prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen har därför, som jag lidigare nämnt, i proposition1985/86:43 föreslagit atl rätten till en differentiering av vårdavgifterna förutförsäkrade pensionärer avskaffas . har nyligengodkänt förslaget (SoU 9, rskr.98). Vårdavgiften för utförsäkradepensionärer kommer fr.o.m. all vara högst , per dag, med möjlighet till nedsättning av avgiften i det enskilda fallet. Anledningar fill nedsatt avgift kan vara den enskilde pen sionärens behov av egen bostad eller alt en pensionär har behov av särskilda medel för rehabilitering. Äiergången till ett system med fasla avgifter inne bär ingen inskränkning i rätten till 365 dagars fri sjukhusvård för utförsäkra de pensionärer. 1 överensstämmelse med propositionen, som bygger på ett avtal med , höjs vidare del generella sjukpenningavdra get vid sjukhusvård fr.o.m. från . innebär att avgiftsnivånför flertalet försäkrade och utförsäkrade blir den- Prop. 1985/86:100 samma.I anslulning härfill höjs maximum för den enskildes kostnad vid elt Bil. En grundläggande förutsättning för principen omvård på lika villkor är att tillgängliga finansiella och personella resurserfördelas efter befolkningens behov av vård. Etl väsentligt steg i dennarikining i vad avser statens bidrag till hälso- och sjukvård togs i och med atten allmän sjukvårdsersättning utgår med ett enhefiigt beloppper invånare, som utgör ersättning för både offentlig och privat vård.Härutöver utgår särskilda bidrag för hemsjukvård och öppna vårdformer förmänniskor med psykisk sjukdom eller störning (prop. 1983/84:190, Sfu 31, rskr.393). Såväl åldersbetingade som sociala variationer ibefolkningssammansält-ningen inverkar på sjukvårdshuvudmännens koslnader förhälso- och sjukvård. Jag vill i detta sammanhang betona atl de demografiskaoch socialt be-fingade variafionerna i behovel av hälso- och sjukvård är markerademellan olika sjukvårdsdistrikt och primärvårdsområden. För att fullföljaprincipen om vård på lika villkor är det därför viktigt att metoderna förbehovsoriente-rad resursfördelning vidareutvecklas. Den samhällsekonomiska situationen är sådan att utrymmetför en expansion av hälso- och sjukvården är utomordentligt begränsat.Finansministern har konstaterat att det samhällsekonomiskautrymmet för en ökning av den kommunala konsumtionen uppgår till per årunder och åtgärder måste vidtas för atl bringa ned expansionentill denna nivå. Vid begränsade resurser är det särskilt angeläget attresurserna utnylljas effektivt och att eventuell överkapacitet omfördelas tillde geografiska områden och verksamheter där behoven är sämre tillgodosedda. Enlångsiktig behovsbaserad planering bör också vara etl instrument för atl påskyndaden strukturförändring mot decentraliserade och mindre resurskrävandevårdformer som pågår inom hälso- och sjukvården. Jag vill vidare slå fast att hälso- och sjukvårdentill den helt övervägande delen bör bedrivas inom den gemensamma sektorn ochbaseras på elt offentligt ansvar, solidarisk finansiering, närhet,tillgänglighet och valfrihet. Privata alternativ kan utgöra ett värdefulltkomplement till den offentliga hälso-sjukvården men dessa verksamheter måsteunderordnas kravet om en rättvis fördelning så atl hela befolkningen får vårdefter behov på lika villkor. Ettgrundläggande krav är all hälso- och sjukvården så långt möjligt anpassas lillpatienternas behov och önskemål. Befolkningen har i allmänhet ett mycket stortförtroende för hälso- och sjukvården. I olika sammanhang framhålls dock attöppethållandelider, kontaktmöjligheter och tidsbeställning, långa väntelider ochbrist på kontinuitet i läkarkontakter m.m. uppfattas som problem. Regeringen har uppmärksammat dessa frågor ochbedriver i samarbete med landsfing, m.fl. ett antal projekt somsyftar till att utveckla en bättre service inom hälso- och sjukvården. Dentekniska utvecklingen inom hälso- och sjukvården har under de se- 67 nasteårtiondena gått mycket snabbt. Utvecklingen har medfört krafligl för- Prop.1985/86:100 bättrademöjligheter till diagnos och behandling av olika sjukdomar, samti- Bil. digt somutrustningen har blivit mer tekniskt komplicerad och fått ökad spridning.Problemen kring säkerheten vid användning av medicinteknisk har uppmärksammals i ökande utsträckning under senare Enutredning (S 1985:03) har därför tillkallats för att utreda frågor som rör denmedicintekniska säkerheten. Den medicinskt tekniskaulvecklingen har också medfört atl frågeställningar har fåll en alllslörre betydelse inom hälso- och sjukvården och det är uppenbart att vissadelar av den medicinska forskningen och de nya behandlingsmetoder denna kan geupphov fill kommer atl aktualisera svåra etiska frågor för den enskilde och församhällel. Några av de frågeställningar inom delta problemområde som f.n. äraktuella är befruktning utanför människokroppen, fosterdiagnostik,genforskning och dödsbegreppet. har underåret överlämnal belänkandet (SOU 1985:5) Barn genom befruktning utanför kroppenm.m. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutals. Betänkandet bereds isocialdepartementet samiidigt med betänkande (SOU 1984:188)Genetisk integritet. belänkande(SOU 1984:79) Dödsbegreppet har remissbehandlats och en proposition i ämnetberäknas kunna föreläggas . Ulvecklingen av ny teknik går oftaså fort att det är svårl för politiker och andra beslutsfattare att hålla sigväl informerade och förutse den kommande utvecklingen. Regeringen inrättadedärför elt rådgivande organ för medicinsk-etiska frågor (S 1985:A).Rådet skall ta upp medicinsk-etiska frågor ur etl övergripandesamhällsperspektiv. Rådet skall ha rollen av förmedlande instans mellanvetenskapen, folkopinionen och de politiskt ansvariga. Den enskilde bör också få frihetalt själv välja mellan erbjudna behandlingsformer och behandlingsmetoder. S.k.alternativa behandlingsmetoder tilldrar sig ett alll större intresse. Krav påyrkesutövare och metoder inom den alternativa medicinen måste ställas för attgarantera patienternas säkerhet i vård och behandling. Jag har därför tillsalten utredning (S 1984:4) med uppdrag att utreda hithörande frågor. Kommitlén hari oktober avlämnat elt delbetänkande angående injektion av naturmedel (DsS 1985:5) som remissbehandlas. Jag har för avsikt alt föreslå regeringen altförelägga en proposition i frågan . I avvaktan påatt ställning tas till alternativmedicinkommilléns delbetänkande om injektionav naturmedel har regeringen dock i en proposition (prop. 1985/86:33)föreslagit att en dispensregel införs i den s.k. injektionslagen föratt möjliggöra en försöksverksamhel med behandling medantroposofiska mediciner vid Vidarkliniken i ulan att dessainjektions-medel prövats enligt lagen. har godkäntpropositionen (SoU 7, rskr. Vårdi decentraliserande och öppna vårdformer Prop. Bil 7 pågår en genomgripandeomstrukturering av hälso- och sjukvården somberör både den somatiska och psykiatriska vården. För att skapa en vårdstrukturanpassad till befolkningens behov eftersträvas en decentralisering avvårdresurserna där vården i ökad utsträckning förmedlas i öppna vårdformer ianslutning lill patienternas boendemiljö. hälso- ochsjukvårdspolitiska proposition anges att det måste ske en fortsalt snabbomstrukturering i enlighet med dessa utvecklingslinjer och att det måste kommatill stånd en successiv anpassning av den hälso- och sjukvård som är förlagdtill sjukhusen. Enligt propositionen utgör primärvården basen ihälso- och sjukvårdssystemet. Primärvården har ett förstahandsansvar förbefolkningens behov av professionell vård i etl begränsat geografiskt område.Primärvården har vidare en viktig uppgift i alt samordna de samladevårdinsatserna från olika vårdgivare och bör bl.a. erbjuda en väl täckandejourverksamhet, hembesök vid akut sjukdom och en väl utbyggd hemsjukvård. Primärvården har således en vikfig uppgift i altsamverka med andra vårdgivare. De viktigaste samverkansparterna ärlänssjukvården och den pri märkommunala . På såväl central somlokal nivå pågår olika utvecklingsprojekt för att finna former för en välfungerande samordning. Vad gäller samverkan mellan primärvården ochsocialtjänsten har konstaterats all del skilda huvudmannaskapet kan medförasärskilda problem. För alt skapa förutsättningar för huvudmännen att pröva nyaformer för samverkan har regeringen i proposition 1985/86:42 lagt fram förslagom all, inom ramen för de s.k. frikommunförsöken, öppna en möjlighet för enförsöksverksamhet med primärkommunal hälso- och sjukvård. Försöksverksamheteninnebär alt vissa landstingskommuner och kommuner kan träffa avtal om attkommunen helt eller delvis övertar driftansvaret för primärvården ,längst till utgången av . (SoU 8, rskr. 100) har nyligengodkänt propositionen. Beträffande läns- och regionsjukvården anges i denhälso- och sjukvårdspolitiska propositionen alt denna måsle vidareutvecklasmot specialiserad sjukvård, vissa förebyggande insatser samt forsknings- ochutvecklingsarbete. Vidare framhålls att länssjukvårdens roll förändras efterhand som primärvården utvecklas och atl del sannolikt bör kunna ske en fortsattminskning av antalet vårdplatser inom länssjukvården. Med hänsyn till att olika medicinska och tekniskalandvinningar ökar möj ligheterna att mer framgångsrikt behandla olika sjukdomar är det väsentligt att förefintliga möjligheter till en effektivisering av verksamheterna utnytt jas. Bättre behandlingsmetoder är inte minst angeläget mot bakgrund av det ökande antalet äldre med stora vårdbehov. I elt internationellt perspektiv har visats alt utvärdering av medicinsk teknologi och medicinskt handlande och kunskapsåterföring kan ge underlag för framgångsrika åtgärder. En ar betsgrupp inom arbetar f.n. med alt utarbeta förslag till organisatoriska former för en mer systemafisk utvärdering av medicinsk tek nologi och 10 milj. kr. har reserverats för att bedöma medicinsk teknologi inom hälso- och sjukvården. Utvecklingslinjerna mot öppna och decentraliseradevårdformer är giltiga Prop. 1985/86:100 även för den psykiatriska vården. Denpsykiatriska vården befinner sig i elt Bil. 7 dynamiskt utvecklingsskede. k. har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU1985:14). Den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten. Belänkandetremissbehandlas f. n. I enlighet med vad som anfördes i den hälso- ochsjukvårdspolitiska propositionen är del angeläget med en fortsatt snabbutveckling av öppna vårdformer för psykiskt sjuka. Vården bör bedrivas i såöppna och hemliknande former som möjligt i anslutning till patientens normalaboendemiljö. Genom denna förändrade inriktning av vården för patienter medpsykiska sjukdomar har en reformering av lagstiftningen om psykiatrisktvångsvård aktualiserats. På grundval av socialberedningens betänkande pågårett beredningsarbete inom med inriktning på en lagrådsremissunder och en proposition i ämnet . Förbättradelevnadsförhållanden för långtidssjuka och handikappade Möjligheternaför långtidssjuka och handikappade alt leva ett fullvärdigt liv är starktberoende av samhällets insatser. har i samarbele medsocialdepartementet genomfört ell utredningsarbete angående gamlas,handikappades och långvarigt sjukas boendeförhållanden (SOU 1984:78) och iproposition 1984/85:142 redovisas utgångspunkter och förslag lill åtgärder somsyfiar fill att ge fler möjligheter att trots funklionsnedsättningar ellersjukdom leva ett aktivt liv i vanliga bostäder där friheten och integriteten ärskyddad. Propositionen har godkänts av (BoU 24, rskr. Som framhållits i den hälso- och sjukvårdspoliliskapropositionen och som också tagits upp i regeringsförklaringen måste arbetetmed att ge äldre och handikappade ökade möjligheter att bo kvar hemmafortsätta. Likaså måste ålgärder vidtas för atl förbättra livsmiljön inomlångtidssjukvården så atl mer hemlika förhållande skapas inom institutionerna. De åtgärder vad avser bl.a. äldreboendet somredovisats i proposition 1984/85:142 är att se som ett steg mot ett samlalåtgärdsprogram för förbättringar av boende, service och vård förlångtidssjuka, handikappade m.fl. Del fortsatia utredningsarbetet fokuseras kring tvåhuvudområden, nämligen strukturförändringar mol öppnare vård- och boendeformerinom socialtjänst och hälso- och sjukvård samt ett program för förbättringarav livsmiljön inom landstingens institutioner för långfidssjukvård. Deltautredningsarbete, som leds av en tvärdepariemental arbetsgrupp i vilken de tvåkommunförbunden ingår skall samordnas med det arbete som bedrivs inomäldreberedningen (S 1981:01). Personal,utbildning och forskning Engageradoch kunnig personal med god utbildning är en förutsättning för atlsjukvårdshuvudmännen skall kunna erbjuda en god hälso- och sjukvård. Personalplaneringenär liksom utbildning och forskning också myckel vikfi- gainstrument för förändring av inriktning och struktur inom hälso- och sjuk-Prop. 1985/86:100 vården. I den hälso- och sjukvårdspolifiska propositionenfastslås att dessa Bil. 7 än starkare än vad som f.n. är fallet måste relaterastill målen för hälso- och sjukvården. Vidare är del väsentligt att den svenskamedicinska forskningens erkänt framstående ställning bibehålls ochvidareutvecklas bl.a. genom all i högre grad inriktas mot prevention,allmänmedicin, epidemiologi, omvårdnad och rehabilitering i etttvärvetenskapligt perspektiv. Nuvarande system, organisafion ochregler för läkarnas specialistutbildning har bestått i slort sett oförändradesedan år 1969. Såväl förutsättningarna för hälso- och sjukvården som dessinnehåll har genomgått stora förändringar . Jag hardärför tillkallat en utredare med uppgift att föreslå hur ulbildningen efterläkarexamen skall utformas (S 1985:02). Utredaren beräknas avslutasitt arbete . Vidare avser jag alt initiera denulredning om vårdpersonalens framlida arbetsuppgifter och kunskapskrav i enförändrad vårdsinstruktur som skisserades i proposition 1984/85:181. Ianslutning till denna bör en översyn av vårdyrkesulbildningarna genomföras föratl klarlägga vilka förändringar som krävs för att dessa skall komma i samklangmed de hälso- och sjukvårds-pohliska målen. I dessa frågor samråder jag medchefen för . Jag har även erfarit att chefen förcivildepartementet som ett led i den ökade satsningen på förebyggandehälsopolitiska insatser senare denna dag kommer atl föreslå atl 2,9 milj. kr.avsätts för utrustning m.m. i samband med en utökad verksamhet vid . 1984/85 Utgift 128 812 499 1985/86 Anslag 133 977 000 1986/87 Förslag 149 629 000 är cenlralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård,landvård, läkemedelsförsörjning, hälsoskydd, omsorger om psykisktutvecklingsstörda samt frågor som rör alkohol och andra missbruksmedel. har på grundval avproposition 1979/80:6 fattat principbeslut om framtidauppgifter och organisation (SoU 45, rskr. Den nya organisationen harträtt i kraft och är i huvudsak genomförd under budgetåret1984/85. är organiserad påfem avdelningar, en för förebyggande arbeie och planering, en för socialtjänst,en för hälso- och sjukvård, en för läkemedelsärenden saml en föradministration. Styrelsen utgörs av generaldirektören, överdirektören och elvasärskilt förordnade ledamöter. I styrelsen ingår även personalföreträdare. Läkemedelskontrollen behandlasunder anslaget E 2. Statlig kontroll av läkemedel m.m. Beräknad ändring 1986/87 Personal (helår) -1- 8 514 000 + 12 456 OOO"" (därav lönekostnader) Lokalkostnader (88 943 000) 18 331 000 (-1- 7 514 000) -h 4 966 000 (+ 9 265 000) + 4 966 000 781 000 2 070 000 - 2 070 000 - 2 070 000 -1- 2 000 000 -1- 350 000 -1- 300 000' (därav lönekostnader) (-1- 274 000) + 15 652 000 nader,kontorsservice samt Avgifter för godkännande av tandtekniska labora- + 14 609 000 + 15 652 000 ' Helårsarbetskraft för vilka medel beräknats underanslaget E 1. Exkl. anslag lill ochnarkotikaupplysning (CAN) ' Exkl. L-ATF 1985. »Inkl, CAN. ' Medlen har tidigare beräknats under anslagspostenFörvaltningskostnader. föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande: Pris- ochlöneomräkning m.m. -fl2 . Ökade medelbehövs för ökad information med anledning av hälso-och sjukvårdslagen,socialtjänstlagen m.m. Medel för denpsykiatriska nämnden bör upptas under en särskild anslagspost. Medel behövsför uppdragsforskning inom det miljömedicinska området. AnslagspostenFörsäljning av publikafioner omvandlas till en 1000-kronorsposl. Centralförbundetför alhohoi- och narkotikaupplysning (CAN) Medel för personalkostnader vid föralkohol- och narkoli-kaupplysning (CAN) har för innevarande budgetår beräknatsunder anslaget H 1. Upplysning och information på drogområdet (. CAN föreslår i sin anslagsframställning lillsocialstyrelsen förstärkningar Prop. 1985/86:100 på personalsidan (enforskningssekreterare, en organisationskonsulent, en Bil. 7 dokumentalisloch två assistenter). Med hänsyn fill del fatiadebeslutet om CAN:s arbetsuppgifter och organisation föreslår socialstyrelsenföljande: Visspersonalförstärkning -1- . har med anledning avbudgetpropositionen för /86 (prop. 1984/85:100 bil. 7, SoU 15,rskr. 183) beslulal att medelsberäkningen skulle ulgå från socialstyrelsenshuvudförslag som fördelas med en minskning av resursernamed under /88. Jag har i min medelsberäkning för budgelårel1986/87 uigått från della principiella ställningstagande. Enligt beslut omsocialstyrelsens uppgifter och organisation skulle en förstärkning ske av resursernainom vissa prioriterade områden. Denna förstärkning kom delvis lill stånd /85. Vid kommer ävenunder budgelårel 1986/87 all finnas arbelsuppgifter, bl.a. inom denrättspsykiatriska verksamheten, som enligt proposifionen om socialstyrelsenskall överföras till andra huvudmän. Vidare kommer att finnas vissaarbetsuppgifter, bl.a. den föredragandeservice som ger fillhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, tillsynsuppgifter samt administrationenav hälso- och sjukvårdspersonalregistren, vars omfattning inle kunnat bestämmasnärmare i avvaktan på en översyn av dem. Medel för dessa arbetsuppgifter harinte alls eller endast delvis beräknats i den nya organisationen. För attskapa finansiellt utrymme för dessa arbetsuppgifter kommer den av riksdagenbeslutade återstående förstärkningen av resurserna vid inteall kunna komma till stånd under /87. står under denärmaste åren inför en rad viktiga arbetsuppgifter. utarbeta kunskapsunderlag för att de mål och de intentioner som finns ihälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och hälsoskyddslagen skall kunnaförverkligas. Underlaget skall också innefatta studier av strukturförändringaroch resursanvändningen inom hälso- och sjukvården samt socialtjänsten.Samtidigt har den i propositionen (1979/80:6) förutsatta kompetensmässigaförstärkningen inte kommit till stånd. Vidare förutsätter en önskvärdflexibilitet i styrelsens verksamhet tillgång till rörliga medel. Jag hardärför beräknat särskilda medel motsvarande I milj.kr. för detta ändamål. har antagit enproposition (1985/86:42) om försöks verksamhel inom hälso- och sjukvårdens område som ger primärkommuner möjlighet att bedriva viss hälso- och sjukvård inom ramen för frikommun försöken. Försöksverksamheten syftar lill att skapa underlag för en bedöm ning av hur en lokal samverkan mellan främsl samt hälso- och sjukvården kan utformas. Verksamheterna bör följas upp och utvärderas så att erfarenheterna kan läggas till grund för en framtida utformning av sam- '-' verkan och integration avsocialtjänsten och primärvården. Avsikten är att Prop. 1985/86:100socialstyrelsen och Spri skall ges i uppdrag att ansvara förutvärderingsinsal- Bil. Jag har beräknal medel för dennautvärderingsverksamhet med . För personalkoslnader vid CAN beräknar jag förnästa budgetår . Jag har därvid beräknal medel för ytterligare enhalvfids handläggartjänst (.) Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till för /87anvisa ett förslagsanslag av . Statlig kontroll av läkemedel m.m En farmacevtisk specialitet får i regel inte säljasutan atl vara registrerad hos . Varje registrerad farmacevtiskspecialitet skall fortlöpande kontrolleras genom försorg.Inom finns en särskild läkemedelsavdelning (SLA) som svarar förgranskning och analys av läkemedel m.m. Läkemedelsavdelningen utövar ocksåkontroll av fabrikssieriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål, radioaktiva läkemedel, naturmedel, diabetestest,allergenprodukter, vissa fodermedel m.m. Läkemedelsavdelningen är lokaliserad lill Uppsala.Vid avdelningen fanns ca 150 tjänster. Samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m.skall täckas med avgifter. Verksamhetenomfattar följande tre huvudprogram. Programmetomfattar de verksamheter som ligger före en registrering av en farmacevtiskeller radiofarmacevtisk specialitet. Häri ingår arbetet med ansökningar omförskrivning av preparat på licens, ansökningar om klinisk prövning avläkemedel, arbetet med registrering av farmacevtisk eller radiofarmacevtiskspecialitet och godkännande av ny indikafion för sådan farmacevtiskspecialitet som redan har registrerats för viss indikation. Läkemedel ianvändning Prop. Ril 7 Programmet omfattar arbetetmed kontroll av registrerad farmacevtisk eller Kontrollen sker utifrånmedicinska, biologiska och farmacevtiska krav. I programmel ingår vidare deninspektionsverksamhet som omfattar bl.a. fillverkare, parfihandel och apotek.Programmel innesluter även biverkningskontroll, fillsynsverksamhet samlkonsumtionsstudier och de informationsinsatser som i första hand riktar sigtill sjukhuspersonal och farmacevier. Kontroll av andra produkter än läkemedel Programmet omfattar kontroll av andra produkter änläkemedel såsom fabrikssieriliserade engångsartiklar för sjuk- och hälsovård,naturmedel, naturmedel för injekfion, preventivmedel samt diabetestester. I sin anslagsframställning för /87 begärstyrelsen en ekonomisk ram om . Av detta belopp är 2 753 000 kr.pris- och löneomräkning. I ramen har redovisal elt förslag omutökad verksamhet med ca 4,3 milj.kr. Av beloppel skall ca 1,4 milj. kr.användas i syfte att arbeta av balansen av ärenden rörande registrering avfarmacevtiska speciahteter. Vidare skall ca 1,3 milj. kr. gå till förstärktaresurser för kliniska läkemedelsprövningar. Slutligen skall 1,5 milj. kr.användas för kontroll av kosmetiska och hygieniska preparat. Regeringen har, sedanriksrevisionsverkel redovisade en rapport om läkemedelskostnaderna,vidtagit olika ålgärder i syfte alt begränsa samhällets läkemedelskostnader.Riksförsäkringsverket och har gemensamt fåll olika uppdrag idetta syfte. Senasi har fått i uppdrag atlredovisa eventuella farmacevtiska specialiteter som inte uppfyller sådanamedicinska krav på ändamålsenlighet att de bör omfattas av samhälletsläkemedelsrabaltering. Styrelsen skall redovisauppdraget. Från gällerenligt beslul elt nytt avtal med om bolagetsverksamhet. läkemedelsutredning (S 1983:04), som väntasslutföra sitt arbete, behandlar bl.a. frågor om hur Apoteksbolagetsinköpspolitik kan bli mer akfiv och hur den probleminrikladeläkemedelsinformafionen kan förbättras. Apoteksbolaget har bidragit med sänktaläkemedelskostnader genom alt bolagets procentuella marginal vid försäljningav farmacevtiska specialiteter till allmänheten sänkts. Föregående budgetår ändradesanslagskonstruklionen för till uppdragsmodell. Detta har bl.a. fört med sig en mer flexibel användning av avdelningens resurser. Balansen av registrerings- 75 ärenden har börjat minska.En omorganisation av läkemedelsavdelningen Prop. 1985/86:100 fråninnevarande budgetår har medfört att en enhet med inriktning på lake- Bil.7 medelsbiverkningar, läkemedelskonsumtion samt läkemedelsinformation med ökadintensitet kunnat arbeta med dessa angelägna områden. Verksamheten med registrering av nya farmacevtiskaspecialiteter tillsammans med biverkningskonlrollen har varit en högtprioriterad del av den statliga kontrollen av läkemedel. Jag anser det börgälla även för /87. Läkemedelslagsliflningen tillämpas från den 1januari 1986 på farmacevtiska specialiteter som ingår i fodermedel (prop.1984/85:149, JoU:29, rskr. Kontrollen av dessa medel utförs på samma sättsom av övriga läkemedel.