prop · G903109 · 1985-12-31 00:00:00 — För övrigt tror jag att det även från rättighetshavarsynpunktmåste vara en fördel att radiorättenstillståndsregler görs klarare och enklare att tillämpa än vad som, är fallet . En radiotidning ärenligt 1 § lagen (1981:508) om radiotidningarett radioprogram av visst slag som äravsett för synskadade och sänds i "i rundradiosändning", dvs. såväl etersändning som trådsändning. Mitt förslag i kap.4 innebär att begreppjet rundradiosändning bara skall avse en viss form av etersändningar och inte några trådsändningar. det försla.getgenomförs och radiotidningslagen inte ändras, blir såledesföljden att begreppjet radiotidning får en snävareirmebörd . Mot denna bakgrund har jag övervägt or. det ärpåkallat att anpassaradiotidningslagen till rvitt förslagänka rundradiosändningsbegreppet. Jag menar emellertid att det intefinns något omedel'Dart behov av en sådan anpassning. Syftet med radiotidningslagen är i första handatt möjliggöra att dagstidningars innehållskall kunns överföras till synskadadegenom radiosändningar, dvs. Det betänkande avradiorättsutredningen som ligger till grund för lagen heter följdriktigt(Ds U 1980:12) . Taltidningskaimittén (U1982:05) har i sitt betänkande (Ds U 1984:8) Cm Stöd tillradio- och kassettidningar tagit upp frågan om kabeldistribution av radiotidningar. Komnittén har därvidpekat på en metod med sändning av datorlagrad text, den s.k.RAPS/RATS-metoden. Metoden, som befinner sig på ett inledande försöksstadium,innebär f.n. att textmaterialet etersänds. Komnittén framhåller emellertid att i början av1990-talet, då kabel-TV-nät och teledata/videotex måhända har fått onfattning, kan sådana sät i kombination med syntetiskt tal vara ett bättremedium för distribution av innehållet idagstidningar till synskadade. På grund avvad taltidningskaimittén sålunda uttalat kan frågan om kabeldistribution avdagstidningars innehåll till synskadade inte anses vara aktuell underden närmaste framtiden. F.n. bör det därför inte möta några betänkligheter att enbart låta radiotidningslagengälla eterdistribuerat material. Qnutvecklingen motiverar detta, kommer jag att ta upp denna fråga på nytt islutbetänkandet. 1985/86:109 6 SPECIAI>CTIVERING TILLFÖRFATININGSFÖRSLAGEN 6.1 Förslaget till lag om ändring iradiolagen (1966:755) Vissa ändringar föreslås i fråga om definitionerna av begreppen radiosändning, trådsändning och rundradiosändning. Vidare föreslås att paragrafen i viss utsträckningdisponeras om. Från saklig synpunkt innebär förslaget attbegreppet rundradiosändning reserveras för radiosändningar.En trådsändning skall alltså inte kunnavara en rundradiosändning. Skäleh för detta harbehandlats i avsnitt 4.3.4. Övrigaändringsförslag rörandebegreppiedefinitionerna är av redaktionell natur. Till frågan om detkan anses påkallat med ytterligareterminologiska ändringar avser jag att återkomra i slutbetänkandet. Genom förslaget atttrådsändringar inte skall kunna utgörarundradiosändningar, anser jag det vara mest följdriktigt att låtadefinitionen av rundradiosändning följa eftger definitionen av radiosändning och såledesföre definitionen av trådsändning (jfrSOU 1965:46 s. 7). Enligt den nuvarande regeln i första stycket ärtillståndsplikten för sändningsverksamhetavhängig av att sändningarna gäller"radioprogram i rundradiosändning".På det sättet ka-, tillståndsplikteninte bestämias m man,san jag tidigare föreslasit, vill att begreppet rundradiosändning bara skall avse en viss form av radiosändningar men att det ändå skall krävas tillståndför vissa trådsändningar. Isistnämnda .avseende måste ma." dåha en särskild regel. I stället förvad sorr. nu föreskrivs bör man alltsåha två regler, en förrundradiosändningarna i den nya betydelsen (första stycket) och en för de tillståndsplliktiga trådsändningarna(andra stycket). Från saklig synpiunkt innebär mitt förslagändringar endast vad gäller trådsändningarna. Krav på tillstånd föreslås gälla sändningar som når "fler änetthundra bostäder", under det att sändningar som nårhögst detta antal bostäder liksom sändningarsom tas emot i andra lokaler än bostäder avses fåbedrivas fritt. Beträffande skälen för derma lösning fårjag hänvisa till den allmänna motiveringen (avsnitten 4.3.2 och 4.3.3). Med den angivna metoden att bestämma de tillståndspliktigatrådsändningarna påkallar emellertid uttrycket bostäder uppmärksamhet.Den frågan vill jag därför ta upp . Principen att anknyta tillståndspliktens omfattning till att det rör sig om sändningar som når mer änett visst antal bostäder är i och för sig redan knäsatt eftersom lagen om lokala kabelsändningar innehålleren sådan regel (4 §). I förarbetenatill den bestämmelsen har uttalats bl.a. följande (prop, 1984/85:199 s. 62): Medbostad förstås vad som i vanligt språkbrukbetecknas son sådan, dvs. främst villor, lägenheteroch fritidsbostäder. Också lägenheter is.k. och liknande inrättningarinbegrips, dvs. där människor bor varaktigt, väsentligenpå saima självstärxäiga sätt som iandra bostadslägenheter. Att sändningen dessutom kan tas emot i någon enstaka samlingslokal i ett bostadshus bör inte görasändningen tillståndspliktig. Bostadsbegreppet omfattar inteexenpelvis sjukhus, fängelser eller hotellrum. Dessauttalanden föranleder inga invändningar frånm.in sida. Frågan är endast om man har anledning att försöka precisera uttrycket bostäder ytterligare. Jag tror att det särskiltär gränsdragningen mellan hotell och fritidsbostäder som tilldrar sig intresse. Tanken är ju att sändningartill hotellrum skall få bedrivas helt fritt, medanfritidsbostäder skall räknas som bostäderi den radiorättsliga lagstiftningens mening. I lagen (1966:742) om hotell- och pjensionatrörelse, som ärtillämplig på sådanverksamhet, avses därmed yrkesmässig verksamhet med ändamål att tillhandahålla tillfälligmöblerad bostad. Det anges dock attlagen bl.a. inte giiller bostad som tillhandahålls som ett led i verksamhet förvård, tillsyn, utbildning elleruppfostran. Med hotell eller pensionat avses i lagen byggnad eller lägenhet, vari hotell- eller pensionatrörelse drivs. Boende i en tillfälligmöblerad bostad som någon i yrkesmässigverksamhet har tillhandahållit den boerv3e, bör i enlighet med vad nu sagts i allmänhet anses falla utanför uttrycket bostäder i radiolagens mening även om det rörsig om en ensligt belägen stuga eller en stuga i enstugby eller liknande. Om det däremot rör sig om en sådantillfällig bostad, som den boende själv disponerar övergenom att han t.ex. äger huset eller lägenheten, bördet i princip anses röra sig om en bostad vid tillänpningen av radiolagen. Det torde även gälla om huseteller lägenheten är föremål för s.k.andelsägande, dvs. av varje användare bara kan nyttjas i taget. Jag vill dock inte bestrida att det kan finnasundantagsfall. Ett exempel ärstudentbostäderna. Det framstår inte som onaturligt att säga att ett studentrum kan vara en tillfällig möbleradbostad som tillhaiKäahålls i yrkesmässig verksamhet. De son hyrstudentrum eller studentlägenheter får dock i allmänhetanses vara bosatta där - jfr 12 och 15 SS folkbokföringsförordningen(1967:198). Hotell-och pensionatrörelselagentorde inte gälla i fråga om studentbostäder.Mot denna bakgrund bör studentbostäder anses i princip utgöra bostädervid tillänpningen av radiolagen. 5 § är f.n. uppdelad i sex stycken. Varje ny sändningsverksamhet som det öppnats för har medförtatt paragrafen svällt ut. Jag anser att lagtextenblir mera överskådlig om de fyra sista styckena fårbilda en särskild paragraf, 5 a §. Den nya 5 § bör således endastirmehålla motsvarigheterna till nuvarandeparagrafs första och andra stycken. Genomatt det nuvarande första stycket delas upp i två stycken,koraner nuvarande arv3ra stycke att bilda paragrafens tredje stycke. I detstycket föreslås endast ändringar av formell och redaktionell natur. I stortsett stänmer den föreslagna lydelsen överens med radiorättsutredningensförslag. Förstastycket motsvarar nuvarande 5 § tredje stycket. Förslaget att begreppetrundradiosändning endast skall gälla en viss form av radiosändningarpåkallar en viss jusering av texten. Det är såledesinte nödvändigt att framhålla att det skall röra sig omen "trådlöst" mottagen rundradiosändning.Vidare synes uttrycket att programmen skall ha "upptagits på" encentralantennanläggning inte vara helt lyckat. Jag föreslår att mani stället talar on program som har "tagits emot i" en sådan anläggning. Andrastycket motsvarar nuvarande 5 ,S fjärde stycket. Med mitt förslagtill ändrad rundradiosändningsdefinition skulle det vara en övertydlighetatt tala om rundradiosändningar "från radiosändare".De citerade orden bör därför utgå. Fjärdestycket motsvaras av 5 § sjätte stycket och har justerats med hänsyn tillmitt förslag om koncessionsplikten påtrådsändningsområdet. Paragrafenföreslås få beteckningen 5 a § beroende på att deti flera lagar - radiotidningslagen, närradiolagen och kabelsändningslagen- sägs att 6 och 7 sS radiolagen inte gäller de verksamheter somavhandlas i dessa lagar. paragrafen kalides 6 § skulledet alltså krävas ytterligare lagändringar, vilket synes onödigt medhänsyn till att radiolagstiftningen skall ses över i sinhelhet. F.n.heter det i förste stycket bl.a. att programföretagskall beakta att en vidstärckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i"rundradion". Mitt förslag till ändrad rundradiosändningsdefinition gör attuttrycket rundradion inte kan avse både radiosändningar a:h trådsändningar.Jag föreslår därför att uttrycket rundradion ersätts medorden "ljudradion och televisionen". Övriga föreslagna ändringar är av redaktionell natur. Denföreslagna utformningen av första stycket avses göra det helt klart attradionämndens befogenhet inte endast omfattar efterhandsgranskning avinnehållet i £;ända program, utan också kan avse frågan huruvida frånvaron avprogrem av viss art är förenlig med bestänmelserna i 6 S radiolagen ochprogramföretagets avtal med staten. tog upjpi detta när denyttrade sig över radiorättsutredningens slutbetänkande och hänvisade till attnämnden tolkade 2 § första stycket förordningen (1978:482) med instruktion förradionämnden p>å det sättet. Iandra stycket föreslås endast redaktionella ändringar. Desakliga övervägandena bakom den föreslagna utformningen återfinnsi den allmärma notiveringen (avsnitten 3.3.3 - 3.3.5). Censurförbudet iförsta stycket skyddar f.n. alla "radioprogram". Ettradioprogram kan emellertid också vara en trådsändnings innehåll. Om vissa trådsändningar- i motsats till vad som gäller - skall underkastas censur, är detinte möjligt med ett kateogriskt censurförbud som anknyter till begreppet radioprograri. Jagföreslår att det kategoriska censurförbudet får gälla"radiosändningars innehåll". I övrigt föreslås i dettestycke ett par redaktionella ändringar. Detnya andra stycke sorr, jag föreslår är helt och hållet en spsegélbild av förslaget till ändring i biograf förordningen. Innebörden avden föreslagna regeln är således att det för trådsändningarnasdel skall gälla censurförbud så sncirt man koraner utanför det område sombiografförordningen omfattar. När det gällerbiografförordningens föreslagna omfattning, får jag hänvisatill den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.4). Detföreslagna nya tredje stycket beror på att begreppen vidaresändningoch egensändning inte definieras i radiolagen utan i lagen omlokala kabelsändningar. En hänvisning till dessa definitioner synes nödvändig. Detnuvarande andra stycket har fått bilda paragrafens fjärdestycke. Det har bara ändrats redaktionellt. Genommitt förslag om censur för vissa trådsändningar anser jag det motiverat med en upplysninghärom i radiolagens censurförbudsregel. En sådan upplysning lämnas idet nya femte stycket. i första stycket 4 kan man straffas om man "sänderradioprogram i rundradiosändning utan att irmeha tillstånd till sådan sändning".Denna regel måste ändras om rundradiosändning upphör attvara ett gemensamt begrepp för vissa former av radio-och trådsändningar. Jagföreslår att den straffbara handlingen helt enkelt får bestå i attnan "sänder radioprogram utan att ha rätt tilldet". Därmed åsyftas ingen ändring i sak. Övriga ändringar som föreslås är av redaktionell natur. 6.2 Förslaget till lag ar. ä.ndring i förordnigen (1959:348) medsärskilda bestänmelser om biografföreställningarm.m. Förslagenhar kommenterats utförligt i den allmänna motiveringen (avsnitt3.3.4), till vilken jag får hänvisa. 6.3 Förslaget till lag om ändring iradioansvarighetslagen (1966:756) Denändringsom föreslås följer av förslaget till ändring i 5 §radiolagen. 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:487) om pliktexemplarav skrifter och ljud- och bildupptagningar Även detta förslag följer av förslaget till ändring i 5 S 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:485) om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag Såsom punkt1 föreslås lyda i prop. 1984/85:116 skall videovåldslageninte gälla offentliga förevisningar av biograffilm eller videogram"som. avses i' biograf förordningen. Dermalydelse är inte helt invändningsfri men synes ändå kunnaaccepteras utifrån den förutsättning som propositionen bygger pk, nämligenatt biografforordningen inte skall gälla några Mittförslag i kap. 3 innebäi att trådsändningar i vissa fall skall underkastas censur.Detta finner jag notivera att videovåldslagens aktuella regel förtydligas.Jag föreslår att bestämielsen formulerasså att lagen inte gäller offentliga förevisningar av biograffilmeller videogram "som omfattas av kravet på förhandsgranskningi" biografforordningen. Ifråga om punkt 2 föreslås endast den ändring som följer av att jag har flyttat 5 S tredje stycketradiolagen till 5 a § första stycket samma lag. 6.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:677) omlokala kabelsändningar (Dmbegreppet rundradiosändning inte skall gälla några trådsändningar,måste det ersättas med någonting för att kabelsändningslagens tillänpningsområde skallkunna anges. Jag föreslår att tillänpningsområdet uttrycks med orden "lokala trådsändningarav radioprogram som når fler än etthundra bostäder (lokala kabelsändningar)". Detkan självfallet diskuteras om denna definition av begreppet lokala kabelsändningar är den länpligaste.Jag anser dock att definitionen är godtagbar f.n. och avser att återkaimai denna och andra definitionsfrågor i samband med att jag redovisar mina slutliga förslag omradiolagstifningens utformning. Beträffandeuttrycket bostäder får jag hänvisa till specialmotive-ringen till förslagettill ändring i 5 S radiolagen. Denenda ändring scm föreslås är att begreppet rundradiosändningtas bort från första stycket. Regelnom tillståndspliktens omfattning kan utformas enklare genorr.att den fria zonen för sändningar till bostäder anges redan i 1 S- 12 1985/86. Prop.1985/86:109 15 S Denföreslagna ändringen följer av att jag flyttat 5 S tredje stycketradiolagen till 5 a § första stycket samma lag. 6.7 Förslaget till förordning cm armring i förordningen(1978:482) med insitruktion för radionämnden Iförsta stycket föreslås ändringar beroende pk dels den ändringsom föreslås i fråga om begreppet rundradiosändning,dels förslaget till ändring i 5 S radiolage:n. Förslag till lag om ändring iradiolagen (1966:755)........... 50 Förslag till lag an ändring iförordningen (1959:348) medsärskilda bestämmelser om biografföreställningarm.m 59 Förslagtill lag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756)............................................................. 61 Förslag till lag om ändring ilagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar 63 Förslag till lag om ändring ilagen (1981:485) om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag..... 64 Förslag till lag om ändring ilagen (1985:677) om lokala kabelsändningar 66 Förslag till förordningom ändring i förordningen (1978:482)med instruktion för radionämnden................ 69 1 INLEDNING.............................................................. 70 2 GRUNDLAGSBESTÄMMELSEROM YTTRANDEFRIHETEN, INFORMATIONSFRIHETEN OCH CTESFRIHEEN 72 3 VIDEOCENSUREN, TRAdSÄNDNINGARNA OCHRADIOLAGENS CENSUR-FÖRBUD 75 3.1Bakgrund................................................................. .... 75 3.1.1 Gällande rätt.................................................. .... 75 3.1.2 Framlagda förslag............................................ .... 82 3.1.3 Utredningen (U 1985:10) om åtgärder motvåldsskildringar i rörliga bilder 91 3.1.4 1984/riksmötesbeslut om radio- och TV-sändningar i kabelnät 92 1985/86:109 Sid. 3.2 Direktiven................................................................................ ..... 95 3.3 Överväganden och förslag...................................................... 96 3.3.1 Min uppgift.................................................................... 96 3.3.2 Utgångspunkter förövervägandena............................. 98 3.3.3 Radiolagens trådsändningsbegreppoch prop. 1984/85:116................................................................ ..... 99 3.3.4 Vilka trådsändningar börbiografförordningen 3.3.5 Vilka trådsändningar bör radiolagens censur förbud avse?................................................................. 4 FRIA OCH TILLSTANDSPLIKTIGA TRÄDSÄNDNINGAR................. 118 4.1 Bakgrund................................................................................. ... 118 4.1.1 Gällande rätt................................................................ 118 4.1.2 Framlagdautredningsförslag....................................... 123 4.1.3 Lagen(1985:677) cm lokala kabelsändningar............. 132 4.2 Direktiven................................................................................ 133 4.3 Överväganden och förslag...................................................... .. 134 4.3.1 Min utgångspunkt......................................................... 134 4.3.2 Sändningar till andra lokaler än bostäder.................... .. 134 4.3.3 Sändningar till bostäder............................................... .. 138 4.3.4 Den lagtekniskalösningen........................................... .. 142 5 VISSA KONSEKVENSER AV FÖRSLAGEN ................................... .. 144 5.1 Det upphovsrättsliga skyddet................................................. 144 5.2 Radiotidningarför synskadade................................................ 148 6 SPBCIAIOTIVERING TILL PÖRFATTNINGSEÖRSLAGEN............... .. 150 6.1 Förslaget till lag om ändring i radiolagen (1966:755).............. .. 150 6.2 Förslaget till lag om ändring i förordningen (1959:348) med särskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m... .. 155 6.3 Förslaget tilllag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756)............................................................................. .. 156 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar......... .. 156 1985/86:109 Sid. 6.5 Förslaget till lag om ändring ilagen (1981:485) om förbud mot spridning av filmer och videoprogram med våldsinslag...................................... 156 6.6 Förslaget till lag on ändring ilagen (1985:677) om 6.7 Förslagettill förordning om ändring i förordningen (1978:482)med instruktion för radionämnden................ 158 Bilaga 2 Prop.1985/86: 109 Sammanställning av remissyttrandena överradiolagsutredningens delbetänkande (Ds U 1985:12) Kabelsändningarna ochvideocensuren delbetänkande (Ds U 1985: 12) Kabelsändningarna ochvideocensuren har remissyttranden efter anmodan avgivits av Justitiekanslern(), hovrätten över och , , ,radionämnden, juridiska fakultetsnämnden vid ,statskontoret, , i ,upphovsrältsutredningen (Ju 1976:02), taltidningskommittén (U 1982:05) ochorganisationskommittén (U 1985:08) för kabel- och närradionämnderna. Remissyttranden har vidare avgivits av , (), (),(), , Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Föreningen (IFPl-VIDEO),Förhandlingsgruppen för kabel-TV, (), Industriförvaltnings ABKinnevik (), (), , smalfilm och videogramdistributörers förening.Folketshusföreningarnas riksorganisation. (HSB), ekonomisk förening, Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC), (), och i ett gemensamt yttrande. Ettyttrande har också kommit in från . i har bifogatyttranden från stadskansli samt de altmännyttiga bostadsföretagen ABGöteborgshem, stads bostads AB och i . Till Svenska kommunförbundets yttrande är fogat enreservation av företrädarna för och en reservation avföreträdarna för moderata samlingspartiet och . Utredningensförslag godtas helt eller i huvudsak av ett stort antal remiss instanser. JK, hovrätten över och , , , radionämnden, juridiska fakulietsnämnden vid , statskontoret, , i . (majorUeten), SAF, KLYS, IFPl-VIDEO, , . ochSvenska kyrkans centralstyrelse tillstyrker förslagen helt eller i huvud- Prop.1985/86: 109 sak eller lämnar dem utan erinran. Några av dessa remissinstanserhar avvikande mening i enstaka delfrågor eller redovisar tveksamhet frånprincipiella utgångspunkter. Den delfråga som har föranlett de flesta synpunkternaär gränsdragningen för tillståndspliktiga trådsändningar till bostäder. Inledningsvis redovisas remissinstansernassynpunkter på utredningsförslagens förhållande till övrig lagstiftning ochtill frågor om yttrandefrihet och filmcensur. Några remissinstanser påpekar att denradiorättsliga lagstiftningen är komplicerad och svåröverskådlig. Enligthovrätten över och kan förslaget godtas som ett provisorium iväntan på en mer genomgripande reglering med syfte bl. a. att uppnå störreöverskådlighet och klarhet. vid Stockholmsuniversitet har en liknande uppfattning. anför attsvårigheterna beror på att det radiorättsliga regelverket lämnaroklara besked i åtskilliga fundamentala frågor och att det alltjämt saknas etthelhetsgrepp på de rättsfrågor som hänför sig till moderna former för etersändeller trådbunden programverksamhet. , organisationskommittén förkabel- och närradionämnderna. (majoriteten) och SRunderstryker också förslagets karaktär av övergångslösning i avvaktan på en mergenomgripande översyn. Även anser att de föreslagnareglerna är komplicerade. Biografbyrån anser sig dock ha goda möjligheter attge klarläggande besked till dem som vänder sig till byrån för att få råd om vadsom gäller i enskilda fall. KLYS menar att det rättsläge som föranlett delbetänkandetär oklart framför allt på grund av att lagstiftning i olika frågor har skettbrådstörtat och utan tillräckligt hänsynstagande till konsekvenserna av olikaåtgärder. KLYS anser att utredningens förslag undanröjer de tekniskaofullkomlig-heterna, men hade föredragit att man hade låtit frågornavila till dess ett förslag om en ny yttrandefrihetsgrundlag föreligger ochblivit behandlat av . Några remissinstanser ställer sig principiellttvekande eller avvisande till filmcensuren, men godtar ändå förslaget som ett provisorium. vid menar att den analys som skall företas av utredningen om åtgärder mot våldsskildringar i rörliga bilder strängt taget borde ha föregått det nu framlagda förslaget. finner att starka skäl talar för att en ordning med innehållsregler utan krav på förhandsgranskning bör övervägas också för offentlig före visning av filmer och videogram. SAF anser att förslaget, genom att det innebär vidgade möjligheter till censur, går i en från principiella utgångs punkter felaktig riktning. När SAF lämnar förslaget utan erinran fram håller föreningen att den betraktar förslaget som en temporär lösning i avvaktan på en mera övergripande behandling av yttrandefrihets frågorna. IFPI-VIDEO och betonar att de anser att vuxencensuren helt bör avskaffas och ersättas med en ordning med ansvarig uthyrare och efterhandsprövning i domstol. De kan accepte- 163 ra de föreslagnaförändringarna, men betonar deras karaktär av övergångs- Prop. 1985/86: 109lösning. TU hänvisar till att föreningen i sitt yttrandeöver yttrandefrihetsutredningens betänkande (SOU 1983:70) Värnayttrandefriheten föreslagit att den nuvarande filmcensuren för vuxna skulleavskaffas.