prop · G903141 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86: 141 med anledning av vissa beslut fattade av internationellaarbetskonferensen vid dess 1985/86:141 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel för de åtgärder och det ändamål somföredraganden har hemställt om. Ipropositionen föreslås att godkänner de av internationella arbetsorganisationen() antagna konventionerna (nr 160) om arbetsmarknadsstatistik och (nr 161)om förelagshälsovård. Genom propositionen ges även tillfälle allyttra sig över de av antagna rekommendationerna (nr 170) och (nr 171) isamma ämnen saml ; s resolution om jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet. 1 1985/86. 1985/86: i4i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1986 Närvarande; statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, R. , , , , , , Proposition med anledning av vissa beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sjuttioförsta möte Genom sin anslutning lill år 1920inträdde som medlem av internationella arbetsorganisationen (). ;s beslutande församling - internationellaarbetskonferensen -sammanträder i regel en gång . kanenligl arlikel 19 i organisationens stadga beträffande förslag, som förts upppå mötets dagordning, besluta antingen om en internationell konvention, avseddatl ratificeras av organisationens medlemmar, eller om en rekommendation,avsedd atl övervägas vid lagstiftning eller på annat sätt men ulan den bindandekaraktär som tillkommer en rafificerad konvention. Om beslutet är av mindreräckvidd eller huvudsakligen av formell innebörd, l.ex. då del gäller enbegäran om utredning, brukar del ges formen av en resolution. eller högst arton månader från avslutandet avetl konferenssammanträde skall varje medlemsstat förelägga landelslagstiftande församling antagna konventioner och rekommendationer förlagsfiftning eller andra åtgärder. Varje medlemsstat har vidare skyldighet atlunderrätta internationella arbetsbyråns generaldirektör om de åtgärder som harvidtagits för atl uppfylla denna förpliktelse samt om vilka åtgärder som iövrigt har vidtagits. Internationella arbetskonferensens sjuttioförsta mötehölls i . dellog i mötet på sedvanligt sätt med enfullständig delegation, dvs. två regerings-, ett arbelsgivar- och ett arbetslagarombudsamt etl antal experter.' ' Genom beslut utsåg regeringen följandepersoner att delta i konferensen som ombud, nämligen för regeringen: departementsråden iarbetsmarknadsdepartementet för arbetsgivarna; direktören i : för arbetstagarna: internationelle sekreteraren iLandsorganisationen i 1985års arbetskonferens antog dels en konvention (nr 160) och en Prop. 1985/86: 141rekommendation (nr 170) om arbetsmarknadsstatistik, dels en konvention (nr 161)och en rekommendation (nr 171) om förelagshälsovård. Vidare antog konferensenbl. a. en resolution om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet.Texterna på engelska och svenska lill dessa fem instrument bör fogas som bUaga1-5 lill regeringsprotokollel i detta ärende. Jaganhåller att få anmäla frågan om godkännande av konventionerna nr 160 och 161saml tillämpning av rekommendationerna nr 170 och 171 samt att i korthet få redogöraför resolutionen. I fråga om resolutionen har jag samrått med statsrådetGradin. Jagvill i detta sammanhang även få anmäla all jag avser uppdra åt ILO-kommillénalt på nytt pröva förutsättningarna för en svensk ratifikation av ;skonvention (nr 138) om minimiålder, antagen av arbetskonferensen ochredovisad för i prop. 1974:6, saml alt efter kommitténs behandlingåterkomma i ärendet. 2 Konventionen och rekommendationen omarbetsmarknadsstatistik antog konventionen (nr 63) om arbelslöne- ocharbetstidsslatistik. Den skulle tjäna som grund för förbättring och utvidgningav nationell statistik över löner och arbetstid och främja dess internationellajämförbarhel. Konventionen omfattar tre huvudavsnitt, nämligen statistikrörande genomsnittliga arbetsförtjänster och faktiska arbetsfimmar i gruv- ochtillverkningsindustrierna (del II),stali-sfik rörande fidlönesatser ochnormalarbetslimmar i gruv- och tillverkningsindustrierna (del III) samtstatistik rörande löner och arbetstid i jordbruket (del IV). Vidanslutning till konventionen nr 63 har ett land kunnat utesluta antingen del II ellerdel III men inte båda delarna. Även del IV harkunnat uteslutas, ensam eller tillsammans med del II ellerdel III. Sverigeratificerade konventionen med förbehåll för dess del III (prop.1939:16). Endast 35 länder har ratificerat konventionen. Av dessa har bara 17tillträtt den i alla dess delar, medan sex endast tillträtt en av de trehuvuddelarna. beslöt att på dagordningen årsarbetskonferens föra upp frågan om en eventuell revision av konventionen nr 63.Konventionen ansågs föråldrad såväl till omfattning som innehåll. somden endast läcker några av arbetsmarknadsstatistikens områden och då enbartför några näringar, preciserar den detaljer som inle svarar mot aktuellastatistikbehov och mol tillgängliga data. Somelt led i förberedelsearbetet inför förslaårsbehandlingen av ämnet arbetsmarknadsstatistikår 1984 anmodade medlemsstaterna atl besvara ett av arbetsbyrån utarbetatfrågeformulär. te i sitt remissvarrevision av konventionen nr 63 för all den bättre skulle Prop. 1985/86: 141svara mot nuvarande förhållanden och behov av statislik. Kommittén ville dockinle förorda en ny konvention med den mycket ambitiösa uppläggning somarbetsbyrån förberett. Kommittén ansåg att en ny konvention borde omfattaendast väsentliga basdala medan regler om mer detaljerad statislik borde las ini en kompletterande rekommendation. Eftersedvanlig tvåårsbehandling antog internationella arbetskonferensen år 1985föreliggande konvention (nr 160) och rekommendation (nr 170) omarbetsmarknadsstatistik. Konventionen antogs med röstsiffrorna 422 för, ingenemot och sju nedlagda. Av de svenska ombuden röstade såväl regerings-, somarbelsgivar- och arbelstagarrepresenlanterna för konventionen.Rekommendationen antogs med 414 röster för, ingen emot och tre nedlagda. Samfiigasvenska ombud röstade för rekommendationen. Yttrandeöver instrumenten har avgelts av som i sin lur har inhämtatyttranden från , arbetarskyddsstyrelsen (ASS), statensföriikningsmannaexpedition, (), . ,i och . ILO-kommitténtillstyrker ratifikation av konventionen. 2.2 Konventionens och rekommendationens huvudsakligainnehåll Denya slalislikinslrumenten som således getts formen av en konventionkompletterad med en rekommendation syftar i första hand lill att ange enminimistandard för arbetsmarknadsstatistiken i respektive land. De preciserarmålen för uppbyggnadsarbetet på området. I andra hand syftar de till eninternationell jämförbarhet inom arbetsmarknadsstatistiken; enliglILO-kommilténs bedömning är de dock alltför generellt formulerade för all varaeffektiva i detta avseende. För den internationella jämförbarhelen är deriktlinjer som utarbetats inom : s ram av deinternationella arbetsmarknadsstatistikerkonferenserna (ICLS) och av andrainternationella statistiska organ av större betydelse genom sina merlångtgående preciseringar av periodicitel, definitioner, klassificeringar m.m.Kommittén ansluter sig fill denna uppdelning av funkfioner mellan instrumentenoch anser inte att de mer preciserade riktlinjerna förtar värdet avkonventionen och rekommendationen. Jämförtmed konvention innebär konventionen nr 160 en väsentlig utvidgning avde statistikområden som bör ingå i medlemsländernas arbetsmarknadsstatistik. Iarfikel 1 uppräknas de nio ämnesområden, som konventionen omfattar och förvilka ratificerande medlemsstater förbinder sig all successivt efter förmågabygga ut grundläggande arbetsmarknadsstatistik. I artiklarna 7-15 anges sedanför respektive område vilken omfattning statistiken skall ha. För vart och ettav de nio områdena innehåller rekommendationen i sin tur preciseringar avstatistikens periodicitel och klassificeringar m. m. ILO-kommitténkonstaterar all frågan om vilken grad av åtaganden en Prop. 1985/86:141ratifikation medför regleras i konvenfionens arlikel 16, vari fastställs atlvarje medlemsstat som ratificerar konventionen skall godta dess skyldighetervad avser minst en av artiklarna 7-15, dvs. i fråga om minst ett ämnesområde. Isamband med ratifikationen skall anges den eller de av artiklarna 7-15 förvilka skyldigheterna godtas. Medlemsstatsom ratificerar konventionen men inle godtagit skyldigheterna i fråga omsamtliga nio ämnesområden kan senare anmäla till : s generaldirektör alt dengodtar skyldigheterna i fråga om ytteriigare områden. Även för de områden, ifråga om vilka skyldigheterna inle godtas, skall dock redogörelser lämnas i detillämpningsrapporter som länderna fortsättningsvis är skyldiga alt lill följdav en ratifikation lämna enligt artikel 22 i : s stadga. Arlikel17 anger vidare alt det är tillåtet alt inledningsvis begränsa omfattningen avden statistik som avses i godtagna artiklar (7-15). En sådan begränsning kanavse kategorier av arbetstagare, arbetsmarknads-sektorer, näringsgrenar ellergeografiska områden. Om ett land begagnar denna möjlighet till begränsningarskall detta redovisas i den första tillämpningsrapport som enligt stadgansartikel 22 lämnas efter konventionens ikraftträdande. Dessutom erbjuder arlikel17 möjlighet att efter anmälan till : s generaldirektör med etl års varselinföra begränsningar i den tekniska omfattningen av statistiken enligl godtagnaartiklar. Utöverden sedvanliga möjligheten alt säga upp ILO-konvenlioner efter tioårsperioderefter deras ikraftträdande medges i arlikel 21 även en möjlighet atl efterfemårsperioder återkalla godtagandet av skyldigheter i fråga om en eller fleraav artiklarna 7-15. Minst en av artiklarna måste dock fortfarande godtas föratt konventionen inte skall behöva sägas upp. ILO-kommitténvälkomnar denna möjlighet all återkalla etl godtagande av skyldigheter. Just ensådan möjlighet atl dra fillbaka en eller flera -dock inte alla - av artiklarna715, som tidigare accepterats, vid förändrade nationella förutsättningarefterlystes i ILO-kommilténs yttrande över förslagel till konvention. Sådanaförändringar kan härröra från en förändrad behovsbild eller från de tekniskaeller ekonomiska utgångspunkterna för den statliga statistikproduktionen. Genomatt konventionens bestämmelser sålunda medger successiv anslutning lill destatistikområden som omfattas av konventionen, att tillämpningen i fråga om deområden som anges i ratifikationen inledningsvis kan begränsas lill all avsevissa kategorier arbetstagare, sektorer, näringsgrenar eller geografiskaområden samt genom möjligheten all återkalla en eller flera tidigareaccepterade artiklar finner att kraven på flexibilitet i syfteatl uppnå en hög anslutning väl har tillgodosells. Konventionen innehåller iövrigt artiklar om atl de senaste standarder och riktlinjer som fastställts inom ramen för skall beaktas (art. 2) och om samråd med arbelsgivar- och arbetstagarorganisationer (art. 3), vilket stämmer med SCB: s praxis . Inget i konvenfionen skall medföra skyldighet atl publicera eller yppa dala som kan avslöja information om enskilda individer, hushåll, arbetsställen eller förelag (art. 4). Konven tionen föreskriver att medlemsstat skall delge den sålunda publicera- 5 destatistiken samt informafion om publiceringen (art. 5). Vidare anges Prop.1985/86: 141 (art. 6) att detaljerade beskrivningar av källor, begrepp,definitioner och metoder skall utarbetas och uppdateras, delges samtpubliceras av behörig nationell myndighet. I praktiken ställer dessa tvåartiklar stora krav på distribution till av en betydande mängd statistiskapublikationer saml på dokumentation. Avgörandeför om och i vilken utsträckning kan ratificera konventionen ärsålunda vilken statistik som finns eller planeras för atl motsvara kraven iartiklarna 7-15, avseende nio olika ämnesområden. Den alldeles övervägandedelen av denna statistik är SCB ansvarig för och har i sittyttrande artikel för artikel angivit hur dessa kan uppfyllas, vilket redovisasi avsnitt 2.3 och 2.4. 2.3 Konventionens krav avseende de nio statistikområdenasamt kompletterande anvisningar i rekommendationen Artikel7 i konventionen behandlar löpande statistik över förvärvsarbetandebefolkning, sysselsättning, arbetslöshet och synlig undersysselsällning.Artikelns krav tillgodoses genom de månadsvisa arbelskraflsundersök-ningarna() och rekommendationens anvisning (punkt 1(1)) om åriig statistik är därmedockså väl tillgodosedd. Likaså är rekommendationens anvisning (punkt 1(2)) omklassificering efter kön, ålder och näringsgren tillgodosedd i . En marginellnotering är att avses undersökas endast en gång per åroch atl åldersgruppen och däröver inte alls omfattas. Artikel8 behandlar statistik över den förvärvsarbetande befolkningens struktur ochfördelning. Rekommendationen (punkt 2(1)) anger en periodicitel om minst engång . Den statistik som här avses är av den karaktär somvanligtvis ingår i folkräkningar, i i folk- och bostadsräkningar(FoB). FoB har i normalt gjorts , . FoB 85bygger när det gäller sysselsätlningsdata på del årligasyssel-sältningsregisler som upprättas på basis av underlag frånskatteadministrationen, i första hand kontrolluppgifterna från arbetsgivarna.Delta register ger underlag för de sysselsattas klassificering efternäringsgren. I en traditionell blanketlinsamling från allmänheten har dessutominsamlats vissa uppgifter av intresse i sammanhanget, nämligen om yrkebeträffande dem som betraktas som sysselsatta under mätveckan. FoB85 motsvarar kravet i artikel 8 med undantag för de arbetslösa som ingår iartikelns begrepp "förvärvsarbetande befolkning" men inte omfattasav FoB 85. Några förutsättningar för atl ta med denna kategori i det åriigasysselsättningsregistrel föreligger inle, då uppgifter om de arbetslösa med idetta sammanhang rimlig kvalitet inte kan hämtas från andra källor. Det råderför övrigt stor osäkerhet om eventuella framtida folk- och bostadsräkningarsinnehåll och utformning. Arlikel 8 kan således godtas med tillämpning avartikel 17 beträffande kategorin arbetslösa. Rekommendationensanvisning (punkt 2(2)) om klassificeringar kan till godoses bortsett från yrkesgrupp (eller kvalifikalionsnivå) respektive sys- selsättningsslalus. Yrkesuppgifter finns som nämnts i FoB 85, men del är 6 oklart om någonmotsvarande insamling kominer all äga rum eller i Prop. 1985/86: 141eventuella kommande FoB-ar. Det har också diskuterats all hämta yrkesuppgifterför de förvärvsarbetande från olika administrativa och löneslalis-tiskamaterial, men denna lösning har ej bedömts lämplig på grund av stora olikheteri kla.ssificeringssystemen och av andra kvalitelsbrister. Inte hellerklassificering efter "sysselsättningsslalus (såsom arbetsgivare, egenföretagare,anställd, oavlönad medhjälpande familjemedlem, medlem avproducentkooperaliv)" är möjlig atl göra med nuvarande uppläggning avstatistiken. De två sistnämnda kategorierna omfattas ej av sysselsättningsregistreloch en särredovisning av arbetsgivare och egenföretagare från anställda kan förnärvarande inte göras med tillfredsställande resultat. Några planer påförändring härvidlag föreligger inle heller. Artikel9 föreskriver i punkt 1 löpande statistik över genomsnittlig arbetsförtjänstoch arbetstid och i punkt 2, där så är lämpligt, statistik över lönesatser ochnormal arbetstid. Statistiken skall omfatta alla vikliga kategorier avanställda (punkt I) resp. vikliga yrken eller yrkesgrupper (punkt 2)saml "alla vikliga" (punkt 1) resp. "vikliga" (punkt 2)näringsgrenar. Den skall vara representativ för hela landet. Rekommendafionenanger en periodicitel om minst en gång . tolkar artikeln såatt del primära målet för lönestatistik är den statistik som nämns i punkt 1över genomsnittlig arbetsförtjänst och arbetstid (faktisk eller betald). Ipunkt 2 anges substitut för denna typ av statistik. Statistik över lönesatser,dvs. enligt avtal eller andra överenskommelser stipulerade löner (tarifflöner,normallöner, minimi- resp. maximilöner), och normal arbetstid skallsammanställas där så är lämpligt. SCB:s löpande årliga lönestatistik omfattar både privat och offentlig sektor ochbygger vad gäller privat sektor i stor utsträckning på material som insamlatsav arbelsmarknadsparter; del kompletteras sedan av direkl-insamlat material.Denna statistik tillgodoser i huvudsak konventionens krav i artikel 9, punkt I. ILO-kommitténfinner del angelägel atl i sin ratifikation av konventionen kaninkludera det viktiga lönestalistikom-rådet. I anslutning till godtagandet avarlikel 9 bör dock ovan redovisade tolkning av artikeln återges, dvs altstatistik över lönesatser och normal arbetstid (punkten 2) ej är ett mål i sigoch ej behöver sammanställas om så ej är lämpligt. Denna tolkning finner ocksåstöd i de resonemang som fördes i arbetskonferensens utskott förarbetsmarknadsstatistik. Vissakategorier, t. ex. minderåriga, kan ligga utanför statistiken liksom vissamindre näringsgrenar inom främst tjänstesektorn, men detta synes vara heltförenligt med konventionens krav med tillämpning av artikeln 17. Om SCB, medhänsyn till de ekonomiska resurserna, skulle komma all övergå från löpandeårliga till inlermittenla undersökningar (l.ex. ) för vissanäringsgrenar torde detta enligt kommittén inle heller vara ett hinder förgodtagande av artikeln: anvisningen om årlig statistik finns irekommendationen. Rekommendationensanvisning om klassificeringar i punkt 3 resp. 4 kan tillgodoses av nuvarandestatistik. Artikel10 föreskriver statistik över lönestruktur och lönespridning inom vikliga näringsgrenar. Enligl rekommendationen, punkt 5(1), bör sådan 7 statislikgöras regelbundet, om möjligt . Den statistik del här Prop.1985/86: 141 är fråga om förutsätter tillgång lill och bearbetningar avlönedala för enskilda individer. I den löpande årliga lönestatistiken finnssådant underlag för större delen av arbetsmarknaden. Sålunda är hela denoffentliga sektorns lönestatistiska material individbaserat liksom större delenav den privata sektorns. SCB har däremot, enligt gällande samarbetsavtal medolika organisationer, inle tillgång till dala i form av individuppgifter förden viktiga gruppen industriarbetare. Delta till trots finner atlarlikel 10 kan godtas med tillämpning av artikel 17 beträffande kategorinindustriarbetare. Artikel11 behandlar statislik över arbetskraftskostnader, omfattande vikliganäringsgrenar. Rekommendationen anger i punkt 6 en periodicitel om minst engång . Den anger också alt statistiken bl.a. bör innehållauppgifter om arbetskraftskostnadernas nivå och sammansättning. EnliglILO-kommilténs tolkning innebär konventionen, mol bakgrund också av vad somanges i rekommendationen, långtgående krav på detaljerade undersökningar avintermiltenl karaktär. En sådan statistik görs inte av SCB . Den löpandearbelskostnadsindex för industrianställda, som SCB utarbetar, har elt merbegränsat innehåll än konventionens intention. Detskall dock anföras alt den officiella lönestatistiken innehåller erforderligauppgifter över främst lönedelen, som är en stor del av de totalaarbetskraftskostnaderna, men för andra slag av arbetskraftskostnader saknasstatislik eller kan endast göras grova schablonskatlningar. Skyldigheternai denna artikel synes därför inte kunna godtas. Artikel12 behandlar konsumentprisindex. Artikeln föreskriver bl.a. atl index skallavse betydelsefulla befolkningsgrupper eller den totala befolkningen.Rekommendationen anger i punkt 8 en periodicitel av om möjligt en gång imånaden eller åtminstone en gång . SCButarbetar konsumentprisindex och index avser den totalakonsumtionen. Härmed är artikelns krav tillgodosedda. De anvisningar som finnsi rekommendationens punkt 7, 9 och 10 om publicering bl.a. för viktiga grupperav konsumtionsposler, om revidering av viktsy-slem och om varuurval förprisnoteringar är också tillgodosedda av del nuvarande systemet förkonsumentprisindex. Artikel13 föreskriver statistik över hushållens alternativt familjernas utgifter och,där så är möjligt, också inkomster. Statisfiken skall bl.a. omfatta alla typeroch storleksgrupper av privata hushåll eller familjer. Enligl rekommendationen,punkt 11(1), bör den göras minst en gång . Artikelnskrav på utgiftsstatistik tillgodoses genom SCB; s inlermittenla undersökningar av hushållens utgifter. Sådana undersökningar görs på urvalsbasis och avses, enligt SCB:s i anslagsframställningen /87 framlagda förslag, göras . pågår en undersök ning avseende . Rekommendationens anvisningar om statistikens innehåll och klassificeringar i punkt 11(2) fillgodoses också, även om klassificeringen efter utgiftsklass är bristfällig. Utgiftsklassen bör avse årsulgifler och dessa kan för merparten av konsumtionen endast grovt ? skallasgenom att multiplicera en månads utgifter med 12. Artikelnskrav på inkomslslalistik tillgodoses i första hand genom Prop. 1985/86: 141SCB; s årliga inkomstfördelningsundersökningar, som görs på urvalsbasis. Rekommendationensanvisningar om statistikens innehåll och klassificeringar i punkt 11(2)tillgodoses väl genom denna statistik. Även den åriiga inkomst- ochförmögenhetsstatisliken, som är en totalundersökning, är väl ägnad atltillgodose konventionens krav och rekommendationens anvisningar, även om dennastatistik inte är lika utvecklad när det gäller olika inkomstbegrepp,hushållsbegrepp och klassificeringar. Artikel14 föreskriver statistik över arbetsolycksfall (punkt t) och, så långt sommöjligt, över arbetssjukdomar (punkt 2). Enligl rekommendationen bör den varaminst årlig. Denofficiella arbetsskadeslalisliken (över arbetsolycksfall och arbetssjukdomarsaml även olycksfall vid färd lill eller från arbetet; de senare omfattas dockinte av konventionen) produceras i samarbete mellan SCB och ASS. Statistikenbygger på ASS informationssystem om arbetsskador () och utarbetas halvårs-och årsvis. ILO-kommillénfinner i likhet med ASS och SCB atl de i konventionen uppställda kravenavseende statistikens omfattning och vad som i rekommendationen angesbeträffande periodicitel och indelningsgrunder (punkt 12(1) och 13(1) resp.12(2) och 13 (2)) uppfylls väl i den svenska arbetsska-deslalistiken. Artikel15, slutligen, behandlar statistiken över arbetskonflikter. Den bör enliglrekommendationen (punkt 14(1)) göras minst åriigen. Enligl statensföriikningsmannaexpedition, som ansvarar för denna statistik, finns inga hinderför att godta denna arlikel eller all följa rekommendationens anvisningar omklassificering efter åtminstone näringsgren. 2.4Återstående punkter i rekommendationen Rekommendationeninnehåller, förutom ovan redovisade preciseringar av statistiken inomkonventionens nio ämnesområden, en punkt om produkti-vitetsstatistik samt fempunkter om statistisk infrastruktur. Punkt15 i rekommendationen behandlar statistik över produktivitet; sådan statistikbör successivt byggas ut och sammanställas samt omfatta vikliga näringsgrenar.SCB utarbetar produklivitelsstali-slik endast för industrin.Produktivitetsstalistik är förknippad med stora definitions-, mät- ochmetodproblem, vilket också framhållits under tillkomsten av de nyainstrumenten. Svårigheterna är inle minst påtagliga när del gällertjänstenäringarna och den offentliga sektorn. För all utveckla en meningsfullprodukliviletsslatistik för nu ej täckta områden erfordras ett omfattandeutredningsarbete. noterar all området produk-tivilelsstatislikkom all ingå endast i rekommendationen och inte också i konventionen, ettförslag som livligt diskuterades i konferensens utskott förarbelsmarknadsstatisfik. Punkt16 anger att medlemsstaterna bör successivt bygga upp en lämplig statistiskinfrastruktur. Denna bör huvudsakligen innehålla: a) etl arbetsställe- eller företagsregisterför urval och för uppgiflsinsam- lingar;SCB; s centrala förelags- och arbetsställeregisler synes väl mol- 9 b) ett samordnat system för genomförande avuppgifisinsamlingar från arbetsställen eller företag; hänvisarhär till SCB:s avdelningar för föreiagsstalistik och förarbetsmarknadsstatistik, till nationalräkenskapssystemet som ram för denekonomiska statistiken med bl.