prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bistånd till flyktingar och hemlösa utgör alltjämtell vikiigi inslag i del svenska katastrofbiståndet, med av anvisademedel. I flera är det emellertid svårt alt göra endistinktion mellan krigsflyktingar och människor som pä grund av t. ex. torkadrivits på flykt från sina bosättningsområden. Specialenheten för katastrofhjälp inomberedskapsstyrkan för FN-ljänsl har under årel avslutat sitt arbete för UNICEFi samt i samverkan med UNHCR inlett en insats i östra avseendeulbyggnad av eU läger för etiopiska flyktingar. Beslutade insatser (milj. kr. ) Budgetåret - Destination 1984/85 Svenska röda korset/Internationella rödakorskommittén för hjälp och skydd till konfliktdrabbade 13 40 Svenska röda korset/Rödakors- till torkdrabbade 15,5 15,5 UNHCR förflyktingbistånd 17,0 20,0 (, ) 4,0 OAU, bidrag till fond för 9,0 Rädda barnen för hjälp till Svenska rödakorset/Inter nationella rödakorskommittén flyktingar 1,5 Beslutade insatser (milj. Prop.1985/86: 100 Bil. transportinsats utsädesinsatsinsatsvaror för jordbruket Svenska röda korset/Internationella rödakorskommitténför hjälp och skydd till konf1iktdrabbade insatsvaror förmiljö och vattenvård transportinsats veteleverans utsädesinsats Svenska rödakorset/Etiopiska röda korset hälsovård ochmatutdelning Svenska röda korset/Internationella rödakorskommitténför hjälp och skydd till konf1iktdrabbade veteleverans livsmedelsdistributioner livsmedel, mediciner utbildning flyktingar livsmedel, matolja () livsmedel, eritreaner EFS livsmedel, tigreaner EFStransportinsats, livsmedel insatsvaror, eritreaner EFS transportinsats,livsmedel insatsvaror, tigreaner Eritreagruppen, mediciner , livsmedelSvenska specialenheten för katastrofhjälp, FN-samordnare , flygtransport-insats Beslutade insatser (milj.kr.) Budgetåret 1 juli-1984/85 1985/86:100 Bil.5 Svenska röda korset/Röda kors föreningarnas förbund livsmedel, matolja 0,55 konsultinsats, spannmåls- och oljelagring 1,5 Svenska röda korset/Röda kors- föreningarnas förbund, matolja 1,35 livsmedel, transporter 1,0 Svenska röda korset/Röda kors föreningarnas förbund, livsmedel, tilläggskost 1,0 (se ävenAfrika ) O,35 insatsvaror, jordbruket 10,0 utsädesinsats 9,0 utsäde, insatsvaror för j ordbruket 1,4 medicin, matproduktion 0,35 EFS, etiopiska flyktingar 0,885 katastrofhjälp,logistikinsats 0,065 EFS/UNHCR flygtransport och förnödenheter för etiopiska flyktingar 3,0 EFS insatser för etiopiska Svenska specialenheten för kata strof hjälp/UNHC3l utbyggnad av flyktingläger och hälsoinsats 8,0 Beslutade insatser POp. 1985/86: 100 (milj.kr.) Budgetåret - Destination 1984/85 Svenska röda korset/, livsmedel 2,0Diakonia livsmedel, fordon, verktyg 1,0 Rädda barnen/ hälsoinsats mobila team 0,75 Pingstmissionens u-landshjälp flygtransport utsäde 0,645 utsäde, insatsvaror för jordbruket 5,0 utsäde 3,0 ,livsmedelsdistri bution och vatteninsats 1,3 beredskapsarbeten, transport m. m. 5,0 vatten- och jord bruksinsats 4,5 Svenska röda korset/Rödakorsföre- ningarnas förbund, utspisningsprogram för flyktingar från Mogambique 1,3 Svenska röda korset/Rödakors- föreningarnas förbund översvämning 0,455 , återuppbyggnad efter cyklon 0,75 Svenska röda korset/Rödakors- föreningarnas förbund, återupp byggnad efter cyklon 1,35 Pingstmissionens U-landshjälp nöd hjälp och återuppbyggnad efter cyklon 1,1 rehabilitering efter cyklon 1,0 Svenska rödakorset/Inter nationella rödakorskommittén, nödhjälp åt hemlösa 1,5 , tyfon- rehabilitering 1,1 /Svenska röda korset/Inter nationella rödakorskommittén för hjälp och skydd åt krigs- drabbade, program 5,0 Svenska rödakorset/Inter- 262 nationella rödakorskommittén för hjälp och skydd åt krigsdrabbade, program 5, O Beslutade insatser (milj.kr. ) Budgetåret 1 juli-1984/85 1985/86:100 Bil. FN:s program för FAO UNHCR WFP Svenska röda korset för hälsoinsats (5,5) (3) (2) (1,5) UNHCR för hjälp till återvändande Reservdelar lastbilar (UNHCH) 0,45 vmCR för insatser för UNHCR/Världsbankenflykting insats 2,0 Svenska röda korset/Inter nationella rödakorskommittén, flyktinginsats 4,0 Svenska röda korset/Röda kors- för en i ngEir nas förbund, sjukvårdsinsats 1,2 för hjälp till konfliktdrabbade 1,0 Insatsvaror för jordbruket efter Svenska röda korset/Internationella rödakorskommitténför krigsdrabbade Palestinagruppernaför sjukvårdsinsats RäddaBarnen för psykosociala insatser blandkrigsdrabbade barn insatser för konfliktdrabbade Svalorna, tält för hemlösa Veteleverans 5,0 5,0 0,19 15,0 Beslutade insatser PP. 1985/86: 100 (milj.kr. ) Budgetåret - Destination 1984/85 Svenska röda korset för katastrof beredskapslag 2,0 Svenska röda korset för smärre katastrofer 3,0 Svenska röda korset administra tionsbidrag 83/84 1,024 WFP, extra matolja till inter nationella beredskapslaget 10,0 Utvärdering av katastrofbiståndet 0,095 Fraktfond 0,5 Independent Commission on Inter national Humanitarian , Svenska specialenheter för katastrofhjälp, utbildning UNRWA extra bidrag 5,0 Försöksverksamhet och metodutveckling m. m. AnslagspostenFörsöksverksamhel och metodutveckling m. m. omfattar två delposter:Försöksverksamhel och metodutveckling, som lidigare benämndes Ämnesinriktadverksamhet och Insatsförberedelser och resultat-värdering, lidigare underanslagsposten Särskilda program. metodutveckling (FoM) Försöksverksamhetoch metodutveckling (FoM) Verksamhetenhar /85 ylleriigare knutils fill behoven inom del landprogrammeradebiståndet och koncentrerats lill allt färre insalser. Den ger utrymme för enexperiment- och försöksverksamhel, som normall inte kan rymmas inom enskildalandprogram. Samarbetet bedrivs med FN-organ, andramellanstatliga organ saml institutioner och företag i . Verksamheten äravsedd för områden, där de internationeUa insalserna bedömls varaolillräckliga. De flesta insalserna syfiar lill att förbättra situationen förden fattigare delen av landsbygdsbefolkningen. Planerad fördelning av medelför den ämnesinriktade verksamheten (1) Exkl. 5 milj. kr. som har utbetalats till SAREC 18 1985/86. 112,6(1) Prop.1985/86: 100 Miljö- och markvård pji Enstark koncenlralion har skett lill markvård och naturresursfrågor.Målsättningarna med arbetet är främsl att finna alternativa lösningar t. ex.vad gäller markanvändning, inleda nya verksamheter l.ex. samodlingsformermellan träd och grödor (agroforestry), öka informationsflödet till allmänhetoch beslutsfattare för att öka förståelsen för dessa frågor, och genom konkretafäkförsök visa atl metodik och teknik kan anpassas till lokalsamhällen medolika förutsättningar. Investeringar i miljövård är som regel långsiktiga,medan krav på snabb lönsamhet den senasle liden har ökat. Arbetetmed atl höja områdets prioritet har därigenom inle underlätlats. Insikten omatt markvård kan åstadkomma positiva resullal redan på kort sikl har dockökat. Förutom fortsall stöd fill ännu inle avslutadeinsalser, l.ex.markvårds-och byskogsprogrammet i , kommer nya insalserunder 1985/86 bl. a. atl avse inventering av naturresurser med hjälp avsatelliter. Oljeimportenshöga andel av exportintäkterna är för de flesta elt av deallvarligaste problemen och har i hög grad bidragit till atl öka skuldbördan.Landsbygdens energibehov och -problem underskattades . Insikten har dockökat om att behöver billig energi, ofta från alternativa källor, medny teknik och en integrerad energiplanering. /86 kommer verksamheten atl inriktas påbl.a. energianalys och energiplanering, energihushållning, teknikutveckling och-överföring, kurser, seminarier samt publikationer. har livsmedelsproduktionen per capita i minskal.Endast elt fåtal länder söder om har lyckats öka livsmedelsproduktioneni takt med folkökningen. Till försörjningens problem hör konsumtionen avbrännved och del minskande skogsbeståndet, som bidrar till erosion med dessnegativa inverkan på jordbruket. Under /86 ägnas särskilduppmärksamhet åt akvakultur, marknadsföring och prispolitik, folkligtdeltagande samt resursbasutveckling. Verksamhetenhar på vallenförsörjningens område hiuills inriktats på förstärkning avu-ländernas planering, ökat folkligt dellagande, anpassad teknik, uppmstning avbefintliga anläggningar saml ulbildning, drift och underhåll. /86 genomförs seminarieverksamhet för attvidareutveckla tekniken för vatlenlagring i sandbäddar, grundvattenundersökning genom fjärranalys (), slöd till lokal produklion av handpumpar (Etio- 266 pien) samt breddning avdel institutionella samarbetet. En viktig kompo- Prop. 1985/86: 100 nent utgörs av metodutveckling och utvärdering. 1985/86års program innebär fortsatt satsning inom områdena primärhälsovård,nutrition, handikapp saml resursbasulveckling och ulvärdering. SIDA samarbetar på hälsoområdet med (), andra internationella organ och svenska organisationer. Kontakterna medsvenska organisationer har ökat . Grundläggande för arbelel är alt i nära samarbetemed berörda organisationer och i dialogen med programländerna främja ellintegrerat synsätt på hälsa. Isamband med befolkningskonferensen i fick befolkningsfrågornaförnyad aktualitet. Del ledde lill etl ökat antal framställningar om slöd. SIDAhar inlett samarbete med en rad organisationer. Exempel är ,Internafional Commillee on Management of Popula-lion Problems (ICOMP), GlobalCommillee of Parliamenlarians on Population and Development och Inter PressService (IPS). SIDA har också utökat samarbetet med Inlernalionellafamiljeplaneringsfederalionen (IPPF). Byggnads-,anläggnings- och industriell teknik Viktigaområden för biståndet är anpassad teknik, utbildning av småföretagare,tekniköverföring inom prioriterade industrigrenar, ulbildning i underhåll ochkvalitetskontroll, industriellt rättsskydd samt standardisering. En avsevärd utvidgning av programmel sker under1985/86. Ökningen motiveras i huvudsak av behovel av underhåll av maskiner ochutrustning. SIDA avser alt göra en större insats på detta område genom . Fortsatt stöd kommer också att lämnas lill utveckling avarbetsintensiva metoder för vägunderhåll i i samarbele med ,småförelagamlbildning och ulbildning i palenträltsfrågor. Verksamheteninom della område koncentreras till fem delområden: utbildningsplanering ochadministration, yrkesinriktad utbildning på landsbygden, idéspridning,regionala program för förvallningsutbildning samt ulveckling av den svenskaresursbasen. Av särskill intresse är de insalser som avserutbildning genom produktion, ulbildning för landsbygdens behov i östra ochsödra saml förvallningsutbildning i som har direkl anknytningtill programländerna. Inommassmediaområdet slår slödel fill IPS i centrum. Samarbete med InternationalProgram for the Development of Communicalion (IPDC) har inletts. Inomkulturområdet genomförs ell trettiotal smärre insatser såsom bokutgivning ochbiblioteksverksamhet, folkteater, konst och konsthantverk, musei- ochutstäUningsverksamhet m.m. SIDAstöder en rad internationella organisationers aktiviteter på kvinnoområdet.Verksamheten skall i framfiden även inriktas på eftersatta och angelägnaområden av belydelse för kvinnor i mottagarländerna. Inom hälso-, undervisnings-, landsbygdsutvecklings-och energisektorerna arbetar SIDA för att hänsyn skall tas tillkvinnoaspekterna. För att nå uppställda mål behövs komplettering med insatserfinansierade från denna anslagspost. Tre områden har identifierats inom vilkasärskilda insatser för kvinnor behövs, bl. a. som en förstärkning av detlandprogrammerade biståndet. De avser krediter, uppbyggnad av sakkunskap ochstöd lill förvaltningsorgan och organisationer som bedriver övergripande arbete. 1985/86: 100 Bil. Brisleri den offentliga upphandlingen och importhanleringen ulgör i de flesta avSveriges programländer dels etl allvarligl hinder för deras försörjning medoumbärliga varor, dels en svårighet för att genomföra planeradebiståndsinsatser. Det aktuella programmet syftar på längre sikl lill alt nåeffektivare importhantering, sakkunskap hos inköparna, bättre behovs-planeringoch bättre materialadministrativa rutiner. Insatserna skall bidra lill ökadproduktkännedom och kunskap om alternativa leveranlörskällor saml följsamhetlill etablerade upphandlingsregler. Samarbetet med ITC fortsätler dels som stöd tilldess "import manage-menl"-verksamhel, dels genom metodutveckling föralt möjliggöra fömn-dersökningar och projeklberedning i av SIDA anvisade länderoch dels genom utveckling av undervisningsmaterial. Vidare utnyttjas ITC somexekufivorgan för långsiktiga utbildningsprogram i enskilda mottagarländer somkomplement till SIDA-finansierade sektorprogram och importstöd. Densparfrämjande verksamhet som med stöd av SIDA bedrivits av () har skapat förbättrade förutsättningar för insalseri enskilda länder och regioner. Ett framgångsrikt arbete har ägt rum för atlväcka medvetande om det inhemska sparandets belydelse för utvecklingssamarbetetoch skapa opinion för bislåndsgivning. /86 genomförs förberedelser som förväntas leda 268 tUlkonkreta insatser, i första hand i , och Sri Länka. Prop.1985/86:100 Utvecklingsalternativ gji Verksamheteninom della område beslår huvudsakligen av studier och utredningar om vikligaproblem i utvecklingsprocessen och utvecklingssamarbetet. Stöd ulgår också /86 lill DagHammarskjöldfonden och för alternativ ulveckling(IFDA). Ett par forskningsprojekt har påbörjats i samarbetemed , etl om landsbygdsutveckling i och ett omförhållandet mellan ekonomisk tillväxt och inkomstfördelning. Underdenna rubrik anvisas medel, främsl för alt kunna möta den ökande efterfrågan påstöd ål verksamheter som avser atl främja demokrati och mänskliga rättigheter.Ansökningar om sådant bistånd avser ofta mölen och seminarier i för allförbällra kontakterna med svenska organisationer och institutioner. I deflesta fall är enskilda organisafioner förmedlare av sådant bistånd. Underdenna delpost disponerar SIDA medel avsedda all i första hand tillfälligtförstärka SIDA:s och bislåndskontorens personal. Medlen används vid beredning,kontroll och utvärdering av program och insalser som bekostas eller avsesfinansieras med svenska biståndsmedel. En slor del av verksamheten sker isamarbete med institutionella konsulter, bl. a. ,, , i i . Stödetlill de enskilda organisationerna har flerdubblats /75. Denna ökninghar skett i takt med all organisationernas kapacitel ökat. /85 utbetalades sammanlagt 279,8milj.kr.av tolalt tUlgängliga 307,6 milj. kr. Reservationerna har under senareår uppgått lill av anslaget. Bidragen fördelades 1984/85 på 75 olika länder,främsl i . De sex största mottagarländerna var: 1984/85 milj. kr. 8 '"" Missionsorganisationerna mottog den största delen av bidragen, Prop. 1985/86: 100 120milj.kr. De humanitära organisationerna erhöll 40 milj.kr. 5Ull fackliga och kooperativa insatser var 35 milj. kr. resp. 11 milj. kr. Liksom lidigare år har stödet i huvudsak använtslill hälsovårds- och utbildningsprojekt. Slödel filllandsbygdsulvecklingsprojekl har ökat. Stöd har utgått för investeringar ochlill drifts- och underhållskostnader i lokal valuta. Regeringen gav 1984 SIDA i uppdrag all genomföra enutredning om de enskilda organisationernas kapacitel atl bedrivabiståndsverksamhet. Utredningen avlämnade sin rapport . Avrapporten framgår att organisationerna har kapacitel att ta emot mer stöd frånSIDA för sin biståndsverksamhet utan alt därmed äventyra sitt oberoende. SIDArekommenderas all förskjuta sin verksamhel mol ökad uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet i stället för den tidigare betoningen på förberedandegranskning. Genomall teckna ramavtal med de större organisationerna har SIDA vunnitadministrativa lättnader i hanteringen av de snabbt växande anslagen. Ramavtalhar ingåtts med följande elva organisationer: AfrikagruppernasRekryleringsorganisalion (), Arbetarrörelsens Inlernalionella Centrum (AIC),Frikyrkan Hjälper (), LO/TCO, Handikapprörelsens InternationellaBislåndssekrelariat (SHIA), Pingstmissionens u-landshjälp. ,(), (), SvenskVolontärsamverkan (SVS) samt Utbildning för Biståndsverksamhet (UBV). Av detlotala anslaget går lill dessa organisationer, övriga utgårfill ca 130 organisationer. Genomstödet till enskilda organisationer får också elt allt större antal svenskarmöjlighet lill praktisk erfarenhet av arbete i u-land. Vid budget-årsskiftet1984/85 finansierades 662 volontärer med biståndsmedel. För varje volontärulgår elt schablonmässigt bestämt bidrag. Fr.o.m. med /86 ärbidraget . För volontärbidragen tas av anslagsposten ianspråk. En utredning för atl kartlägga volonlärernasvillkor och organisationernas behov av stalligl slöd utfördes . Resultatetav utredningen har beaktats vid den prövning av schablonbidragets storiek somskett under /86. Stödhar även lämnats direkl fill kvinnoorganisationer i . 1983 reviderades rikfiinjerna för della stöd och ändringarna innebär att stödet huvudsakligen begränsas till programländerna och att biståndskontoren ansvarar för beredning och uppföljning av insatserna. Siödet är inriktat på all ge försöijningsmöjligheter åt kvinnor och underlätta deras arbete. Teknisktsamarbete och u-krediter Prop. Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) Efleren försöksverksamhel bildades BITS som en myndighet . BITS anslag har ökat kraftigt, från 130 milj. kr.1980/81 till 474 milj. kr. 1984/85. Utbetalningarna har också ökat krafliglmellan dessa två budgelår, från 22 milj. kr. kr., även omutbetalningarna av medel för u-kreditgivningen till följd av systemetskonstmktion sker i en långsammare takt än anslagstilldelningen. BITS verksamhetsformer har ulvecklals gradvis.Inledningsvis avsåg verksamheten i huvudsak slöd fill konsultstudier ochutbildningsinsatser i enskilda länder. Därefter började BITS medverka tUl etlväxande antal inlernafionella kurser i . Vidare tillkom slöd tillinstilufionssamar-bete, försöksulmslning liksom särskill finansiellt slöd. Etlsamarbete med utvecklades avseende personulbyte,kultursamarbete och u-stipendier. BITS inledde också ell samarbele med SWEDFUNDavseende utbUdning av personal för induslriprojekt, där medverkar. fick BITS ansvar för användningen avbiståndsmedel i u-krediter. Detla utgör nu en väsentlig del av BITSverksamhel. De olika verksamhetsformer som ulvecklals möjliggören samverkan dem emellan, som ökar genomslagskraften av samarbetet med deberörda , i enlighel med riktlinjerna för BITS verksamhet. Förinvesteringsstudier avseende projeki somerhållit stöd inom del tekniska samarbetet har i en del faU följts upp medutfästelser om u-kredit för projektens genomförande. Inom ramen för deltekniska samarbetet har konsultinsatser kombinerats med inslilulionssamarbete.I länder som erhållit finansiellt slöd har sådant slöd kopplats liU pågåendekonsuh- eller utbildningsinsatser. Utbetalningarna för verksamheten har utvecklatsenligt följande (milj.kr. Under1984/85 förbmkades hela del belopp som var tillgängligt för tekniskt samarbete. Vad gäller u-krediterna ökade anslagsutnylljandetmarkant /85 jäm fört med lidigare år. Totalt översteg utbetalningarna /85 föregå- 271 ende års . Inom det tekniska samarbetet lämnades /85bidrag till ca 120 insat- Prop. 1985/86: 100 ser i 27 länder, varav femtidigare inte fått bidrag. Till de internationella Bil. 5 kurserna sändeytterligare elt stort antal länder deliagare. Verksamheten inomu-kreditsystemet fortsatte alt expandera. Vid utgången av 1984/85 hade sedanu-kredilgivningen inleddes utfästelser lämnats för ca 110 projekt omtotalt 5 300 milj. kr. Närmare 50 av dessa hade lett lillkontrakt med en sammanlagd kreditvolym om ca 2 500 milj. kr., lill en beräknadkostnad för BITS (för det s. k. gåvoelementet) på ca 700 milj. kr. U-krediterhar beviljats för 21 länder, varav samfiiga utom två är programländer för SIDAeller länder med vilka BITS har tekniskt samarbete. trädde det modifieradekreditsystemet i kraft, efter översyn av den s. k.u-kreditutredningen, somföljdes av beslut av regeringen och . U-kreditsystemet ändradesfrämst i två avseenden: krediternas bislåndsorientering förstärktes ochhuvudansvaret för besluten lades på BITS. BITS har eller förbereder finansieringssamarbetemed bl.a. och regionala utvecklingsbanker. Dettekniska samarbelel syfiar tUl all överföra kunnande från fillsamarbelsländerna. I detta inbegrips att skapa kontakter, planera projekt ochge utbildning inom områden där har god kompetens och kapacitet. BITSmedverkan i del tekniska samarbetet utgörs av bidrag till konsultinsatser,utbildning för enskilda länder, insUtutionssamarbele, finansiellt stöd,försöksulmslning, inlernalionella kurser samt personulbyte och kultursamarbete.Det tekniska samarbelel sker främst inom industrisektorn. Flera av deinternationella kurserna avser detla område, liksom de insalser som gjorts ianslutning till SWEDFUND-projekt. I syfte att få en indikation på exporteffekterna avdet tekniska samarbetet gjorde BITS /85 en enkät bland ell antalsvenska förelag, omfattande ett 40-tal projekt till vilka bidrag om ca 60 milj.kr. Svaren gav vid handen att den ylleriigare export från dessaföretag, som projeklen lell till, uppgick till 150-200 milj. kr. Dessulom hadevissa andra svenska företag levererat utrustning fill projekten. ulvecklingskommillé (DAC) har fastlagtregler för kombinationer av bislåndsmedel med annan, kommersiell finansieringför att förhindra att bistånd primärt används i exportfrämjande syfte ochdärmed snedvrider den inlernalionella handeln. För iransaktioner vars endabiståndselement utgörs av tekniskt samarbele får del senare uppgå lill högst av det totala värdet men ej överstiga I milj. US dollar. Reglerna innebärvidare alt sådana transaktioner skall behandlas som exempelvis u-krediter vadgäller bl. a. granskning enligt biståndskriterier. I proposition 1984/85:100 angavs all möjlighetentill slöd lill utbildning i ansluting lill kommersiellt finansierade projekt borde prövas i ökad ut sträckning. Med ledning av ovannämnda regler anser BITS alt utgångs punkten för ett eventuellt stöd bör vara atl insatsen skall få en utvecklings- 272 främjande effekt genom allförslärka mottagarens kapaciiei aU använda, Prop. 1985/86: 100 underhållaoch eventuellt vidareutveckla de leveranser som ingår i projek- Bil. 5 let.De belopp som kan komma ifråga kan motsvara gåvoelementel i en mindre u-krediloch del är därför enligt BITS naturligt all prövningen i vissa avseenden följerden som gäller för u-kreditgivningen. U-krediterär staissiödda krediter som med utnyttjande av bislåndsmedel kan lämnas påmjuka villkor till vissa för alt finansiera svenska varor och tjänsteri projekt som främjar ekonomiska och sociala utveckling. Riksdagenbeslöt 1984 om vissa modifieringar i u-kreditsystemet från 1 januari 1985.Dessa innebär atl u-krediternas karaktär av utvecklingspolitiskt instrumentförstärks, samlidigl som hela kostnaden för de uppmjukade kreditvillkorenbelastar biståndsanslaget. Huvudansvaret för kredilbeslulen ligger på BITS. Den tolala kredilvolymen för u-krediler som lellfill kontrakt eUer var under förhandling - 66 krediter - belöpte sig vidutgången av budgelårel 1984/85 lill 3 660 milj.kr.med eU totalt beräknalgåvoelemenl på drygl I 170 milj.kr. hade avtal tecknatsomfattande en total lånevolym av närmare 1 700 milj.kr.med en biståndskoslnadpå totalt 420 milj. kr. U-kredilgivningen har övervägande inriktats påprogramländerna för svenskt bistånd och de länder i vilka BITS bedrivertekniskt samarbete. De beviljade och aktuella krediterna fördelar sig på 21länder med en tyngdpunkt i kreditgivningen på , , ,, och . Av de länder som hiuills aktualiserats föru-kredilgivning tillhör samlliga utom och låg- och lägremedelinkomslländer enligt Väridsbankens klassificering. är inte längreaktuellt för u-kredilgivning. För vissa länder som beviljats u-kredilerbegränsas möjlighelerna till nya krediter av en försämrad kredilvärdighel. Kreditgivningen har främst inriktats på projektinom energiförsörjning, transporter och kommunikationer saml industriellverksamhel. BITS diskussioner om samarbete med Väridsbanken harlett lill samfinansiering av några projekt, nämligen ett kraftverk i ,kraftöverföring i och telekommunikationer i . Även med de regionala utvecklingsbankerna har BITSetablerat samar bete.