prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Förslag i fråga om betalning avkostnader som avses i 31 8 skall ställas ut efter delatt kungörelse om detta har skett på tid och sätt som anges i 5 kap, 24 5,Underrättelse om utställningen av förslaget skall dessutom i vanligt brevsändas till kända fastighetsägare vars rätt berörs av förslaget. Underrättelsebehöver dock inte sändas till den som skriftligen har godkänt förslaget. Underutställningstiden skall förslaget åtföljas av samrådsredogörelsen, Eflerutställningstidens utgång får kommunen besluta i ärendet. Avser förslagetersättningsskyldighet enligt 32 5, skall de fastighetsägare vars rätt berörsoch som inte har godkänt förslaget, beredas tillfälle att yttra sig över detla,innan beslut i ärendet fattas. Förslaget skall åtföljas av samrådsredogörelsen. Paragrafen motsvarar 37 § i detremitterde lagförslaget och 25 § byggnadssladgan. I paragrafens/ö/-,y/ö stycke har -av samma skäl som jag har angett i anslutning till 318 -"kommunfullmäktige" bytts ut mot "kommunen". Dessutom harföreskrivits atl förslag till uttag av gatukostnadsersättning skall föregås avsamråd med bl,a, sakägarna, I ett nytt andra stycke har tagits in bestämmelserom syftet med samrådet m, m. Samrådsbestämmelserna i första ochandra styckena år nya och har utformats med 5 kap, 20 och 21 88 som förebild.Jag har utvecklat motiven för den nya ordningen i den allmänna motiveringen(avsnitt 10,6.2). I likhel med vad som föreslagils beträffande detaljplan börresultatet av samrådet och förslag med anledning av framförda synpunkter alltidredovisas i en samrådsredogörelse. I redogörelsen bör i första hand redovisassådana önskemål som inte kunnat tillgodoses. Genom att kommunen på detta tidigastadium klart anger sina ståndpunkter kan man förhindra att fastighetsägarnasenare riktar invändningar mot förslaget till följd av missförstånd omförslagets innehåll eller innebörd. I tredje och fiärde styckena harenbart gjorts följdändringar med anledning av att"kommunfullmäktige" har bytts ut mot "kommunen" och medanledning av de nya samrådsbeslämmelserna. Tredje stycket har på förslag avlagrådel (yttrandet s. 75) utformats med 5 kap. 24 8 som förebild. 1985/86:1 663 37 8 framför fastigheter som är belägna vid torg, parker eller andra 6 kap.37-39 §§ sådana allmänna platser, skall anses som gata lill en bredd som motsvarar femfjärdedelar av den enligt delaljplanen tillåtna högsta byggnadshöjden somgällde för fastigheten när galan upplåts till allmänt begagnande. 38 8Vad som föreskrivs i detta kapitel om fastigheter skall tillämpas även pä mark som är samfälld för flera fastigheter. Med fastighetsägare avses därvid ägarna av de fastigheter som har del i samfälligheten. Är samfälligheten inte avsedd för bebyggelse, skall den anses bebyggd när den väsentligen tagits i anspråk för angivet ändamål. Den högsta tillåtna bygg nadshöjden antas därvid vara medeltalet av vad som gäller för de fastighe ter som har del i samfälligheten. Bestämmelserna i 37 och 38 88 stämmer i sak överensmed 154 resp. 155 88 byggnadslagen. Nägon motsvarighet till 155 8 andra stycketbehövs inte, eftersom dispenser från planer inte kan medges enligt PBL. Mindreavvikelser från planer är dock möjliga. Någon särskild bestämmelse om detta ärdock inte nödvändig i de nu avsedda situationerna. 39 5Vid bestämmande av ersättning i fall som avses i 17 eller 24 5 skall 4kap. expropriationslagen (1972:719) tillämpas. Vad som sägs i 4kap. 3 8 nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum före den då talan om inlösen väcktes. Paragrafen motsvarar 14kap, 98 i det remitteradelagförslaget, Pä förslag av lagrådel (yttrandet s, 123) har i förevarandeparagraf tagils in en materiell bestämmelse som innebär att 4 kap,expropriationslagen skall tillämpas vid bestämmande av ersättningen. Deprocessuella reglerna om tidsfrister, forumregler m, m, har samlats i 15 kap. Prop.1985/86:1 664 7 kap. Regionplanering 7 i,ap. 1 den allmänna motiveringen(avsnitt 9,2,2) har jag närmare utvecklat motiven för atl regionplan skall ingåi PBL:s plansystem som ett medel all samordna flera kommuners planläggning.Bestämmelserna härom har tagits in i 7 kap. Motsvarande bestämmelser iulredningsförslagel finns i 12 kap. Bestämmelserna i 7 kap. äruppdelade i två avdelningar, en om regionplaneorganet (I -3 88) och en omregionplanen (4-888). Kapitlet skiljer sig frånutredningsförslaget bl. a. på sä sätt att det i stor utsträckning innehållerhänvisningar till 4 kap. om översiktsplan när det gäller förfarandet, eftersomförhållandena och kraven på samråd och insyn m. m. för de två planformerna istort sett överensstämmer. På förslag av lagrådet har vissaparagrafer justerats redaktionellt. Även dispositionen av 7 kap. har justeratsnågol. 1 8 Behöver sådana frågor om användningen av mark- ochvattenområden som angår flera kommuner utredas gemensamt eller behöver flerakommuners översiktliga planering samordnas och kommer utrednings- ochsamordningsverksamheten inte till slånd på annal sätt, får regeringen utse ettregionplaneorgan, som eller tills vidare skall ha hand om denna verksamhet(regionplanering). I beslutet skall regionplaneorganets huvudsakliga uppgifteranges. Till regionplaneorgan kanregeringen utse etl befintligt kommunalförbund. Regeringen kan också förordnaatt de berörda kommunerna skall bilda ell särskilt regionplaneförbund, somskall vara regionplaneorgan. För ett sådant regionplaneförbund skall lagen(1957:281) om kommunalförbund tillämpas i den män avvikande beslämmelser intemeddelas i detta kapitel. För handläggningen av frågor omregionplanering för kommunerna i finns särskilda bestämmelser. Paragrafen motsvarar 126-128 85byggnadslagen och 12 kap. I 5 i utredningsförslaget. 1 första stycket reglerasregeringens befogenhet atl utse ett regionplaneorgan. Initiativet till attutse ett regionplaneorgan kan l.ex. tas av ett befintligt kommunalförbund sornbildats för regionplaneuppgifter och som finner det av värde att vinna denauktorisalion som etl regeringsbeslut kan ge. Det kan ocksä vara enframställning från ett antal kommuner i en region med gemensamma planproblem,där det föreligger svårigheter att få lill stånd samverkan mellan alla dekommuner som bör delta för att arbetet skall få önskvärd effekt. Även statligamyndigheter, l.ex. eller länsstyrelserna inom en region ellerstatliga centrala organ, kan någon 1985/86:1 665 gångfinna det angeläget atl fasta former skapas for kommunall samarbete 7 kap. 1§ kring gemensamma planfrågor. Bestämmelsen i 7 kap, 1 5 i lagrädsremissen om attdel skall finnas en framställning för att regeringen skall få utse ettregionplaneorgan har på förslag av lagrådel (yttrandet s,76) tagits bort. Enannan sak är att regeringen i praktiken knappast tar upp en regionplanefrågautan att det föreligger förslag därom från något håll. Jag förutsätter då atldet i första hand blir de berörda kommunerna själva som kommer in med enframställning och att de statliga myndigheterna inte bör ha anledning att ageraannat än i yttersta undantagsfall. Uppdraget att vara regionplaneorgan kantidsbegränsas eller meddelas med giltighet tills vidare. Den förta metoden kanvara lämplig om det gäller regionala utredningsfrågor av engångskaraktär. Densenare utvägen lämpar sig förmodligen bättre om det gäller alt för en längretid trygga bevakningen av regionala problem och där ett kommunalt intresseföreligger för att skapa ett mera permanent organ. Om etl beslul meddelats för viss lid, erfordrasinte något beslut av regeringen om återkallande. Uppdraget upphör när tidenlöpt ut. Är det då fråga om ett särskilt regionplaneförbund enligt 1 8 andrastycket, bör förbundet upplösas enligl bestämmelserna i lagen (1957:281) omkommunalförbund. Om beslutet meddelats med giltighet tills vidare, fårsärskild framställning göras till regeringen om att beslutet omregionplaneorgan skall återkallas. Några särskilda bestämmelser om detta anserjag inte nödvändiga. Av första stycket framgår vidare attregionplaneorganets uppgift är att ha hand om utrednings- ochsamordningsverksamheten i bl.a. markanvändnings- och planeringsfrågor på detregionala planet. Regionplan får men behöver inte upprättas. Jag har avhandlatdetla i den allmänna motiveringen (avsnitt 9.5.1 och 9.5.2). I sista meningen av första siycket föreskrivs attregeringen skall bestämma regionplaneorganets huvudsakliga uppgifter. Det ärinte självklart att detta bör vara en fråga för regeringen. Fleraremissinstanser, bl. a. kommunförbundet, framhåller detta. Som utredningen harframhållit innebär emellertid tillkomsten av ett regionplaneorgan att dettaorgan får en viss planeringskompetens vid sidan av kommunerna. Det är dånaturligt att söka förebygga kompetenskonflikter genom att från början ange deområden i stora drag, inom vilkas gränser organet skall verka. Utredningennämner som exempel på frågor som kan anses lämpliga för en regional bedömningtätorternas läge och storiek, bostads- och arbetsplatsområden,trafikförsörjning, anläggningar för röriigt friluftsliv av regionalt intressesamt terminaler och andra strukturpåverkande anläggningar. Utöver vad jag nuhar sagt vill jag hänvisa till mitt anförande i den allmänna motiveringen(avsnitt 9.5,1), Regionplaneorganetsgeografiska verksamhetsområde är regionen, var- Prop.1985/86:1 666 med förstås det område som de kommuner som ingår iregionplaneorganet 7 kap. I § tillsammans bildar. En bestämmelse ominnebörden av begreppet region äterfinns i 3 S tredje stycket. Som utredningen påpekar är det inteuteslutet att det organ som utses av regeringen till regionplaneorgan även på annangrund kan ha egna arbetsuppgifter, Elt bestående kommunalförbund kan t, ex, haolika verkställighetsuppgifter. Det som skall regleras genom PBL är emellertidendast kompetensen som regionplaneorgan och formerna för regionplanelägg-ning. 1 andra stycket behandlashuvudmannaskapet. 1 överensstämmelse med förslaget i den allmänna motiveringen(avsnitt 9.4) föreskrivs till att börja med att som regionplaneorgan kanförordnas ett befintligt kommunalförbund, varmed i första hand förstås etl förbundsom redan Udigare bildats för regionala planuppgifter. Förordnandet förutsätteren framställning eller samtycke från vederbörande förbund. Detta är ju redanbildat och därför bestämt till sina gränser, även om dessa kan ändras genombeslut enligt kommunalförbundslagens regler. Ändring av verksamhetsområdet kani detta fall inte ske genom regeringsbeslut. Regeringen kan även utse ettsärskilt regionplaneförbund, för vilket kommunalförbundslagens regler skallgälla med de avvikelser som följer av bestämmelserna i detta kapitel.Avvikelserna består i atl det är regeringen som i förordnandet bestämmer vilkakommuner som skall ingå i förbundet, vilka arbetsuppgifter i stort somförbundet skall ha samt om förbundet skall bestå eller tills vidare. Inom förbereds f.n. en proposition med förslag till ny lag om kommunalförbund. Hänvisningen ilagtexten bör justeras, när har fattal beslut om den nya lagen. Att det är regeringen som bestämmervilka kommuner som skall ingå medför att ingen kommun kan genom ett ensidigtbeslut söka utträde ur förbundet enligt kommunalförbundslagens regler. Detankommer i stället pä regeringen att efter framställning ändra förordnandet omregionplaneorgan. Detsamma gäller om en ny kommun vill söka inträde. Inteheller kan kommunalförbundslagens bestämmelser om förbundels upplösning tillämpasi andra fall än sädana där den av regeringen bestämda tiden för förbundelsbestånd löpt ut eller där regeringen beslutat återkalla sitt beslul om regionplaneorgan. Tredje styckel innehåller enhänvisning till de särskilda bestämmelser som gäller om regionplanering iStockholms län. Härmed avses den lag som - enligl vad jag har angett(avsnitt 9.4) - kommer alt ersätia lagen (1968: 598) angående handläggning avfrågor om regionplan för kommunerna i . 1985/86:1 667 2 8 Regionplaneorgan skall inte utses om de berörda kommunerna mera 7 kap. 2-3§§ allmänt motsätter sig det. Paragrafen saknar egentlig motsvarighet i dagenslagsliftning. Som framhållits i den allmänna moUveringen (avsnitt9.2.3) mästestort avseende fästas vid inställningen till frågan om ett regionplaneorganskall förordnas eller inte hos de kommuner som berörs, eftersom det gäller etticke obligatoriskt institut och det måste föreligga starka skäl alt tilldelaelt regionall organ en egen planeringskompetens vid sidan av primärkommunerna.Även de berörda länsstyrelsernas inställning kan ha betydelse, eftersomförordnandet i viss mån inverkar på deras samordningsansvar. Det följer av7kap. 2 5 regeringsformen att regeringen, innan den fattar beslut enligt 1 8,skall inhämta behövliga upplysningar och yttranden från bl. a. de kommuner ochlänsstyrelser som kan beröras av beslutet. Pä lagrådets förslag (yttrandet s.76) har därför en i det remitterade förslaget till 2 5 intagen bestämmelse omskyldighet för regeringen att inhämta yttrande från berörda kommuner ochlänsstyrelser tagits bort. Paragrafen behandlar det fallet att det visar sigalt ett utbrett motstånd föreligger mot att ett regionplaneorgan inrättas.Detta fall har inte tagits upp i utredningsförslaget. Enligt min mening bördock inte nägot förordnande meddelas, om de kommuner som har ett väsentligtintresse i saken mera allmänt motsätter sig det, eftersom en framgångsrikregionplanering förutsätter ett stort mått av samförstånd. Bestämmelsen i andra stycket har utformats med vissförebild i siadgan-dena om opinionsvillkor i 7 5 anläggningslagen och 5 kap. 55 andra stycket fastighetsbildningslagen. Uttrycket "mera allmäntmotsätter sig" kan tyckas vara alltför obestämt. Jag finner dockangeläget alt regeringen har möjlighet till en fri prövning, när det finns enopinion mot etl förordnande i del enskilda fallet. Med anledning av vad lagrådet har anfört i dennafråga (yttrandet s. 760 vill jag klargöra alt avgörande för frågan om ettregionplaneorgan skall fä utses enbart bör vara den faktiskt föreliggandeopinionen bland de berörda kommunerna. Tyngden i de skäl som kommunerna anför skallalltså inte inverka på prövningen. 3 8Regionplaneorganet skall inom regionen bevaka regionala frågor och fortlöpande lämna underiag i sädana frågor för kommunernas och statliga myndigheters planering. Regionplaneorganet kan anla en regionplan för regioneneller en del av den. Därvid skall 4-7 58 lillämpas. Regionen omfattar de kommuner för vilkaregionplaneorganet har utsetts. Paragrafen saknar egentlig motsvarighet i dagenslagsliftning. Motsvarigheten i utredningsförslaget finns i 12kap, 3 8, Prop.1985/86:1 668 Första stycket 7 kap. 3-4 §§ Regionplaneorganets huvuduppgiftskall enligt första stycket vara att biträda kommuner, länsstyrelser ochstatliga seklormyndigheter med regionala synpunkter pä användningen av mark-och vattenområden. Organet skall följa regionala frågor inom sittansvarsområde, låta utreda förhållanden som har regional räckvidd och fårbetydelse för de enskilda primärkommunernas planering samt göra deframslällningar lill länsstyrelser och andra myndigheter som denna bevakning avregionala samband ger anledning till. Organet skall fortlöpande följa denkommunala och statliga planeringsverksamheten. Det bör samräda med kommunernainom regionen när deras översiktsplaner upprättas och ändras, så all nödvändigsamordning sker av dessa planer. Samråd bör också ske i fråga om kommunaladelaljplaner som berör förhållanden som regleras i en regionplan eller annarsär av regional belydelse. Till regionplaneorganets arbetsuppgifter bör ocksähöra att förse kommunerna inom regionen med underlag i fråga om mellankommunalaförhållanden och atl underlätta informationen mellan och inom kommunerna omregionala frågeställningar. .Andra stycket behandlarregionplaneorganets möjligheter att sammanställa riktlinjer för användningenav mark- och vattenområden m. m. till en formell regionplan. Närmarebeslämmelser om bl. a. planens innehall, förfarandet och planens verkningarfinns i 4-8 55. Bestämmelsen i andra stycket markerar regionplanens frivilligakaraktär och klargör att planen kan begränsas till vissa delar av regionen. Omarbete pågår med all upprätta en regionplan, bör organet underlätta en debattbland regionens invånare om planeringens inrikining. När en regionplan harupprättats och blivit gällande, blir det en viktig uppgift förregionplaneorganet att i samråd med länsslyrelsen följa hur planens riktlinjerkommer till uttryck i den priniärkommunala planläggningen och vid behov göraframställning till länsslyrelsen i frågor som rör den mellankommunalasamordningen (se I2kap, I 5), Enligt tredje stycket skall medbegreppet regionen förstås de kommuner för vilka regionplaneorganet hai'utsetts. 4 8 Regionplanen skall tjäna till ledning för beslul omöversiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Planen kan, i den måndel har betydelse för regionen, ange grunddragen för användningen av mark- ochvattenområden samt riktlinjer för lokalisering av bebyggelse och anläggningar. Prop.1985/86:1 669 Bestämmelserna i 4 kap, 2 8 omplanhandlingar och deras utformning 7 kap. 4 § samt om planbeskrivning skalltillämpas pä regionplanen. Någon redovisning av åtgärder för att fullföljaplanen behöver dock inte lämnas. Paragrafen motsvarar 126 och 134 85byggnadslagen, 10 5 byggnadsstadgan, I2kap, 45 utredningsförslaget samt 7kap,4 och 955 i det remitterade lagförslaget. På förslag av lagrådet (yttrandets, 77) har 9 8 i det remitterade förslaget förts in som ett första led i förstastycket. På det sättet uppnås överensstämmelse med ulformningen av 4 kap, 1 8.Även dä del gäller vad regionplanen skall ange har sistnämnda lagrum fått tjänasom förebild. Därvid har - på inrådan av lagrådet - särskilt framhävts atlplanen skall beröra förhållanden som har betydelse för regionen som sådan. Enligt första stycket skall sammabegränsning gälla för vad en regionplan får innehålla som allmänt gäller förregionplaneorganets ansvarsområde så som det anges i regeringsbeslutet, 1 bådafallen skall det vara fråga om förhållanden som har belydelse för regionen somsådan. Detta är av vikl för den kommunala självbestämmanderätten. Planen skallalltså inte ta upp sädanl som endasi rör den enskilda primärkommunen och dessinvånare, har som exempel på markreservationsfrägor som lämpligenkan bli behandlade i en regionplan nämnt flygplalser, regionalt betydelsefullavägar, banor och ledningar, friluftsområden, småbåtshamnar och andrafritidsanläggningar, utflyktsmål av regional betydelse, kulturminnen ochkulturmiljöer av publikt intresse, oexploaterade frikorridorer mellantätorter, regionala serviceanläggningar och liknande. Den rättsliga verkan avregionplanen begränsas till att den skall tjäna till ledning vid upprättandetav översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser inomregionplaneomrädet. Detta skall bevakas av regionplaneorganet och avlänsstyrelsen under samrådsskedet när sådana planer och bestämmelser upprättas.Regionplanen kan ses som en precisering av hur samordningen av mellankommunalafrågor om användningen av mark och vatten bör ske. Om regionplaneorganet finneratt en kommun vid upprättandet av planer eller bestämmelser avvikit frän deprinciper för samordning som regionplanen innehåller, bör det vararegionplaneorganets uppgift att påtala saken hos och hemställaatt saken i fräga prövas av enligt 12 kap, 1 5,Regionplaneorganets mening bör därvid, såsom jag har framhållit ispecialmotiveringen lill 4 kap, 5 8, tillmätas en stor betydelse. Omlänsstyrelsen kommer till en annan ståndpunkt än regionplaneorganet vid sinprövning, kan regionplaneorganel enligt 13 kap. 4 5 överklaga länsstyrelsensbeslul hos regeringen, I motsats till utredningen finnerjag inte att regionplanen bör kunna direkt åberopas till ledning för andra markanvändningsbeslutenligt PBL Prop.1985/86:1 670 an planer och områdesbestämmelser. Regionplanens verkan ifråga om 7 kap. 46 §§ tillståndsärenden enligl PBL blir alltså endasi indirektgenom att planen utgör beslutsunderlag vid tillkomsten av främstöversiktsplaner men ocksä detaljplaner och områdesbestämmelser. Enligt vad jag haranfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 21,3) skall kommunalaplanbeslut tillmätas en viss betydelse vid beslul enligt annan lagstiftning änPBL, Pä grund härav och vad jag anförde kan regionplanen fä en vissindirekt effekt även på sådana beslul. Andra stycket hänvisar i fråga omplanhandlingar och kraven på deras uiformning samt om planbeskrivning till vadsom enligt 4 kap. 2 5 gäller för översiktsplanen. Undanlag har gjorts förkravet (se 4 kap. 8 5) på redovisning i planbeskrivningen av åtgärder för attfullfölja planen, eftersom regionplaneorganel ju normalt inte har ansvar förgenomförandet av frågor som behandlas i planen, 5 8 När förslag till regionplan eller till ändring ellerupphävande av planen upprättas, skall beslämmelserna i 4kap, 3-1088 om samråd, ut ställning, kungörande, granskningsyttrande och utlåtande tillämpas med den avvikelsen att utställningstiden skall vara . Paragrafen motsvaras delvis av 14,16 och 17 88 byggnadsstadgan, 12 kap, 59 88 i utredningsförslaget och av 7kap, 68 i det remitterade lagförslaget, I fråga om förfarandet när förslagtill regionplan upprättas och handläggningen av planärendet fram tillantagandet av fullmäktige skall bestämmelserna om översiktsplan i 4kap, 3-1055 tillämpas. Den avvikelsen har emellertid föreskrivits att planförslagetliksom f, n, skall vara utställt för granskning . Ävenom kortare lid inte sällan borde kunna komma i fråga när det gäller mindreändringar av en regionplan, finner jag övervägande skäl tala för att, i motsatstill vad ulredningen ansåg, bestämma en enhetlig tid av förutställning av region-planeförslag av alla typer. Erfarenheten har nämligenvisat alt del regelmässigt krävs en väl tilltagen tid när det gäller atl äveni mindre ärenden inhämta synpunkter från ett stort antal kommuner och statligamyndigheter. När i 4 kap, 7 och 8 55 talas omplan för viss del av kommunen skall i fråga om regionplan givetvis förstås vissdel av regionen, 6 8 Regionplanen antas av fullmäktige i delkommunalförbund eller re gionplaneförbund som är regionplaneorgan. Även ändring och upphävande av planen beslulas av fullmäktige. Paragrafen motsvarar delvis 1315byggnadslagen och 12kap, 105 i utredningsförslaget. Med vissa jämkningar - somhar gjorts pä förslag av Prop.1985/86:1 671 lagrådet - överensstämmer paragrafen med 7 kap, 5 8 i detremitterade 7 kap. 6-8 §§ lagförslaget, 7 8 Senast dagen efter det att justering av protokolletmed heslut om antagande, ändring eller upphävande av regionplanen har tillkännagivits på anslagstavla enligt vad som anges i 11 8 lagen (1957:281) om kommunalför bund skall meddelande om tillkännagivandet och protokollsutdrag med beslutet sändas till de kommuner och länsstyrelser som berörs av planen samt till regeringen. När beslutet har vunnit laga kraftskall planen sändas till länsslyrelserna inom regionen. Paragrafen, som motsvarar 198 2mom,byggnadsstadgan och 12kap, 11 5 i utredningsförslaget, har samma innebörd i saksom gällande bestämmelser med de justeringar som föranleds av attregionplaneorganets beslut inte behöver fastställas av regeringen, I detremitterade lagförslaget finns i första stycket en erinran om skyldigheten attkungöra fullmäktiges beslut att anta, ändra eller upphäva regionplanen på sammasätt som andra fullmäkligebeslut enligt bestämmelserna i 11 5 lagen (1957:281)om kommunalförbund. På förslag av lagrådel (yttrandet s,77) har denna erinransåsom obehövlig tagits bort. Beslut om regionplan får överklagasendast genom kommunalbesvär. Detta framgår av 13kap, 15 6, Regeringen kanenligt 12kap, 58 pröva beslut att anta, ändra eller upphäva en regionplan.Framställning om att regeringen skall fatta ett sådant beslut kan förutsättaskomma från kommuner eller myndigheter, vilka därför måste få kännedom omregionplaneorganets beslut. 1 förevarande paragraf stadgas atl beslulet skalltillkännages på anslagstavla enligt bestämmelserna i lagen om kommunalförbund.Inom förbereds f. n. en proposition med förslag till ny lagom kommunalförbund.