prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Överföring av teknologi och annat kunnande spelar encentral roll i dessa verksamheter, som i stor utsträckning bedrivs i samarbetemed olika svenska företag och insfitufioner och främst avser områden därSverige kan erbjuda god kompetens och kapacitet. växande skuldproblem utgör ettallvarligt hinder för deras utveckling. De u-landspolitiska instmmenten under anslaget har därför kompletterats med särskilda medel för insalser i länder med akuta belal- ningsbalansproblem. BITS anslagsframställning Prop. Bil 5 BITS föreslår atl delposten för teknisktsamarbete inklusive finansiellt stöd för budgetåret1986/87 skall uppgå fill 165 milj.kr. en ökning med drygt 42milj. från /86. ca 9 milj.kr.används för personutbyte och kultursamarbete och 2,5 milj. kr. förutnyttjande av konsulter i granskning och uppföljning av projektförslag inom såväldet tekniska samarbetet som u-kreditsyslemel. För u-krediter föreslår BITS ett belopp om 500milj.kr., vilkel är en ökning med närmare 55 milj. kr. från /86.För BITS administration föreslås ett anslag på 4,3 milj. kr., vilket innefattarmedel för en ny handläggartjänst för u-krediter. Det tekniska samarbetet, som omfattarkonsullstudier, ulbildning, institutionssamarbete, försöksulmslning ochfinansiellt stöd samt personutbyte och kultursamarbete, bedrivs i försia handmed s.k.mellaninkomst-länder (enligt definition). Samarbetet ären del i genomförandet av samarbetsavtal som ingått med vissa länderoch omfattar vidare tidigare programländer samt ett antal andra medvilka önskar vidga sina relationer. Genom de inlernalionella kursernamöjliggörs etl begränsat samarbete med ylleriigare ell stort antal . Fördelningen mellan olika verksamhetsformer harinle genomgått några större förändringar . För budgetåret1986/87 förordar BITS i första hand en fortsalt ökning av insatser avseendekonsullstudier och ulbildning samt även av del finansiella slödel, som lämnaspå gåvobasis för upphandling av svenska varor och Ijänster i anslulning fillandra insatser inom del tekniska samarbetet. En växande andel av stödet till ulbildning ienskilda länder har avsett industriprojekt i vilka är engagerad. Svenska inslilulel administrerar ett program förexpertutbyte mellan och och två program, som bedrivs på försökoch avser dels kulturutbyte med , dels särskilda u-sfipendier för högrestudier i . /86 lämnas vidare bidrag genom BITS lillu-landsde-len av institutets gäststipendieprogram. BITS beräknar preliminärtbehovet för de fyra programmen fill ca 9 milj. kr. U-krediter är staissiödda krediter som medutnylljande av biståndsmedel kan lämnas på mjuka villkor för all finansierasvenska varor och tjänster i utvecklingsfrämjande projekt. U-krediter kan kommaifråga för programländer, med vilka tekniskt samarbete bedrivs ochandra låg- och mellaninkomstländer vilkas utvecklingspolitik ligger i linje medde svenska biståndspolitiska målen, under fömtsättning att länderna bedöms haen tillfredsställande kreditvärdighet. Från den genomfördes vissamodifieringar i u-kreditsyste- met i enlighel med beslut . Dessa innebär en förstärkning av u-kredilernas bislåndspolitiska karaktär och att hela kostnaden för de förmånliga villkoren belastar anslaget C 8. Övriga u-landspolifiska insatser m.m. Ansvaret för kreditbesluten ligger numera på BITS. I enlighet med de nya riktlinjerna har under /85 erforderliga tekniska ändringar gjorts av systemet. Del svenska systemet skiljer sig tekniskt från deninternationellt gängse Prop. 1985/86: 100 utformningen, som består av tvåseparata komponenter, en biståndskredit Bil. 5 och en exportkredit. Del svenskasystemet, där gåvo- och lånemedel lämnas i en integrerad transaktion, hargodkänts av DAC för redovisning enligt samma principersom gäller för tvåkom-ponenlsystem. Delta innebär att hela u-krediten redovisassom "associat-ed financing" och gåvoelementel som bistånd. BITS har /85 övervägl länkbara konsekvenserav olika säu all behandla frågan om kursrisker i u-kreditsyslemet. Vidavvägningen mellan olika alternativ har BITS inte funnit anledning att frångågällande praxis. Enligt denna skall större delen av u-krediterna lämnas i andravalutor än svenska kronor. BITS har kunnat tillgodose önskemål om kronkrediteri ett par undantagsfall, där möjligheter förelegal alt erbjuda kronor ulankursrisk för systemet. Beredningen förordar dock alt kronkrediter beviljasytterst restriktivt. BITS verksamhel har expanderat myckel kraftigt.Under den senaste femårsperioden har utbetalningarna ökat med i genomsnill och var /85 16 gånger högre än 1980/81. I sinanslagsframställning framhåller BITS alt myndighetens administration inletillnärmelsevis ökat i takt med verksamhetens växande omfaitning. Deadministrativa kostnadernas andel av utbetalningarna har under samma periodsjunkit från 6 till . En fortsalt ulbyggnad av det tekniska samarbetetinklusive de inlernalionella kurserna innebär ökad belaslning på deadministrativa resurserna. Antalet u-kreditfinansierade projeki undergenomförande ökar samiidigt snabbi och del ändrade u-kreditsyslemel ställerökade krav på administration såväl kvantitativt som kvalitativt. Beredningenföreslår därför att u-kreditverksamheten tillförs en avdelningsdirektörstjänst.Dämtöver begär beredningen en uppräkning av anslagen för administrafiva omkostnaderutöver löner, främsl för rese- och kontaktverksamhet samt data- ochordbehandlingsutmslning. Totalt förordar beredningen atl 4,3 milj. kr. anvisasför administration under /87. Denbreddning av den bilaterala u-landspolitiken som de insatser som genomförs avBITS, och inneburit har givit goda erfarenheter. Principerna förden svenska biståndspolitiken är vägledande för verksamheten, som i första handbör kunna bidra till ekonomiska tillväxt som de övrigabiståndspolitiska målen främjas. Inriklningen styrs av samarbetsländernasprioriteringar och av de resurser och den kompetens som finns i för altmöta dessa. Verksamheten innebär att olika svenska institutioner och företagengageras i u-landssamarbetet och därmed tillför tekniskt och annat kunnandesom bidrar till att främja ekonomisk och social utveckling somSveriges relationer med dessa länder utvidgas och stärks. En ökad tilldelning av biståndsmedel för dennaverksamhet är moti verad. Jag förutsätter att SIDA, BITS, och 97 7 1985/86. POD ser över möjligheternatill ett effektivare utnyttjande av befintliga Prop. 1985/86: 100 resursergenom ökad samordning av insalser som genomförs inom samma Bil. 5 områden igemensamma samarbetsländer eller i projekt som erhåller stöd i olika formerkanaliserade genom två eller flera organ. Dettekniska samarbelel har visat sig vara elt flexibelt och värdefulltbiståndsinstmment. Genom användning av biståndsmedel mobiliseras även andraresurser för överföring av kunnande och stimulans till insalser på avmoltagariändernas prioriterade områden, där har en belydandeerfarenhet och kapacitet. I många fall har del tekniska samarbetet fungerat somen inledande fas till genomförande av angelägna projeki. U-krediter har i endel fall kunnat utnyttjas för finansieringen. I vissa fall kan väl avvägdainsatser i anslutning till kommersiellt finansierade projekt fåulvecklingsfrämjande effekt genom atl förslärka mottagarens kapacitel allanvända och utveckla del kunnande som överförs genom projekten. BITS har motbakgmnd av förslag i fjolårets budgetproposition om all dessa möjligheter bordeprövas i ökad utsträckning i sin anslagsframställning redovisat myndighetenstillämpning av gällande riktlinjer för del tekniska samarbetet vid sådanainsatser. Den av BITS föreslagna inriklningen på del tekniskasamarbetet förefaller ändamålsenlig och väl avvägd vad avser fördelningenmellan olika verksamhetsformer, som i många fall kompletterar varandra på eltfruktbart säll. Jag delar BITS uppfattning aU en fortsatt ökning av främstinsatser avseende utbildning och konsultstudier är mofiverad liksom attytterligare medel behövs för det finansiella stödet, särskilt till angelägnarehabiliteringsprojekt i länder med belalningsbalansproblem. Utbetalningarnaför tekniskt samarbete har successivt ökat till all motsvara anslaget förverksamheten och under innevarande budgetår beräknas tillgängliga medel kunnautnyttjas. Jag föreslår alt ett belopp om 150 milj.kr.anvisas för teknisktsamarbele under /87. Därav bör liksom tidigare bestridaskostnader för insatser avseende ulbildning och driflledning i anslutning tillSWEDFUND-projekt. Vidare bör ca 2,5 milj. kr. få utnylljas för konsultmedverkani granskning och uppföljning av projektförslag inom det tekniska samarbetet ochu-kreditsystemet saml för systemutveckling. Enligt BITS förslag bör medel ur anslaget förtekniskt samarbete avsättas för Svenska institutets program för expertuibyteoch kultursamarbete mellan och , u-stipendier för högrestudier och u-lands-delen av gäststipendieprogrammet. För insatser genomSvenska institutet beräknar jag ett medelsbehov om ca 9 milj. kr. Jag föreslårall del slulliga beloppet och dess fördelning mellan olika program fastställssenare av regeringen. 1985/86: 100 Bil 5 U-kreditgivningen har expanderat snabbtunder . budgetåret1984/85 mer än tredubblades utbetalningarna jämfört med föregående år och enfortsatt ökning har fömlseUs för innevarande budgetår. U-krediter är elt bislåndspolitiskt instrument, somgenom överföring av finansiella resurser syftar till aU underiätta för berördau-länder atl genomföra prioriterade projekt som etl led i derasulvecklingssträvanden. Genom ändringarna i u-kreditsystemet från den I januari1985 förstärktes den bislåndspolitiska förankringen. Omfattningen av beviljadeu-krediter visar på ett växande u-landsinlresse för stöd inom områden där densvenska resursbasen är särskilt väl ägnad att tillgodose samarbetsländernasbehov. Jag räknar med alt denna utveckling skall fortsätta i takt med att deländer som kan komma ifråga vinner mer erfarenhet av systemet och även som enföljd av det växande tekniska samarbetet. Enligt BITS pekar flera faklorer påmöjligheter till en utökad verksamhetsvolym. En fortsatt utvidgning till ettbegränsat antal nya länder, som i vissa fall redan aktualiserats, bör ocksåvara motiverad. Mot bakgrund av vad jag här anfört föreslås etl belopp om 500milj.kr.för 1986/87. Enligt bemyndigande av äger BITS rätl att görautfästelser om biståndsmedel för u-krediter med belopp om högst två gånger devid varje tillfälle lillgängliga medlen. Möjlighelerna all medverka i finansiering av storaprojeki har aktualiserats i några fall. BITS har i sin anslagsframslällninglämnat en redovisning för fillämpningen av riktlinjerna föru-kreditverksamhelen i sådana fall. Den föreslagna medelstilldelningen börmedge möjlighet atl - ufifrån gällande ulveckHngskriterier föru-kredilgivningen - även i fortsättningen överväga medverkan i enstaka slörreprojekt, särskilt då de finansieras i samverkan med internationellafinansieringsorgan och/eller andra biståndsgivare. I anslulning till del internationella samarbelel påbiståndsområdet och särskilt redovisningen av medlemsländernas bistånd i DAC har frågan om det svenska u-kreditsyslemets tekniskautformning varil föremål för diskussioner, då det skiljer sig från de internationelltgängse systemen. Som framgått ovan har det svenska systemet accepterats förredovisning enligt samma principer som för andra medlemsländers s.k. blandadekrediter. Någon anledning alt överväga en snar anpassning med hänvisning fillinternationell praxis synes därför inte föreligga. Jag noterar dock alt BITSföljer den internationella utvecklingen och avser genomföra en utredningavseende en vidareutveckling av u-kredil-systemel. Beträffande frågan om kursrisker i det modifieradeu-kreditsystemel delar jag BITS uppfattning alt del i dagslägel inle finnsanledning att föreslå någon annan ordning än den gällande. Jag förutsätter atlfrågan ägnas fortsatt uppmärksamhet av såväl BITS som andra berörda myndigheteroch institutioner. Diskussionerna om hur konkurrensen mellan olikaländer genom blandade krediter skall kunna ske i disciplinerade former och huren hög biståndskvalitet ska kunna upprätthållas har fortsaU inom . bör fortsätta all medverkai utvecklingen av internationella regler på delta område. Om de fortsatiaöverläggningarna skulle leda till överenskommelser om behov av en ytterligarehöjning av del lägsta tillåtna gåvoelementel i u-krediter i syfte atl stävjatendenser till en osund kredilkonkurrens och stärka den bislåndspolitiskainriktningen kan en viss beredskap i form av ökad medelstilldelning behövas föratt upprätthålla en behovsmässigt och bislåndspolitiskt motiverad kredilvolym. Prop.1985/86:100 Bil. ändring 1986/87 (2 371 000) (+320 000) (+247 000) Mina förslagrörande BITS innebär en fortsatt expansion av verksamheten. För atl klara denya kraven i samband med det modifierade u-kreditsyslemel bör beredningenlillföras en kvalificerad handläggartjänst för uppföljning av beviljadekrediter och utveckling av dataanvändningen på detta område. För att BITSsamarbete med många länder skall fungera krävs en betydande rese- ochkontaktverksamhet. Detla gäller inte minst länder där svensk beskickningsaknas. Etl medelspåslag är därför mofiverat. BITS administrativa koslnaderför budgelårel 1986/87 beräknas till . I beräkningen har enreduktion skett enligt etl ettårigt huvudförslag om . Somredovisades i förra årets budgetproposition lämnade enredogörelse för resultat och erfarenheter från fondens inledande femårsperiodoch en plan för framliden. pekade därvid på behov avkapiialförslärkning för aU öka fondens kapacitel. På regeringens förslaggodkände en höjning av grundkapital med 150 milj.kr.fill250 milj.kr.samt att 25 milj.kr.därav skulle tillföras fonden under budgetåret1985/86. Vidare beslutades att den fortsaita uppbyggnaden av det egnakapitalet skulle ske steg för steg med hänsyn till fortlöpande erfarenheter avverksamheten. har lill uppgift atl främja industriellutveckling i genom förmedling av kontakter, medverkan iinvesteringsstudier och engagemang i s. k. joint tillsammans medu-landspartners och svenska företag.Verksamheten inriktas på fatfigare , främst nuvarande Prop. 1985/86:100 och tidigare programländer men även vissa andra länder vilkas utveck- Bil.5 lingspolilik överensslämmer med de svenska bislåndspolitiska målen och medvilka önskar utveckla etl bredare samarbete. Erfarenheterna visar attdel finns goda möjligheter all nå positiva resullal men också svårigheter. Detleder fill slutsatsen alt karaktären av fondens projekt och förhållandena isamarbelsländerna kräver betydande planering och förberedelser lillsammans medde partners som skall förverkliga projeklen och en långsiktig medverkan frånbiståndsgivarens sida. Den prognos som gjordes i ovan nämnda redovisninglill regeringen har i sina huvuddrag bekräftats under /85. Definansiella åtagandena översteg vid slutet av verksamhetsåret fondensgmndkapital. Den ökning av del lotala engagemanget som förutsetts genom nyainsalser under innevarande budgelår är någol större än del belopp som lillförlsdet egna kapitalel /86. De resurser disponerar över utgörs,förutom av grundkapitalet, av fondens bemyndigande atl med statsgaranli lånaupp medel på kapitalmarknaden och avkastning på fondens investeringar. Medhänsyn fill det allmänna ekonomiska lägel i flertalet samarbetsländer och dealltjämt begränsade erfarenheterna av projeki i drifl, vilket gör del svårtalt beräkna takten i ålerflödel av investerat kapital, bör verksamheten fillsvidare främst baseras på egna medel. Syftet med den beslutade höjningen avgrundkapitalet är all ge en mer stabil bas för planering av denfortsatia verksamheten. Jag föreslår att 40 milj. kr. avsätts för budgelårel1986/87 för delta ändamål. Importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD) Förbudgelårel 1985/86 ställdes ett belopp på 6,5 milj. kr. till förfogande förimportkonloret för u-landsprodukter (IMPOD). Efter samråd med statsrådetHellström föreslår jag för budgelårel 1986/87 ell belopp på 8 milj.kr. Del ärmöjligt atl efterfrågan på insalser inom kontorets verksamhetsområde kommeratl öka ylleriigare. Begränsade insalser i länder av bislåndspolitisktintresse kan därför bli motiverade och kräva medel utöver vad som angivitsovan. Jag är beredd pröva eventuella ansökningar från importkontoret omytterligare medel lill ett totalt belopp om högst 1,5 milj.kr.för sådanainsatser som inte nu kan förutses i detalj. Stödtill länder med akuta betalningsbalansproblem m. m. Förbudgelårel 1985/86 har anvisats 400 milj. kr. för särskill betalningsba lansstöd lill länder med vilka bedriver reguljärt biståndssamarbete (prop. 1984/85:100, UU 1984/85:12, rskr 225). SIDA och BITS har till re geringen inkommit med förslag om stöd lill , , Tanza nia, och . En sådan biståndsinsats anses kunna bidra till atl lindra dessa länders uUandsskulder genom all u-garanterade krediter och andra bislåndsprövade skulder till svenska staten läcks med medel från del särskilda belalningsbalansslödet. Såväl SIDA som BITS redovisar 101 dämlöver förslag ochöverväganden om svensk medverkan i inlernatio- Prop. 1985/86:100 nellt samordnade åtgärder för skuldlältnad. Som framhållits i tidigare avsnitt har u-ländernasskuldproblem ytteriigare förvärrats. En växande andel av de länder som drabbats av akutaskuldproblem tillhör de minst utvecklade länderna. Del är uppenbart attflertalet av de fattigaste kris är så djup och utvecklingsproblemenså långsiktiga all de metoder som hillills använts för atl bemästra derasskuldproblem inte är tillräckliga för all åstadkomma varaktiga lösningar. Bland långivarländer och internationellafinansieringsinstitutioner finns en växande insikt om behovet avinternationella slödaktioner. har även olika förslag ochinitiativ om sådana åtgärder förts fram. Regeringen avser nu mot denna bakgmnd medverka tillatl internationellt samordnade stödåtgärder kommer till stånd på skuldområdet.Del är angelägel atl med särskilda medel kan bidra till stödåtgärderför de fattigaste . Utformningen av dessa stödåtgärder kan inte nunärmare anges utan beror på resultatet av pågående och kommande internationelladiskussioner. Insatserna kan exempelvis avse stöd i anslutning tillomförhandlingar av enskilda länders skulder eller i samband medstmk-luranpassningsålgärder. Detta bör i första hand ske inom ramen för gemensammaaktioner med andra industriländer och i andra hand i fråga om programländerför svenskt bistånd eller länder med vilka elt reguljärt ekonomiskt samarbetesker genom BITS - som bilaterala insatser. Jag förordar att för budgelårel 1986/87 etl beloppom 400 milj. kr. anvisas för ålgärder till förmån för med akutabelalningssvårigheter m. m. För FN-slipendier m.m.och för utredningar m.m.beräknar jag 780 000 kr.resp . under budgelårel 1986/87. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de rikUinjer och bidrag som jagförordat i det föregå ende under mbriken Övriga u-landspolitiska insatser m. m., 2. till Övriga u-landspolitiska insatser m. m.för budgelårel 1986/87 anvisa elt reservalionsanslag av I . D.Information om i utlandet '°p- '- 1984/85 Utgift 38925 657 Reservation 1 461 583 1985/86 Anslag 40353 000 1986/87 Förslag 42 121 000(1) (1) Inkl. engångsanvisning om . 1985/86 Beräknad förändring 1986/87 53,0(1) (1) siffran inkluderar inte två utsända tjänster vid Svenska i . är en statligt finansierad stiftelse med uppgift alt främja kultur-och erfarenhetsutbyte med andra länder och genom informationsverksamhet iutlandet förmedla kunskap om svenskl samhälls- och kulturliv, samt atl svaraför verksamheten vid Svenska i (Centre Culturel Suédois). Insfitulet sprider information om del svenskasamhället genom publikationer, filmer och utställningar saml endokumentationstjänst och besöksservice i . Kultumtbytet främjas genompublikationer, filmvisningar, utställningar, seminarier och personulbyte.Studier och forskning stöds genom stipendier, person- och forskarutbyte, kurseroch konferenser samt bidrag till undervisning i svenska vid utländskaläroanstalter. Institutet får inom sitt verksamhelsområde mol ersättning ulförauppdrag och tillhandahålla produkter och tjänster. Institutet har bl.a.fåttansvaret för olika program som syfiar till alt öka kontakterna mellan delsvenska samhällel och länderna i tredje världen i form av person- ocherfarenhetsutbyte saml kulturutbyte. Institutet har vidare i uppdrag all bedrivaförsöksverksamhet med s. k. integrerad utlandsulbildning samt att administrerastipendier åt svenskar för forskning i utlandet. Insfitutetleds av en styrelse bestående av institutets direktör och elva ledamöter, somutses av regeringen. Bland ledamöterna ingår företrädare för utrikes- ochutbildningsdepartementen samt för universiteten och högskolorna, kuhurlivet,folkrörelserna, de fackliga organisationerna och näringslivet. För kontakt medsamhällsinstitutioner och andra organ, som har beröring med institutetsverksamhet, finns rådgivande referensgmpper som tillsätts av styrelsen. begär för /87 ett anslag på 46 059 000 Prop.1985/86: . (-1- .) under anslaget D 1. under anslaget C 8.Övriga u-landspolitiska insatser m. m. samt . Ökningen under förevarande anslag avser pris- ochlöneomräkning med . (varav ökning av lönekostnader I 007 000 kr.och lokalkost-nadsomräkning .) samt höjd ambitionsnivå med 2 620 000kr. Institutet föreslår att den femprocenligabesparingen enligt det treåriga huvudförslaget i sin helhet får /89. Institutetlägger fram följande reformförslag som rör förevarande anslag: Särskilda informationsakliviteter i samband medsvenska handels-och turismfrämjande insalser i utlandet . Gästbostäder för utländskakulturarbetare . Återställande av avtalat antallånglidsstipendier . Förstärkning av stipendiernalill svenska deliagare iden nordiska folkhögskolekursen i . Återställande av avtalat antalbilaterala korttids-stipendier . Etapp 1 av utbyggnad av stödetlill undervisning i Institutet föreslår därutöver ändrade bestämmelserom gästslipendier lill utländska studerande. Det ankommer på regeringen atlbeslula härom. Enav Svenska institutets huvuduppgifter är atl främja undervisningen i svenskasom främmande språk i ullandel. En arbetsgmpp inom utrikes-ochutbildningsdepartementen har sett över formema för stödet lill svenskundervisningi utlandet. Arbetsgmppen fann att man borde pröva om institutets produktion ochförmedling av läromedel i ökad utsträckning skulle kunna bedrivas påkommersiell basis, t. ex. i samarbele med för Sverigekontakt.Skolöverstyrelsen borde vidare ta ett större ansvar för utlandsskolornasläromedelsförsörjning. Jag delar dessa synpunkter. Jag anser vidare i likhelmed arbetsgruppen att slödel lill de lektorat institutet förmedlar bör göraslill föremål för vissa prioriteringar. Härigenom bör det vara möjligt attförbällra de ekonomiska villkoren för en högprioriterad grupp av Ijänster föratt åsiadkomma önskvärd rekrytering. I övriga fall bör insfitutet kunnabegränsa sin medverkan till själva förmedlingen av nya lektorer. För siödet till institutets kurs- ochkonferensverksamhet för svensklärare i utlandet överförs från anslaget D 3.Övrig information om i utlandet ell belopp av . Efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet föreslår jag att medlen för löneslöd ål ett lektorat i svenska i överförs från förevarande anslag till anslaget VIII H 5. Bilateralt nordiskt kultursamar bete m.m. (-). Förnästa budgelår bör medel för Svenska institutets verksamhel beräknas enligtell treårigt huvudförslag innebärande en reduktion om I % försia året och 2 %per år under nästföljande år. Jag föreslår en sammanlagd ökning av anslaget förinstitutets verksamhet om I . Vadgäller de anslag som disponerar under åttonde huvudtitelnhänvisar jag till vad chefen för kommer atl anförasenare denna dag. 1985/86: 100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /87anvisa etl reservationsanslag av . Riksradios programverksamhet för utlandet 1984/85 1985/86 1986/87 33 600 000 35 235 000 Reservation 2 000 300 1985/86 Anslag Beräknad ändring 1986/87 ochdriftkostnader 21 940 000(1) + 1 735 000 (1)Genomsnittligt prisläge 1983/84