prop · G90348 · 1985-12-31 00:00:00 — Kostnadernaför bidrag till fondens verksamhet under budgetåret bör bestridas genomomfördelning av de medel som totalt finns tillgängliga underbostadsdepartementets huvudtitel. Som jag har sagt har statsmakternaredan vidtagit vissa åtgärder för dem som drabbats av byggskador. Jag tänker påde ränte- och amorteringsfria tilläggslån som f. n. kan lämnas till sådanaåtgärder i bostadshus som annars inte skulle kunna finansieras genom husetsekonomiska bärkraft. Efterfrågan pä sädana tilläggslån som avser byggskadorhar varit begränsad. För att finansiera kostnaderna för den av migföreslagna fonden för fukt- och mögelskador bör - i avvakten pä riksdagensbeslut - den ram som har anvisat (prop. 1984/85: 100 bil. 13, BoU 13,rskr 230) för tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfelm.m. minskas med lOmilj.kr. för och med lOmilj.kr. för första halvåret1986. Jag avser att återkomma lill regeringen med den frågan vid ett senaretillfälle. Tillfrågan om medel för bidrag till fonden under /87 återkommer jagi samband med min anmälan till budgetpropositionen för detta budgetår. Ändrade villkor för tilläggslån Mitt förslag:Tilläggslän skall inte lämnas för avhjälpande av fukl-och mögelskador iegnahem. Tilläggslån bör kunna efterges, oavsett för vilket ändamål de harlämnats. Jag vill avslutningsvis taupp vissa frågor som rör tilläggslån. Lån enligt bestämmelserna i förordningenom tilläggslän för ombyggnad av bostadshus m. m. kan lämnas bl. a. för attläcka en del av kostnaden för åtgärder i syfle att avhjälpa mer omfattanderöt-, mögel-, fukt- och korrosionsskador eller bygglekniska brister beträffandesäkerhet eller hälsoskydd. Tilläggslån lämnas endast för den del av kostnadensom överstiger husets ekonomiska bärkraft efter ombyggnaden. Tilläggsiånetär frän början ränte- och amorteringsfritt. Prop.1985/86:48 omprövas . Vid omprövningen avskrivs de amorteringarsom skulle ha gjorts . Därefter prövas om fastighetensekonomiska bärkraft är sådan att någon del av tilläggslänet kan görasräntebärande och amorteras. Återstående del av tilläggslänet ges fortsatt ränte-och amorteringsfrihet under . Den del av tilläggslänet somvid lånetidens slut alltjämt är ränte- och amorteringsfri efterges. Omen fastighet som har tilläggslån säljs under länets löptid, skall enligt nuvaranderegler ränte- och amorteringsfriheten upphöra för den del av länet sommotsvarar skillnaden mellan det vid senaste omprövningen beräknadefastighetsvärdet och köpeskillingen, om denna är högre än nyssnämnda värde.Återstående del av tilläggslänet får köparen överta på oförändrade villkor. Omköparen vägrar att överta lånet måste säljaren återbetala del, oavsett omförsäljningen sker med vinsl eller inte. Erfarenhetenvisar att det i praktiken kan vara omöjligt alt sälja ett hus med lilläggslänom inte köparen är beredd alt överta delta län. Låntagaren kan därmed hamna iorimliga situationer om exempelvis familjeförhållandena eller de ekonomiskaförhållandena ändras. Jag anser alt en sådan ordning inte kan bestå. Låntagarenbör vara skyldig alt lösa endast den del av länet som täcks avförsäljningspriset, förutsatt atl delta inte uppenbart understigermarknadspriset. Jag förordar därför att länsbostadsnämnden får möjlighet att, eflersärskild prövning, helt eller delvis efterge tilläggs-lånet i samband medförsäljning. Som villkor för eftergift bör gälla all låntagaren tilllänsbostadsnämnden visar upp ett värderingsintyg som kan godtas. Eftergiftenbör självfallet bara avse den del av tikäggslånet som inte täcks av köpeskillningeneller, om denna är uppenbart lägre än marknadspriset för liknande hus, delberäknade värdet av fastigheten enligt intyget. Sådan eftergift bör kunna görasoavsett för vilket ändamål tilläggslånet har lämnats. Minaförslag i det föregående innebär att behovet av tilläggslån för åtgärder motfukt och mögel bortfaller för stora grupper av småhusägare. Det gäller till attbörja med dem som äger sådana småhus som direkt omfattas av överenskommelserna.Det gäller också i fråga om sådana egnahem där skadan har vållats av någon somstår utanför överenskommelserna men där den statliga fonden enligt vad jag harförordat i det föregående ändå träder in som mellanhand. De fall där ettfinansieringsbehov fortfarande står kvar kommer all gälla dels vissa äldrehus, dels sådana hus där skadan har vållats av ägaren själv eller där någotkontrakt med en byggare inte kan styrkas. Ifråga om fukt- och mögelskadade småhus kan befaras att husen har en negaliv värdeutveckling i förhållande till småhusbeståndet i övrigt, även efter det att skadorna har avhjälpts. Risken för nya skador i dessa hus uppfattas troligen som högre än i andra hus. Det är i sådana fall knappast möjligt atl återvinna hela eller delar av den investering som finansieras med lilläggslän. I en eventuell försäljningssituafion kommer därför ofta den kvarstående låneskulden att överstiga den köpeskilling som erbjuds, vilket innebär att fastigheten blir osäljbar om inte ägaren löser den 12 överskjutande delen av fikäggslånet. Enligt minmening är därför filläggs- låninte en lämplig finansieringsform för sådana kostnader som krävs för Prop.1985/86:48 att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Statenbör emellertid även i fortsättningen kunna träda in med ett socialt motiveratstöd som - pä samma sätt som dagens tilläggslän begränsas till att lyfta avsådana kostnader som huset inte kan bära i ombyggt skick. Finansieringen iövrigt bör i dessa fall liksom nu ske med krediter på den oprioriteradekreditmarknaden. Statens stöd bör lämnas i form av bidrag. Enligt min mening ärdet lämpligt all den statliga fukt- och mögelskadefonden svarar också fördetta bidrag. Därmed kan skadenämndens expertis användas, vilket säkrar enlikformig bedömning av alla mögel- och fuktskador. Närdel gäller hyres- och bostadsrättshus är situationen en annan. Genom all ränte-och amorteringsfria lån lämnas till den del av kostnaden som fastigheten intesjälv kan bära dvs. till de kostnader som inte ryms inom en bruksvärdeshyra är fastighetsägaren i praktiken garanterad att fasligheten alltid kommer attbära sina egna kostnader. Den kommer å andra sidan till följd av den periodisktåterkommande omprövningen av lånevillkoren inte heller att ge något överskottså länge lånet står kvar. Efter vad jag har erfarit fungerar tilläggslånen välför hyres- och bostadsrättshusens del även när det gäller fukt- ochmögelskador. Jagförordar mot denna bakgrund att likäggslån inte längre lämnas för åtgärder molskador av fukt och mögel i egnahem. I fråga om lilläggslän lik hus som upplåtsmed hyres- eller bostadsrätt föreslär jag däremot inga förändringar. Ienlighet med vad jag har anfört har inom upprättatsett förslag till lag om rätt för en skadenämnd att besluta i vissa frågor omavhjälpande av fukt- och mögelskador. Enligt min mening är det av vikt atlskadenämnden inrättas . Medhänvisning tik vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen dels atl 1. antadet inom upprättade förslaget lill lag om rätt för en skadenämnd atl besluta i vissa frågor om avhjäl pande av fukt- och mögelskador, 2. bemyndigaregeringen alt vidta de åtgärder som behövs för att i enlighet med här angivna riktlinjer bilda en slafiig fond med de uppgiftersom jag har angett i det föregående, 13 1985/86:48 3.godkänna vad jag har förordat i fråga om tilläggslån fill ombygg- nadav bostadshus m. m., 4.till Bidrag till fond för fukt- och mögelskador på tilläggsbudget till statsbudgetenför /86 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 14 NorstedtsTryckeri, 1985