prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1. anta ett inom civildepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga koslnader. 2. till Vissaersättningar till kyrkofonden för budgelårel 1986/87 anvisa etl anslag av . Prop.1985/86:100 Bil. Bidrag till vissa övriga kyrkliga ändamål 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag (1 000-tal kronor) Anslag 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Kurser för utbil dande av kyrkomus Bidrag till ekume nisk verksamhet + 265 + 60 + 47 + 327 Kurser för utbildande av kyrkomusiker För utbildning av kantorer anordnas särskildasommarkurser, som i första hand är avsedda för elever vid lärarhögskolanslågstadie- och mellanstadielärarlinjer och för lärare som genomgått utbildningvid dessa linjer. Vaije kurs får omfatta högst 24 deliagare. I anslutning lillkurserna förrättas organist- och kantorsexamen, som utgör del kyrkomusikaliskabehörighetsvillkoret för anställning som kantor. För behörighet tillkyrkokantorsfiånst krävs utöver den kyrkomusikaliska behörigheten en sårskildpedagogisk examen för kyrkokantorer. För avläggande av denna examen anordnassärskilda kurser, vilka utgörs av brevkurser i musikhistoria och pedagogik samtsommarkurser i metodik jämte övningsundervisning. Från anslaget bestrids kostnader för arvoden,resekostnadsersättningar Prop. 1985/86: 100 och traktamenten tillkursledare, examinatorer och censorer saml andra Bil. 15 utgifier i sambandmed kurserna och examina. För innevarande budgetår har vidare under dettaanslag beräknats 202000kr. som bidrag till kurser för orgelspelare. Beslut ombidrag meddelas av Musikaliska styrelse, som har tillsyn överkurserna. Pris-och löneomräkning + . Ökat bidrag till kurser för orgelspelare +112002 kr. till kurser för utbildande av kyrkomusikerbör räknas upp med . Bidrag till ekumenisk verksamhet 1985/86 Beräknadändring 1986/87 360000 +50000 + 10000 Nordiska ekumeniska institutet 40000 +10000 +2 000 Summa 400000 +60000 +327 000 Med hån visning till sammanställningen föreslår jag attbidraget till ekumenisk verksamhet räknas upp med . Jag har samråttmed chefen för angående frågan om statsbidrag tillSveriges kristna ungdomsråd. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag till vissa övrigakyrkliga ändamål för /87 anvisa etl förslagsanslag av 2033000kr. Bidrag till trossamfund Prop. 1984/85Ulgift 33900000 Reservafion 55000 1985/86Anslag 36350000 1986/87Förslag 39347000 Från delta reservalionsanslag utgår bidrag lillreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag) enligt förordningen (1974:404) omstatsbidrag till vissa trossamfund (ändrad senast 1983:820). Verksamhetsbidragutgår till församling som I.tillhör annal kristet trossamfund än svenska kyrkaneller ingår i grupp av samverkande kristna församlingar utanför ,2. är anslutet lill frikyrkoråd eller på annat sätt samverkar medrådet och 3. tillhör sådant samfund eller ingår i sådan grupp av församlingarsom befiänar minst 3000 personer i . Till församling som inte uppfyllervillkoren under 1 och 2 utgår bidrag om regeringen har förklarat all dettrossamfund församlingen tillhör kan komma i fråga för statsbidrag enligtnämnda förordning. Sådana beslut föreligger beträffande anglikanska kyrkan,estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de förenade islamiska församlingarna, dejudiska församlingarna, katolska kyrkan, de ortodoxa och österländska kyrkorna,svenska ortodoxa kyrkan, muslimska förbund och ungerska protestantiskaförsamlingen. Frågan om bidrag prövas av en samarbetsnämnd, variingår företrädare för alla samfund eller grupper av församlingar som äranslutna till eller samverkar med frikyrkoråd. I ärende om statsbidragfill församling inom samfund, som inte är anslutet lill frikyrkorådet, skall samarbetsnämndeninhämta yttrande från en till nämnden knuten delegation. I denna delegationingår bl. a. företrädare för de trossamfund som inte är representerade isamarbetsnämnden men som enligt regeringens beslut kan komma i fråga tillstatsbidrag. Ledamöterna i nämnden och i delegationen utses av regeringen. Ur anslaget utgår vidare sammanträdesarvoden ochreseersättningar åt ledamöter och suppleanter i samarbetsnämnden och idelegalionen samt ersällning till frikyrkorådet för informafion och administrativtarbete. Av del för innevarande budgelår anvisade anslagetutgår 32,4 milj. kr. som allmänl verksamhetsbidrag, 3 milj. kr. som bidrag tillandlig vård vid sjukhus m.m.och 500000kr.till centrala stödinsatser förinvandrarnas trossamfund. Vidare står 450000kr. till regeringens disposition. Samarbetsnämndenför statsbidrag tiU trossamfund Samarbetsnämndenframhålleratt verksamhetsbidraget /79 ge nomgått en kraftig realvärdeminskning. Samiidigt har det tillkommit fler samfund med rätt att göra anspråk på bidrag ur den minskade kakan. 1980 gjordes en analys som visade att av samfundens utgifter finansierades genom bidraget till trossamfund. Redan denna siffra var enligt samarbets nämndens egna analyser för hög. har bidragets reala värde minskat med en tredjedel som antalet medlemmar i de bidrags berättigade samfunden ökat med ca 70000 eller . Inför /86 fick samarbetsnämndengehör för sitt krav på Prop. 1985/86: 100 räntekompensation för ändradeutbelalningsregler. Genom framför alll Bil. 15 invandrarsamfundens tillväxt hardock den lill synes stora höjningen på 7,jämfört med föregående år för deenskilda samfunden inte betytt mer än en ökning , räknai per medlem. Denreala urholkningen av bidraget har därmed fortsatt. har detekonomiska trycket på församlingarna ökat. För /87 anhåller samarbetsnämndenatt verksamhetsbidraget räknas upp med 4,1 milj.kr.till 36,5 milj.kr. Samarbetsnämndenanhåller vidare alt bidraget tiil andlig vård vid sjukhus m.m.räknas upp med0,5 milj. kr. till 3,5 milj. kr. Bidrag till centrala stödinsatser för invandrarnastrossamfund föreslås utgå med ett oförändrat belopp av . Invandrarpolitiskakommitlén (1980:04 IPOK) har i sill slutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- ochminoritetspolitiken lämnat vissa förslag beträffande trossamfunden. Med anledning av kommitténs förslag har en arbetsgrupptillkallats för översyn av bestämmelserna om statsbidrag till trossamfunden. Införandel av anslagen till de fria trossamfundenoch utvecklingen av stålens stöd lill dessa trossamfund har bl.a. motiveratsmed jämförelser som gjorts med statens slöd lill . Vid beräkningen av de senaste årensverksamhetsbidrag har jämförelser gjorts med de bidrag som utgår lillfolkrörelserna. Anslaget bör med hänsyn lill de ökade kostnadernaräknas upp med . Med hänsyn till bl. a. behovet av ökat stöd tillinvandrarsamfunden föreslår jag atl anslaget räknas upp med ytterligare 700000kr. Under huvudtitel har förinnevarande budgelår under anslaget D 12. Utbildning för kullur- ochinformationsyrken anvisats I . som statsbidrag till de friatrossamfundens teologiska seminarier. Efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet föreslår jag att statsbidrag till dessa seminarierfr. o. m. nästa budgetår anvisas ur förevarande anslag. Medelsbehovel förifrågavarande ändamål beräknar jag för /87 till I . Jaghemställer alt regeringen föreslår all till Bidrag till trossamfund för budgetåret1986/87 anvisa elt reservafionsanslag av . F 5.Byggnadsbidrag på det kyrkliga området 30796173 13075 000 10915000 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86:100 Bil. (1000-tal kronor) rering av äldre dom- fande av lokaler för 1.Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m. m. (1 000-lal kronor) Beräknad ändring 1986/87 - 396 + 1 101 + 265 + 350 - 396 -1679 + 265 + 350 Föryttre restaurering av har för budgeiåren 1979/80-1985/86anvisats sammanlagt . Vidare har i fåtttillstånd atl av fondmedel använda högsl 2,5 milj.kr.för alt förskollera högsltre fiärdedelar av kostnaderna för yttre reslaureringsarbeten på domkyrkan.Den kyrkliga samfällighelen mellan och Aspöförsamling svarar för en Qärdedel av koslnaderna för ifrågavarande arbeten. Domkapitleti räknar med atl del för alt slutföra den yttre restaureringen krävsytterligare 1,8 milj. kr. anhåller om statsbidrag motsvarande 75procent av dessa kostnader eller I . Domkapitleti har vidare anmält att en restaurering av valv ochväggar förbereds. Den första etappen av inre restaurering skullehuvudsakligen omfatta en rengöring av ytskikten i högkoret. Kostnaderna för den del av den inre restaureringensom avser monumentala delar beräknas till ca 5,7 milj.kr., varavstaten skulle betala ca4,3 milj. kr. Restaureringsarbelet kommer atl ske i etapper och Prop.1985/86: 100 koslnaderna kan därför fördelas . tillstyrker ansökningen om slaisbidrag. i har anmältatl vissa delar av takel på behöver läggas om. Vid besiktningav kopparplåtsläckningen på mittskeppet och sido- och tvärskeppen harkonstaterats skador. Kostnaderna för erforderlig omläggning av taket beräknaslill ca 5,3 milj.kr. Koslnaderna kan fördelas . anhåller om statsbidragmed belopp motsvarande av de beräknade kostnaderna för omläggning av takel.För /87 blir medelsbehovet ca . Vreia kloster, som är ell av de fåfrån medeltiden bevarade husen i , ägs av staten. har åtagit sig atl svara för löpande underhåll av klosterbyggnadenmen inte för större reparationer. Taket på klosterbyggnaden är imycket dåligt skick och måste låggas om föratt inte klosterhuset skall skadasallvarligl. kyrkligasamfällighet har anhållit om statliga medel till ny takbeläggning påklosterhuset. Kostnaderna för omläggning av taket beräknas till . 1984/85:100 (bil. 15 s. 143) föreslog jag altmedel skulle anvisas för resterande yttre reslaureringsarbeten på Strängnäsdomkyrka. Jag är inte beredd alt nu föreslå ytterligare medel för ifrågavarandeändamål. Frågan om statsbidrag till inrerestaurering av får prövas när den yttre restaureringenavslutats. Statsbidrag bör ulgå med beloppmolsvarande av koslnaderna för reparation av taket på domkyrka.Detla innebär för nästa budgelår etl medelsbehov av . Jag beräknar vidare medel för omläggning av taket på Vretakloster. Med hänvisning tillsammanslällningen räknarjag med elt medelsbehov av . för bidrag tillrestaurering av äldre domkyrkor m. m. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund Från denna anslagspost utgår särskilt bidrag lill lokalerför religiös verksamhet (lokalbidrag) enligt förordningen (1974:404) omstatsbidrag fill vissa trossamfund (ändrad senasi 1983:820). Lokalbidrag fårulgå till församling som enligt bestämmelserna i förordningen kan fåverksamhetsbidrag (se reservationsanslaget F 4). Lokalbidrag får utgå för 1.anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2. genomgripandeuppruslning av befintlig lokal och 3. anskaffande av inventarier i samband medanordnande av lokal. Lokalbidrag utgår dock inle för lokaler eller inventarierför vilka statligt stöd utgår enligt kungörelsen (1973:400) om statligt slödtill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad senast 1983:326). Fråga om lokalbidrag prövas på samma sätt och i sammaordning som 106 Av anslaget för innevarande budgetår utgår högst 10 miij.kr. som lokal- Prop. 1985/86: 100 bidrag och minst I milj.kr. som bidragtill handikappanpassning av lokaler Bil. 15 för trossamfund. Under budgetåren 1983/84 och 1984/85 har avsysselsättningsskäl anvisats extra statsbidrag om sammanlagt 29 milj. kr. framhåller allslalsbidragen dessa år täckt av produktionskostnaderna. Statsbidrag hari regel uigått med lägre belopp än vad författningen medger.Sysselsättningseffekterna av statsbidraget är alltså stora. Detla gälleroavsett om bidragel ges som särskilt sysselsättningsanslag eller ej. upprepar sinföregående år framförda begäran att del ordinarie anslaget ochsysselsältningslillägget bakas samman till etl höjt ordinarie anslag. En sådansammanslagning skulle underlätta planeringen och därmed leda till eneffektivare resursanvändning. 63 församlingar har för budgetåret1985/86 anhållit om statsbidrag till anskaffande av lokaler med en totalbyggnadskostnad om ca 100 milj.kr. Medelsbehovel för statsbidrag till dessabyggnadsarbeten uppgår till 24,5 milj.kr. vid maximala bidrag. Samarbetsnämndenanhåller för /87 alt statsbidraget till anskaffande av lokalerför trossamfund räknas upp med 16 milj. kr. lill 27 milj.kr., varav 4 milj.kr.för bidrag lill handikappanpassning. Med hänvisning tillsammanslällningen föreslär jag att statsbidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund för näsla budgetår får utgå med ett belopp av . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Byggnadsbidrag på detkyrkliga området för /87 anvisa etl reservalionsanslag av10915000 kr. G. Övrigaän(Jamål Pop. 1985/86: lOO 15 G 1. Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget utgår bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Medlen disponeras avcivildepartementet efter särskilda beslut av regeringen enligt de riktlinjersom anges i prop. 1981/82:155 och AU 1981/82:24. Förordning (1982:865) om statsbidrag lillkvinnoorganisalionernas cenlrala verksamhet. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och förorganisationer med fler än 3000 medlemmar i form av rörligt bidrag. För kvinnoorganisation med fler änI 500 men högst 3000 medlemmar utgör grundbidraget . För organisationmed fler än 3000 medlemmar utgör grundbidraget . Det röriiga bidragetulgår för anlalet medlemmar över 3000 med . För antalet medlemmar över60000 utgår intnågol rörligt bidrag. Grundbidraget och det rörliga bidraget har inte höjtssedan bidraget inrättades 1982. Med hänsyn till detta förordar jag därför altgrundbidraget höjs med 5 000 kr.till . Detta innebäratt grundbidragetför kvinnoorganisation med fler än 1500 men högst 3000 medlemmar blir 65000kr. Vidare förordar jag en höjning av del rörliga bidragetmed . Med hänsyn lill höjningen avgrundbidragel och del rörliga bidraget samt att någon ny organisaiion kan kommaall uppfylla bidragsvillkoren förordar jag all anslagsbeloppet räknas upp med150000 kr. under näsla budgetår. Utbetalningen av bidragen skall ske fyragånger . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tUlkvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86: 100 Lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrivs atl 5§ lagen (1970:940) om kyrkligakostnader' skall ha följande lydelse. 5S Till kyrkofonden betalas 1. allmän och särskild kyrkoavgiftenligi I2-14§§, 2. ersättning av slaten för präs- ersätlningav staten för präsler-terskapets indragna tionde m.m. skåpetsindragna tionde m. m. med med ijanuari mä- 5050737kronor varje nad vatje år samt år saml 3. statsbidragsom beviljas för ändamålet. Kyrkofonden lillförs även avkastning avkyrkofondsfastighel samt ränta och vinst på fondens tillgångar och på andrakapitaltillgångar enligt regeringens bestämmande. Dennalag träder i krafl . I översikt 5 Inledning 16 A. m. m. 1985/86: 100 Bil. Statlig rationalisering ochrevision, statistik m. m. 21 Anskaffning av ADB-utrustning 310000000 27 Vissrationaliserings-och utvecklingsverksamhet 1000000 28 Statistik, register och prognoser 276411000 33 för storhushållens rationalisering 679000 34 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 37 Inredning av byggnader för statlig förvaltning m. m. Statlig personalpolitik m. m. 40 Statens löne-och pensionsverk 45542000 42 Slallig personaladministrativ informationsbehand ling 1000 43 Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering 43000000 44 Vissa trygghetsåtgärder för lärare 4000000 44 : 44 Bidrag fillmyndighetsuppgifter 9548000 45 Uppdragsverksamhel 1 QOO 46 Bidrag till särskildapersonalutbildningsålgärder 13000000 * Beräknat belopp. 47 Koslnader förvissa nämnder m. m. 50 Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån 51 Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt Prop.1985/86:100 Bil. 53 E.Länsstyrelserna m. m. 53 Länstyrelserna m. m. 96 Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m. 99 Vissa ersättningar till kyrkofonden 101 Bidrag till vissa övriga kyrkligaändamål 103 Bidrag lill trossamfund 105 Byggnadsbidrag på del kyrkligaområdet 13417000 38350000 2033000 39347000 10915000 108 Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet 109 Underbilaga 15:1 Förslag till Lag om ändring i lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader. Bilaga 16till budgetpropositionen 1986 och dess myndigheter m.m. Prop. (fjortondehuvudtiteln) .. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till statsbudgeten för /87 såvittavser och dess myndigheter m. m. Riksdagensförvaltningskontor och har resp. den 28november 1985 överlämnat förslag till de anslag som bör redovisas underhuvudtiteln och dess myndigheter m.m. för /87.Riksdagens förvaltningskontor har upprättat en sammanställning av förslagen,vilken bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 16. Jaghemställer att regeringen föreslår alt pröva de förslag till anslag som har avgetts avriksdagens förvaltningskontor och riksgäldskonlorei. Nr 100 Bd. Riksdagenoch dess myndigheter m. m. Prop.1985/86:lOO Förändringarna inom och dess myndigheters områdei förhållande till statsbudgeten för /86 framgår av följandesammanställning 1985/86 1986/87 293 104 000 318 026 000 -t-24 922 000 B. Riksdagensmyndigheter 137 806 000 151 825 000 -I- 14 019 000 430 910 000 469 851 000 -l- 38 941 000 1935/86: lOO Ersättningar till ledamöter m. m. 1984/85 Utgift 115 563 1)5 1985/86 Anslag 135 329 000 1986/87 Förslag 147 377 000 Från anslaget finansieras arvoden och kostnadsersättningartill ledamöter, arbetsgivaravgifter, pensioner åt f. d.riksdagsledamöter m. fl., reseersättningar vid resor inom , representationsaml kostnader för riksdagsledamöternas deltagande i verksamhetoch för parlamentariska delegationer. Arvodena fill ledamöterskall enligt beslut motsvara lönen för byråchefer m. fl. i statligtjänst (förs. 1983/84:9, KU 15, rskr. harbestämt att arvodet från skall motsvara lönen enligtlönegrad N 27:8 i del slatliga löneavtalet. Med hänsyn till vad ovan sagts ochberäknade prisökningar bör anslaget föras upp med . att lill Ersättningar tillriksdagens ledamöter m. m. för /87 anvisas ett förslagsanslag av147 . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget finansieras utskottens studieresor utomSverige. Förutom nordiska resor beräknasvarje utskott företa en utlandsresa . Resorna beräknas äga rum1986 och 1987. För /87 och det därpå följande budgetåret böranvisas sammanlagt 6 milj. kr. varav 600 000 bör reserveras för resor inomNorden. För /87 beräknas en medelsförbrukning på 4 320 000 kr.varav . för resor inom . att till Riksdagsutskottens resorutom för /87 anvisas ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 344 925 Reservation 20 891 1985/86 Anslag 280 000 1986/87 Förslag 325 000 Från delta anslag ges bidrag i form av stipendier tillriksdagsledamöternas enskilda studieresor. Stipendier beviljas med högst tvåtredjedelar av resekostnaden. Stipendium beviljas av talmanskonferensen som den20 har fastslållt nya maximibelopp som kan ulgå för studieresa.För en resa inom höjs beloppet med . resa utanför med . Med utgångspunkt härifrån beräknas medelsbehovet till . att till Bidrag liU studieresor /87 anvisas ett reservationsanslag av . Bidrag till viss verksamhet 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget finansieras bidrag till nedanståendeverksamheter. Medelsbehovet för den interparlamentariska gruppen kan /87 beräknas till . Kostnadsökningen på ca 100 000 kr.är i huvudsak hänförlig till ökade kostnader för Inlerpariamentariska unionens(IPU) gemensamma kansli. Sällskapet och forskare () år ett forum för kontakt och information mellanriksdagsmän och forskare. Bl.a. aktualiseras sådana frågor som på grund av denvetenskapliga och tekniska utvecklingen blir betydelsefulla i riksdagensarbete. Medelsbehovel kan för /87 beräknas till . Bidraget är avsett för kostnader avseende informations-och studieverksamhet inom i utrikespolitiska frågor. Medelsbehovetkan för /87 beräknas lill . alt till Bidrag tid viss verksamhetför /87 anvisas ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 11 947 724 1985/86 Anslag 12 176 000 1986/87 Förslag 12 490 000 Från anslaget finansieras kontorshjälp lill riksdagensledamöter och stöd till riksdagspartiernas kanslier. Medelsbehovet kan för /87 beräknas till . atl lill Bidrag tiU partigrupperför /87 anvisas ett förslagsanslag av . 131 403 071 143 407 000 152 177 000 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Prop.1985/86:100 Bil. Ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 135 397 000 145 086 000 (66 083000) (74 126 000) 16 730 000 16 200 000 143 407000 152 177 000 Från anslaget betalas kostnaderna förriksdagsförvaltningen. Kostnaderna avser bl.a. löner, lokaler, riksdagstryck,informationsverksamhet samt Tidningen . Förvaltningskontoret har funnit attarbetsbelastningen vid socialförsäkringsutskottei moliverar förstärkning meden föredragandeljänst. Vidare bör en tjänst inrättas för en kvalificeradtekniker, som bör svara bl. a. för underhållet och servicen på den under desenasle åren markant ökade ADB-utrustningen. I enlighet med ovan bör såvål enföredragandetjänst vid utskottsorganisationen som en kvalificeraddalateknikerljänst vid förvaltningskontoret inrättas. att till Förvaltningskostnader /87 anvisas ett förslagsanslag av . Utgivande av otryckta ståndsprotokoll 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 111 177 Reservation 835 422 450 000 450 000 Från anslaget bekostas utgivningen av otrycktaståndsprotokoll. Fr.o.m. /85 förändrades arbetet medprotokollen från ståndsriksdagarna och började då bedrivas bl.a. med hjälp avordbehandlingsutrustning. Detta beräknas påskynda takten i utgivningen av detryckta protokollen. Med hänsyn härtill bör anslaget uppföras med oförändratbelopp. att till Utgivande av otrycktaståndsprotokoU för /87 anvisas ett reservalionsanslag av 450 000kr. 16 B 1. 1984/85 Utgifl 43 600 942 198.5/86 Anslag 45 480 000 1986/87 Förslag 47 581 000 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Kr. Förvaltnineskostnader 37 893 000 Lokalkostnader 7 466 000 -I- 310 000 Extraordinära utgifier 500 000 O Uppdragsverksamhet 1 000 O Summa 45 860 000 + 2 109 000 Inkomster 380 000 -t- 8 000 Summa 45 480 000 -1-2 101 000 Riksgäldskonlorels huvuduppgift är alt till staten la upplån inom och utom landet samt atl förvalta statens skuld. Vidare har kontoretbl. a. till uppgift att utfärda statliga kreditgarantier. För upplåningsplaneringen under1986/87 har riksgäldskonlorei utgått från att underskottet i statens budgetkommer att uppgå till . Vidare kalkyleras iupplåningsplaneringen med en statlig neltoupplåning utomlands på 1,4 miljarderkronor /87. Under detta budgelår förfaller lån inom landel på 157,5miljarder kronor varav ca i statsskuidväxlar. Det medförett totalt bmlloupplånings-behov inom landet på , vilkel ärca 3,5 gånger större än det kalkylerade budgetunderskottet. De statsskuldpolitiska mål somgällt har förutsatts vara oförändrade under /87.Huvuddelen av upplåningen inom landet på kommer liksomtidigare att ske på penning-och obligationsmarknaderna. Utvecklingen på penning- ochobligationsmarknaderna fortsäiter i snabb takt. Del senaste ledet i dennautveckling var öppnandet av en terminshandel i statsskuldväxlar ochriksobligationer . Emissionsverksamheten återupptogsvad avser riksobligationer efler ett årslångt uppehåll.Emissionsprogrammet har fått en alllmer standardiserad utformning med emissionav statsskuldväxlar och riksobligationer var sjättevecka, vilket mottagils positivt av marknaden. Erfarenheterna avanbudsförfarandet såsom försåljningsteknik är också mycket goda. Med hänsyn till statens ökadeupplåningsbehov och för att minimera kostnaderna för denna typ av upplåningkrävs en ytterligare breddning av marknaden främsl vad avser antal placerare. Statsskuldväxlar, riksobligalioneroch även prioriterade rånteobli-gaiioner är föremål för en allt aktivarehandel, vilket medför hanteringsmäs-siga problem framför allt utanförriksgäldskonlorei. Som en följd härav har på initiativ av gemensäriipenningmarknadscen- Pron 1985/86'100 trål, PmC. Belräffande hushållsmarknadenuttalade senasi sin oro över det låga hushållssparandet. Enspardelegalion har därför tillsatts i syfte att stimulera ett ökat lotallhushållssparande.