prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — gick till enskilda och kommunala arbetsgivare saml affärsverken.Den sistnämnda sektom svarar således för av utgifterna, mensysselsätter nästan hälften av de anställda med lönebidrag. Det är enligt min mening angeläget att en ökadandel av placeringar med lönebidrag kan ske inom näringslivet och hos kommuner och landsting. Det skulle innebära ökade möjligheter för de lönebidragsanställda att övergå tUl anstäUningar utan särskilt stöd från arbetsmarknadsmyn digheterna. Det skulle dessutom medföra en dämpning av kostnadsutveck lingen, eftersom bidraget trappas ner inom dessa sektorer. Genomintroduktionsbidraget och del särskUda lönebidragel har möjlig- Prop.1985/86:100 hetema atl placera arbetshandikappade inom näringslivet samt hoskom- Bil. 12 muner och landsting ökat. Jag förordar alt anlalet platser medsärskilt lönebidrag utökas med 1200 fill 3800 platser för att fler,-sökandeskall kunna placeras hos dessa arbetsgivare. Dämtöver finns platser, som /87 disponeras för särskilda insatser i Uddevalla- ochBergslagsregionerna. Vidare räknar jag med att ca 3 000 personer skall kunnaomfatlas av introduktionsbidrag under /87. Antalet'anställda med lönebidrag hos allmännyttigaorganisafioner har under /85 ökat med drygl 900 personer. Sedanlönebidrags-reformen infördes har den årliga ökningen hosorganisationerna legal genomsnilfiigl omkring tusentalet personer, med undantagför /84, då ökningen begränsades till 500 personer. Denjämförelsevis höga bidragsnivån i kombination med all kommuner i ickeobetydlig omfatlning täcker den lönekostnad som överstiger statens bidrag, harsannolikt medverkat tUl denna ulveckling. Som jag anfört anser jag detangeläget att anställning med lönebidrag kommer till stånd inom en väsentligtbredare sektor av arbetsmarknaden. Jag förordar därför atl den fortsaitaökningen av antalet lönebidragsanslällningar hos de allmännytligaorganisafionerna begränsas. har tidigare avvisat liknande förslag.Enligt min mening har dock situafionen förändrats genom att det särskilda lönebidragethar tillkommit. Jag har föreslagit en betydande ökning av anlalet platsermed sådant bidrag inom näringsliv och kommuner. En viss fortsatt expansion avplatsema hos de allmännytliga organisationema bör dock kunna ske. Jag bedömeratt ökningen bör kunna uppgå fill ytterligare 500 platser under budgetåret1986/87. För fortsatt utbildning av personalen vidarbetsförmedlingar, m. m. med anledning av den delvisförändrade inriktningen av anpassningsverksamheten bör AMS få använda högst425 . För Anställning med lönebidrag beräknar jag2992179000 kr. Under anslaget beräknade medel för budgetåret1986/87 uppgår därmed tiU . (-(- . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har anfört om ändraderegler för bidrag tUl Arbelshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp, 2. till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 2 776 072 000 1985/86 Anslag 2 822 000 0001980/87 Förslag 3 052 000 000 Frånanslaget ulgår bidrag fill dels för läckan- Prop.1985/86: 100 de av underskottet i verksamheten vid verkstädema för skyddatarbeie. 12 dels för investeringar. Beräknad ändring1986/87 Driftbidrag 2 491 000 000 + 277 000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 321 000 000 + 56 000 000 investeringar 10 000 000 + 65 000 000 2 822 000 000 +398 000 000 + 206 000000 + 29 000 000 5 000 000 + 230 000 000 Samhällsföretagsgmppenomfattar den centrala stiftelsen - Samhällsföretag - och 24 regionalastiftelser/företag. Företagsgmppen skall ge avlönat arbete och en trygg ochmeningsfuU sysselsättning åt arbetshandikappade, som inle kan få arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen disponerar samtliga platser iskyddat arbete hos företagsgmppen och anvisar de personer som är i behov avsådant arbete. Verksamheten inom företagsgmppen skall bedrivasaffärsmässigt och vara en del av det svenska näringslivet. Det innebär attföretagsgmppen skall iaktta de regler och principer som normalt tillämpas inäringslivet. Företagsgmppen har ca 340 verkstäder i 219kommuner. Genom sammanslagningar och omdisponeringar har antalet verkstäderefter hand minskat med 30 sedan företagsgmppens tiUkomsl . Vissaytteriigare sammanslagningar kan fömtses under /87. Den allmänna inriktningen av företagsgruppensutveckling följer det handlingsprogram som Samhällsföretag överlämnade tillregeringen i rapporten fram t. o. m.1988/89. Företagsgmppen planerar för fortsalla stmktureUaförändringar, bl.a. vad gäller produktions- och marknadsslmktur, i syfte attäven framgent kunna motsvara statsmakternas krav på resultatförbättringar ochdärmed lägre statsbidrag. Det gäller bl.a. utvecklingen av nya verksamhetsområdenoch nya samarbetsformer med olika företag, såsom inbyggda verkstäder ochentreprenadverksamhet. Koncentration till etl mindre antal affärsområden perverkstad/företag samt intensifierad marknadsbearbetning av den offentligasektom ingår också i åtgärdsprogrammet. Dessutom kommer företagsgmppen attarbeta för att få licenstillverkning från utländska företag samt att få andrasvenska företag att lägga ut tUlverkning till Samhällsföretagsgmppen i ställetför att importera från utlandet. För att SamhäUsföretag skall kunna motsvarade ekonomiska och arbetsmarknadspolitiska krav som statsmaktema ställer är det,enligt stiftelsens uppfattning, av avgörande betydelse attstmkturförändringarna kan genomföras som planerat. Detta fömtsätter atlföretagsgmppen tillförs erforderliga investeringsmedel. Detta är specielltangeläget nu eftersom företagsgruppen under mångaår har fått begärda ägartillskott kraftigt Prop. 1985/86:100 reducerade,vilket har medfört etl ackumulerat investeringsbehov inom Bil. Inom personalområdel fortsältéi- arbelel med atlutveckla verkstadsplaneringen mot en integrering av sociala och affärsmässigamål på verk-sladsnivå. Dessutom genomförs insatser för atl öka övergångarnatill den reguljära arbetsmarknaden, bl.a. i form av planerad arbetsväxling,inrättande av särskilda konsulentbefaltningar och yrkesleknisk utbildning.Företagsgmppen planerar även för fortsatia åtgärder inom arbetsmiljö, tekniskanpassning, information och ledamtveckUng. Samhällsföretag anser det nödvändigl att ökautnyttjandet av förelagsgruppens kapacitet med hänsyn lill de stora behoven avfler arbetsfilUällen för arbetshandikappade. Sfiftelsen föreslår, i samråd medAMS, en ökning av antalet arbetstillfällen . Sysselsättningen budgetåret1986/87 mätt i antal bidragsberättigade arbetstimmar föreslås därmed ökas med900000 tUl 30,9 miljoner (exkl. vissa särskilda insalser i bl. a. Malmfälten). Under del kommande budgelårel beräknasföretagsgmppen härigenom kunna få ca 26900 arbetshandikappade anställda och ca5 100 direkt anställda (tjänstemän och arbetsledare m.fl.) eller sammanlagt ca32000 anställda. Detta innebär en ökning med ca 1100 från /85.Ökningen hänför sig helt tiU arbetshandikappade. Antalet direkt anställdaberäknas minska någol. Samhällsföretaghar gjort en långsiktig bedömning av företagsgmppens lägsta möjligabidragsbehov, utan alt de sociala målen åsidosätts. Anslagsframställningen ärbaserad på de övergripande bedömningar som därvid har gjorts bl. a. i vad avserde framfida behoven av statliga bidrag. Bedömningen bygger på följandeförutsättningar och antaganden: - den allmännainduslrikonjunkturen i försvagas någol - kostnadsökningarna för löner,insatsvaror m. m. blir lägre än - sysselsättningsökningen /87 blir - det pågående strukturarbetetinom företagsgmppen kan genomföras planenligt - den befinfiigaföretagsindelningen ligger fasl. Särskill de tre första punktema är, enligtstiftelsens mening, av gmndläggande betydelse för beräkningen avrörelseintäkter resp. -koslnader. Då företagsgmppens behov av statliga bidrag tillväsentlig del är avhängigi av affärsmässiga fömtsättningar (konjunktur,konkurrens, valutakurser m. måste starkt betonas att beloppsmässigtrelafivt stora avvikelser kan uppkomma enskilda år. Behovel av driflbidrag för budgetåret1986/87 beräknas till 116,av lönekostnaderna för de arbetshandikappade anställda vid . Om nuvarande volym om be hålls oförändrad beräknas en procentsats av 117,5 vara nödvändig på gmnd av sämre utnyttjande av anläggningstillgångama. 10 1985/86. utgår från ett beräknat rörelseunderskottom 2768 milj. kr. enligt följande Prop. 1985/86: 100 specifikation.Jämförelse görs med preliminärt utfall för /85 Bil. 12 resp.budgeten för /86. Budgetår (milj.kr.) 1984/85 1985/86 1986/87 (prel.utfall) (budget) Lönekostnader för arbetshandikappade Lönekostnader för direkt anställda Övrigadriftkostnader (netto) Dr i f tunder skott Driftunderskott i procent av löne kostnader för arbetshandikappade 123,8 120,0 116,3 Antal arbetstinmiar (miljoner) 29,0 30,0 30,9 Beräknat driftunderskott för /87innebär en minskning av bidragsbehovet jämfört med detpreliminära utfallet för /85 och jämförtmed budgeten för /86. De senaste årens snabba resultatförbättringar har ihög grad underlättats av gynnsamma konjunkturfömtsättningar. Under budgetåret1985/86 förutses en försvagning av konjunkturen, med en lägre ökningstakt förfaktureringen som följd. För /87 fömtses en ytterligare konjunkturdämpning.Fakturering och förädlingsvärde fömtses därför /87 endast kunnaöka jämfört med föregående år. Budgetåren 1983/84 och 1984/85 varmotsvarande ökningstakt . Den avtagande ökningstakten förklaras tiUviss del också av en förväntad långsammare prisutveckling /87. Den beräknade ökningen av fakturering ochförädlingsvärde /87 fömtses primärt kunna nås genom ettsuccessivt förbättrat produktsortiment, nya och utvidgade samarbetsavtal förunderleveranser till svensk industri, fortsatt intern stmkturering samt enfortsatt produkfions-teknisk utveckling för att bättre utnyttjaproduktionsresursema. Beräknad fakturering om 2800 milj. kr. budgetåret1986/87 innebär således en ökning med 770 mUj. jämfört med preliminärtutfall för /85 och 400 milj. kr. jämfört med budgeten /86. Detta måste bedömas som en högt ställd målsättning, somkräver stora försäljningsframgångar. I löpande priser beräknas materialkostnaderna ökamed 405 mUj. jämfört med preliminärt utfall för /85 och med 210 milj. kr. jämfört med budgeten för /86. Dessa ökningar kan helt hänföras till ökad fakturering. i företagsgmppens histo ria beräknas materialkostnaderna /86 endast öka i samma takt som faktureringen. har materialkostnadema ökat snab- 146 ökningenav de övriga driftkostnaderna beräknas till 188 milj. kr. jäm- Prop.1985/86: 100 fört med preliminärt utfall för /85 och lill 98milj. 12 jämfört med budgeten för /86. Av dessakostnader hänförs 80 resp. 45 milj. kr. fill ökningarna äv produktionsvolymenoch tUl antalet arbetshandikappade efter avdrag för positiva effekter avrationaliseringsålgärder. Resterande 108 resp. 53 milj. kr. Bidrag tiU fastighetsfonden. SamhäUsföretagslokaUillgångar i egna fastigheter uppgår lUI ca 800000 kvm lokalyta. Av dennayta är ca 160000 kvm förråd. Därutöver förhyrs ca 300000 kvm. Samhällsföretag har i denna och tidigareanslagsframställningar beräknat avskrivningarna på fastighetsbeståndetsåteranskaffningsvärde i enlighet med de principer har antagit vidföretagsgmppens bildande (prop. 1978/79:139). Företagsgmppen har dock tilldelats avsevärt lägrebelopp än vad som motsvarar avskrivningar beräknade på fastighetsbeståndets återanskaffningsvärde.Detta innebär att företagsgmppen på sikl inte kan behålla fastighetsbeståndetvid nuvarande volym och standard. Om avskrivningarna också fortsättningsvisreduceras på detta sätt blir följden att andelen egna fastigheter måste minskatill förmån för förhyrda lokaler. Detta kommer atl innebära avsevärthögre kostnader för företagsgmppen med åtföljande ökat bidragsbehov. Stiftelsen betonar därför nödvändigheten av attavskrivningama beräknas på fastighelemas återanskaffningsvärde och atl medeltilldelas företagsgmppen i enlighet därmed. När en föråldrad byggnad ersätts blirerfarenhetsmässigt den nya byggnaden någol slörre främst på gmnd av de kravsom finns reglerade i lagar och bestämmelser. Vid en beräkning av återanskaffningsvärdelav del egna fastighetsbeståndet bör därför, enligt stiftelsen, hänsyn också taslill detta större ytbehov, som lågt räknai är . Det genomsnUtligaåteranskaffningsvärdel, beräknat tiU . per kvm för verkstadsytor ochtill . per kvm för förrådsytor, blk då 3450 milj. kr. Kostnader och intäkter för fastighetsförvaltningenberäknas för /87 enligt följande: Avslcrivningar 190,6 Övriga kostnader (externa hyror, räntor, Om avskrivningsmedel ej tilldelas företagsgmppenbaserat på återanskaffningsvärdel föreslår stiftelsen en maximal reduktion med20% av ovan angivna 190,6 milj. kr., dvs. ett lägsta tilldelat belopp om 152,5milj. Investeringama /87 avseslånefinansieras med belopp motsvarande amorteringarna pä tidigare upptagnafastighetslån. Amorte-ringama har beräknats tUl 80 milj. kr. Låneutrymme, someventuellt inte tasi anspråk under budgelårel, balanseras filt efterföljande år för alt klara Prop. 1985/86: 100 de variationer i de årliga investeringarna som av olika skäl uppstår. ÄgartUlskott för investeringar. I tidigareanslagsframställningar har Samhällsföretag begärt ägartillskott för särskildainvesteringar, ulöver de investeringsmedel som ingår i driftbidraget resp.bidraget till fastighets-kostnaderna. Som motivering har anförts behov avomdisponering av arbetstillfällen inom och mellan länen, omstmkturering av verksamhetensaml arbelsmiljöålgärder som inle har kunnat tUlgodoses med ordinarieinvesteringsmedel. Endasl en mindre del av begärda ägartillskott har beviljats. För att Samhällsföretagsgmppens långsiktigaresultalmål skaU kunna uppnås krävs, enligt stiftelsen, fortsatta förändringari företagsgruppens produktions- och marknadsslmktur, vilkel i sin tur ställerkrav på omfattande investeringar. Dessa behov kan inle tillgodoses medordinarie investeringsmedel, särskilt om avskrivningsmedel inte tilldelas företagsgruppenmotsvarande avskrivningar på fastigheternas återanskaffningsvärde. Genomlidigare års kraftiga nedskärningar av begärda ägartillskott finns del nu ocksåetl ackumulerat investeringsbehov, inte minst vad gällerarbetsmiljöförbätlringar. Behovel av investeringsmedel förstärks också av atlnuvarande timbe-grånsning släUer ökade krav på omdisponering avverksladsresurser mellan olika län och mellan företag för att nå en jämnarefördelning av arbetstillfällen. Anställning av fler gravt handikappade kräverockså ökade investeringar i förbättrad arbetsmiljö och teknisk anpassning.Samhällsföretag har därför i sin särskilda rapport räknat med ettägartillskott om 75 milj. kr. för budgetåren 1986/87-1988/89. För /87 begär Samhällsföretagsålunda 75 milj. kr. i form av ägartillskott. Samhällsföretag hemställer omatl långsiktigt få fastställt såväl sysselsättningsnivå som ekonomiska ramarför verksamheten fram t. o. m. /89. TUI gmnd för ell sådant långsiktigt beslut harstiftelsen gjort en långtidsbedömning av behovel av driflbidrag ochbidragsberättigade timmar enligt följande: Driftbidrag (%) 120,0 Sysselsättningsvolyra (miljoner bidragsberättigade timmar) 30,0 Stiftelsens bedömning fömtsätter ett ägartillskottom 75 milj. kr. och beräkning av avskrivningarna inom fastighetsfondenpå sätt som har gjorts för /87. Samhällsföretag understryker den betydelse somstatsmakternas be dömning av företagsgruppens långsiktiga sysselsättningsvolym och bi dragsnivå tillmäts. Verksamhetens karaktär gör uttalade långsiktiga be- ' ° dömningarnödvändiga för att man och på längre sikl skall kunna Prop.1985/86:100 lillgodose högt ställda sociala och ekonomiska krav. Den nya organisationen övertog en splittradverksamhet med dålig affärsmässighet och en bekymmersam kostnadsutveckling.Verksamheten hade dessutom oklara sociala och arbetsmarknadspolitiska mål. Sedan tiden för sin tillkomst har företagsgmppenvarit föremål för flera översyner. Syftet har främst varit att mot bakgmnd avdet statsfinansiella läget överväga möjlighetema att minska behovet av bidragtill företagsgruppen, översynerna har - senast genom rapportenSamhällsföretagsgmppen fram t. o. m. 1988/89 - utgjort underlag för ettomfattande effektiviserings- och rationaliseringsarbete inom företagsgmppensom medfört ell kontinuerligt minskat behov av bidrag i reala termer. Behovetav statsbidrag, uttryckt i procent av lönekostnadema för arbetshandikappadeanställda, har minskat sedan företagsgmppens liUkomst. Företagsgmppenhar således i detta avseende svarat mot de krav som statsmaktema ställde vidföretagsgmppens bildande. Den statsfinansiella situationen kommer ävenframledes att innebära krav på bidragsminskningar. Direktiven för översynsarbetena har genomgåendehaft förbehållet att de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen inte fåräventyras. 1 debatten om Samhällsföretagsgmppens verksamhet har dock i skildasammanhang framförts farhågor om att de ekonomiska krav som ställs på företagsgmppenändå kan påverka möjligheten att uppfyUa dessa mål. Regeringen har därför i febmari 1985 givit AMS iuppdrag att, i samråd med , studera hur de socialaoch arbetsmarknadspolitiska målen för den skyddade verksamheten inomföretagsgmppen har kunnat uppfyllas. Därvid skall både den hilfillsvarandeulvecklingen och en bedömning av fömtsättningama redovisas. Uppdraget, som kan redovisas successivt idelområden, skall slutredovisas tiU regeringen . har i betänkandet (Ds A 1984:12)Vägar till arbete för handikappade bl.a. lagt fram förslag som rör ökadövergång från skyddat arbete liU den reguljära arbetsmarknaden. Kommittén framhåUer inledningsvis atl den stödjer SamhäUsföretagsplaner på att få tiU stånd ytterligare inbyggda verkstäder med olikaorgani-sationsmodeUer samt att pröva entreprenörverksamhet. Härigenom borde,enligt handikappkommittén, övergång till den reguljära arbetsmarknaden kunnaunderlättas genom de kontakter som skapas mellan uppdragsgivarna och dem somutför entreprenaduppgiftema. För egen del betonade jag redan i 1985 årsbudgetproposifion min positiva inställning till verksamheten med inbyggdaverkstäder och entreprenader. Utvecklingen bör, som kommitlén framhåller, kunnaleda till ökad utslussning av arbetshandikappade, men också tUlkostnadsbesparingar. föreslår att de personer som haranvisats skyddal arbete regelbundet genomgår en reell arbetsmarknadsprövning. enperson anvisas skyddat arbete bör del, enligt kommittén, göras klart att Prop. 1985/86:100 detta arbeie inte är permanent. Arbetsförmedlingen börgemensaml med Bil. 12 den sökande lägga upp en rehabiliteringsplan, dvs.ett program för när man på nylt skall pröva möjligheten tiU arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Kommitlén anser vidare att resurserna för denindividinriklade planeringen inom SamhäUsföretagsgmppen är otiUräckliga.Kommittén föreslår därför att det inom företagsgmppen skapas utrymme föranställning av arbelskonsulenter med uppgift att della iproduktionsplaneringen. Uppgiften för dessa skall vara att se tUl attfömtsättningar skapas för att de enskildas behov som fastslagUs irehabiliteringsplanen tillgodoses. I konsulentens uppgifter bör även ingå attunder stödja de arbetshandikappade när de har kommU ut på den reguljäraarbetsmarknaden. SamhäUsföretag har i sitt yttrande över betänkandetanfört bl.a. följande: "Vi ser med tillfredsställelse att ...diskussionen kring målet för det skyddade arbetet blivU något mernyanserad. Det betraktas inte längre som ett misslyckande för del skyddadearbetet, att flertalet inte kan övergå till den reguljära arbetsmarknaden.Tvärtom betonas ofta att del är fråga om en mycket påtaglig och framgångsrikrehabilitering, om en person med ett svårt handikapp kan fullgöra ett arbeteinom Samhällsföretagsgmppen. Detta är en mycket viktig och grandläggandeutgångspunkt för överväganden beträffande övergångarna fill den reguljäraarbetsmarknaden." Jag delar i allt väsentligt SamhäUsföretagssynsätt. Av detta följer att införandet av rehabUiteringsplaner för enskildaanstäUda måste ske med utgångspunkt från bedömningar av de enskildaarbetstagarnas fömtsättningar och behov. Alt generellt införa en planering förutslussning för varie enskild arbetstagare anserjag således inte lämpligt. Detskulle kunna leda tiU en dålig arbetssituation och stress för den enskUdeanställde och dessutom förorsaka avsevärt onödigt arbete. Förslaget om anställning av arbelskonsulenter inomföretagsgruppen för alt stödja arbetstagarna vid och efter övergången till denöppna arbetsmarknaden har delvis redan tUlgodosetts inom Samhällsföretag.Försöksverksamhet med arbelskonsulenter har bedrivits vid femregionala företag. För atl underlätta en ökad övergång tUl den öppnaarbetsmarknaden föreslår kommittén att den som praktiserar utanförföretagsgmppen skall få behåUa sin anställning medlön och andra anställningsförmåner som han eller hon har vid Samhällsföretag.Av samma skäl föreslår kommittén att den som går över tUl ett arbete på denreguljära arbetsmarknaden och därvid får lägre lön skall ges en utfyllnadslönfrån Samhällsföretag under en övergångstid, lämpligen . Jag är inte beredd att biträda dessa förslag.Frågan om praktik utanför företagsgmppen bör lösas med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag anser vidare, i likhet med Samhällsföretag och flera andra remissin stanser, att lönen inte på något avgörande sätt hindrat övergångar till den öppna arbetsmarknaden. Lönenivån inom Samhällsföretagsgmppen mot svarar av nivån för berörda i övrig industri. faktum att del årligaantalet övergångar nära fördubblats sedan Samhälls- Prop. 1985/86:100företags tUlkomst tyder heller inte på att det skulle behöva införas någon Bil. 12 form av lönegaranti för dem, som går ut på den reguljäraarbetsmarknaden. Jag kan i detta sammanhang konstatera attSamhällsföretag räknar med atl drygl 600 anställda skaU övergå till arbeteutanför företagsgmppen under /86. Ökningen kan ses som ettresultat av insatserna för att sfimulera utslussning - utbildning, avtal omåteranställningsrätt, ökat samarbete med arbetsförmedlingen, inskolningsbidragtill verksläder som nyanställer ersättare för utslussade, information tillarbetsgivare m. m. Försök med nya arbetsformer och verksamheter underlättarockså övergångar till annat arbete. Regeringen har och den 21 november1985 uppdragU åt Samhällsföretag att utöka den skyddade verksamheten inomBergslags-och Uddevallaområdena med 100000 resp. 60000 arbetsfimmar. Bakgmndentill detta var det svåra sysselsättningsläget i regionerna, särskUt för dearbetshandikappade. Ett motsvarande uppdrag gavs till stiftelsen ochgällde då Malmfaltsområdet. Sttftelsen har i sin anslagsframställning /87 på nytl hemställt om att ett långsiktigt mål fastställs försåväl sysselsättningsnivå som ekonomi fram t.o.m. /89.Stiftelsen understryker betydelsen av en sådan långsiktig planeringsram. Sfiftelsens bedömningar innebär att man kommer fill107,i driftbi-dragsbehov för /89. Till detta kommer ett behovav ägar-fillskott om 75 milj. kr. för vart och elt av budgetåren. Enligt minmening uppfyller denna målsättning inte lUl fullo de sparmål som regeringenlagt fast för företagsgmppen. Mot bakgmnd härav och av de uttalanden somgjordes om ägartillskott då organisationen (prop.1977/78:139, AU 29, rskr 293) kan jag inte biträda stiftelsens hemställan omlångsiktiga planeringsramar. Jag är således inte beredd att nu föreslåutfästelser om de ekonomiska fömtsättningarna för budgetåren efter det närmastföljande. Stiftelsens anslagsframställning för /87 kommer därföratt behandlas på sedvanligt sätt. Stiftelsen har hemställt om att antaletbidragsberättigade arbetstimmar skall höjas från 30 mUjoner innevarandebudgetår till 30,9 miljoner /87. TUl detta kommer de 300000arbetstimmarna avseende särskilda sysselsättningsskapande ålgärder iMalmfälten, UddevaUa och Bergslagsregionen. För egen del är jag, främst avstatsfinansieUa skäl, inte beredd att förorda någon ökning av anlaletbidragsberättigade arbetstimmar. Det bör dock liksom hittUls fa ankomma påregeringen att vid behov öka antalet arbetstimmar under budgetåret.