prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag förordar därför att sammanlagt fyra ledamöterskall utses bland företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarintressen,vilket möjliggör representation för var och en av de storaarbetsmarknadsorganisationerna. Ledamötersom företräder arbetslivet och suppleanter för dem bör liksom utsesav regeringen efter förslag från de berörda organisationerna. Erfarenheternaav de regionala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv ärövervägande positiva. Särskilt vid en förstärkt arbetslivsrepresentation isjälva länsskolnämnderna, som jag har föreslagit, anser jag det emellertidinte nödvändigt att denna samverkan regleras centralt. Jag utgår således fränatt vaije länsskolnämnd utformar samverkan med arbetslivet på det sätt som denfinner lämpligast och härvid drar nytta av de erfarenheter som försöksverksamhetenmed de regionala planeringsråden har gett. Delär enligt min mening viktigt att det i länsskolnämndernas sammansättningmarkeras ett samband dels med utbildningsverksamheten i länet, dels medsamhällsplaneringen i stort där. Något skäl för att särskilt markera ett behovav pedagogisk respektive juridisk sakkunskap bland ledamöterna finner jagdäremot inte. Jag förordar i stället att två ledamöter med den angivnainriktningen och suppleanter för dem utses av . F.n.utses ordföranden av regeringen. Denna ordning bör bibehållas. Ordföranden börkunna utses såväl bland de av eller utseddaledamöterna som bland de av regeringen själv utsedda ledamöterna. Dennuvarande mandatperioden för ledamöterna och suppleanterna i länsskolnämndernaupphör med utgången av . Regeringen och bör få utseledamöter och suppleanter enligt de nya reglerna för den mandatperiod sombörjar . Därför krävs en ändring i den nuvarande skollagen. Mitt förslag:Grundläggande bestämmelser om intagningsnämnder las in i den nya skollagen. skall ha minst fem ledamöter. Bland dessa skall finnasföreträdare för gymnasieskolan och samt för allmänna intressen.Ledamöterna skall utses av den eller de statliga eller kommunala myndighetersom regeringen bestämmer. Nuvarande bestämmelser ochderas bakgrund: Frågor om intagning i gymnasieskolan skall i allmänhet prövasav en intagningsnämnd. Prop.1985/86: 10 dernainrättades genom beslut av riksdag (prop, 1964: 171, SäU 1964:1, rskr1964:407), 1vissa fall är en intagningsnämnd gemensam för flera kommuners ellerlandstingskommuners gymnasieskolor. Med undantag för vissa speciella fall utsesledamöterna i en intagningsnämnd av länsskolnämnden, Inlag-ningsnämnderna ärvanligen i administrativt hänseende knutna lill någon skolförvaltning. Degrandläggande föreskrifterna om intagningsnämnder finns i 9 kap.skolförordningen (föreskrifterna ändrade senast genom SFS 1984:209). 24 § skolförordningen skall en intagningsnämnd bestå av dels högst tväskolledare, biträdande skolledare eller lärare i gymnasieskolan, dels enskolledare, biträdande skolledare eller lärare i , dels ensyofunkUonär, dels tre personer som företräder allmänna intressen, Ifråga om och vissa kommuner i dess närhet gäller särskildabestämmelser om förfarandet vid intagning i gymnasieskolan. Dessa bestämmelserinnebär bl. a. gemensamma elevområden för ett flertal studievägar och engemensam intagningsnämnd. Skolförfattningsutredningen:Intagningsnämndernas verksamhet har sådan betydelse för den enskilde att detframstår som naturiigt att reglera nämnderna i lag. Därtill kommer attnämnderna får anses ingå som en väsentlig del i grunderna för det offentligaskolväsendets organisation. Utredningen föreslår därför att i den nya skollagentas in en föreskrift om att intagningsnämnder skall finnas för prövning avfrågor om intagning i gymnasieskola. Dessutom bör i lagen anges det minstaantal ledamöter som skall ingå i en intagningsnämnd liksom i huvuddrag vadledamöterna skall representera. Remissinstanserna:Ett flertal remissinstanser - bl. SÖ och åtskilliga länsskolnämnder finnerdel principiellt riktigt att bestämmelser om intagningsnämnder förgymnasieskolan tas in i skollagen. Ettpar kommuner anser att ledamöter i intagningsnämnderna i fortsättningen bör fäutses av skolstyrelsen i vederbörande kommun och inte som av länsskolnämndenefter förslag av skolstyrelsen. SÖifrågasätter om det är lämpligt alt - såsom skett i utredningens lagförslag -ange att intagningsnämnd skall ha minst sex ledamöter. SÖ erinrar omutbildningsutskottets betoning av udda antal och förord för sju ledamöter(prop. 1978/79:180. UbU 45 s. 60 L, rskr 422, SFS 1980; 1126). Skälför mitt förslag: Jag delar skolförfattningsutredningens uppfattning attgrundläggande bestämmelser om intagningsnämnder bör tas in i den nya skollagen.Jag vill i sammanhanget erinra om att vuxenulbildningsla-gen innehåller sädanabestämmelser såvitt gäller komvux och statens skolor för vuxna. Antaletledamöter måste kunna variera mellan olika intagningsnämnder. I lagen bör endastföreskrivas att antalet skall vara minst fem. Ilagen bör hållas öppet huruvida ledamöterna skall utses av statliga myndigheter(i praktiken länsskolnämnderna eller, i vissa fall, SÖ) eller av kommunalamyndigheter (i praktiken skolstyrelser och utbildningsnämnder). Lagensbestämmelser får sedan kompletteras av närmare föreskrifter i l.ex.skolförordningen. 10.3Kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar Minförslag: 1 förhållande nuvarande lagbestämmelser om att kommunerna skall bedrivauppföljande studie- och yrkesorientering och vidta andra åtgärder till stöd förungdomarna görs vissa preciseringar av uppföljningsinsatserna. Det skall äveni fortsättningen ankomma på skolstyrelsen att hålla sig underrättad om ungdomarnassituation. I övrigt skall den nya skollagen inte innehålla några bestämmelserom att skolstyrelsen skall handha de uppgifter som rör uppföljningsinsatser. Nuvaranderegler och deras bakgrund: Se bilaga 13. Skälför mitt förslag: Den nuvarande regleringen i skollag och skolför ordningframstår som föråldrad i vissa hänseenden. Insatserna bör preci seras. Vidarebör det i större utsträckning få ankomma på kommunerna själva att avgöra vilkauppgifter som skall läggas på skolstyrelsen. Till komsten av en ny skollag ärett lägligt tillfälle alt anpassa reglerna till den utveckling som skett underde . Detbör i lagen slås fast att hemkommunen genom skolstyrelsen skall hålla sigunderrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de inte stadigvarandesysselsättning genom studier i gymnasieskolan eller fast anställning eller påannat sätt, bör hemkommunen enligt lagen vara skyldig att själv eller genomandra erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samt kurser, praktikeller annan liknande verksamhet. Jaghänvisar till lagförslaget (3 kap. 18 S) och specialmotiveringen. Mittförsldg:Det skall inte längie finnas möjlighet att i vissa fall ta in elever igrundskolan endast . Nuvaranderegler: I 32 § tredje stycket i den nuvarande skollagen förutsätts att s. k.vartannatårsintagning skall kunna förekomma i . Av förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m. m. ochskolförordningen framgår att vartannatårsintagning skall kunna förekomma ivissa undantagsfall där elevunderlaget är litet. Enligtstatsbidragsförordningen lämnas bidrag till kostnader för lärar-löner i form avbl,a. s.k. basresurser, som i princip beräknas för varje skolenhet. Såvittgäller elever på låg- och mellanstadierna är tanken att en basresurs i principskall motsvara kostnaderna för en lärare åt en klass. Statsbidragsförordningenutesluter inte att skolenhet fastställer en gemensambasresurs för årskurserna I, 3 och 5 eller 2, 4 och 6. Om sä sker skall enligt6 kap. I § andra stycket skolförordningen inskrivning i för berördabarn ske endast och på Prop.1985/86: 10 Därvid skall de barn anmälas som under kalenderåret fyller sju . Skälför mitt förslag: Vartannatårsintagning innebär att vissa barn i realiteten kantvingas skjuta upp sin skolstart och därmed fä hela utbildningenförskjuten på grund av omständigheter som inte hänför sig till barnen själva.Jag anser att detta är oriktigt frän principiell synpunkt. I den nya skollagenbör därför inte skrivas in någon möjlighet att tillämpa vartannatårsintagning. 10.5 Disciplinära åtgärder mot elever i Mitt förslag:Möjligheten till avstängning av en elev i tas bort. Nuvarandebestämmelser: I 6 kap. 28-30 §§ skolförordningen finns föreskrifter om åtgärderför tillrättaförande av elever i . Föreskrifterna innebär ihuvudsak följande. Omen elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall lärarenpå lämpligt sätt för eleven framhålla vikten av alt han ändrar sitt uppförande.Om det inte hjälper, bör läraren vid personligt samtal med eleven söka utredaorsaken till beteendet, klargöra innebörden av det inträffade för honom ochvarna för upprepning. Läraren får utvisa en elev från lärorummet för högståterstoden av pågående lektion eller låta eleven stanna i skolan.under uppsikthögst efter skoldagens slut. Vidupprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande liksom vidallvarligare förseelse skall saken hänskjutas till rektor. Denne skall tillsammansmed eleven samt elevens lärare och föräldrar söka utreda orsaken tillbeteendet. Rektor skall söka vinna rättelse genom åtgärder som är avpassadeefter elevens individueUa förhållanden. Rektor får därvid tilldela elevenvarning. Omsådana åtgärder inte hjälper eller om elevens uppförande kan antas inverkaskadligt pä andra elever eller andra särskilda skäl föreligger, skall rektorefter hörande av elevvårdskonferensen hänskjuta ärendet till skolstyrelsen.Denna får avstänga eleven från undervisning helt eller delvis under högst tvåveckor av terminen, om eleven under avstängningen erhåller nödvändig tillsyn. Skäloch kommentarer titt mitt förslag: Från vissa håll har kritik riktats motbestämmelserna om disciplinära åtgärder. Kritiken går ut på att bestämmelsernaär uttryck för ett föråldrat synsätt och alt avstängning rimmar illa medskolplikten. Jagvill framhålla att problem som hänger samman med brister i en elevs uppförandei regel kan lösas av skolans personal genom samtal med eleven och andra metodersom inte har karaktär av disciplinära åtgärder. Ienstaka fall kan emellertid en sådan åtgärd som utvisning ur lärorummet föråterstoden av lektionen behöva tillgripas. En elev får inte genom störandeuppträdande hindra undervisningen. Det måste därför - inte minst för andraelevers skuU - finnas en möjlighet all Ullgripa utvisning för att lektionen skall kunna genomföras. Alt den utvisade eleven gårmiste Prop. 1985/86: 10 om viss undervisning som han annars på grund avskolplikten skulle vara skyldig att delta i gör ingen skillnad därvidlag. Överhuvud taget måste Remiss-skolpersonalen få lösa akuta problem på det sättomständigheterna kräver, protokoll Mednuvarande regler kan utvisning från lärorummet som reaktion mot något elevensagt eller gjort under lektionen tillgripas också i rent bestraffningssyfte,alltså även om den fortsalla undervisningen under lektionen inte är hotad.Enligt min mening bör utvisning i rent bestraffningssyfte undvikas. Det kanemellertid i praktiken vara svårt att skilja mellan fall där den fortsattaundervisningen är hotad och andra fall. Härtill kommer att utvisning är en föreleven lindrig reaktion. Episoder med olämpligt uppträdande och åtföljandeutvisning bör inte förstoras upp genom diskussioner i efterhand rörande grundenför utvisningen. Jag är alltså inte beredd att föreslå att nuvarande möjligheterlill utvisning avskaffas eller inskränks. Kvarhållandeupp lill efter skoldagens slut är en åtgärd som knappast kan lösaakuta problem. Däremot kan den - inte minst genom sin avhällande effekt - varaett icke overksamt disciplinärt medel. Kvarhållande utökar den lid som elevenpå grund av skolplikten måste vistas i skolan, lät vara all utökningen ärendast marginell. Å andra sidan kan eleven under kvarhällandel fä denundervisning som han kanske gått miste om under skoldagen genom egen förskyllan.Kvarhållande har då en funktion som ligger i linje med grunden förskolplikten. Kvarhållande är ett lindrigt reaktionsmedel. Jag är inte bereddatt föreslå all del tas bort. Avstängningär en mer ingripande åtgärd. Det är inte något medel för akuta situationer utanhar funktionen som sista steget i en räcka åtgärder mot en elev med svårartadeuppförandeproblem. Risken för avstängning lär inte avskräcka en sådan elev frånfortsall dåligt uppförande. Inte heller lär eleven förändra sitt uppträdande därföratt han varit föremål för en sådan åtgärd. Genom avstängning kan skolan s. a.s. slippa ifrån en störande elev. Men detta gäller bara en tväveckorsperiod.Avstängning kan alltså knappast ha någon praktisk funktion att fylla ur varesig elevens eller skolans synvinkel. Problem av den art som ligger bakomtänkbara avstäng-ningsfall måste angripas på annat sätt, om någon varaktiglösning skall åstadkommas. Jag anser däiför att möjligheten till avstängningbör las bort. Vadjag här anfört beträffande gäller i tiUämpliga delar även andramotsvarande skolformer inom det offentliga skolväsendet. 10.6Frågor om tillsyn över vissa fristående skolor m. m. Mitt förstag: Den nyaskoUagen skall liksom den nuvarande i princip inte innehålla några bestämmelserom frislående skolor för inte längre skolpliktiga elever. Fristående skolor sommotsvarar yrkessärskolor behandlas därvidlag på samma sätt som andrafristående skolor. 1den nya skollagen skall inte heller tas med någon motsvarighet till nuvarande bestämmelseom särskild inspektionsrätt mot skolor som annars inte står under statligtillsyn. Prop.1985/86: 10 Nuvarandebestämmelser: I den nuvarande skollagen finns endast en paragraf som tar siktepå fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever. Det är 51 §, somhandlar om särskild inspektionsrält mot skolor som annars inte står understatlig tillsyn och som tar emot elever . En sådan skola fårinspekteras av den centrala statsmyndighet vars arbetsområde skolan närmasthör (dvs, i praktiken SÖ), om särskild anledning föreligger. Om del vidinspektionen visar sig uppenbart att allvarliga missförhållanden råder inomskolan och rättelse inte vinns genom hänvändelse till skolans ledning, fårmyndigheten vid vite förbjuda fortsatt verksamhet. Beträffande bakgranden tillparagrafen, se SOU 1961:30 s. 828 f., prop. 1962:136 s. 87 och prop. har i sitt lagförslag inte gjort några egentligasakliga ändringar i förhållande till 51 § i den nuvarande skollagen. finns det knappast något vägande skäl att låta åldersgränsen liggakvar vid . Utredningen gick emellertid inte in på denna fråga, eftersomSEH-kommittén då inte hade avslutat sitt arbete. SEH-kommittén:Kommittén har i sitt betänkande (SOU 1983:1) Fristående skolor för inte längreskolpliktiga elever föreslagit alt åldersgränsen i 51 § skollagen skall sänkastill , så att den sammanfaller med den numera gällande myndighetsåldern. Remissinstanserna:Få remissinstanser har yttrat sig över kommitténs förslag rörande den särskildainspeklionsrälten. SÖ tillstyrker den föreslagna sänkningen avåldersgränsen. SÖ anser också att den särskilda inspeklionsrälten bör tillkommainle som och enligt kommitténs förslag bara SÖ utan även länsskolnämnderna. Skälför mitt förslag: När det gäller fristående skolor för inte längre skolpliktigaelever bör man enligt min mening i möjligaste mån undvika lagreglering. Dettagäller även fristående skolor som motsvarar yrkessärskolor. Ensak för sig är att skolor som får bidrag från staten eller från en kommun ellerlandstingskommun ofta har att såsom villkor för bidraget följa vissaföreskrifter och ställa sig under myndighets tillsyn. Det förekommer också atthuvudmannen för en fristående skola som inte får bidrag själv hemställer om attskolan skall ställas under statlig tillsyn. Ett skäl en sådan framställningkan vara t. ex. att skolan vill ha rätt att utfärda betyg enligt bestämmelsernaför gymnasieskolan. Bestämmelseni den nuvarande skollagen om särskild inspektionsrätt mot skolor som annarsinte står under staUig tillsyn och som tar emot elever under viss ålder läraldrig ha Ullämpats. Jag anser att det räcker med bestämmelserna i annanlagstiftning om möjligheter UU åtgärder vid misstanke om brott m. m. Mittförsldg:Den nya skollagen träder i kraft den . Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser samlas i en särskild promul-gationslag. Ettpar tekniska följdändringar görs i promulgationslagen till den nyaomsorgslagen. Enändring som avser ledamöter och suppleanter i länsskolnämnd genomförs redan den1 genom lag om ändring i den nuvarande skollagen. Prop.1985/86: 10 Skäloch kommentarer till mitt förslag: Den nya skollagen ersätter inte endast 1962års skollag utan också bestämmelser om utbildning omsorgslag. Densenare upphör att gälla i och med att den nya omsorgslagen träder i kraft denI , Det förutsätts i omsorgspropositionen att även den nya skollagenkan träda i kraft den . Somjag tidigare framhållit (avsnitt 10.1) bör med hänsyn till mandatperiodernaändringen beträffande länsskolnämndernas sammansättning genomföras redan den Ijanuari 1986, vilket innebär en lag om ändring i den nuvarande skollagen. 1samband med den nya skollagen måste övergångsbestämmelser meddelas iförhällande dels till skollag, dels till bestämmelser om utbildning i1967 års omsorgslag. Enligt min mening är det därför lämpligt att samlabestämmelsema om den nya skollagens ikraftträdande och övergångsbestämmelsernai en särskild promulgationslag. Promulgationslagentill den nya omsorgslagen behöver ändras, eftersom där nu endast förutskickasatt särskilda bestämmelser kommer att utfärdas om annan undervisning förpsykiskt utvecklingsstörda än undervisning i förskola. Dennya skollagen föranleder ändringar även i vissa andra lagar. Jag ämnaråterkomma med förslag till sådana ändringar i ett senare sammanhang. Ocksåandra författningar än lagar påverkas av den nya skollagen. Till dessa andraförfattningar hör skolförordningen, specialskolförordningen,sameskolförordningen och omsorgsstadgan. Det kan möjligen bli aktuellt att låtadessa författningar ersättas av en ny förordning för var och en av skolformernagrundskolan, gymnasieskolan, specialskolan, sameskolan och särskolan. Jag harerfarit att skolförfattningsutredningen ämnar lägga fram ettslutbetänkande med förslag till dels en för olika skolformer gemensampersonalförordning, dels olika förordningar om utbildningen inom skildaskolformer. 1 enlighet med vad jag nuanfört har inom upprättats förslag till 5 1985/86. 1985/86:10 1. lagom ändring i skollagen (1962:319), 2. skollag, 3. lag om införande av skollagen(1985:000), 4. lag om ändring i lagen(1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. Lagförslag4 har upprättats i samråd med chefen för . LagförslagI bör fogas lill protokollet i detta ärende som hilaga 15 och lagförslagen 2-4som hitaga 16. Lagförslagen 2-4innehåller bestämmelser över vilka lagrådets yttrande bör inhämtas. 13 Specialmotivering till förslaget till skollag Lagens disposition m. m. Skolförfaltningsutredningenslagförslag innebär stora tekniska och språkliga förbättringar i förhåUandetill den lagtext som utredningen hade att se över. Som jag framhöll redaninledningsvis har skollagen ändrats efter det att utredningen ladefram sitt betänkande. Härtill kommer att åtskilliga sakfrågor, som utredningeninte hade anledning att gå in på, nu avses bli lösta i samband med tillkomstenav den nya skollagen. Dessa omständigheter gör att jag har att utgå från delvisandra förutsättningar än dem som låg till grund för utredningens arbete, någotsom påverkar såväl sakinnehåll som disposition och terminologi. Utredningenslagförslag har varit vägledande för mkt förslag till ny skollag, menavvikelserna är gunska många. De flesta beror heU eller delvis på de nyaförutsättningarna. Vadgäller lagens allmänna disposition har jag följt huvudprinciperna för kapitelindelningeni skolförfattningsutredningens lagförslag. Mitt förslag till skollag har tolvkapkel med följande rubriker: 1 kap. Allmänna föreskrifter, Det offentligaskolväsendets allmänna organisation, Skolplikt och rätt tUlutbUdning, 4 kap. Grandskolan, 6 kap. Särskolan, 7 kap. Specialskolan, 8 kap. Sameskolan, 1 kap. Allmänna föreskrifter innehåller bestämmelser om lagens tUlämpningsområde och om aUmänna mål förden utbildning som samhället anordnar för barn och ungdomar. Vidarepresenteras olika skolformer med uppgift om huvudmannaska- Prop. pet.I kapitlet finns också bl. a. vissa definitioner av termer som används i lagen. (1 kap. 1 och 2 §§) 1§ Genom , gymnasieskolan och andra motsvarande skolformeranordnar samhället utbildning för barn och ungdomar. Utbildningensallmänna mål är att ge eleverna kunskaper, utveckla deras färdigheter och isamarbete med hemmen främja deras utveckling till harmoniska människor och tilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Jfrdels 1 § skollag och 19 § omsorgsstadgan, dels I kap. 3 § iskolförfaltningsutredningens lagförslag. Paragrafensförsta stycke tjänar som en inledning och bakgrund till det andra stycket därutbildningens allmänna mål anges. "Andramotsvarande skolformer" i samhällelig regi är särskolan, specialskolanoch sameskolan (se 1 kap. 4-6 §§). I lagtexten talas omutbildning för "barn och ungdomar". Jag får i den delen hänvisa tillvad jag anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2). Av 3 kap, 19 § framgåratt särskolan förutsätts ha elever upp till 21 och i vissa fall ålder.För gymnasieskolan finns inga åldersangivelser men den är inriktadhuvudsakligen pä ungdomar i åldern . Utbildningensmål anges i den nuvarande skollagens första paragraf. förslag har målparagrafen sin plats i 1 kap, 3 §,Åtskilliga remissinstanser har uttryckt önskemål om att skolans mål skall angesi lagens första paragraf. Underårens lopp har i lagstiftningsarbetet i olika sammanhang framhållits attskolan har ett ansvar för elevernas fostran. Del kan nämnas att riksdagenssärskilda utskott uttalade bl. (SäU 1950:1 s. 109): Arbetetmed kunskapsstoffet är tillika en del av skolans personlighets-danande uppgift.Genom att i all sin handledning av de uppväxande målmedvetet främja de godaanlagens utveckling och motverka böjelser, som kunna bli till skada, kan skolangöra sitt för att skapa harmoniska människor, villiga och skickade för ettframtida samarbete för det gemensamma bästa. Kunskapsmeddelelsen är såledesblott en del av den allmänna fostran, som skolan måste ge de uppväxande. Ibetänkandet (SOU 1978:4) Skolplanering och skolstoriek anförde utredningen omskolans inre arbete (), att det inte är tre isolerade delmål som anges i dennuvarande skollagens 1 § utan snarare tre aspekter på ett och sammaövergripande mål, nämligen "att främja elevernas allsidiga Prop.1985/86: 10 personlighetsutveckling".Enligt den mening som framförs i betänkandet omfattar den allsidigapersonlighelsuivecklingen dels utveckling av kunskaper och färdigheter, delsemotionell och fysisk utveckling, dels social utveckling (s. 71). -Somjämföielse kan nämnas att i 12 S soci;iltjänstlagen (1980:620) användsuttrycket "allsidig personlighelsutveckling" i en mera inskränktbetydelse. Del föreskrivs nämligen att socialnämnden bl. a. skall "i närasamarbete med hemmen främja en allsidig personlighelsutveckling och en gynnsamfysisk och social utveckling hos barn och ungdom ....". Skolföriätlningsutredningenpekar på att man som en sammanfattande benämning på vad som avses med"elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar" i skollagen skulle kunna användaulliycket "allsidig personlig utveckling". I sammanhanget framhållsati den närmare innebörden av skolans mål utvecklas utförligt bl. a. iläroplanerna. Mångaremissinstanser har framfört synpunkter på målparagrafens innehåll. Jaghänvisar lill sammanställningen i bilaga 5 (avsnitt 3.2). Föregen del finner jag inle skäl att föreslå annat än smärre redaktionellajämkningar i förhällande till nuvarande lydelse. 1lagtexten talas om utbildningens "allmänna mål". Mål som avser enviss skolform framgår av vissa andra bestämmelser i lagen.