prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Etl ekonomiskl stöd avengångskaraktär bör därför ges som omfattar arbetsgivaravgifter som kan kommaatt tas ul av idrottsföreningarna för tiden t. o. m. som en följd avtillämpningen av principerna i regeringsrättens dom. För liden därefter haridrottsföreningarna däremot möjlighet att anpassa sig till rättsläget och betalain arbetsgivaravgifter på föreskrivet sätt. Den ändrade rättstillämpningen torde förifrågavarande idrottsföreningar medföra att en skyldighet att lämna s. k.årsuppgifl uppkommer avseende arbetsgivaravgifter för . Dennaskall lämnas och i anslutning därtill skall också dekvarstående avgifterna som avser spelarersättning för betalas in. Jaghar för avsikt alt föreslå regeringen atl en proposifion avlämnas fillriksdagen om kompensation till idrottsföreningarna med anledning avarbetsgivaravgifter för spelarer-sättningar. Min avsikt är att uiformaförslaget så att ett särskill förslagsanslag inrättas under femte huvudtitelnför /86 från vilket kompensationen för kanregleras under detta budgetår. För avgifter avseende åren 1984 och tidigare kanriksförsäkringsverkel komma alt debitera berörda idrottsföreningar. Dennadebitering, med åtföljande belalningstillfällen, kan i vissa fall komma atlinträffa även . De sammantagna avgifter som kan kommaatt påföras idrottsföreningarna för tiden och bakåt kan förväntas blijämförelsevis små. Jag finner därför att något särskilt anslag inte bör tas upppå statsbudgeten för della ändamål för /87. I stället börriksförsäkringsverket ges möjlighet att från anslaget D 2. Folkpensioner underfemte huvudtiteln betala ut belopp motsvarande de avgifter somidrottsföreningarna kan komma att debiteras för tiden och bakåt tillföljd av den rättstillämpning som regeringsrättens dom ger upphov till. Det fårsedan ankomma på att för idrottsföreningarnas räkningbetala in belopp molsvarande de debiterade arbetsgivaravgifterna. I den månriksförsäkringsverkets debitering kan ske före innevarande budgetårs utgångbör givelvis kompensationen regleras från det tidigare nämndaförslagsanslaget. Ersättningarnafrån den allmänna försäkringen är värdesäkrade genom anknytning lill etlbasbelopp som fastställs på grundval av den allmännaprisutvecklingen under föregående år. Basbeloppet har för fastslälllstill . Ril 7 Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. lilldels sjukpenning vid sjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gångerbasbeloppet (. ), dels viss ersättning i samband med läkarvårdoch annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, landvård, sjukhusvård samtsjukresor. nyll syslem för ersätlning fillsjukvårdshuvudmännen avseende öppen vård har införts fr.o.m. den 1 januari1985. Det nya ersättningssystemet innebär att de ersättningar frånsjukförsäkringen för läkarvård m.m. inom öppen vård samt statsbidraget tillden psykiatriska vården som tidigare utbetalats till sjukvårdshuvudmännenomvandlats till en särskild ersättning per invånare kallad allmänsjukvårdsersällning. Ersätlningen är avsedd främsl för primärvård och annanöppen vård. Den skall t.v. grundas på ett enhetligt belopp per invånare och år.För åren 1985 och 1986 gäller emellertid särskilda övergångsregler som innebäratt den totala ersättningen fördelas i särskild ordning. Frågan om behovskriterier vid avvägningen aversättningsbeloppet per innevånare övervägs i enlighet med riksdagensuttalande (prop. 1983/84:190, SfU 31, rskr. Särskilda ersätlningsbelopp utges vidare förutveckling av hemsjukvården, för öppna vårdformer för människor med psykisksjukdom eller störning, för förebyggande insatser inom hälso- ochsjukvårdsområdet, för hjälpmedel till handikappade, för sjuktransporter, föröppen sjukvård för anhållna, häktade och intagna på kriminalvårdsanstalter, förpersoner under värnpliktstjänstgöring samt för öppen vård som föranletts avarbetsskada. Dessa ersättningar utges med ett särskilt belopp per invånare ochår. Ersättning för sjukhusvård utges med ett särskilt belopp per vårddag. Den nuvarande överenskommelsen om ersättningar lillsjukvårdshuvudmännen gäller . För att fastställaersättningarna för tiden därefter kommer överläggningar alt ske med sikte påatl en proposition om ersättningar till sjukvårdshuvudmännen skall föreläggasriksdagen . Sjukförsäkringens ersättningsregler för öppensjukvård innebär atl patienten vid läkarbesök betalar en enhetlig avgift påf.n. per besök i offentlig vård och vanligen . per besök hosprivatpraktiserande läkare. Försäkringsersättning utges i form av allmänsjukvårdsersällning till sjukvårdshuvudmännen och enligt särskild taxa tillprivatpraktiserande läkare. Motsvarande ersättningsregler gäller även försjukvårdande behandling som utförs av annan personal än läkare. Patientavgiftenär där högst . per besök i offentlig vård och . per besök hosprivatpraktiserande sjukgymnast. har beslutat atl patienten vidläkemedelsinköp fr.o.m. skall betala halva kostnaden utöverett karensbelopp på , dock högsl . för varje inköpstillfälle.Kostnaderna därutöver betalas från sjukförsäkringen. Sjukförsäkringensutgifter för läkemedel har ökat kraftigt under senare -j är.För att komma till rätta med kostnadsutvecklingen på läkemedelsområ- det har regeringen genomfört olika begränsningar då delgäller förskriv- Prop. 1985/86:100 ningslid och förskrivningsmängd förläkemedel. Vidare har informalionsin- Bil. 7 satser genomförts för atl ökakostnadsmedvetenheten hos de förskrivande läkarna. Inom såväl riksförsäkringsverketsom bedrivs etl omfattande analysarbete i detta syfte. Som ett led i strävandena attbegränsa läkemedelskostnaderna kommer också vissa vitaminer, medel molgasbildning och saltsyredämpande medel samt vissa kombinationspreparat för attdämpa hosta att undantas från prisnedsättning enligt lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader. För personer med stort behov avsjukvård och läkemedel finns elt högkostnadsskydd. Skyddet gäller för lakar-och tandläkarordinerade läkemedel saml för läkarvård och sjukvårdandebehandling i privat och offentlig öppen vård. Det innebär i princip att enperson blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel och vårdbesök närhan har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller underen tolvmånadersperiod räknat från försia inköpet eller besöket. Förbarnfamiljer gäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn ien familj får läggas samman. När en försäkrad vårdas på sjukhusbetalar sjukförsäkringen en ersätlning lill sjukvårdshuvudmannen med 45 kr.per dag. För som den försäkrade vårdas på sjukhus görs samtidigtavdrag från hans sjukpenning. Avdraget skall enligt ett av nyligenfattat beslul utgöra , per dag fr.o.m. , dock högst entredjedel av den uigående sjukpenningens bruttobelopp. har samtidigtbeslutat alt de differentierade vårdavgifterna skall avskaffas fr.o.m. den 1april 1986. 1 stället sker en återgång till det tidigare systemet med fastapatientavgifter. Varje sjukvårdshuvudman fastställer avgiften som får varahögsl . Flertalet pensionärer får därmed en lägre vårdavgiftjämfört med vad som f.n. tas ut inom det differentierade avgiftssystemet. Sjukförsäkringen innefattar ocksåden allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvårdgenom landstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna förtandvård enligt tandvårdstaxan . och förkostnader däröver. För att bygga ut barn- ochungdomstandvården har landstingen erhållit ett stimulansbidrag, som uppgår till360 kr. per individ i åldern . Bidraget kan därmed beräknas till 735milj. för vardera av . är barn- ochungdomstandvården fullt utbyggd inom samtliga landsting. Bidraget tilllandslingen bör därför tas bort . Koslnaderna för sjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen)beräknas för lill 33 100 milj. kr. Kostnadsutvecklingen framgår avföljande sammanställning (milj. Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidrag ochtill av socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiftentill sjukförsäkringen utgör av lönesumman. 1 följande tabell belyses utvecklingen av antaletsjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. 1985/86:100 Bil. Som framgår av tabellen har anlaletersatta dagar minskat från 1978 lill 1983,varefter en mindre ökning har skett. En förändring av det genomsnittligaantalet ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnadsförändring försjukförsäkringen med totalt drygt 850 milj. kr. Sjukfallsstatistiken visar på storaregionala skillnader. Således har de tre storstadsområdena markant högre antalersatta sjukdagar och antal sjukfall per försäkrad. Anlalet ersatta sjukdagarper försäkrad var i genomsnitt 20,3 för , 24,9 förGöleborg och 22,2 för jämfört med 15,0 för och 15,9 förKalmar län. Riksgenomsnittet var per försäkrad. Antal sjukfallper försäkrad var i genomsnitt 1,83 för , 1,64 för ochl,60förMalmö jämfört med 1,21 för och län.Medeltalet för riket var 1,47 sjukfall per försäkrad. Av följande tabell framgår hur andelen sjukdagar resp.sjukfall fördelar sig på sjukfall av olika längd . De långasjukfallen svarar för av antalet sjukdagar men endast för avantalet sjukfall. För de korta sjukfallen är förhållandet det omvända. Vidarekan utläsas att de korta sjukfallens andel ökar. Den kostnadsmässiga tyngdpunkteninom sjukpenningförsäkringen ligger Prop. 1985/86:100 således på de långasjukfallen. För den enskilde kan långa sjukskrivningspe- Bil. 7 rioder ocksåföra med sig avsevärda negativa konsekvenser. Jag anser det därför angelägelbåde ur kostnadssynpunkt och inte minst ur den försäkrades egen synpunkt altålgärder vidtas för alt underlätta rehabiliteringen av dem som drabbats avsjukdom. har utarbetat en akti-vilelsplan pårehabiliteringsområdel och försök pågår på flera platser i landel för altuppnå en effektivare rehabilitering. Försäkrade som före ålderlämnar sin anställning med tjänstepension och som vid pensionsavgången anmälersig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen får i regel behålla densjukpenninggrundande inkomst (SGI) som de hade när de slutade anställningen.För denna kategori försäkrade kan sjukpenning således komma att utges utan altelt reelll inkomstbortfall föreligger. Sjukpenningen utges utan någonminskning med tjänstepensionen. Detta får lill följd atl de inkomstertjänstepensionären uppbär under etl sjukdomsfall i form av sjukpenning ochtjänstepension ofta kommer att betydligt överstiga lönen under denyrkesverksamma tiden. Fr. o. m. den månad under vilken tjänstepensionärenfyller fastställs SGI endast om han förvärvsarbetar. Denna regel gällergenerellt och således inte bara för ijänstepensionärer. Reglerna för rätt tiil ersättningfrån arbetslöshetskassa innebär för den som uppbär tjänstepension atthan inte har rätt lill ersättning från arbetslöshetskassan, om detpensionsbelopp som han uppbär uppgår till eller mer av lönen vidtiden för pensionsavgången. Understiger pensionsbeloppet av lönenföreligger rätt lill arbelslöshetsersällning, men denna ersättning samordnas dåmed tjänstepensionen. Motivet till att personer som uppbär tjänstepension somuppgår till minsl av lönen inte har rätt lill ersättning frånarbetslöshetskassa är bl. a. all denna grupp får anses ha sin försörjningtryggad genom tjänstepension. Sjukförsäkringen har som sincentrala princip alt ersättning skall utges som en kompensation förinkomstbortfall. Reglerna för fastställande av SGI i 3 kap, lagen (1962:381) omallmän försäkring bör därför ändras så atl den överkompensation som arbetslösatjänstepensionärer nu kan få undviks. Ändringarna bör träda i kraft den 1 juli1986. De regler som införs bör lämpligen ansluta lill de regler som tillämpasför tjänstepensionärer i fråga om rätt fill arbetslöshetsersättning. Delta innebär att en försäkrad somföre ingången av den månad under vilken han fyller uppbär tjänstepension i form av ålderspension eller annan därmed jämställd pension som uppgår till av lönen vid pensionsavgången, endast bör kunna få SGI beräknad på inkomst av fak tiskt arbeie. Blir han arbetslös får han inle behålla sin SGI. Om en försäkrad som uppbär en tjänstepension som understiger av lönen närmast före pensionsavgången är helt eller delvis arbetslös, bör han få behålla en sjukpenningförsäkring som tillsammans med tjänstepensionen ger elt tillfredsställande skydd under arbetslösheten. SGI bör fastställas under för utsättning att den försäkrade är anmäld som arbetssökande på arbetsför medling och beredd att ta erbjudet lämpligl arbete. SGI bör beräknas på grundval av lönen närmast före pensionsavgången eller, om den försäkrade -0 intehar för avsikt att förvärvsarbeta i samma omfatlning som lidigare, på grundvalav den inkomst som han kan antas få av ett arbeie som svarar emot detföreliggande arbetsutbudet. Inkomsten får inte överstiga sju och en halv gångerbasbeloppet. Vidare bör samordning ske med tjänstepensionen på så sätt attdenna pension skall minska den inkomst som ligger till grund för beräkningen avSGI. Det bör också beaktas alt Ijänstepensionären kan haelt mindre förvärvsarbete som han står till arbetsmarknadensförfogande för ytteriigare arbeie. I sådana fall bör minskningen medtjänstepensionen inte få ge till resultat att den försäkrade erhåller en lägreSGI än om beräkningen skett på grundval av inkomsten av det förvärvsarbete somhan har. Liksom belräffande andra arbetslösa bör enarbetslös tjänslepensionärs SGI kunna följa med i löneutvecklingen inomyrkesområdet. Bestämmelserna om på vilkel sätt SGI skall beräknasför Ijänstepensionärer skall fillämpas både vid den omprövning som skall skenär tjänstepensionen beviljas och vid prövning av SGI som aktualiseras vidsenare fill-fällen under liden fram till den månad då Ijänstepensionären fyller65 år. innebär således alt de nya reglerna skall tillämpas även i densituationen att Ijänstepensionären blir arbetslös sedan han fått en SGIfastställd på grund av förvärvsarbete efter pensionsavgången. De nya reglerna bör endast omfatta försäkrade somuppbär tjänstepension. Begreppet tjänstepension bör här ha samma innebörd somdel har inom skatteområdet. Enligt anvisningarna (punkt 1) lill 31 §kommunalskattelagen (1928:370) menas med tjänstepension en förmån som utgesfrån pensionsförsäkring som har samband med tjänst och för vilken denförsäkrades arbetsgivare har åtagit sig atl ansvara för betalning av helaavgiften. Förslaget innebär att utgifterna försjukförsäkringen beräknas minska med knappt 50 milj. kr. Antaletfolkpensionärer och utgifterna för folkpensionerna framgår av följandesammanställning. Barnpension redovisas under avsnitt C. stöd till pensionärer. 1965 1970 1975 1980 1986' 827 200 150 600 946 600 187 900 1 061 700 288 900 I 363 100 293 300 1 482 000 335 000 41700 84 400 10800 1114 700 580 700 53 700 100 700 14900 1 303 800 657 900 68 000 105 800 17600 1 542 000 739 000 55 500 83 700 39000 1 834 600 791 400 41 000 73 700 43700 1 975 400 600 000 Folkpensionsutgifler, milj.kr. Prop.1985/86:100 Bil. Den försia tabellen visar attantalet personer med ålders- och förtidspension har ökat successivt under desenasle 20 åren. Ökningen av anlalet ålderspensionärer avspeglar självfalletökningen av antalet åldre i befolkningen. Andelen personer av helabefolkningen var och har därefter successivt ökat och är f.n. ca17 %. Den ekonomiska tryggheten är avavgörande betydelse för de äldres välfärd. Reformerna inom folkpensioneringenhar varit omfattande under . Tillsammans med detökade antalet äldre personer har detla medfört kraftigt ökadepensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas också av förmånernas anknytningtill basbeloppet och därmed anpassning till förändringarna av penningvärdet.Vidare har standardförbättringarna i form av höjda pensionstillskott medförten ökad kostnad. Av det totala anlalet folkpensionärer beräknas780 000 eller ha hell eller reducerat pensionstillskott. Fr.o.m. kommerfolkpensionens årsbelopp - inklusive helt pensionstillskott men exklusivekommunalt bostadstillägg - att uppgå till . för ensam ålderspensionäroch till . för ett pensionärspar. Motsvarande årsbelopp för en ensamförtidspensionär uppgår till . Anslagsbehovet för folkpensionerunder /87 beräknas till 48 100 milj. kr. Folkpensionerna finansieras delvis genom en socialavgiftsom betalas av arbetsgivare och egenföretagare. Denna folkpensionsavgifl är förnärvarande av avgiftsunderlaget. Avgiften, som filiförs statsbudgeten,beräknas vid nämnda avgiftsuttag läcka av statens utgifter för folkpensioneringenär . Kommunerna bestämmer själva om kommunalt bostadstilläggfill folkpension (KBT) skall ulgå och vilka grunder som skall gälla.Inkomslprövningsreg-lerna är dock fasfiagda i lag. Samtliga kommuner harbeslutat atl KBT skall kunna ulgå. KBT administreras av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna och betalas ut med folkpension. till ca 600 000 pensionärer. Statsbidrag utgår fill kommunernas koslnader för KBT underförutsätt- ning att kommunen svararför av den del av den månatliga bo- Prop. 1985/86:100 sladskostnaden som ligger mellan 80kr. för ogift pensionär samt Bil. och 950 kr.för makar. Kommunen får statsbidrag av sina slatsbidragsberätligandeKBT-kostnader. KBT betalas ut avriksförsäkringsverket gemensaml med folkpensionen. Kostnadenförskotleras av staten och påförs kommunerna följande år genom avräkning motkommunalskattemedel som betalas ul tolv gånger om årel. Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Staten lämnar sålunda kommunerna elt års kredilför deras kostnader för KBT. Kommunerna kompenserar inle staten för denräntekostnad som uppslår vid förskotteringar. Riksrevisionsverkel har inomramen för förvaltningsrevisionen till regeringen redovisal de statsfinansiellaeffekterna av en minskad kredittid. Som finansministern har redovisattidigare denna dag i finansplanen (prop. 1985/86:100) förutses den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn bli gynnsam . Mot bakgrund däravföreslås därför all en ändring görs av regleringen för statens utlägg avseendeKBT, så att varje månads KBT-utbetalningar avräknas mot utbetalningen avkommunalskattemedel samma månad som utbetalningen av KBT sker. Ändringen bör genomföras så altavräkning enligt det nya systemet sker första gången vid utbetalning av KBT ijanuari 1987. skall avräkning ske enligt nuvarande systemför kommunernas KBT-koslnad avseende . De finansiella effekterna förstaten utgörs dels av en engångseffekt genom indragning av krediter och dels enbestående ränteeffekt genom atl statens genomsnittliga likviditet höjs med ettbelopp motsvarande kommunernas årliga kostnad för KBT, som för kanberäknas till ca 3 650 milj. kr. Engångseffeklen för staten utgörs avmotsvarande belopp och den årliga bestående ränteeffeklen för staten kanberäknas till ca 475 milj. kr. Den finansiella effekten redovisasinte över statsbudgeten. Däremot redovisas statsbidraget till KBT överstatsbudgeten. Effekten på denna blir under en dubbleringav bidraget eftersom tvä års bidrag skall redovisas mot anslaget. Chefen för hartidigare denna dag berört frågan om statsbidraget till KBT i sin redovisning avvissa kassahållningsfrågor. De totala KBT-kostnaderna har förår 1986 beräknats till 4 240 milj. kr. och statsbidraget till 690 milj. kr.Kostnaderna för KBT ökar genom den allmänna hyreskostnadsstegringen mensamtidigt har den fortgående ökningen av antalet pensionärer med ATP enåterhållande effekt på kostnadsutvecklingen. Antalet ATP-pensionärer och utgiftsutvecklingen framgår avföljande sammanställningar. Barnpension redovisas under avsnitt C. 1985/86:100 _ Bil. Utgifterna för ATP, milj. kr. ATP:s ålderspension utgör av denpensionsgrundande inkomsten, räknai på medeltalet av den försäkrades 15 bästainkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomst beräknades första gången förår 1960. Enligt huvudregeln krävs förvärvsarbete för full pension. Denårliga pensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomster som ligger mellan 1och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för beräknas således på inkomster mellan23 och . Reglerna för pensionsålder m.m. överensslämmer medmolsvarande regler inom folkpensioneringen. Av de redovisade sammanställningarna framgår attATP-förmånerna successivt fått ökad belydelse. Andelen ATP-pensionärerutgjorde av samtliga pensionärer med molsvarande förmåner frånfolkpensioneringen. Denna andel uppgår nu till . Av de f.n. närmare 1,5milj. ålderspensionärerna och ca 335 000 förtidspensionärerna med folkpensionhar ca 1 milj. () resp. 270 000 () också ATP-pension. Ökningen avantalet ATP-pensionärer fortsätter. Ulöver denna ökning av andelenfolkpensionärer med ATP sker det också en markant ökning av den genomsnittligaATP-pensionens storlek genom all de nytillkommande pensionärerna vanligen haren högre ATP-poäng. ATP finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch egenföretagare. ATP-avgiften utgör för av lönesumman. Avgiftenhar för fastställts fill oförändrat och för lill avlönesumman. Den ekonomiska situationen kan förväntas uppvisa enför ATP-systemet gynnsam bild med sänkt inflationstakt, viss reallönetillväxtoch hög realränta. Därigenom bedöms en viss real ökning av den allmännapensionsfondens (AP-fonden) medel kunna ske under de båda åren. ATP-avgiften betalas in till är uppdelad på nio styrelser. Försia - tredje fondstyrelsernaförvaltar var sin del av influtna medel från avgifter tilltilläggspensioneringen, medan fjärde fondstyrelsen förvallar en avgränsad delav dessa medel genom placering i aktier m.m.De fem löntagarfondsslyrelserna skall förvalla de medel som inflyter Prop.1985/86:100 dels från vinsldelningsskatt och vinstskall, dels från en särskilddel (0,2 pro- Bil. 7 centenheter) av ATP-avgiften. Löntagarfondsstyrelsernaskall överföra en real kapitalavkastning på lill AP-fondenspensionsmedel. AP-fonden uppgick till 7 300 milj. kr. och ökade till 31343 milj. kr. saml 148 312 milj. kr. år 1980.1 januari 1986 beräknasAP-fonden uppgå till 260 000 milj. kr. Förvärvsarbelandei åldern har möjlighet att minska arbetsinsatsen genom atl övergå tilldeltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut en vissandel av det inkomstbortfall som följer av arbetsfidsminskningen. För altdelpension skall kunna utgå krävs bl.a. atl den försäkrade har haftATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och attvederbörande före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat under minsl . För anslällda gäller atl arbetstiden måste minskasmed minst och efter minskningen uppgå lill minst 17 fimmari veckan. Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter arbeta i genomsnitt minst . För dem sombeviljats delpension utgör pensionen av inkomstbortfallet vidminskningen av arbetsfiden. För nytillkommande delpensionärer fr.o.m. den 1januari 1981 utgör pensionen av inkomstbortfallet. Delpensionen är knutentill basbeloppet och är pensionsgrundande för ATP. Regeringen avser att undermandatperioden föreslå atl kompensationsnivån inom delpensioneringenåterförs till av inkomstbortfallet för alla. Av följande sammanställning framgår hur antaletdelpensionärer och kostnaderna har ulvecklals sedan pensionsformen infördes år1976. har den tidigare ökningen ersatts av en klar minskning avantalet personer med delpension. Ibörjan av år Anlalet delpensionärer , 687 1 239 1 558 1 340 Delpensionsförsäkringen finansieras genom en avgiftfrån arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften förs till en särskild fond. Den från till höjda socialavgiften avsågs att ge fulltäckning för de löpande pensionsutbetalningarna och därutöver lämna successiv täck ning av de underskott som uppstått i delpensionsfonden. Dessa underskott i-c är läckta. Denallmänna pensioneringens kostnader Prop. Bil 7 Sammanfattningsvis kankonstaleras att utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår fill myckel stora belopp. Statenskostnader under folkpensionsanslaget uppgår således till 48 100 milj. kr. Härtill skall läggas statens och kommunernas kostnader, 4 300milj. för kommunala bostadstillägg. Vidare tillkommer delpensions- och ATP-utbetalningarna, som för del kommande budgetåret beräknas uppgå lill i rundatal 800 resp. 50 000 milj. kr.