prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — En placering i en miljö där ingen talar barnets eget språk börenligt min mening kunna komma i fråga endast i undantagsfall, t, ex, när del ärfråga om ett omhändertagande. Även vid en sådan placering måste detfinnas möjligheter för barnet all kommunicera med någon som talar barnetsspråk. Om en mer långvarig placering av någol skäl måsle ske i ell hem där maninte talar barnels språk och inte har samma kulturella bakgmnd som barnet ärdel ytterst viktigt all socialnämnden ser lill atl barnet på annal sätt geslillfälle all hålla kontakt med sin kultur och utveckla sitt modersmål, t, ex,genom en kontaktperson från den egna etniska gruppen eller genom utvidgadhemspråksundervisning. Jag vill i detta sammanhang understryka behovel avatl rekrytera lämpliga familjehem inom olika invandrargrupper. Socialstyrelsenhar utarbetat en broschyr, vilken översatts lill flera invandrarspråk, i syflealt underiätta sådan rekrytering, Invandrarorganisationerna bör också kunnaspela en väsentlig roll i strävandena all rekrytera lämpliga familjehem inomden egna gruppen. Antalet utrikes födda väntas komma än fördubblas lill , ökande anlal äldre invandrare innebär atläldreomsorgen kommer att behöva anpassas till de särskilda behovsom äldre invandrare med olika språklig och kullureU bakgmnd har. Hänsynen tillinvandrargruppernas särskilda behov och önskemål är viktig inte bara för altuppfylla de invandrarpolitiska målen ulan också när det gäller alt uppfyllasocialtjänstens delmål för äldreomsorgen, nämligen normalisering Prop,1985/86:98 och självbestämmande, har i sitt belänkanderedovisat vissa åtgärder som vidtagits eller planeras av myndigheter ochkommuner för atl inom äldreomsorgen tillgodose invandrares särskilda behov ochlämnat vissa synpunkter på angelägna insatser. Intressanta kommunala projekthar genomförts i bl, a, Slockholms och Olofslröms kommuner. Kommitténunderstryker bl, a, behovel av förbättrad planering med utgångspunkt iinvandrarnas egna önskemål när del gäller äldreomsorg saml behovel avIvåspråkig personal och utbildnings- och informationsinsatser lill all personal.Jag vill för egen del instämma i de synpunkler som IPOK redovisat. Många gångerkan del vara så att berörda kommuner finner det lämpligt att i dessa frågorsamråda över kommungränserna för att åstadkomma lämpliga lösningar. Påmotsvarande säll kan berörda kommuner och landsting finna alt samarbetet dememeUan i dessa frågor är viktigt. Kommunerna har i ökad utsträckning börjat observerafrågan om äldre invandrare. /85 avsätts 30 milj, kr, perbudgetår lill lokala utvecklingsprojekt inom den sociala . Medelbeviljas av regeringen efler ansökan. Medel har beviljats lill ett mindre anlalkommunala projekt inom riktade lill äldre invandrare. Del kanockså nämnas alt vissa frågor med anknytning lill äldre invandrare kommer allbehandlas i del belänkande som äldreberedningen kommer atl lägga fram under år1986, Jag vill vidare i detta avsnitt beröra ytterligarenågra områden där slatiigt stöd har givils. Delta har i varierande omfattningkommit invandrare lill del. För alt stödja utvecklingsarbetet bland barn ochungdom har regeringen för vissa ändmål anslagit medel ur allmänna arvsfonden.Så har regeringen t, ex, anvisat 30 milj, kr, förutvecklingsarbete inom idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet, 1riktiinjerna för utvecklingsarbetet har bl, a, angetts all försök all i ökadutsträckning engagera invandrarungdom bör göras, T,o,m, har ca 17milj, kr, fördelats, I flera av dessa projekt ingår försök att i ökadutsträckning engagera invandrarungdom. Dessutom förekommer ett 20-talrenodlade invandrarprojekt. Regeringen har också anvisat och fördelat 30 milj,kr, för utvecklingsarbete vid fritidsgårdar (ungdomsgårdar), I riktlinjernaför arbetet omnämns bl, a atl det borde ingå försök alt i ökad utsträckningutnyttja fritidsgårdarna för invandrarungdomar. Inom ramen för dessa medel,som fördelals, ingår flera projekt med denna inriktning. Är 1985 var FN: s "världsungdomsår".Regeringen beslöt därför att 30 milj, kr, skulle användas för all stödja insatser under världsungdomsåret. Pengarna har fördelals av regeringen. Av de omkring 10 milj, kr, som har utdelats lill försöks- och utvecklingsarbete i stalsbidragsberätligade barn- och ungdomsorganisationer har ca 5,gått lill invandrarorganisationer. Andra organisationer som arbetar med bam och ungdom har tilldelats omkring 10 milj, kr, för projekt för att öka medvetenheten bland vuxna om barns och ungdomars uppväxlvUlkor, Av dessa har gått lill invand rarorganisationer, Ytteriigare 10 milj, kr, har givits lill försöksverksamhet i 46 lokalamiljöer, dvs, projekt ämnade atl förbättra uppväxlvillkoren för barn ochungdomar i närmiljöerna. Denna verksamhei har givelvis kommit även invandrarelUl del. För barn och ungdomar med invandrarbakgrund kan delvara av värde att hålla kontakten med sina egna eUer sina föräldrarsursprungsländer, Slalens ungdomsråd kan efler ansökan utbetala statsbidrag förvissa ungdomsorganisationers ferieverksamhel för barn och ungdom, I flera faUhar sådant bidrag utgått för ferievislelse i ursprungsland, Slalens ungdomsråd beslöt alt t, o, m,/87 bedriva en försöksverksamhet för och blandinvandrarungdomar med den övergripande målsättningen all skapa ell fungerandesamarbete mellan svenska föreningar och invandrarorganisationer saml altengagera invandramngdo-mar och fördjupa deras kontakter med andra ungdomar iSverige, För projekt inom denna verksamhei har omkring 2 milj, kr, använls. Jag har vid mina överväganden om de socialafrågorna samrått med chefen för och med statsrådet , Min bedömning:Invandramas bostadsfrågor bör så långt möjligt lösas inom ramen för dengenerella bostadspoUliken, Frågan om boendesegregation bör ägnas fortsattuppmärksamhet, varvid både de negativa och de positiva effekterna av vissetnisk koncentration måste beaktas. Härvid bör också frågan om det svenskaspråkets ställning i invandrartäta bostadsområden ägnas särskild uppmärksamhet. Utredningsförslag: Invandrarnas boendefrågor börenligt IPOK lösas inom ramen för den allmänna bostadspolitiken,Boendekoncentralioner av utländska medborgare bör emellertid ägnas specielluppmärksamhet också utanför bostadspolitikens ram, IPOK har föreslagit attregeringen i särskild ordning lar initiativ lill en karlläggning av följdernaav hög koncentration av utländska medborgare lill vissa bostadsområden, Ikartläggningen bör ägnas särskild uppmärksamhet ål frågor inom barnomsorg,skola saml kultur- och fritidsverksamhet. Remissinstanserna:Ell flertal remissinstanser pekar på såväl de positiva som de negativakonsekvenserna av etniska boendekoncentralioner. Många uttalar alt det är genominsatser inom den allmänna bostadspolitikens ram som invandrarnasboendesiluation bör förbättras, atl en reell valfrihet i boendel böreftersträvas samt all åtgärderna för atl komma tillrätta med negativa följderav etniska boendekoncentralioner bör ske på planeringsstadiet. Flertaletremissinstanser är positiva lill den karlläggning av etniskaboendekoncenlrationer som IPOK föreslagit. betonar behovet avomedelbara åtgärder. Skälen för min bedömning: De allmännabostadspolitiska målen syftar till att förse hela befolkningen med sunda,rymliga, välplanerade och ändamålsenligt utrustade bosläder av god kvalitetlill skäliga kostnader, Skikt- ningarav de boende i olika bostadsområden skaU motverkas. En allsidig Prop,1985/86:98 hushälls- och boendeslruklur är angelägen både från sociala ochsamhällsekonomiska synpunkler. En sådan grundsyn bör styra den kommunalaplaneringen. års beslul om invandrar- ochminorilelspoliliken slog fasl all invandrarnas bosladsförsör)ning skuUe lösasinom ramen för den generella bostadspolitiken. Det har enligt min mening intesedan dess framkommit skäl atl ändra denna inriktning. De problem med etniskaboendekoncentralioner som har uppstått kräver att frågornabehandlas utifrån en helhetssyn. Den höga koncentrationen av invandrare till vissabostadsområden har kommit att diskuteras alll livligare. En radolika faktorer ligger bakom utvecklingen. De viktigaste förklaringarna lillutvecklingen står sannolikt att finna i att lediga lägenheter funnits i vissabostadsområden och all människor har en naturlig önskan all bosätta sig inärheten av sina landsmän. För nyanlända invandrare är en sådan önskan särskiltförståelig. Enligt den övergripande bostadspolitiken bör enallsidig hushållssam-mansällning eftersträvas. Sådana strävanden kan dock intemotivera all enskilda bostadssökande nekas att flytta in i ell område där deönskar bosätta sig, Detla gäller invandrare likaväl som andra. En dom i högstadomstolen (NJA 1985 s, 226) rörande ell mål om olaga diskriminering har slagitfast alt man i del enskilda fallet inte kan särbehandla invandrare som sökerbostad bara för att de är invandrare. Domen är intressant mot bakgrund av dendiskussion som förs i kommunerna om möjligheterna all kvolera, dvs, dela uppbeståndet i delar lill vilka man i högre eller lägre grad vill styrainvandrarnas bosättning. Domen understryker behovel av att redan när manplanerar för ny bostadsbebyggelse eller för förändringar i befintligabostadsområden bygga in förutsättningar för en mer balanseradhushållssamrnansällning, snarare än genom atl försöka uppnå samma mål genom altagera på ell visst sätt i del enskilda bosladsanvisningsfallel. De negativa följderna av en koncentration avinvandrare lill vissa bostadsområden diskuteras ofta. Det finns dock, enligtmin mening, skäl all mer nyanserat gå igenom vilka dessa negativa följder åroch vad de egentligen beror på. Det år min uppfattning atl det inte ärkoncentrationen i sig som är det största problemet: kanske är det snarareantalet språkgrupper som ger upphov till svårigheterna inom t, ex, skola ochbarnomsorg. Bostadsområden där det bor många invandrare är också ofta områdendit en stor andel av de boende flyttat ganska . De svårigheter som nyanländainvandrare upplever är väl kända. Det kan snarare vara den faktornän själva koncentrationen av invandrare, som ligger bakom de problem som mankan uppleva i sådana områden, Boendekoncentralionen har ibland utpekats som enfara för de framlida etniska relationerna. Spänningar och oroligheler mellan svenskar och in vandrare har utpekats som en hotande utveckling. Den attitydundersök ning som genomförts av diskrimineringsulredningen ger inte stöd för tan ken att försämrade etniska relationer skulle vara all vänta i områden med en hög andel invandrare. Både IPOK och flera remissinstanser framhåller 48 attdet även följer vissa positiva effekter av att invandrare bor i vissa Prop.1985/86:98 områden. Jag instämmer i viss mån i detta. De förbättrademöjligheterna alt inom barnomsorg och skola ge möjligheter till träning ochundervisning i hemspråket bör särskill framhållas. Möjligheterna att ge socialservice på annat språk ån svenska och del bättre underlag för kultur- ochfritidsaktiviteter som följer av viss boendekoncenlralion år ocksåförhållanden som bör beaktas, I detta sammanhang vill Jag särskilt ta upp fråganom det svenska språkets stäUning i den lokala miljön, 1 ett mindre anlalkommuner finns bostadsområden där andelen invandrare är så högatl svenska språket i praktiken kommit atl bli ell minoritetsspråk. En sådanutveckling är till allvariig skada både för invandrarbarnen i områdena och förde svenska barnen. Två motioner till vårtiksdagen 1985 uppehåller sig vid dennafråga. Med anledning av dessa motioner har framhållit (UbU 12) nu berörda frågan borde las upp i samband med arbetet med dennaproposition. Jag vill mol denna bakgrund framhålla all jag anser del vara avslor vikt all förstärka det svenska språkels ställning i sädana bostadsområden,främst genom insatser i områdenas skolor och barnomsorg, men även inom kultur-och föreningsaklivileler, har föreslagit altregeringen i särskild ordning tar initiativ till en kartläggning av följdernaav en hög koncentration av utländska medborgare liU vissa bostadsområden.Därvid bör särskild uppmärksamhet ägnas åt frågor inom barnomsorg, skola samtkullur-och fritidsverksamhet. Regeringen har mot denna bakgmnd gettSIV i uppdrag all, i samråd med bostadsslyrelsen, ochskolöverstyrelsen och i samverkan med berörda kommuner, sammanställa ochutvärdera de särskilda invandrarpolitiska insatser som gjorts i bostadsområdenmed särskill hög andel invandrare. De erfarenheter som vunnits, såväl lokaltsom centralt, bör redovisas jämte de förslag som uppdraget lill invandrarverketkan aktualisera, I uppdraget till invandrarverket ingår också atl belysa frågorsom hänger samman med det svenska språkets ställning i invandrartäta områdenoch att lägga fram förslag lill åtgärder. Uppdraget skall redovisas senast iapril 1986, En särskild fråga i delta sammanhang är behovet avlokaler för invandrarnas föreningsliv och för de kultur- ochfrilidsaklivileler som bör kunna komma lill stånd inom bostadsområdena. Fråninvandrarorganisalionernas och från kommunernas sida understryks ofta dessabehov. Jag vill här nämna att bostadslån för ny- och ombyggnad kan lämnas lillnärlokaler i bostadsområdena. Vidare finns vissa särskilda slödmöjligheter närdet gäller åtgärder i bostadsområden med oulhyrda lägenheter, Avslulningsvis vill jag peka på den möjlighet sompå sikt erbjuds när det gäller all få lill stånd en jämnare regional fördelning av invandringen som följer av det nya systemet för flyklingmollagning. Det planeringsarbete som sker i kommuner som i förväg erbjudit sig att ta emot ett visst antal flyktingar borde skapa förutsättningar all förekomma åtminstone en del av de problem som jag nu har berört. Del är också angeläget alt låta forskare följa genomförandel av denna reform. Jag har därför genom delegationen för invandrarforskning anvisat medel för utarbetandet av ett forsknings- 49 4 1985/86. programdär frågor kring flyktingars bosättningsmönster och bostadsso- Prop,1985/86:98 ciala situation tas upp. Jag har inför mina överväganden om debostadspolitiska frågoma samrått med chefen för . 4.6 Frågan om språkregistrering Min bedömning:Registrering av befolkningen efler modersmål bör ej införas i folkbokföringen. Utredningsförslag: IPOK förordar en frivilligregistrering av annal modersmål än svenska och alt 1983 årsfolkbokföringskommilté bör få i uppdrag att utreda frågan, I fråga ominvandring från bör det vara möjligt all komplettera del inlernordiskaflyllningsbelygel med den språkuppgift som redan finns om personen i denfinska folkbokföringen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser ärpositiva lill förslagel om en frivillig registrering. De kommuner och statligaorgan som är positiva framhåller all registrering kan förbättraplaneringsunderlaget för olika ålgärder saml all möjligheterna all informerainvandrare på rätt språk då förbättras. De invandrarorganisationer som ärpositiva framhåller främst alt en registrering ulgör något slags erkännande avtillhörigheten lill viss grupp. Många instanser är dock negativa. Manifrågasätter om en frivillig registrering verkligen kan betraktas som elltiiiföriitligl planeringsunderlag, Inlegriletshänsyn, oklarhel om hur och avvem uppgifterna skall användas åberopas också av dem som är skeptiska lillförslagel. Skälen för min bedömning: Flera remissinstanser ärnegativa till förslaget på grund av tveksamhet om registreringens praktiskaanvändbarhet. Jag delar den tveksamheten. Behovet av förbättratplaneringsunderlag kan knappast anses bli tillgodosett med en frivilligregistrering, åtminstone så länge det är oklart hur slor andel av invandrarnasom kommer all vilja registrera sin språklillhörighel. Som vägande skål för alt införa registrering anförIPOK alt sådana önskemål har framförts av flera invandrarorganisationer, främstfrån finländare i , och all en sådan reform av många skulle upplevassom ett officieUl erkännande av den egna gruppens existensberättigande. Samtidigtmäste man beakta att remissopinionen bland del fåtal invandrarorganisationersom yttrat sig i denna fråga inte är enhetlig. Även om språkre-gislreringskulle upplevas som positivt av vissa organisationer och enskilda finns delorganisationer och säkeriigen många enskilda invandrare som skulle uppleva dennegativt, I syfte atl undersöka detla beviljade jag i maj1984 medel till i en undersökning om benägenheten all delta i frivUlig språkregistrering.Undersökningen har bedrivits i samverkan med delegationen förinvandrarforskning. Målgruppen för undersökningen har varit i föddapersoner, Svarsprocenlen har varit ganska låg. Bland de svarande är flertaletpositivt inställda till en språkregislrering, men även bland dem som i principär positiva är del mångasom själva inte skulle använda sig av möjligheten, I den mån Prop.1985/86:98 resultatenkan tolkas mer allmängiltigt lyder del pä att antalet personer somskulle registrera sig skulle bli betydligt lägre än antalet personer som pågrund av sitt födelseland kan antas ha visst modersmål. sommånga remissinstanser hyser om systemets effektivitet synes således Del är vidare värt atl beakta att i de länder därspråkregislrering förekommer denna vanligen har någon administrativ betydelse.Så är fallel i där språkförhållandena i kommunema är beroende avantalet medborgare som uppger sig ha finska resp, svenska som modersmål enligten obligatorisk uppgift i folkbokföringen. Enligt IPOK: s förslag skulle enfrivillig språkregistrering i inte ha några administrativa konsekvenser.Jag vill i detta sammanhang erinra om all vi i hartillfredsställande administrativa system för alt tillgodose individers behov avsamhällsservice och atl de barn som är i behov av hemspråksträning ochhemspråksundervisning får rätt till detta. Del föreligger således ingetadministrativt behov av en språkregislrering för delta område. Avgörande för min inställning lill förslagel omspråkregislrering är dock all jag inte anser en sådan vara förenlig med deprinciper om gemenskap och om respekt för den personliga integriteten som densvenska invandrarpolitiken bygger på. Det är mycket vanligt att invandrare iSverige lever i familjegemenskap med infödda svenskar. Detta gäller ungefärhälften av alla samboende utrikes födda personer. Av de barn till invandraresom har fölls i har flertalet i huvudsak en svensk bakgrund genom atlen av föräldrarna är svensk och den andra invandrare. Vi har således ,och kommer i framliden atl i ännu högre grad ha, en situation där man har heltolika styrka i sin anknytning lill en viss språkgrupp, nytt syslem förspråkregislrering av del slag som IPOK har förordat skulle med hänsyn lill vadjag nu har redovisat både sakna praktiskt värde och vara tveksamt urintegriletssynpunkt. Jag anser emellertid atl del kan vara av praktisktvärde all i samband med prövningen av ansökningar om uppehållstillstånd förulomnordiska medborgare även inhämta uppgift om modersmål. gördetla och registreras dessa uppgifter iSIV:s dalasystem. Syftet är bl, a, att underlätta distributionen av grundläggandesamhällsinformation till nyanlända invandrare på deras eget språk. Om sådangrundläggande samhällsinformation även skall kunna distribueras till nyanländainvandrare från , krävs atl del inlernordiska flyllningsbelygel förfinländska medborgare kompletteras med uppgift om modersmål. Härigenom skulleen möjlighel införas för svenskspråkiga finländska medborgare att fåsamhällsinformation på svenska och inte på finska språket. Vissa möjligheterfinns dock för svenskialande finländska medborgare att tillfolkbokföringen anmäla om de vill undantas från utskick av informationsmaterialpå finska. Jag avser mol denna bakgrund att senare föreslåregeringen all ge i uppdrag all utreda tekniska frågor i samband med nämnda komplettering av del inlernordiska nyltningsbetygel och dithö- rande frågor som berör den svenska folkbokföringen. Jag har i denna fråga 51 samrått med chefen förfinansdepartementet. 5 En ombudsman mot etnisk diskriminering Jagavser nu atl lägga fram ett förslag till lagstiftning mol etnisk diskriminering.Förslaget bygger på tanken all det bör inrättas ett ämbete som ombudsman meduppgift all genom olika åtgärder molverka etnisk diskriminering i arbetslivetoch på andra områden av samhällslivet. Först redovisar jag de allmännautgångspunkterna för den föreslagna lagstiftningen (avsnitt 5,2,1), Därefterpresenterar jag mina närmare överväganden och förslag under fem mbriker,nämligen ombudsmannens verksamhetsområde och diskrimineringsbegreppet (avsnitt5,2,2), ombudsmannens uppgifter och arbetsmetoder (avsnitt 5,2,3), nämnden ochdess uppgifter m, m, (avsnitt 5,2,4), organisation och kostnader (avsnitt5,2,5) och sekreiess (avsnitt 5,2,6), Några ytterligare kommentarer isammanhanget redovisar jag i specialmoliveringen (avsnitt 5,4), 5.2 Allmän motivering 5.2.1 Allmänna utgångspunkter Mitt förslag ihuvuddrag: Samhället måsle på olika sått bestämt motverka diskriminering påetnisk grund. Lagstiftning har därvid en viktig funktion både för alt ge ellskydd i del enskUda fallel och för alt påverka den allmänna insläUningen påområdel, I svensk rätt finns också flera lagbestämmelser som är verksamma moletnisk diskriminering. Ytterligare lagstiftning, särskilt riktad mot etniskdiskriminering i arbetslivet, har föreslagits och diskuterats ingående. Någongodtagbar lösning med nya sanktionerade förbudsregler på arbetslivets områdeföreligger dock inte. föresläs i stället en lagstiftning med annaninriktning, nämligen all en särskild ombudsman mol etnisk diskrimineringtillsätts med uppgift all från en central placering i samhället och medsärskild kompelens genom olika ålgärder molverka etnisk diskriminering i arbetslivetoch pä andra områden av samhällslivet. Uppgiften blir atl dels i individuellafall ge råd, dels på ett generelll plan bl, a, genom överiäggningar ocninformation arbeta för att gällande rättsregler på området iakttas och för altkartlägga behovel av ytteriigare ålgärder mol etnisk diskriminering.Statsmakterna bör reglera verksamhelen i lag för alt ge uttryck för den storavikt som tillmäts aktiva insatser mol etnisk diskriminering. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Den övervägandedelen av myndigheterna har tillstyrkt eller i allt fall inte motsatt sigpromemorieförslaget, Justitiekanslern () har dock haft invändningar på flerapunkter främst därför all förslagel, enligt JK: s mening, inte tillgodoserrättssäkerheten för den som påstås ha diskriminerat någon. Några myndigheter,arbetsdomstolen (AD), jäm- stålldhetsombudsmannen(JämO) och (), Prop. 1985/86:98 har menat allbrislen på sanklionsregler kan medföra all effektiviteten blir lidande.Fiertalel av de organisationer m.fl, som företräder arbetsgivare ocharbetstagare har tillstyrkt förslaget eller förklarat att de inte vill motsättasig delta, Fiertalel av de organisationer som företräder invandrare önskar istället andra, mer långtgående lagstiftningsåtgärder. Attmänniskor är likaberättigade oavsett etnisk tillhörighet och att tolerans skallråda meUan olika befolkningsgrupper hör till de gmndläggande värderingar somden svenska samhällsordningen bygger på. En given utgångspunkt för svenskinvandrarpolitik är därmed all de som får bosätta sig i skall omfattasav samma rättigheter och skyldigheter och erbjudas samma möjligheter som andrainvånare. Etnisk diskriminering i alla former är oacceptabel och skallmotarbetas. Diskriminering är etl samlingsullryck för en radföreteelser som strider mot principen om likvärdig behandling. Etniskdiskriminering tar därvid sikte på sådan diskriminering som sker på etniskgrund, dvs, beror på sådant som ras, hudfärg och nationellt eller etnisktursprung. Del kan sägas omfatta en mängd företeelser på livels alla områden -såväl inom den offentliga och den enskilda sektorn av samhällslivet som iprivatlivet, I samhäUsdebalten i stort kan uttrycket användas i en vid meningulan närmare preciseringar. Människor har ändå ganska klara uppfattningar omvad det är frågan om. Etnisk diskriminering blir däremot mångtydigt och svårtatt avgränsa och närmare bestämma när det ses som ell rättsligt begrepp ilagsliflningssammanhang,