prop · G903164 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86: 164 ~W med överlämnande av allmänna ,, pensionsfondens Qärde fondstyrelses 1985/86:164 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den10 allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning förår 1985, 1 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , ,, , , , , , ,, , , , , , Hulterström Skrivelse till med överlämnande av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning Ienlighet med beslut skall en årlig redovisning av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhei lämnas lillriksdagen (NU 1974; 37, rskr. Fjärdefondstyrelsen har till regeringen överiämnat årsredovisningför som innehåller verksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse medresultaträkning och balansräkning samt revisionsberättelse, I årsredovisningenhar lagils in tabeller som visar fondens värdepappersinnehav per den 31december 1985, Av redovisningen framgår atl nettoresultatet uppgicklill 393,7 milj, kr, mot 502,4 milj, kr, för , I den aktuellaredovisningen har också etl realt resultat beräknats genom alt ej realiseradekursvinster/kursförluster beaktats. Del då erhållna nominella resultatet harsedan belastats med del belopp som åtgär för atl bibehålla köpkraften hos detlolala fondkapitalet vid årets början. Det reala resultatet av 1985 årsverksamhei blir då 1983,5 milj. kr. atl jämföra med -563 milj. kr. Avfondens rörelseöverskoll har fondstyrelsen enligt de regler som gäller frän år1984 (prop. 1983/84; 50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092) att överföra eltbelopp molsvarande av nuvärdet av förvaltade medel till de övrigafondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalningarna. utgörbidraget 112,2 milj. kr. mot 103,3 milj. kr, , Iverkställande direktörens översikt över fondens verksamhet konstaterasatt fondens resultat av verksamhelen blev mycket gott.Fondkapitalet - som inte ökats genom någol tillskott utifrån -har ökat frän 6100 milj. kr. till närmare 8200 milj. kr. Medan aktiekurserna i genomsnittstigit frän årsskifte till årsskifte har fondensvärdepappersporlfölj ökat med . Pensionssystemets avkastningskrav- som innebär ell bibehållande av realvärdet pä tilldelade medel och treprocent "utdelning" på detta realvärde, dvs. förär 1985 310 milj, kr,- överträffades med I 871 milj, kr, att jämföra med ett underskott om 666 milj,kr, , Orsakernatill den myckel starka resultatförbättringen är i försia hand Skr. 1985/86:164 uppgången i aktiekurserna och den gynnsamma utvecklingen av fondensportfölj i förhållande till totalindex men också i någon mån att inflationenvarit lägre än . Fondensgrundkapital beslår av de belopp som successivt överförtsfrän första tredje fondstyrelsernas förvaltning. har vid olikatillfällen fallat beslut om det högsla sammanlagda belopp som får lUlförasfjärde fondstyrelsen. Del senaste beslulel fattades (prop.1984/85:65, 10, rskr. 84, SFS 1984:1034) och innebar att rambeloppel höjdesmed 500 milj. kr. till 2350 milj. kr. Sammanlagt har fonden lyft 1 850 milj.kr. Fonden har således möjlighel alt lyfta ytterligare 500 milj. kr. Fondenköpte värdepapper milj. kr. och sålde värdepapper milj. kr. Branschmässigt har inga större förändringar skett i fondensaktieportfölj. Dominansen för de två branscher fonden valt atl koncentrera sigpå - verkstadsindustri och kemisk industri - har ökat ytterligare, främst pågrund av kursutvecklingen. Sedanår 1984 har fonden rätt alt i begränsad omfattning göra placeringar i utiändskavärdepapper. Sädana placeringar får uppgå lill högsl en procent av de medel somstyrelsen förvallar. Innehavet av utländska aktier har under är 1985 uppgått tilli genomsnitt ca 25 milj. kr. Regeringenhar lidigare denna dag fastställt balansräkningen. Jaghemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till . Regeringenbeslutar i enlighel med föredragandens hemställan. Skr.1985/86: 164 F,artieloniz:yre>ssn Bilaga 1985/86: 164 Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp somtilldelats fonden tillkomst 197i) har varit oförändrat 1.850mkr . Fonden har möjlighet att lyfta ytterligare . Fondens tillgångarupptagna till marknadsvärden, passerade8-miljarders-strecket. Värdepappersportföljen hade ett marknadsvärde på drygt 7.5mdr. Fonden köpte under1985 värdepapper för () och sålde värdepapper för (1.316-mkr). Totalt nettoplaceradesalltså (). I nyemissioner i icke börsnoteradeföretag satsades ().Fonden har varit "neutral" i andrahandsmarknaden mednettoköp på (-). Branschmässigt haringa större förändringar skett i portföljen. Dominansen för de två branscher fonden valt attkoncentrera sig på - verkstadsindustri och kemiskindustri - har ökat ytterligare, främst på grund avkursutvecklingen. Fondens fem störstaengagemang var i ordningsföljd , , , ASEA och AGA, som medett sammanlagt marknadsvärde på svarade för av portföljvärdet. Reglementets resultatkrav - att bibehålla grundkapitalets realvärde och betala 3?i direktavkastning på detta - överträffades 1985 med (-). Sedan fondenstillkomst har fonden med bred marginal -- överskridit målet att bevara realvärdet på grundkapitalet och betala"utdelning". Ett index för fondens portfölj visar en ökning med . 1985/86: 164 kan se tillbaka på ett mycket gott resultat av verksamheten under1985. Fondkapitalet - som inte ökats genom något tillskott utifrån - har ökat från 6.1 mdr till närmare8.2 mdr. Medan aktiekurserna i genomsnitt stigit från årsskifte till årsskiftehar fondens värdepappersportfölj ökat meddrygt . Pensionssystemets avkastningskrav(som innebär ett bibehållande av realvärdetpå tilldelade medel och "utdelning" på detta realvärde),för , överträffades härigenom med (ettunderskott på ). Självfallet bör man glädjasig åt ett gott år. Men det kan inte nog understrykas att är en alltför föratt fälla ett omdöme om förvaltningenav en aktieportfölj. Bokslutet redovisades i massmedia under starktnegativa rubriker. Jag hoppas att rapporteringen beträffande resultatet inte blir lika missvisande - åt andra hållet. Ser man på verksamheten i ett längre perspektiv (och det längstaperspektiv som kan redovisas är tiden från fondens tillkomst 1974) kan man emellertidkonstatera, att avskiljandet av en mindre del av ATP-avgifterna för placering i aktier genom varit en god affär, även om mantar hänsyn till att direktavkastningen på aktier ärlägre än på obligationer. De somunder årens lopp tilldelats representerar ett realvärde på ungefär dubbelt såmycket, . Men fondens tillgångar-värdepappersportföljen och likvida medel - hade vid utgången av 1985 ett värde på över 8 mdr. Mot bakgrunden av en analys a/ den ekonomiska situationenoch en bedömning av utvecklingen av defundamentala faktorer som styr aktiekurserna räknade vi med att kursnivån skulle komma att vara relativt oförändrad eller tom komma att falla något. Kursuppgångeni (som kom att vara fram )bedömde vi som tillfällig. Med dessa grundförutsättningar nettosålde fonden aktier och ökade sina likvida medel, som gav hög direktavkastning. Sedan kursnivån fallit under vårenoch sommaren gjordes nettoköp i begränsad omfattning, och likviditeten återgick till ungefär samma nivå som . Bedömningenav kursutvecklingen visade sig riktig fram . När den oväntatkraftiga kursuppgången satte in, nettoköpte fonden aktier i begränsad omfattning. 1985/86: 164 Mot bakgrunden av fondens marknadsbedömning ärdet naturligt att fonden inte planerade förnågot ytterligare medelstillskottinom den ram på som beviljade islutet av 1984. Med den tilltagande institutionaliseringen avaktiemarknaden och tillskapandet av nya (och ibland snabbt skiftande) makt-och inflytandeblock i näringslivet har frågan om de aktieförvaltandeinstitutionernas ägarroll aktualiserats. har i egenskap av betydande aktieägare i ett stort antal börsbolag båderättighet och skyldighet att på de vägar som står en aktieägaretill buds utöva ett ägarinflytande i företagen.A ena sidan är det helt klart att fonden inteskall åta sig ett företagaransvar. Fonden saknar både kompetens och resurser för en sådanroll, och den stämmer inte överens med fondens uppgift som aktieförvaltande institution. A andra sidan kan fonden intespela en helt passiv roll och reagera enbart genom att sälja ut sitt aktieinnehav. Redan storleken av fondensengagemang i många företag (absolut och/eller relativt sett) innebär en betydande inskränkning i fondens handlingsfrihet. Fondens karaktär av samhälleliginstitution (och dess renommé) skullevidare i många fall kunna medföra att ,en försäljning av aktierna genom effekterna på andra aktieägaresagerande skulle vara ägnad att skada företaget. Styrelsen har diskuterat fondens ägarroll mot bakgrunden av sitt förvaltningsuppdrag och fondens position på kapitalmarknaden. Sammanfattningsvis anserstyrelsen att fonden skall utöva sitt ägarinflytande i företagensä att den inom ramen för fondens långsiktigaavkastningsintresse - som är det primära målet för fondens verksamhet - gagnar dels det berörda företaget,dels en väl fungerande aktiemarknad och därmed ocksåsamhällsintresset. I VD-översikten uttalade jag farhågor för följderna av ett ökatkorsägande. I syfte att bidra till enupplösning av de ömsesidiga ägarförhållanden medvissa andra bolag som berört ABV har fonden tillsammansmed '..re försäkringsbolag från ABV förvärvat en störreaktiepost i Företagsfinans, som är den röstmässigt störstaaktieägaren i ABV. I förra årets VD-översikt kommenterade jag också några formerav diskutabelt utnyttjande av marknadens växanderesurser. Jag uttryckte en förhoppning omen tillnyktring av marknaden med ökatspelrum för fundamentala företagsekonomiska principer. Denna förhoppning har kommit på skam, åtminstone i fråga om . Tvärtomhar marknaden karakteriserats av en starkt ökadvolym uppmärksammade "affärer". De traditionella nyemissionerna och nyintroduktionerna på marknaden minskade markant , trots engynnsam aktiekursutveckling. I bjärtkontrast till denna utveckling stården sammanlagda volymen - i storleksordningen - av apportemissionerför förvärv av företag och uppköpserbjudanden,som till betydande del finansierats med nyemissioner. Det är både rimligt och riktigt att ett noterat företag använder egna aktier, konvertiblereller optionslån som likvid vid företagsförvärv (det ärju bl a därför man sökt notering), men utnyttjandet avden egna sedelpressen har fåttsådan omfattning att man haranledning känna viss oro för konsekvenserna i olika avseenden. Ägarförändringarna ide noterade företagen har varit så många ochskett i sådan takt (ibland tom med förhandlingar om vidareförsäljning av delar av företag innan den ursprungliga affären genomförts)att också professionella betraktare haft svårigheter att följamed. Det finns en uppenbar risk föratt en sådan utveckling leder till endesorganisation av marknaden. Lättheten att genomföra affärerhar också lett till ett visst lättsinne vid värderingenav uppköpskandidater - man betalar ju intemed reda pengar utan med - ofta högtvärderade - egna papper. Köparna tycks inte alltid vara på det klara med att avkastningskraven vidapportemissioner är precis desamma som vid kontantaffärer. Ytterligare en konsekvens av marknadens lättillgänglighetoch villighet att acceptera nya instrument har varit en rad ägarförändringar utan industriell eller kommersiell bakgrundoch med aktörer som inte tillfört företagen någon kompetens. Slutligen - och kanske mest oroväckande - lämnarhanteringen av minoriteter i många av affärerna mycket övrigtatt önska. Det handlar här i sista hand om ett agerande som kan allvarligt undergräva förtroendet för aktiemarknaden. Skr.1985/86: 164 Det är inte lätt att ordinera botemedel mot marknadenssjukdomstendenser. Ingripanden med lagstiftning i en marknadsekonomi måste alltid ske med stor varsamhet, och några av de företeelserjag berört är över huvud taget inte åtkomliga förlagstiftning. Överdrifter åt ena eller andra hållet är inte ovanliga i enmarknadsekonomi och korrigeras av marknadskrafterna - men det tar tid. Förhoppningsvis kommer den etikdiskussion som tagitny fart att leda fram till ett system av - skrivna eller oskrivna - spelregler,som accepteras av marknaden. Bl a ter det sig önskvärt att vi får skärpta kravvid förvärv av kontrollposter - med likabehandling av aktieägarna -och att företagenefter ett noteringsstopp på ett mer konkret sätt informerar bådeom avsikterna med och konsekvenserna av affärer,så att aktieägarna fårett rimligt beslutsunderlag. 1985/86: 164 har rubriken pådetta avsnitt av fondens årsberättelse varit "Aktie marknaden". Den har ersatts med denvidare och mer adekvata rubriken . Nyainstrument och delmarknader har tillkommit och fått en allt större betydelse, både för företagens finansiering och för aktörerna på marknaden. De nya riskkapitalinstrumenten är emellertid relaterade till aktiemarknaden iegentlig mening, och denna spelar alltså encentral roll, både tekniskt och volymmässigt. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex (högsta resp lägsta noteringar ) samt av totalindex ochindex för några av de viktigaste branscherna 1985. Totalindex steg under åretmed (föregående år - 12 °i). Efter en fast utveckling planade kurserna successivt ut föratt och början av höstenfalla tillbaka till årsskiftes-nivån. steg kurserna åter och lågvid nära den tidigare högstanoteringen,som uppnåddes . I ett något längre perspektiv - bakåt - har totalindex med få undantag varierat mellan nivåerna 450 och 600. större delen av har intervallet varitbetydligt snävare än så. Det har således tagit för börsen att etablera en ny kursnivå efter den uppgångsfassom inleddes . Den branschmässiga kursutvecklingen var mycket heterogen. Index för kemisk industri steg med . Klart bättre än totalindex utvecklades också verkstäder (+34fi) och banker (+32f;).Fastighets- och byggföretagen(+22! ;) steg i stort sett i samma takt som totalindex. Övriga branschindex utvecklades sämre än totalindex inom intervallet +6till +18 %. Anmärkningsvärt är att OTC-index (som interepresenterar börsbolag och som alltså inte ingår i totalindex) sjönk . Kursutvecklingen förenskilda aktier har givetvis varit änmer oenhetlig. Skr.1985/86: 164 Ett genomgående drag är emellertid att exportinriktade storföretag hävdatsig väl. Dessa företag vägerockså tungt i index för såväl kemisk industri (i vilket läkemedelsbolagen ingår) som verkstäder. Undantaget inom kategorinexportinriktade storföretag utgör skogsindustrin, vars vinstnivå visat en klart sjunkande tendens. Den registrerade aktieomsättningen vid (A I- och A Il-listorna) steg från 70.7 mdr1984 till 83.3 mdr 1985. Eftersom kurserna i genomsnitt för de bådaåren legat på ungefärsamma nivå tyder detta på att omsättningshastigheteni fjol ökat efter en viss tillbakagång . den senaste treårsperioden har börsomsättningen stabiliserats på mellan en fjärdedeloch en tredjedel av det totala börsvärdet, vilket ären avsevärt högre nivå . Marknadens likviditetsskapande funktion har alltså permanentats påen efter svenska förhållanden hög nivå. En starkt bidragande orsak härtillär sannolikt tillkommandeplacerargrupper med en mer gynnsam skattesituation än andra placerare. Så t ex ökade utländska placerares andel av omsättningen påden svenska marknaden med mer än 50 procentoch närmade sig en tiondel av denregistrerade börsomsättningen. I ett internationellt perspektiv blev 1985 ett mycket gottbörsar. Enligt tidskriften ' index för 20 störrebörser steg kurserna med i genomsnitt (f å +2%) ilokal valuta. Speciellt god har utvecklingen av aktiekurserna varit på den västeuropeiskakontinenten. Tabellen nedan visar tendensen for ett urval viktigare utiändska börser. + 25 -12 Ettgemensamt drag som troligen i hög grad påverkat kurserna internationellt, är det sjunkande ränteläget. Det totala marknadsvärdetpä de svenska börsbolagen - 290 mdr - närmade sig vid det senaste årsskiftet en värderingkring av bolagens justerade egna kapital.I ett sådant kursläge förväntar sig aktiemarknaden att företagens avkastning på eget kapital långsiktigt skall överträffa denriskfria alternativa marknadsräntan med några procent. Förväntningarna påbörsföretagen, sådana de avspeglas i den allmänna kursnivån,nådde härmed en hög nivå sett i ett längre perspektiv. ÄvenStockholmsbörsen blev räntestyrd. Under vårenoch skärptes ränteläget successivt, och kursutvecklingen var svag. Motslutet av året steg börsen kraftigt närmarknadsräntorna föll. Styrkan i kursuppgången tyder på att de korta räntorna i högregrad än tidigare påverkat kursutvecklingen. Den långa räntan, somvanligtvis anses styra aktiemarknadens långsiktigaeffektivavkastningskrav, föll inte tillnärmelsevis såmycket som de kortare räntorna. 'En orsak till att de kortaräntorna fått ökad betydelsekan vara att allt fler placerare ser den korta marknaden som ett alternativtill aktier. Detta gäller troligen såväl nyainhemska placerar-kategorier med en relativt gynnsam skattesituation som en stordel av de utländska placerarna. Den högre omsättningshastighetenpå börsen pekar ocksåpä att placeringshorisonten förkortats. Ävenandra fundamentala faktorer har haft betydelse för kursutvecklingen. Den förstafasen - då kurserna stagnerade och långsamt sjönk- kännetecknades av en alltmertilltagande oro för konjunkturutvecklingen. Lönsamheten i utpräglatcykliska branscher vek också markant.Sjunkande dollarkurs och lägre oljepriser förändrade d-lvis konjunkturbilden. Det internationellakonjunkturförloppet föreföll nu blimer utdraget än vad man trott. Ävende marknadstekniska faktorerna har under åretpåverkat aktiekurserna i en gynnsamriktning. Företagens efterfrågan på nyttriskkapital minskade markant. Talrika uppköpserbjudandenhar i stället gjort börsföretagen tillnettoköpare av aktier. har löntagarfonder, allemansfonder och några störreförsäkringsbolag uppträtt som stora nettoköpare av aktier. Vidare har till utlandetnettoexporterats aktier för närmare 5 mdr. Även om antalet enskilda aktieägare kan ha stigit, torde gruppen privatpersonerbeloppsmässigt ha varit mycket stora nettosäljare i andrahandsmarknaden. Skr.1985/86: 164 Aktiemarknadens tilltagande institutionalisering har också under åretuppmärksammats i debatter kring börsen. I flera tidigare årsberättelser förfonden har sambandet mellan den allmänna kursnivån och emissionsvolymen behandlats.Detta samband illustreras i diagram 2. sjönkemissions- och introduktionsvolymen till ca 2 mdr, medan totala riskkapitaltillskott kunde beräknas till drygt 9 mdr. Nyemissioner i marknadsbolagföll till 0.3 mdr (4.4 mdr). På marknaden introducerades 22 (63) bolag till ettsammanlagt belopp av 1.7 mdr (3.4 mdr). Ett bolag svarade för drygt hälftenav introduktionsbeloppet. Inga emissioner av rena konverteringslån förekom.Kombinationsemissic-.er (förlagslån med teckningsoptioner) uteblev likaså helt pägrund av en förändrad skattelagstiftning. En förklaring till den påfallande lågaemissionsvolymen är säkert de mycket höga volymerna . Många börsbolagtillgodosåg sitt externa kapitalbehov underdenna period. Detta gällde även för marknadsintroduktionerna.Samtidigt kunde näringslivet arbeta under relativtgynnsamma förhållanden. Företagens finansiella ställning stärktessuccessivt. Ytterligare en bidragande orsak till den låga emissionsaktiviteten var troligen den relativtsvaga aktiemarknad som rådde under den traditionellaemissionssäsongen, dvs senvåren och börjar,av hösten. fondbörstillfördes femton nya bolag.Nio företag upphörde att börsnoterastill följd av fusioner, uppköp etc. Tväbörsbolag avregistrerades på grund av konkurs. Ett nytt instrument har tillförts den svenska marknaden, nämligen standardiserade köpoptioner (dvs optioner att förvärva redanutelöpande aktier). Lanseringen av dettainstrument, som är ett investeraralternativ och inteett finansieringsinstrument, har varit framgångsrikoch omsättningen har varit hög trots ett ännubegränsat urval av optioner. Det under senare årstarkt ökade antalet noterade bolag(inklusive OTC-före-tagen), det ökade antalet institutionella placerare pä marknaden, en starkt ökad omsättning och nya, förfinade placeringsinstrument har ökat mångfalden på den svenska riskkapitalmarknadenoch ökat dess kapacitet. Pä sikt ärdetta starkt positivt på en marknad vars egentliga ändamål är att allokera stora ekonomiska resurser. Denpositiva marknadsutvecklingen har emellertid också möjliggjort flera omdebatterade affärer. Denna sida av utvecklingen kommenteras något närmare i VD-översikten. I detta sammanhang har de börsetiska frågornafått ökad uppmärksamhet. har införtsen ny och väsentligt skärpt insiderlagstiftning och börsens resurser förinformation och kontroll har förstärkts. 1985/86: 164 Fondens grundkapital består av de belopp som under årenslopp successivt överförts från första-tredje AP-fonderna till fjärdefondstyrelsens förvaltning. har inte någon "automatisk" medelstillförsel. har vid olika tillfällen fattat beslut om det högsta sammanlagda belopp som får tillförasfjärde AP-fonden. Det senaste beslutetfattades och innebar att rambeloppet höjdes till . Fonden har sedan sin tillkomst 1974 lyft sammanlagt 1.850mkr i grundkapital. Ingen ökning har skett . Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de successivatillskotten, uppräknade med konsumentprisindex framtill ) uppgår till . Det uppindexeradegrundkapitalet är basen för reglementets krav på 3 °i direktavkastning till första-tredje AP-fonderna. Förändringarna i fondens värdepappersportfölj har sammanfattats i följande tabell med jämförelsetal (belopp i mkr): i nyemissioner/ny- i nyemissioner, icke (I ovanstående tabellliksom i några tabeller i det följande förekommerdet att en totalsumma pä grund av avrundningar inte överensstämmermed summan av delposterna.) 1985/86: 164 Fondens totala nettoköpav värdepapper 1985, , var något störreän 1984 (). Nyemissionerna ochnyintroduktionerna på marknaden har, som framgått av avsnittet "Aktiemarknaden ",haft avsevärt mindre omfattning än 1984 och till mycket stor del gällt företag somfonden antingen inte kan äga aktier i (t ex SkandiaInternational) eller inte har praktiska möjligheteratt placera större belopp i ().Insatserna i onoterade företag, , har minskat jämfört med (). Detta är dock inte något uttryck for ett minskat intresse från fondens sida fördessa företag utan mer ett slumpmässigt resultat av den tidsmässiga fördelningenav engagemangen. I andrahandsmarknaden har fonden varit i stortsett "neutral" (de närmast föregående åren nettoförsäljningar i storleksordningen 100 resp ).Utfallet för året som helhet fördelar sig pä kvartal (enligt fondens kvartalsrapporter) somframgår av diagram 3, som också visar kursutvecklingen under resp kvartal. Fondens köp i andrahandsmarknadenskedde framför allt under andra och tredjekvartalen, då kursnivån var låg.I kursuppgångarna i början av åretoch har fonden nettosålt aktier. Omsättningen i den utländska värdepappersportföljen behandlas närmarepå sid 18. I fondens balansräkningär värdepappersinnehavet upptaget till anskaffningsvärde. Om försäljningarna redovisas till historiska anskaffningsvärden (i ställetför som i tabellen till marknadsvärden) uppgick de totala försäljningarnatill (). Skillnaden mellan marknadsvärden och anskaffningsvärden består av netto realisationsvinster. Mätt 1 anskaffningsvärden har värdepappersinnehavet ökat med 375mkr () till . Omsättningen i fondens värdepappersportföljhar i absoluta tal varit någothögre än 1984 men i relation till portföljensgenomsnittliga marknadsvärde något lägre. Det kan måhända te sig överraskande att omsättningen i fondens värdepappersportfölj är så pass högsom 1.500-2.000 mkr köp resp försäljningar perår de.senaste åren. Fonden ärju en långsiktig Skr.1985/86: 164 placerare, och dåborde rimligtvis omsättningssiffrorna vara låga. Det bördå påpekas att fondens affärer iandrahandsmarknaden (genomsnitt av köpoch försäljningar) utgjorde (ca1.7;0 av den officiella börsomsättningen, dvs fondens andel av omsättningen var lägreän fondens andel av börsvärdet, . Men det finns goda skäl för en relativt hög omsättning iportföljen.