prop · G9035 · 1985-12-31 00:00:00 — Därigenom kan deadministrativa åtgärderna för försöksverksamheten begränsas. Enligt min mening börunder försöksperioden personal från berörda länsorgan på enklaste sätt flyttaöver till . Mitt förslag medför att underförsöksperioden övertar arbetsgivaransvaret för den personal som flyttar överfrån länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden. Ensådan ordning innebär bl, a, alt tillsätter tjänster som blirlediga och som inte skall vara vakanta. När det gällerchefstjänster som regeringen tillsätter skall avge förslag eftersamråd med den berörda centrala sektorsmyndigheten pä samma sätt som förnärvarande sker för bl. a, tjänsterna som länsarkitekt, naturvårdsdirektör och försvarsdireklör.För andra högre tjänster som skall tillsätta under försöksperiodenbör beslut fattas efter samråd med berörd central myndighet. Särskilt bör detlabeaktas i fråga om tjänster som är avsedda för verksamheter som inte direktberör länets utveckling och framtid. Sådana tjänster finns inom länsskolnämndensoch lantbruksnämndens omräden. Även i andra avseenden torde ett samarbetemellan och berörda centrala myndigheter erfordras. börlänsstyrelsen ha rält atl - i enlighet med principbeslut omlänsstyrelsens samordningsansvar - göra de resursavvägningar m, m. somerfordras inom ramen för centralt givna riktlinjer. skall alltså- med beaktande av sitt ansvar för olika sektorområden kunna disponera sinpersonal för de ändamål som finner mest angelägna. Jagåterkommer i nästa avsnitt lill frågan om erforderliga förberedelser införförsöksverksamheten. Mitt förslag:Länsstyrelsen i får disponera medel för samtligaverksamhetsområden som ingår i försöksverksamheten, Länsslyrelsen skall isamarbete med berörda centrala sektorsmyndigheter, statskontoret,() och utarbeta förslag till den närmareutformningen av det ekonomiadministrativa systemet. Skälen för mitt förslag: Somjagframhållit är del angeläget atl försöksverksamheten inte leder till alltföromfattande administrativa förändringar. Detla förhållande gäller även deinterna ekonomiadministrativa frågorna. mäste länsstyrelsenemellertid få etl sådant resursansvar att försöksverksamheten blir reell. Någon överföring avförvaltningsmedel mellan olika huvudtitlar torde inte av rent administrativaskäl bli nödvändig . På central nivå kan därför berördaförvaltningsmedel för tilldelas resp, myndigheter i huvudsak pådet sätt som sker. Jag förordar emellertid som en princip all regeringenanger hur myckel som har beräknats för läns del. Från den centralamyndigheten bör i förekommande fall erforderliga medel ställas tilllänsstyrelsens förfogande enligt riktlinjer i bl. a. regleringsbreven.Länsstyrelsen skall därvid inom ramen för de föreskrifter som meddelas ha fulldispositionsrätt över medlen. Av det anförda följer ocksä att länsstyrelsenbör uppräita anslagsframställning för berörda verksamhetsområden.Länsstyrelsens anslagsframställning bör tillställas berörda centralamyndigheter, eftersom dessa bör ha möjlighet att bedömahelheten för riket av de i försöket ingående verksamheterna. Liknandeförutsättningar gäller även för olika sakanslag. Det kan finnas skäl atl vissamedel ställs direkt till förfogande, medan andra bör disponerasav berörda centrala myndighet. Även i dessa avseenden bör de administraUvasystemen utformas så att både sektorpolitiska strävanden och syftet medförsöksverksamheten beaktas. Deterfordras, innan försöksverksamheten kan starta, på det ekonomiadminislrativaliksom på det personaladministrativa området ett fortsatt utredningsarbete, bl.a. rörande omfattningen av och formerna för det nödvändiga samarbetet mellanlänsstyrelsen och berörda centrala myndigheter. Jag räknar med att denförberedelsegrupp somjag föreslår i avsnitt 2.8 skyndsamt behandlar dessafrågor och för regeringen redovisar de förslag till åtgärder för vilka detfordras regeringsbeslut. Föratt följa förberedelsearbetet och samordna erforderiiga åtgärder på centralnivå men även den mer långsiktiga verksamheten inom länsförvaltningen bör detinom bildas en särskild beredningsgrupp med företrädare förberörda departement. 2.6 Administrativ samverkan i Mht förslag:Möjligheter till samordning och rationaliseringar föreligger i detadministrativa arbetet inom den statliga förvaltningen i länet. Länsslyrelsen iNorrbottens län skall utveckla samarbetet iadministrativa frågor med andra statliga myndigheter. Samarbetet skall varafrivilligt frän de deltagande myndigheternas sida. Statskontorets förslag:Ett administrativt samarbete skall knytas lill administrativaenhet, som bildar stomme i etl regionall Enliglstatskontoret bör samarbetet delvis vara obligatoriskt. Skälen för mitl förslag:Målet för en administrativ samverkan är en effektivare och billigare statligadministration för den regionala statliga förvaltningen. Samarbetet bör kunnaavse delar av den vanliga kontorsdriften men ocksä utbildning och delar avpersonal- och ekonomiadministrationen. Gemensamma lösningar innebär att ävenmindre organ i länet får nära tillgäng till en avancerad utrustning ochkompetent administrativ personal. är denstörsta civila slatliga myndigheten i och har stor administrativ erfarenhet.Länsstyrelsen bör därför ha goda möjligheter alt ge service och råd åt andrastatliga myndigheterna i länet. En administrativ samverkanmellan olika myndigheter är en viktig del av strävandena att göra denoffentliga verksamheten effektivare och billigare. Om samarbetet skall geresultat, måsle del dock bygga på etl bibehållet ansvar för de olikamyndigheterna. Delta förutsätter en frivillig samverkan. Jag bedömer atteffekterna av ett samarbete i princip blir lika goda om varje myndighet självavgör vilka uppgifter som skall utföras gemensamt. Innan verksamheten harplanerats och kommit igång finns det i varje fall inget skäl att besluta omobligatoriska åtgärder. En viktig förutsättningför gemensamma lösningar när det gäller administrationen är, som statskontorethar framhållil, att de centrala seklorsor-ganen i så stor utsträckning sommöjligt delegerar ansvar och beslutanderätt i administrativa ärenden till sinaregionala organ. är, som jagnyligen har nämnt, i de flesta fallen den naturliga värdmyndigheten föradministrativ service i . bör utifrån de allmännariktlinjer som statskontoret har angett ta de initiativ som fordras för attunder försöksperioden utveckla etl administrativt samarbete mellan de statligamyndigheterna i . bör inomramen för detta arbete söka former för ekonomisk samverkan mellan de olikamyndigheterna och i del sammanhanget samråda med ochstatskontoret. En utgångspunkt kan enligt min mening vara atl ellsamutnyttjande av tjänster finansieras gemensamt. 2.7 Genomförande av försöksverksamheten Mitt förslag:Försöksverksamheten med en samordnad länsförvaltning i skallpågå t.o.m. , Statskontorets förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: Jag anser detangeläget att försöksverksamheten kan starta så tidigt som möjligt.Försöksverksamheten måsle emellertid förberedas noga.Statskontorets förslag atl försöksverksamheten skall börja harinte mött några invändningar från de berörda regionala eller centrala statligamyndigheterna. Jag anser att det är lämpligl att försöksverksamheten startarvid den föreslagna tidpunkten. Medhänsyn särskilt till den vikt jag fäster vid de förtroendevaldas medverkananser jag att försöksverksamheten bör pågå av tre är, vilketmotsvarar en mandatperiod för ledamöterna i länsorganen. Jag föreslår alltsåatt försöksperioden omfaltar tiden från t.o.m, den 30juni 1989. 2.7.2Lagstiftningsåtgärder m. m. Mittförslag: Jag föreslår en särskild lag som gör det möjligt att genomföra enförsöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning i . Enligtlagen skall fullgöra de uppgifter som ankommer på länsvägnämnden,länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden i länet,Lagen innehåller också ett bemyndigande för regeringen att meddela deföreskrifter om avvikelser från vad som är föreskrivet i lag i fråga om delänsnämnder vars uppgifter i skall fullgöra underförsöksperioden. Statskontoretsförslag: Statskontoret föreslår att grunddragen i försöksverksamheten läggsfast genom ett auktoritativt ställningstagande från statsmakternas sida. Efterett sådani beslut kan enligt statskontoret den närmare utformningen av ettsamlat försök göras. Bakgrunden till mittförslag: Enligt vad jag har föreslagit i det föregående skall iNorrbottens län fullgöra de uppgifter som ankommer pä länsvägnämnden,länsskolnämnden, lantbruksnämnden, fiskenämnden och länsbostadsnämnden ilänet. Som jag återkommer till kräver genomförandet av försöksverksamhetenvissa lagstiftningsåtgärder. Jag skall därför i korthet redovisa denhuvudsakliga författningsregleringen av den nu berörda delen av den statligalänsförvaltningen. Enligt9a § väglagen (1971:948) skall det i varje län finnas en länsväg-nämnd. Nämndenskall bestå av sju ledamöter, som väljs av . Om det i länet finns enkommun som inte ingår i landstingskommunen, förrättas valet av ochkommunfullmäktige med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer efterbefolkningstalen. 1 skall valet förrättas av kommunfullmäktige iGotlands kommun. För ledamöterna väljs lika många suppleanter, Länsvägnämndennämns vidare i en besvärsbestämmelse i väglagen 76 §, Kompletterandebestämmelser om länsvägnämnderna finns i inslruklio- nen (1971:959) för länsvägnämnderna (ändrad senast1982:690). 1985/86: 5 nämndens uppgifter anges i 1 §. Länsvägnämndenskall biträda vid handläggningen av frågor enligl väglagen ochav andra frågor av väsentlig belydelse för länels vägväsende, Länsvägnämndenhar också alt avge yttranden till . I övrigt skall länsvägnämndenfullgöra vad enligt lag eller annan författning ankommer på nämnden, Länsvägnämndenfår även göra framställningar till i vägfrågor. Kompletterandebestämmelser om valförfarandet i och finns i 2§. Bestämmelser som gör det möjligt att använda ett proportionellt valsätt har tagitsin i 3 §. I 5 § anges mandattiden. Ledamöter och suppleanter i länsvägnämndväljs för en lid av , räknat från och med den I januari året efler del,då val i hela riket till landsting och kommunfullmäktige har ägt rum. och dess verksamhet är i första handreglerad i skollagen (1962:319, omtryckt 1970:1026). Bestämmelser om länsskolnämndfinns i 4, 21, 22, 39, 41, 42, 46, 47a, 50b, 54, 54a §§ skollagen. Enligt 4 § skollagen skall det i varje län såsom statsmyndighetför skolorna finnas en länsskolnämnd. skall enligl 21 § ha inseendeöver skolorna i länet och därtill hörande verksamhet. Länsskolnämndenssammansättning framgår av 22 §. utgörs av nio ledamöter, som utsesför , räknat fr, o. m. året efter del, då val i hela rikettill landsting och kommunfullmäktige har ägt rum. Paragrafen reglerar vidarevem som utser ledamöter. Vuxenutbildningen finns reglerad i vuxenutbildningslagen(1984: 1118), som träder i krafl , skall enligtlagen under ha tillsyn över den kommunala vuxenutbildningeninom länet, Ytlerligare föreskrifter om länsskolnämndernas uppgifterfinns i bl. a. skolförordningen (1971:235, omtryckt 1983:721) och förordningen(1981: 1371) med instruktion förden statliga skoladminisirationen. Enligt 1 § lagen (1981: 1114) om utseende av ledamöter ilantbruksnämn derna och skogsvårdsstyrelserna skall det i varje län finnas en lantbruks nämnd och en skogsvårdsstyrelse. sammansättning och hur den utses framgår av 2 §, I bl, a, skall det inom lantbruksnämnden även finnas en rennäringsdelegation. väljer en ledamot i delegationen och en suppleant för denne. Lantbruksnämn dens uppgifter framgår av ett stort antal olika lagar, Enligl jordförvärvsla gen (1979:230) är lantbruksnämnderna tillständsmyndighet i fråga om för värv av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet. Lantbruks nämnderna är vidare tillstånds- och tillsynsmyndighet enligl lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark. Lantbruksnämnderna prövar också frågor som gäller renskötsel enligt rennäringslagen (1971: 437), En- 33 3 1985/86. 1985/86: 5 ligtlagen (1972: 114) med anledning av konventionen mellan och om renbetning har lantbruksnämndernavissa uppgifter. Lantbruksslyrelsens befogenheter enligt lagen (1983:738) ombekämpande av salmonella hos djur kan överiåtas på lantbruksnämnderna. Vidareär lantbruksnämnderna tillståndsmyndighet enligt lagen (1970: 299) om skydd motflyghavre och enligt berberislagen (1976:451). Bestämmelser om lantbruksnämnderna och rennäringsdelegalionernafinns härutöver i förordningen (1967:425) med instruktion för lantbruksstyrelsenoch lantbruksnämnderna (omtryckt 1978:289, ändrad senast 1983:815). 1 några avförordningens paragrafer görs hänvisning lill lagen om utseende av ledamöter ilantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna. Enligt 29 § instruktionen får lantbruksslyrelsenföreskriva att det inom lantbruksnämnden skall finnas en delegation med uppgiftatt besluta i ärenden som del annars ankommer på nämnden i dess helhet atlpröva. Jag har erfarit att det inom lantbruksnämnden i intefinns någon sådan delegation. Mandattiden för ledamöter och suppleanter ilantbruksnämnden och i rennäringsdelegationen anges i 52 § instruktionen. Ledamöter och suppleanter i andra delegationer utses för ettår. I lagen (1950:596) om rätt till fiske anges en avfiskenämndens många uppgifter. Enligt 30 § får fiskenämnden förelägga fiskerättsinnehvareatt avhjälpa vanskötsel. Elt föreläggande får förenas med vite. Enligt 41 § fårfiskenämndens beslut överklagas hos genom besvär. En ytterligare uppgift för fiskenämnden anges i lagen(1981:533) om fiskevårdsområden. Enligt 10 § fär bl. a. fiskenämnden ansöka hoslänsstyrelsen om bildande av ett fiskevårdsområde. Till en förrättning i sakenskall enligt 14 § förrättningsmannen alltid underrätta bl. a, fiskenämnden ominnehållet i kallelse till sammanträde i fråga om omrädesbildningen. I fråga omvattenföretag enligt vattenlagen (1983:291) skall i vissa fall anmälan görastill fiskenämnden, om fisket kan skadas. Föreskrifter om statens lokala fiskeriadministration, varifiskenämnderna ingår, finns i förordningen (1967:286) med instruktion för fiskeristyrelsenoch statens fiskeriadministrafion (omtryckt 1977:464), I denna instruktionanges närmare fiskenämndernas uppgifter. I varje län finns en fiskenämnd.Länsstyrelsen utser ledamöter i fiskenämnden och suppleanter för dem. Med vissl undantag består fiskenämnden av fem ledamöter. Blandledamöterna utser en ordförande. Nämnden utser inom sig viceordförande. Bosladsverkel består av bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna. Bostadsslyrelsen är chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Bestämmelser om länsbostadsnämnderna finns i förordningen (1965: 34 669) med instruktion förbostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna (om- tryckt1975:1277, ändrad senast 1982:537), Enligt 21 § finns det i varje län Prop.1985/86: 5 utom en länsbostadsnämnd, I fullgörlänsstyrelsen de uppgifter som ankommer pä länsbostadsnämnd. Nämnden består enligt22 § av ordförande och fem andra ledamöter, om regeringen inte beträffande vissnämnd föreskriver att flera ledamöter skall finnas. För ledamöterna finns fyrasuppleanter. Länsbostadsdirektören är självskriven ledamot i nämnden. Övrigaledamöter samt suppleanter utses av regeringen. Nämnden utser inom sig viceordförande. Enligt 19 § är länsbostadsnämnden länsmyndighet för den statligaverksamheten för att främja bostadsförsörjningen. Nämndens närmare uppgifterframgår av 20 §. Arbetsmarknadsverketomfaltar arbelsmarknadssstyrelsen, länsarbetsnämnderna och den offentligaarbetsförmedlingen. är chefsmyndighet förlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. I varje län finns en länsarbetsnämnd.Länsarbetsnämndernas uppgifter framgår av förordningen (1965:667) medinstruktion för arbelmarknads-verket (omtryckt 1982:457). Bestämmelserom arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368; omtryckt 1983:569). Skälenför mitt förslag: Den slatliga länsförvaltningen med fristående ochsjälvständiga länsnämnder har vuxit fram successivt. Inrättandet av länsnämndernahar skett med medverkan. har sålunda godkänt deriktlinjer för den regionala länsförvaltningens organisation som har lagts framvid skilda tillfällen. Reglerna om organisationen har i en del fall beslutatssom lag. Flertalet organisationsbeslämmelser återfinns emellertid iförordningar, som har beslutats av regeringen. När det gäller sådanaförordningar är regeringen i regel oförhindrad all med stöd av sin normgivningskompetensbesluta om de författningsändringar som behövs för att förändra den statligalänsförvaltningen. Regeringenhar emellertid inte alltid full frihet i förhållande till i fråga omdet materiella innehållet i de föreskrifter som den själv har beslutat.Föreskrifterna kan nämligen i olika hänseenden vara sammankopplade med villkorsom har ställt upp l.ex. i samband med beslut om alt införa olikastatliga stödformer eller beviljande av anslag. Detla innebär alltså att en delregeringsförfattningar i praktiken är riksdagsbundna. Avvad jag nu har sagt framgår alllsä att en förändring av den statliga länsförvaltningensorganisation och uppgifter måste underställas prövning. Jag anseratt regeringen bör inhämta godkännande av att regeringen inom ramenför försöksverksamheten gör avsteg frän vad har bestämt i samband medanvisande av medel och godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet ellerandra liknande åigärder. Länsnämnderna och derasuppgifter är vidare i några fall lagreglerade. För att genomföra en försöksverksamhet med en samordnad länsförvalt ning krävs därför lagstiftningsåtgärder. Enligt min mening är det inte 35 Prop.1985/86:5 lämpligt att vidta ändringar i var och en av de olika lagar somreglerar vissa länsnämnder. Eftersom del är fråga om en försöksverksamhet meden samordnad länsförvaltning i endasi etl län förordar jag i stället att det ien särskild lag tas in bestämmelser som gör det möjligt att genomföra försöksverksamheteni enlighet med de riktlinjer jag har förordat i det föregående. Enligt denföreslagna lagen skall under försöksverksamheten fullgöra deuppgifter som ankommer på länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksslyrelsen,fiskenämnden och länsbostadsnämnden i länet. För alt kunna genomföraförsöksverksamheten bör en sädan lag innehålla en bestämmelse som innebär attriksdagen bemyndigar regeringen all meddela sådana föreskrifter om avvikelserfrån vad som är föreskrivet i lag i fråga om de länsnämnder vars uppgifterskall fullgöras av i . Försöksverksamhetenmedför behov av ändringar i mandattiderna för de förtroendevalda ilänsnämnderna. Alla länsnämnderna har inte sammanfallande mandattider.Ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden och länsvägnämnden utses för en tidav , räknal fr. o. m. året efter det, då val i hela rikettill landsting och kommunfullmäktige har ägt rum. ,rennäringsdelegationen, fiskenämnden och länsbostadsnämnden har ocksä treårigamandatperioder. Perioderna löper emellertid olika för dessa organ. går den nuvarande mandattiden ut , förfiskenämnden samt för lantbruksnämnden ochrennäringsdelegationen . Med hänsyn till attförsöksverksamheten avses börja är det lämpligt alt införa ensärskild regel som innebär att för den tid som försöksverksamheten pågår skalldet inte väljas ledamöter och suppleanter i de länsorgan vars uppgifterlänsstyrelsen övertar. För länsbostadsnämndens ledamöter och suppleanter, somregeringen utser går mandattiden ut enligl vad jag förutnämnt. Det ankommer pä regeringen atl fr. o. m. försöksverksamhetens börjanentlediga ledamöterna och suppleanterna i länsbostadsnämnden i Norrbottenslän. Ensärskild lag om försöksverksamheten bör tidsbegränsas. Som redan har framgåttföreslår jag att försöksverksamheten omfattar tiden , o. m. den30juni 1989. Enligt min mening bör lagen följaktligen gälla ochsålunda träda i kraft . Länsnämndernasverksamhet är reglerade i ett stort antal lagar och andra författningar. Ensamordnad länsförvaltning medför uppenbarligen atl vissa regler förärendehandläggningen mäste förändras. En ny organisation för länsförvaltningenförutsätter sålunda en samlad genomgång av den lagstiftning och denförfattningsreglering som berörs av försöksverksamheten. En sådan genomgång mästeföljas av ett fortsatt arbete i vilket särskilda föreskrifter förförsöksverksamheten tas fram. Detta arbete kan emellertid påbörjas först sedan etlförslag lill en ny organisation har utformats. Efteren genomgång av den lagstiftning som reglerar länsnämndernas uppgifter och verksamhetvisar det sig säkerligen finnas ett behov av alt kunna göra avsteg från vadsom här har föreskrivits. Det kan t. ex. finnas 36 besvärsbestämmelser som innebär att länsnämndens beslut skall överklä- Enannan instansordning är uppenbarligen nödvändig under försöksverksamheten. Detfinns sannolikt flera exempel på andra typer av lagföreskrifter som det finnsett behov av att avvika ifrån. Det kan gälla bestämmelser om organisation,besluts- och handläggningsordningar m. m. Mot denna bakgrund behövs detbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om avvikelser frångällande lagsfiftning somjag här föreslagit i det föregående. Bemyndigandet äravsett att användas för att komma till rätta med problem av den här antyddaarten. Avsikten är således inte att bemyndigandet skall utnyttjas för att göradirekt sakliga ändringar i den lagstiftning som berörs. Det kan endast kommaifråga att göra de marginella förändringar som är nödvändiga för att genomföra försöksverksamheten. 2.7.3Förberedelser och utvärdering av försöksverksamheten Mittförslag: i skall få i uppdrag att i samarbete medberörda myndigheter och i kontakt med berörda huvudorganisationer planeragenomförandet av försöksverksamheten. Statskontoret, riksrevisionsverkel ochLON skall få i uppdrag att biträda i detta arbete. Ett program för attutvärdera försöksverksamheten skall också utarbetas. Detta arbete skall ledasav en särskild beredningsgrupp inom som får till uppgift attsamordna och följa frågor som berör länsförvaltningen. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Försöksverksamheten måste förberedas noga. Jag avser att inomkort föreslå regeringen att ge i i uppdrag attförbereda försöksverksamheten. Arbetet bör ske i samarbete med berördamyndigheter på central och regional nivå samt på lämpligt sätt i kontakt medberörda huvudorganisationer. bör utföra det kompletterandeutredningsarbete som kan behövas och lägga fram förslag till föreskrifter förförsöksverksamheten. Länsslyrelsen bör också föreslå författningsändringar ochutforma ett förslag till ny organisation och instruktion för iNorrbottens län. Förberedelsearbetet härbör även inriktas på att vidareutveckla de personal- och ekonomiadminislrativafrågorna samt förbereda valet av ledamöter i funktionsstyrelserna. De olikafunktionsstyrelsernas uppgifter mäste preciseras, liksom behovet avberedningsgrupper för olika typer av ärenden och uppgifter. Frågor omarbetsordning, diarieföring, arkivläggning och ADB-användning är exempel påannat som måste behandlas i detta sammanhang. Statskontoret,och bör få i uppdrag att biträda iarbetet. Även utvärderingen avförsöksverksamheten är av stor betydelse. Jag anser att den bör förberedas nogagenom olika åtgärder. Jag förordar en fortlöpande bedömning av resultaten medmer omfattande studier vid i förväg bestämda tidpunkter . 1985/86: 5 Somjagtidigare har framhållit bör inom organiseras en beredningsgruppsom följer och samordnar försöksverksamheten och den mer långsikfigautvecklingen inom länsförvaltningen. Denna beredningsgrupp bör få lill uppgiftatt leda utvärderingen av försöksverksamheten. Jag avser atl senare återkomma lillregeringen med etl mer detaljerat förslag om hur utvärderingen skallgenomföras. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats etlförslag lag om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning. Jaghemställer att regeringen föreslår att delsanta förslaget till lag om försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning, delsgodkänna de principer för utveckling av en samlad länsförvaltning somjag har redovi.sal.