa principer som utgångspunktskulle timlönerna sliga med i genomsnitt 5,1986, något mindre i staten ochnäringslivet och någol mer i kommunerna. är uttaget av lagstadgadeoch avtalsregle-rade arbetsgivaravgifter i genomsnitt oförändrat. har prisnivån hitfiUs (dec 1984-nov1985) stigit med 5,. Den totala ökningen av konsumentprisindex (KPI) underloppet av 1985 uppskattas preliminärt till 5,. Förändringen mellanKPI-ärsgenomsnil-ten 1984 och 1985 skulle därmed uppgå till 7,4%.Prisökningstakten i ligger nu i nivå med den som gällde i böijan av1970-lalet. 1970 1973 låg prisökningarna på i genomsnitt . I böljan av 1985 tenderade priserna att stiga merän vad som var förenligt med del mål på inflation under loppet av 1985 somregeringen hade satt upp. Prisförvänlningarna låg klart över denna nivå. Den 6mars införde regeringen ell allmänt prisstopp som ell led i strävandenaatt dämpa inflationen. Sedan en stabilisering av prisutvecklingen konstateratsavvecklades prisstoppet successivt . I samband medavvecklingen utfäste sig berörda branscher i avtal med statens pris- ochkartellnämnd (SPK) atl inte höja priserna mer än vad som motiverades avlönekostnadshöjningar om och med hänsyn tagen tillproduktivitetsutvecklingen. Bedömningen av prisutvecklingen ulgår frånprognoser och anlaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m.m. ochinnefattar kalkyler av hur dessa faklorer kan vänlas påverka prisutvecklingen.Prognosen fömtsätter oförändral diskonto samt att de indirekta skatter ochsub-venfioner som påverkar KPI blir oförändrade . Priserna på råolja och petroleumprodukter beräknassammantaget falla . Övriga importvaror som påverkar KPI beräknas öka med igenomsnitt . Den totala effekten pä KPI tUl följd av ändrade internafionelltbestämda priser beräknas därmed uppgå lill endasl 0,, se tabell 6:2. Prognoserna för bostadsposten i KPI bygger på enberäknad höjning av hyrorna med och en ökning av egnahemskostnaderna med . Prop.1985/86:100 Bil. Tabell6:2 Konsumentprisförändring uppdelad på komponenter Procentuellförändring och bidrag därtill av året, långtidsindex dec-dec. därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,7 ändring av diverse taxor trendavvikelse i prisema på -0,3 -0,2 -0,2 Implicitprisindex för privat konsum- Sammantagetmedför detta en höjning av prisnivån med 1,. I egnahemskostnaderna harhöjningen av den statliga bostadslåneräntan fill 13,3 %den 1 januari 1986 beaktats. Vidare har beaktats att fastighetsskatten,räntebidragen och skatt på garantibeloppen tagits in i KPI-beräkningama. Restfaktomoch diverse taxor representerar i beräkningarna lönekostnadernas genomslaginom de för internationell konkurrens skyddade områdena exkl bosläder ochjordbruk. I restfaktom las också hänsyn till effekten av hur vinstmarginalernaförändras. Beräkningen av lönekostnadernas genomslag har gjorts utifrån detimkostnadsökningar som har beräknals (se avsnitt 6.2).