prop · G90347 · 1985-12-31 00:00:00 — Del torde också vara enbart dessa som har möjlighet att bygga uppkaiaslroflager i . Mindre organisationer får göra sina inköp medleverans direkt lill utlandet för att undvika mervärdeskattebelastning på sinainköp. 1 ML bör införas en ny 76 b § med det innehåll jag har nämnt. Ilagen bör uttryckligen anges att återbetalning kan ske då det gäller ett FN-organ,statligt biståndsorgan eller riksomfattande hjälporganisation. Mitt förslag: av varor som auktionsförrättareutför skall anses som en skattepliktig tjänst. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Länsstyrelsen i samt AB och avstyrker utredningens förslag. Övriga har lämnat förslagetutan erinran eller tillstyrkt det. Kritikerna anser att dessa auktioner ihuvudsak enbart omsätter privat lösöre och därmed fyller en social funktion.Dessa skapar inte heller nägoi mervärde. Ett genomförande leder till attförsäljningen flyttas till andra kanaler. Kostnaderna för administration ochkontroll torde enligt auktionsverken leda till att nettoeffekten av enbeskattning blir liten. Skälen för miU förslag: Enligt ML medför all yrkesmässigomsättning av i princip alla varor skattskyldighet. Vidare föreliggerskattskyldighet för den som i eget namn förmedlar försäljning av varor ochtjänster och uppbär betalning av kunden. Vid försäljning på auktion omfattarskattskyldigheten dock endast s.k. producentauklioner. Vidare gäller att enyrkesmässig säljare av varor är skattskyldig även om försäljningen sker päauktion. Detidigare rådande svårigheterna att sälja begagnade varor genom den yrkesmässigahandeln har i stor utsträckning undanröjts genom införandet av avdrag förfiktiv skatt. Vid omsättning av begagnade varor inom den yrkesmässiga handelnkommer endast det inom handeln skapade mervärdet atl beskattas. Delta mervärdebestår, om inga reparationer eller dylikt görs, endast av den provision ellerhandelsmarginal som handlaren vill ha för sin insats. Väljer en privatpersonatt inte anlita en yrkesmässig handlar; utan försöka sälja varan genom ettauktionsföretag och således "köpa" en förmedlingstjänst uppkommeringen mervärdeskattebelastning. Frän skattesynpunkt likställsauktionsförsäljningen med en försäljning som sker utan anlitande avmellanhänder, dvs. mellan tvä privatpersoner. Att utsträcka beskattningen tillalt omfatta också försäljning av varor mellan privatpersoner är av praktiskaskäl uteslutet. Det förslag utredningen lämnat innebär dock att man får enlikartad beskattning i de fall man väljer att antingen sälja varan till enyrkesmässig handlare eller alt köpa försäljningstjänsten genom etlyrkesmässigt auklionsföretag. Beskattningen kommer att träffa antingen det påslagsom handlaren gör eller den provision som auklionsförelaget tar ut. I bådafallen beskattas alltså mervärdet. Jag delar inte den uppfattning som framförtsav kritikerna. Verksamheten även vid de kommunala auktionsverken skall varasjälvbärande oaktat den sociala funktionen. Auktionsverken tar således betaltför den tjänst man utför i syfte att göra verksamheten självbärande ekonomiskt. Länsstyrelseni anser att endast de s. k. kvalitetsauktionerna borde omfattasav beskattningen men avstyrker detta med hänvisning tillgränsdragningsproblem. För egen del anser jag inte att det förelig- gernågon principiell skillnad mellan vanliga auktioner och s. k. kvalitetsauktioner. Den av iGöteborg framförda uppfattningen om en tredubbel beskattning är inte riktig.Det nu aktuella lagförslaget innebär inte att varan beskattas på nytt. Det sombeskattas är endast den tjänst nämligen försäljning av varan somauktionsföretaget tillhandahäller. Den tjänsten är självfallet inte tidigarebeskattad. Utredningens förslag harlämnats utan erinran eller tillstyrkts av nästan alla remissinstanser och börenligt min uppfattning genomföras. En ändring bör göras i anvisningarna till10 S. Som en följd härav bör också en mindre korrigering göras i punkt 3 avanvisningarna till 2 §. 6 Privat nyttjande av motorfordon Mittförslag: I likhet med vad som redan gäller för omsättningstillgångar börprivat nyttjande av personbilar som utgör anläggningstillgångar hosyrkesmässiga säljare av sädana fordon anses som uttag. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna:Några länsstyrelser har förordat att en uttagsbeskattning också bör ske förprivat nyttjande av andra anläggningstillgångar. Motorbranschens riksförbundhar inget att erinra mol atl inventariebilar jämställs med omsällningsbilar ibeskattningssammanhang men anser ändå att någon uttagsbeskattning inte bör ske.Bilindustriföreningen avstyrker också förslaget. Dessa organisationer förordardock om förslaget ändå genomförs en reduktion av beskattningsunderlaget medhänsyn till att drivmedel, skatt och försäkring inte bör belastas medmervärdeskatt. i avstyrker helt förslagetoch förordar att också privat nyttjande av omsättningstillgångar skall undantasfrån beskattning. Skälenför mitt förslag: Den som sysslar med yrkesmässig äterförsäljning elleruthyrning av bilar har full avdragsrätt för ingående skatt pä alla fordon. Omfordonet bokförs som en omsättningstillgång skall privat nyttjande av fordonetuttagsbeskattas. Om fordonet däremot bokförs som en anläggningstillgång skeringen sådan uttagsbeskattning. I stället fär en uppskattning av den privataanvändningen göras vid inköpstillfället och avdrag för ingående mervärdeskattmedges inte till den del fordonet väntas bli använt för privata ändamål. Detfinns enligt min mening inte något skäl till att behandla fordonen olikaberoende på om fordonet bokförts som omsättningstillgångar eller en anläggningstillgångar.Motorbranschens riksförbund har också tillstyrkt att fordonen jämställs. Någotskäl för alt inte alls beskatta den privata användningen av motorfordon harinte anförts. Uttagsbeskattningen bör därför omfatta alla fordon som inombilhandeln används privat. Utredningens förslag attvärdet skall vara detsamma som gäller för underlag för socialavgifter harkritiserats av några remissinstanser som efteriyst en schablon. Det föreslagnavärdet bygger emellertid på en schablon som är den beräknade kostnaden förinnehav av olika bilar vid en årlig körsträcka av . Värdet är olika om förmånen omfattar helt fri bil och omexempelvis drivmedel betalas av förmånstagaren. Avpraktiska skäl bör ett enhetligt förmånsvärde användas. Jag anser att man kannöja sig med det förmånsvärde som gäller om förmånstagaren själv betalardrivmedel. Utredningen har också föreslagitatt redovisningen får anslå till den sista redovisningsperioden för delkalenderår under vilket uttaget gjorts. Detta bör ytterligare underiätlatillämpningen och även ge en viss kompensation för att schablonvärdet äventäcker viss kostnad för skatt och försäkring. Även det förhållandet alt fulltavdrag för ingående skatt medgetts redan vid inkupet av fordonet ger vissytterligare kompensation för detta. Förslaget bör genomförils. Nuföreslagna ändringar bör göras i 15 §, punkt 2 första stycket O av anvisningarnatill 2 § och anvisningarna till 14 §, 7 Uthyrning av rörelselokaler Mittförslag: De av RSV föreskngna ändringarna, som innebär förtydliganden avnuvarande bestämmelser om skattskyldigheten för uthyrning av rörelselokaler ochsom huvudsakligen gäller äter-föringsskyldigheten och avdragsrätten, börgenomföras. RSV:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna hari allt väsentligt fillstyrkt RSV:s förslag. Några remissinstanser har dockförordat ett helt ändrat system för att uppnå syftet med bestämmelserna dvs.konkurrensneutralitet mellan rörelser som bedrivs i egna lokaler och sådan sombedrivs i hyrda lokaler. Ytteriigare några remissinstanser har framfört kritikmot enskilda detaljer av förslaget. Skälen för mitt förslag:Fastighetsägare kan efter ansökan bli skattskyldiga för uthyrning av lokalersom används i mervärdeskattepliktig verksamhet. Detta system, som varit i krafti , har gjort att det i mervärdeskattehänseende inte spelar någonroll om en mervärdeskattepliktig verksamhet bedrivs i egna eller hyrdalokaler. I bägge fallen undanröjs all ingående skatt och därmed uppstår inga kumulativaeffekter. Systemet leder till konkurrensneutralitet. I materiellt hänseendehar, vilket också bekräftas av remissinstanserna, systemet fungerattillfredsställande. Del avsedda syftet med beslämmelserna har uppnåtts.Däremot har reglerna i vissa fall lett lill tillämpnings-svårigheter ochvidlyftiga arbetskrävande utredningar. 1985/86:47 RSV att göra en översyn av bestämmelsernaoch föreslå vissa smärte förändringar av reglerna för alt härigenom underlättatillämpningen. Dessa ändringar har godtagits av i det närmaste samtligaremissinstanser. Endast ett fåtal har haft invändningar och dä mot delar avförslaget. Vid remissbehandlingen har emellertid framförts önskemål om enradikal förenkling av detta regelsystem. Även om jag har förståelse för dessaönskemål är jag inte beredd att nu föreslå längre gående ändringar än de RSVhar föreslagit. Dessa ändringsförslag bör i princip godtas. Jag övergår därför nu till atl i detalj beskriva de olikaändringarna. RSV föreslår att det i lagtexten uttryckligen anges attdet endast är lokaler i vilka det bedrivs en stadigvarande mervärdeskattepliktigverksamhet som kan komma ifråga för den frivilliga skattskyldigheten. Syftetmed denna ändring är att förhindra ideliga ändringar av skattskyldigheten.Stadigvarande bör i detta fall bedömas med utgångspunkt i fastighetsägarensavsikt med uthyrningen. Ett sådant synsätt torde också överensstämma med vadsom gäller på inkomstskalteomrädet. Förslaget bör genomföras genom ett tilläggi 2 § fjärde stycket. Det finns i nuvarande regelsystem särskilda tidsfristerför återföring till beskattning av tidigare gjorda avdrag. En återföring skallske när förutsättningarna för den frivilliga skallskyldigheten har upphört attgälla . Återföringsskyldigheten omfattar hela skatten omskattskyldigheten upphör inom tre är och annars halva skatten. Dessatidsfrister räknas från utgången av det kalenderår under vilket länsstyrelsenhar meddelat sitt beslut om skattskyldighet. RSV har ansett detotillfredsställande att tids-frislen görs beroende av tidpunkten förlänsstyrelsens beslut. RSV föreslår därför atl tidsfristen alllid skall räknasfrån ulgången av det kalenderår under vilket skattskyldigheten har börjatgälla. Samtliga remissinstanser utom har tillstyrkteller lämnat förslaget utan erinringar. En ändring av given innebörd bör därförgöras i 15 § femte stycket. Säljs en fastighet skall avdragen skatt återföras. Det hari den praktiska tillämpningen uppstått oklarhet om det är dagen förförsäljningen eller dagen för tillträdet som skall vara utgångspunkt förberäkningen av tidsfristen. RSV har ansett det vara mest lämpligt om säljaren,om han uppbär avkastning från fastigheten, kvarstår som skattskyldig till fränträdesdagen.Härigenom uppnås enligt RSV också överensstämmelse med vad som gäller vidinkomsttaxeringen. Mot detta har inte framförts några invändningar. Regler avdenna innebörd bör föras in i punkt 1 av anvisningarna fill 2 §. RSV har vidare fört fram ett förslag om att tidpunkten föråterförings skyldigheten skall beräknas från äganderättsövergången och inte frän trädesdagen. I annat fall föreligger enligt verket risk för alt tillträdet anpassas efter tidsgränserna för återföringsskyldigheten. Denna del av förslaget har kritiserats av . Svenska byggnadsen treprenörföreningen och liksom av läns styrelsen i . Skattskyldigheten och återföringsskyldigheten bör enligt dessa bedömas efter samma utgångspunkter, nämligen den tid 40 under vilken skattskyldighetförelegat. Jag delar denna uppfattning. införandeav ytterligare en för regelsystemet väsentlig tidpunkt skulle försvåratillämpningen. Denna del av förslaget bör således inte genomföras. Enligtbestämmelser i får återfört belopp räknas som en driftkostnad vidinkomsttaxeringen. I de fall deklaration för mervärdeskatt skall avlämnasefter beskattningsårets utgång kan detta få den konsekvensen att det inte finnsnågon förvärvskälla alt göra avdrag i, eftersom fastigheten har sålts. RSVföreslår att den i praktiken redan accepterade tillämpningen uttryckligenlagfästs i ML. Eftersom detta redan tillämpas i praktiken och då jag inte anseratt nya regler som gäller inkomstskatt bör föras in i ML bör förslaget integenomföras. När en fastighet säljs kanköparen av fastigheten frivilligt gå in i systemet och få avdrag för den skattsom säljaren skall återföra. I den mån någon del av en tidigare skattepliktiglokal i samband med den nya ägarens tillträde blir outhyrd kan den nya ägareninte få avdrag för denna del av den återförda skatten. Detta är enligt RSV intetillfredsställande. En möjlighet bör införas till ytterligare avdrag under entreårsperiod allteftersom de lomma lokalerna blir uthyrda till någon sombedriver mervärdeskattepliktig verksamhet. Detta förslag har allmänttillstyrkts och bör genomföras. Bestämmelser härom bör tas in i anvisningarnatill 17 §. Vid remissbehandlingen harframförts önskemål om att de nu gällande tidsfristerna skall vara hänförligaenbart till fastigheten och således följa med vid äganderättsbyten. Jag anserdock med hänsyn till ändrade förhållanden både vad gäller hyresgäster,lokalers inredning och utstyrsel alt ett sådant system skulle bli helt ohanleriigtoch också kunna ge materiellt sett helt felaktiga resultat. Tidsgränserna bördärför även fortsättningsvis följa ägaren. RSV har dock föreslagit en ändringav detta synsätt i fräga om benefika fång. Överlåts en fastighet utan vederiagexempelvis genom arv eller gåva bör förvärvaren träda i den tidigare ägarensställe såvitt gäller rättigheter och skyldigheter enligt ML. Detta har betydelseframför allt då det gäller tidsfristerna. I dessa fall bör således inte någonny lidsfrist börja löpa. Jag förordar en sådan ändring. Jag är däremot inteberedd att föreslå atl denna liberalisering av reglerna också skall gälla i defall då fastigheten överlåts mot vederlag men på sådana villkor altöverlåtelsen i andra skatlesammanhang likställs med benefikt fång. Jag anserdet inte lämpligt att de nu föreslagna reglerna också skall gälla dessa fall.Den föreslagna ändringen bör göras i etl nytt stycke av 2 §. 8 Gränsen för redovisningsskyldighet Mitt förslag:Gränsvärdet för redovisningsskyldighet höjs från 10000 fill . RSV:s förslag: RSV harföreslagit en höjning lill . Remissinstanserna: Endast några fåavstyrker en höjning av gränsvärdet. En majoritet hartillstyrkt RSV:s förslag. Ett tiotal remissinstanser förordar dock en försiktiguppjustering och föreslär därför . De skälsom åberopas mot verkets förslag är risken för brister ikonkurrensneutraliteten och de problem som uppstår genom att en Qärdedel av deskattskyldiga inte omfattas av redovisningsskyldigheten. Skälenför mitt förslag: Den nu gällande gränsen för redovisningsskyldighet, 10000kr., har gällt oförändrad alltsedan mervärdeskatten infördes är 1969. Enhöjning är motiverad med häiisyn till penningvärdeförändringar och tillönskemålet om en förenklad administration. Jag anser dock alt man bör vararelativt försiktig så att inte nya problem uppstår. Även de farhågor förbrister i konkurrensneutraliteten som förts fram vid remissbehandlingen börbeaktas. Jag har funnit det lämpligt atl nu stanna för en höjning till 30000 kl.1 samband med denna höjning bör också beräkningsgrunden förredovisningsskyldigheten ändras. Avgörande för redovisningsskyldighet börfortsättningsvis vara om summan av vederlagen och uttagsvärdena inkl.mervärdeskatt överstiger . Omsättningen skall således inte beräknas päde reducerade beskattningsvärdena. Begreppet skattepliktig omsättning färalltså en ny innebörd i detta sammanhang. EnligtRSV:s utredning behöver ca 74000 skattskyldiga inte längre redovisamervärdeskatt om gränsen sätts till . Skattebortfallet har RSV beräknattill 30 milj. kr. Nuförordade ändringar bör göras i 6 §. 9 Beskattningsvärde för servering Mittförslag: Nuvarande reduceringsregel för serveringstjänster behålls. RSV:sförslag: Reduceringsregeln för serveringstjänster slopas och full mervärdeskattskall utgå pä denna tjänst. Remissinstanserna:En majoritet bland länsstyrelserna har tillstyrkt RSV:s förslag medan en klarmajoritet av samtliga remissinstanser förordar att nuvarande regler behålls.Det främsta skälet för dem som avstyrker är den ekonomiska effekten förrestaurangnäringen och konsumenterna. Skälen för mitt förslag:Otvivelaktigt har gällande reduceringsregel för serveringstjänster lett tilltillämpningssvårigheter. Ett slopande av regeln skulle underlätta tillämpningenför dem som enbart bedriver serveringsrörelse. För dem som driver holellrörelseoch som också tillhandahåller mal uppstår dock nya problem eftersomhotelltjänster beskattas på samma sätt som serveringstjänster, dvs. med enlägre mervärdeskatt. Vid remissbehandlingen har också framhållitsnödvändigheten av mer omfattande analyser av effekterna av förslaget frånsåväl företagsekonomisk som samhällsekonomisk synpunkt. Jag delar dennauppfattning och jag är därför inte nu beredd att förordaatt förslaget genomförs. Däremot bör fortsatta ansträngningar göras för attundanröja de problem som finns för företag som har att tillämpa olikaskattesatser i sin verksamhet. Mittförslag: Ändringarna bör i huvudsak träda i kraft den . Skälenför mitt förslag: Några av de förslag som jag i det föregående har förordatinnebär att det tillkommer nya skattskyldiga, som bör kunna nås avmyndigheternas information. Jag förordar med hänsyn härtill att de nya reglernainte skall träda i kraft förrän . Härigenom torde RSV,länsstyrelserna och berörda skattskyldiga fä tillräckligt tillförberedelser före ikraftträdandet. Denya reglerna för sedlar och mynt samt fiskebåtar bör dock träda i kraft såsnart som möjligt. Jag förordar att detta sker . Iövergångsbestämmelserna bör fastslås att rättighetsöverlåtelser som gjorts föreikraftträdandet inte till någon del skall beröras av de nya reglerna. Medhänsyn till att lagstiftningsåtgärderna i huvudsak är av enkel beskaffenhetoch i övrigt har motsvarigheter i redan gällande bestämmelser i anser jagatt lagrådets yttrande över lagförslaget inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta ett inom uppräiiat förslag till lagom ändring i lagen (1968: 430) om mervärdeskatt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1985/86:47 Bilaga I sammanfattning av betänkandet(Ds Fi 1985: 1) Översyn av mervärdeskatten för tekniska och administrativatjänster m. m. Utredningen behandlar i detta sitt nionde delbetänkandeett antal materiella mervärdeskattefrågor som gäller beskaltningsområdets ellerskattepliktens omfattning, export av vissa tjänster, förvärv av varor förhjälpverksamhet eller motsvarande utomlands, skattskyldighet förauktionsförsäljningar samt beskattningen av privat utnyttjande av motorfordoninom bilbranschen. Av dessa frågor är del den del av beskatiningsområdet somgäller skatteplikten för tjänster som utredningen ägnat särskild uppmärksamhet. I mervärdeskattelagen (ML) har beskattningsområdetutformats med en i princip generell skatteplikt för varor med endast specifiktangivna undantag, medan skatteplikten för tjänster gäller för specifiktangivna prestationer med likaledes specifikt angivna inskränkningar i deteljest skattepliktiga området. Denna utformning, som kan ses som ett arv fränskattens föregångare, den allmänna varuskatten, medförde att skatten fick ensnävare ram än vad som allmänt gäller för utländska mervärdeskatter. a.blev följden att åtskilliga av sådana tjänster, som tillhandahälls i uppdragsverksamhetoch som ofta utförs åt skattskyldiga företagare, ställdes utanförbeskattningen. Den bedömningen gjordes att man kunde bortse från de kumulativaskatteeffekter som kunde bli följden av att inte inrymma dessa tjänster underskatteplikten. som gått sedan mervärdeskatten infördes harförhållandena ändrats, i vissa delar högst radikalt. Tekniska hjälpmedel harfått en ökad användning och medfört att de skattebelagda förvärven för verksamheternahar ökat. Därmed har inte bara de kumulativa skatteeffekterna blivit störreutan också bidragit till bristande konkurrensneutralitet i beskattningen.Detta motiverar enligt utredningen att skatteplikten för tjänster omprövas ochutvidgas. En utvidgning av tjänstebeskattningen aktualiserar fråganom att även för denna del av beskatiningsområdet tillämpa tekniken med en iprincip generell skatteplikt med specifikt angivna undantag, dvs. den tekniksom tillämpats för skatteplikten för varor. Utredningen har dock avstått frånatt nu föreslå en sådan genomgripande ändring, men konstaterar att de framlagdaförslagen inte försvårar en framtida sådan omläggning. Den fortsatta redogörelsen följer dispositionen ibetänkandet. Tekniska konsulttjänster (avsnitt 3.2) Arbeten i form av projektering, ritning, konstruktion ochliknande utgör nu skattepliktigatjänster, om de avser byggnad eller annan anläggning som utgörfastighet enligt ML, men inte om arbetet avser vara. 44 dragning har medfört attkonsultföretagen inom byggnads- och anlägg- ningsområdet i betydande utsträckning utför bådeskattepliktiga och inte Prop. 1985/86:47 skallepliktiga tjänster. Den verksamhet som bedrivs av tekniska konsultföretag,innefattar ofta forskning, produktutveckling och tekniskt biträde beträffandesådana process- och produktionsanläggningar och annan maskinell utrustning somi merväideskattehänseende räknas som vara. Det är vanligt att de tekniska konsultarbetena i sammaprojekt avser både skattepliktig vara och sådana byggnader och anläggningar somutgör fastighet. Det uppkommer därför i mänga fall en s. k. blandad verksamhetmed därav följande tillämpningsproblem både vad gäller skatteredovisningen hosde enskilda företagen och för skattekontrollen. Flera svenska konsulter bedriver uppdragsverksamhet somavser stora utländska projekt. Vissa delar av sådan uppdragsverksamhet omfattasinte av skattskyldighet och uppdragen belastas därför med svensk mervärdeskatt. Andra problem i den praktiska tillämpningen för detekniska konsultföretagen ligger däri att de i 14 S ML intagna bestämmelsernaom reducerad skatt gäller för arbeten som avser fastighet, men inte förarbeten av samma slag pä varor. Utredningen har kommit till den uppfattningen, att lösningenav nu föreliggande problem ligger i att utvidga beskatiningsområdet till attomfatta samtliga de tjänster som vanligen utförs av tekniska konsultföretag. 1 enlighet härmed föreslår utredningen att skattepliktinförs för tjänst som avser skattepliktig vara och innefattar projektering,ritning, konstruktion och därmed jämförlig tjänst samt för tjänstenproduktutveckling. Med redan gällande skatteplikt för motsvarande tjänster päfastighet kommer alla tjänster som normalt ingår i projekteringsuppdrag attomfattas av skatteplikt och generell skattskyldighet att föreligga för detekniska konsulter som åtar sig sädana uppdrag. Pä detta sätt skapasneutralitet i beskattningen mellan självständiga konsultföretag och deskattskyldiga som i egen regi eller inom en koncern kan utföra samma arbetenoch som därvid enligt gällande regler kan avlyfta ingående mervärdeskatt fördessa arbeten. Av samma skäl som anförts för skatteplikt för nu angivnatjänster föreslår utredningen att skatteplikt införs för tjänsterna kontrolloch besiktning av vad som enligt ML utgör fastighet samt vidare förbyggledning och vissa lantmäteritekniska tjänster eller uppdrag. Därmed uppnäsen i princip generell skattskyldighet för byggkonsulterna och även neutraliteti beskattningen av sådana lantmäteritekniska tjänster, där det föreligger enkonkurrenssituation. För nu skattepliktiga konsulttjänster avseende fastighetutgår reducerad skatt enligt den s.k. 20 procentsregeln. Utredningen föreslåratt denna regel skall gälla även när tjänst av samma slag avser sådan ifastighet installerad utrustning och inredning som räknas som vara enligt 7 stycket ML.