prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Beredskapsverksamheteninriktas mot åtgärder som syfiar lill all upprätthålla handlingsberedskap ochinhemsk försörjningsviktig produktionskapacitet, alt förbereda omställningarvid kris och atl anskaffa sådan materiel som inle efterfrågas i fred men somsnabbt erfordras i krig. Ett minskat beroende av beredskapslagring eftersträvasäven om sådan också i fortsättningen blir betydelsefull. Kraven på försörjningsberedskapen kan endast nåsmed en blandad struktur av beredskapsåtgärder och med ökad beredskapshänsyn isamhällsplaneringen. Verksamheten inom del ekonomiska försvarel måste alltmerinriktas på att bevaka, informera och aktivera till förebyggande åtgärder. Den högsl prioriteradeberedskapsåtgärden är därför atl höja den administrativa, organisatoriska ochpersonella handlingsberedskapen hos berörda myndigheter och i näringslivet.Genom övningar och spel skall förmågan all förutse och hanlera kriser uppövas.Delta innebär alt personal med ansvar för verksamheten i kriser och krig skallutbildas. Personalen måsle ges ökad förmåga atl utnyttja de samlade resursernaefter lägels krav. Denna förmåga måsle övas redan i fred vid återkommandeövningar och spel av skilda slag. På så sätt skapas också en bättre förståelseför försörjningsberedskapens krav i den fredslida verksamheten. Särskild materielanskaffning kommer att ges högprioritet för transportsektorns olika grenar, bl. a. för att Iryggaförsvarsmaktens behov av transporter vid mobilisering och koncentrering. Iövrigl måste viss materiel anskaffas för prioriterade delar av tjänstesektorn(post, bank, försäkringsväsende m. Den bästa försörjningsförmågan nås om vi självainom landel kan tillverka del vi behöver. Del är därför angeläget altsäkerslälla försörjningsviktig inhemsk produktionskapacitet inom de viktigasteområdena. Detta kräver ekonomiska insatser inom vissa branscher. Vårt behov av varor tillgodoses i normala fall lillstora delar genom import. Önskvärd försörjningsförmåga i kriser och krig måstei största möjliga utsträckning uppnås genom att utnyttja inhemska resurser.Della bör vara möjligt inom många områden, men kräver förberedelser för omställningarav varierande omfattning. En viktig beredskapsålgärd är därför att söka finnainhemska ersättningsvaror (substitut) till varor som normalt importeras.Erforderliga omställningar för kriser och krig måste förberedas i fred. Omställningsförberedelservidtas bl.a. på jordbruks-, uppvärmnings-, textil- ochdrivmedelssidan saml inom del kemiska området. I de fall försörjningsförmågan inte helt kantryggas med inhemska resurser eller genom förberett handelsutbyte med andraländer i kriser, blir det nödvändigt att bygga upp beredskapslager. Det är avkostnadsskäl viktigt att hålla beredskapsnivån så låg som möjligt och sökaytterligare alternativ till lagring. altvara nödvändig och av belydande omfatlning. Det är alltid nödvändigl attberedskapslagra sådana vikliga varor för vilka inhemska substitut sak- Prop. 1985/86: 100 nas. Dessutom kan behov av vissa viktiga insats- och råvarorunder den Bil. 6 inledande perioden av en kris endast tillgodoses genomlagring, innan omställning har kunnat ske till inhemsk produklion. Lagring kommer därutöver att utgöraen viktig åtgärd för att inom olje-, petrokemi- och metallområdena säkerställaerforderlig beredskap för atl kunna möta fredskriser. Ramfördelning (genomförandeprisläge 1985/86) Intentionerna på försörjningsberedskapens område enligt1982 års försvarsbeslut kan inte upprätthållas inom vissaprogram. På grund av ekonomiska begränsningar har redan i föregåendeprogramplan etl flertal betydelsefulla ålgärder tvingats senareläggas medplanerat genomförande efler försvarsbeslutsperiodens utgång budgetåret1986/87. Med anvisade medel (274,5 milj. för budgelårel 1986/87 blir nödvändighetenav senareläggningar inom främsl varuprogrammen alltmer påtaglig. För att inom rimlig tid, dvs. underåren närmast efler försvarsbeslutsperiodens utgång, uppnå en godlagbarförsörjningsförmåga erfordras medelsförstärkning. En sådan medelsförstärkningkan för vissa program inledningsvis ske genom fördelning av den särskildamedelsramen enligt ÖEF:s förslag. Ytterligare behov av medelsförstärkningredovisas i perspektivstu-dierapporten. I programplanen redovisas förstprinciperna för fördelning av den särskilda medelsramen på 274,5 milj. kr.grundat på de nu gällande planeringsförutsättningarna. Därefter redovisas denav ÖEF bedömda lämpligaste fördelningen grundad på den översyn avplaneringsförutsättningarna som genomförts i perspektivstudien fas B. Fördelning enligt regeringens direktiv - nu gällandeplaneringsförutsättningar Förslaget innebär att verksamheten inom transportsektorn,på grund av iransportverksamhetens stora betydelse, i allt väsentligt tilldelasmedel som överensstämmer med Qolårets programplan, totalt . Beträffande delprogrammen 7.1Penningmedel t.o.m. 8.6 Tullverksain-het innebär förslaget elt fullföljande avfjolårets programplan med följande förändringar: - inomdelprogrammet Socialförsäkringar avsätts medel för utökad övningsverksamhet, - inomdelprogrammel Samordning avsätts medel för etl något ökat stöd för regionalhandlingsberedskap, - inomdelprogrammel Ledning och administration avsätts medel för utökadinformationsverksamhet. De medel som tilldelas programmen7.1 t.o.m. 8.6-totalt 8485 milj. kr. - avser i första hand högt prioriteradeåtgärder för att höja handlingsberedskapen. Förarbetskraftsprogrammet avsätts medel, totalt , för funk- Prop.1985/86: 100 tionsövningar samt för datorstödd personalplanläggning. För livsmedelsprogrammet avsätts 46,4 milj. kr.vilket är ett fullföljande av förra årets programplan. Lagringen avkvävegödselmedel bibehålls på nuvarande nivå i avvaktan på ett eventuelltbeslut om en ökad inhemsk ammoniakproduktion. Beklädnadsprogrammet tilldelas 96,7 milj. kr.vilket innebär ell hänsynstagande till krisslandard- ochskiflgångsulredningarna. Inom delprogrammel Bränslen och drivmedel m. m.tillgodoses behoven för handlingsberedskap och gengasberedskap. De medel somtilldelas -lolall . - medger dock inle all tillräckliga resurser kanavdelas för åtgärder inom kommunalteknisk försörjning. För delprogrammel Kemiska produkter m.m. avsätts 32milj. för påbörjade industriella åtgärder, omställningsåtgärder ochhandlingsberedskap. Inom metall- och verkstadsprogrammet avsätts tolalt12,1 milj. kr. för fortsatia utredningar och studier inom elektronikområdetsamt för att fullfölja ingångna avtal om industriella åtgärder. Fördelningenligt ÖEF:s förslag grundat på översyn av planeringsförutsättningar Inomdet ekonomiska försvarel innebär översynen av planeringsförulsätl-ningamaförändrade antaganden främsl för varuprogrammen. Närmast är del anlaganden omkrisskedenas längd och krisimporten som medför förändringar. Översynen avplaneringsförutsättningarna måsle ses som en del avperspeklivplaneringsprocessen. Andra vikliga delar är studier av samhälletsutveckling och den därmed sammanhängande sårbarheten i samhällel samtavvägningen av åtgärder inom det ekonomiska försvaret för atl uppnå högstaförsörjningsberedskap. De sammanvägda åtgärdsförslagen redovisas iperspeklivsludierapporten. För livsmedelsprogrammet innebär översynen attbehoven atl beredskapslagra kvävegödselmedel och proleinfodermedel nedgår.Behovet att utöka lagringen av växtskyddsmedel kvarstår om än i något mindreomfattning. Styrande för livsmedelsprogrammet är främst atl lagring skall skeför liden fram lill att omställning i huvudsak har genomförts, dvs. Möjligheterna att i ÖEF:s förslag minskautbyggnaden för växtskyddsmedel och sälja delar av lagren av kvävegödselmedeloch proteinfodermedel orsakas delvis av all krisens längd begränsas till tvåår men främsl av förutsättningen atl omställningen av jordbruksproduktionenpåbörjas som krisen börjar. konstaterar för sin del allhandlingsberedskapen aldrig kan bli sådan att omställningen kan inledasomedelbart. Viss tid åtgår dels innan erforderliga beslul tagits och åtgärdervidtagits, dels innan utnyttjande styrmedel ger önskad effekt. Dennafördröjning bedöms uppgå . Inom kemi- och melallprogrammen anmäldes iföregående program planer svårighet all med tilldelade medel genomföra önskvärda åtgärder. översynen av planeringsförutsättningarnainnebär för dessa program yl- Prop. 1985/86: 100 leriigare krav på insatservilkel med nuvarande resurstilldelning inle är Bil. Inom kemiprogrammet måste åtgärder vidtas för altsäkra inhemsk produktion, möjliggöra omställning samt finnaersättningsprodukter. Detta kräver en utökning av de industriella åtgärdernasamt en utökad lageruppbyggnad av främst funktionskemikalier. För metallprogrammet innebär de nyaplaneringsnormerna krav på utökad lagring inom metallområdet. Även påelektronikområdet innebär anlaganden om krislida utrikeshandel krav påålgärder, bl.a. i form av lagring av elektronikkomponenter. ÖEF:s förslag innebär också att utökade medel kanavsättas för de inom delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. anmälda vikligabehoven av reservanordningar och krigsskydd. Vidare lillgodoses behoven av medel för ettfullföljande av materielan-skaffningsplanen för delprogrammet Vägar. Fördelningav särskilda medelsramen (genomförandeprisläge 1985/86) 3.1 Bränslen och drivmedel m. m. 4.1 Kemiska produkter m. m. 4.2 Metaller m. m. 8.3 Ledning och administration *)Behov av priskompensation om 14086 tkr. tillkommer (prisläge 1986/87). 8.2.2.2Utredningen om organisation av Utredningenom organisation av har i enlighel med sina direkUv (Dir. 1985:10) och regeringens beslut redovi sat etl material som kan ligga lill grund för programplan för verkels utveckling. Programplanen bygger på en sammanvägning av del långsik tiga planeringsunderlag som berörda myndigheter har presenterat och på det material som utarbetats av utredningen. Regeringens direktiv i beslut 70 den21 och för programplan för civilförsvarssiyrelsen och Prop. 1985/86: 100 statens brandnämnd har i tillämpliga delar legat lill grundför programpla- Bil. Utredningens planering förutsätter atlöversynen av lagstiftningen inom området i enlighet medräddningsljänslkommilténs förslag är slutförd i planeringsperiodens inledning. Ulredningen anger den övergripande inriktningen förstatens räddningsverk enligt följande. Verkel skall svara förbefolkningsskyddet och räddningstjänsten i både fred och krig. Verkel skalläven svara för samordning av beredskapsplanläggningen mot kärnkraftsolyckor ochför uppgifter i fråga om landlransporter av fariigl gods. Verket skall vidareha funktionsansvaret för civilförsvaret, dvs. ha ledningen förcivilförsvarsverksamhe-len och övervaka krigsplanläggningen ochberedskapsålgärderna. Verket skall ha ett tillsynsansvar inom övrigaverksamhetsområden. skall planera och genomföra utbildningoch övning inom verksamhetsområdet. Olika utredningar har konstaterat altsamhället har blivit allt sårbarare. Ett medel för att minska olyckorna ochskadorna är att öka samarbetet och samverkan. skall verkaför ell ökat samarbete och samverkan mellan samhällets olikaräddningstjänslorgan. En inriklning för verksamheten är därvid att finna formerför utnyttjande av krigsräddningsljänslresurserna under fredstid ulan all denkrigstida beredskapen eftersatts. Verket skall genom den föreslagna integreradeulbildningen och genom erfarenhetsålerföring säkerställa en ökad personalkompetensför verksamheten både i krig och fred. skall vidarefullfölja intentionerna försvarsbeslut med de begränsningar och tidsangivelsersom har beslutat om. Utredningen föreslår alt huvudprogrammetBefolkningsskydd och räddningstjänst indelas i delprogrammen Befolkningsskydd,och Cenlral förvaltning m.m. saml i etl antalproduktionsområden. I följande tabell lämnas en sammanställning av delprogramoch produktionsområden för . Kryssen anger deproduktionsområdesvisa resursernas fördelning på delprogram. ning m. m. Ersättning till kommuner m. I fråga om delprogrammet Befolkningsskydd börenligt utredningen till- Prop. 1985/86: 100 gängliga resurser riktas molområden där förutsättningar för ett övergri- Bil. 6 pande och bra resultat ärstörst. Inom fredsräddningsljänsten anses den förebyggande verksamheten varaetl sådant område som bör prioriteras i verkets arbeie. Det anses angeläget atluppmärksamhet ägnas ål samordningen mellan verkets centrala tillsyn i fråga omförebyggande åtgärder mol brand och sprängämnesinspeklionens tillsyn. Vadgäller frågor om transport av farligt gods hänvisas tillräddningsljänslkommilténs konstaterande alt särskilda resurser måste avsättasför ulveckling av systemet för vägvalsstyrning och uppbyggnaden av elt nytlinformationssystem. Utredningenutvecklar sin syn på befolkningsskyddsfrågorna enligt föl jande. De flesta olyckor uppstår av andra orsaker än brand. Det är av stor betydelse att en samordning sker av samhällets insatser beträffande åtgär der på del skadeförebyggande området. skall ha etl över gripande ansvar för denna samordning. Den nya räddningstjänsllagen kommer att öka den kommunala räddningstjänstens förebyggande ansvar, vilket måste återspeglas i del nya verket. Ansvaret för den förebyggande verksamheten beträffande andra olyckor än brand är fördelal på flera olika myndigheter. Ansvaret för den helt övervägande delen av del skadeavhjäl pande arbetet handhas av räddningstjänsten. Dä det måsle råda samklang mellan de förebyggande och skadeavhjälpande insatserna, gäller det för atl bygga upp ett intimt samarbete mellan dessa olika, av varandra beroende organ. Det förtjänar i sammanhanget påpekas att så dana samarbetskanaler i stort sett saknas. Redan i utbyggnaden av våra samhällen måste säkerheten mol och vid olyckor tillgodoses genom insatser av räddningstjänsten. Redan vid infrastrukturens utformning kan räddningsljänstsynpunkter öka skyddei mot olyckor. Delta medför en omfattande utrednings- och rådgivningsverksamhet för att kunna lillgodo se såväl freds- som krigssynpunkter på t. ex. gators bredd, vattenlednings nätets kapacitet, industri- och bostadsområdens utseende och planering osv. Särskilt betydelsefull är verksamheten vid placering av industrier som kan påverka omgivningen vid en olycka. Vid planeringen av trafikleder, såväl spårbundna som på väg, liksom Irafik i luften och på vattnet, måsle säkerhetssynpunkter tillgodoses, så att risken för olyckor och skador minskas. Även om denna uppgift inte faller under direkta ansvar måsle räddningstjänstens erfarenheter finnas med i planeringen. Likaså måste dessa erfarenheter komma lill uttryck vid planering och utbyggnad av tätorter, hamnanläggningar, industrier, fritidsområden etc. Även i delta arbete sammanfaller ofta freds- och krigs uppgifter och bör parallellt kunna lillgodoses, som exempel kan nämnas planläggningen för befolkningsskydd i krig. Av tradition sker största delen av räddningstjänstens förebyggande arbete vid ny- och ombyggnader. I denna verksamhet är del av slor betydelse att grundprioriteringen bättre tillgodoses så atl räddningen av liv står i förgrunden och alt skyddsåtgärder för egendom och miljö bedöms mot bakgrund av ekonomiska parametrar. Den senare avvägningen bör ske i samråd med ägare och försäkringsbolag, så att faktorer som förlorad marknad, stilleslånd, arbetstillfällen, interna tionell konkurrens, kan belysas vid bedömningen av förebyggande åtgär- 72 Räddningsverketserfarenheter av dessa frågor måste kunna ställas till Prop. 1985/86: 100fältets förfogande för att räddningstjänstens avnämare skall få entydiga Bil. 6besked, och skyddsnivån i riket skall vara likvärdig. För att få en uppfattningom hur och var de centrala resurserna bäst skall användas erfordras kunskap. Avdenna anledning krävs en bättre överblick av de olycksrisker och konsekvensersom kan bli följden av samhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Ettstudium - riskbevakning-av utvecklingstrenden blir en mycket viktig uppgiftför . Förändringar i vårt samhälle kommer ständigt all uppstå.En mycket viktig uppgift för det centrala blir därför att följautvecklingen, dellaga i debatten, visa på risker, föreslå åtgärder för altförhindra olyckor eller minska risken för att människors egendom och miljökommer lill skada, om olyckan trots allt uppslår. För alt kunna fylla dennasin uppgift krävs all ges en bred kontaktyta såvälnationellt som internationellt. Samverkansråd och utåtriktad verksamhet blirdärför betydelsefulla funktioner i det nya . Chefen för flygvapnet övertar den 1 juli 1986produklionsansvarel för förvarningen för flyganfall. harprogramansvaret och finansierar flygvapnets merkostnader. Uthålligheten isambandet mellan flygvapnets luftbevaknings- och slridsledningssystem samt denkommunala ledningsfunktionen skall enligt programplanen förbättras vilketföljer försvarsmaktens uppbyggnadsplan. Bristerna i utomhusalarmeringen ilarmorternas småhusområden bedöms kunna tillgodoses genom ett nyut-vecklallarmaggregal med början under /88. Vidare planeras anskaffningav rörliga larmaggregat i syfte att öka alarmeringssyste- mets driftsäkerhet.Målet i planen är att utomhusalarmeringssystemet skall vara färdigutbyggl år1992. Nuvarande inomhuslarmning genom telefonsystemet utgår efter hand somteleverket inför AXE-systemel. Kraftfulla åtgärder görs därför enligtprogramplaneförslaget för att utveckla systemen för inomhuslarm ochinformation. Arbetet skall ske i samverkan med och . Tillgången på skyddsrumsplatser i de särskilthotade orterna, skydds rumsorterna, uppskattas lill av behovet. Samtliga kommuner skall till den upprätta skyddsplaner vilka för olika områden i kommunen skall innehålla uppgifter om risker av olika slag och skyddsåt gärder. Kommuner som har skyddsrumsorter inom sitt område skall före den revidera sina skyddsrumsplaner mot bakgrund av skyddsplanen. Från denna lidpunkl finns därmed elt underlag för mera noggrann styrning och prioritering av skyddsrumsproduklionen, bl.a. be döms i programplanen det årliga produktionsbehovet kunna minskas med . Produktionen avses bli mer inriktad på alt täcka allvarliga brister i de största tätorternas innerområden. I syfte alt vidmakthålla befintliga skyddsrums skyddsförmåga på en acceptabel nivå har medel avsatts för besiktning av äldre skyddsrum, ålgärder för alt rätta till vissa fel och brister i skyddsrummen och modernisering av vissa skyddsrum. Kommu nerna övertar /87 ansvaret för underhållsbesiktning av skyddsrum med en målsättning all besiktiga av skyddsrumsbeståndel . Förberedelser görs enligt programplanen inom ramen för kommu- 73 nernasskyddsplanering för atl vid krigsfara och under krig anordna enk- Prop.1985/86: 100 lare skydd, s. k. skyddade utrymmen, i skyddsrumsorter med bristeroch i Bil. 6 övriga delar av landet. Särskilda medel avsätts för ytterligareförberedelseåtgärder i vikliga fall. Behovet av medel för skyddsrumsbygganderedovisas i enlighet med regeringens föreskrifter enligt två alternativ,nämligen enligt försvarsbeslut och inom en ekonomisk bemyndiganderammotsvarande 591 milj. kr. Det första alternativet innebär att ca900000 skyddsrumsplatser tillkommer till en kostnad av3591 milj. kr. Molsvarande siffror för alternativ två är ca 700000skyddsrumsplalser och 2955 milj. kr. Av programplanen framgår att hela civilbefolkningenskall ha tillgång till andningsskydd vid utgången av /94. Underuppbyggnadsperioden prioriteras kust- och gränsnära län, och' vissasärskill hotade orter. Utvecklingsarbete har påbörjats av nya typer av andningsskyddoch skyddsmask. När den kommunala skyddsplaneringen har genomförlsden , innebär della att ell systematiskt underiag finns på allaledningsnivåer för tillämpning av utrymnings- och inkvarteringsprincipernasådana de anges i grundsyn. Fredsolyckorna tenderar attkunna bli av sådan omfaitning att utrymning av delar av eller hela tätorter kanbli en realitet. Detla medför behov av rådgivning för planläggning avutrymningens genomförande, förläggning, utspisning, sjukvård, sociala frågor m.m. Hemskyddsgrupperna avses vara fullt uppbyggda vidutgången av /90 och omfatta ca 25000 personer, fördelade på ca8000 grupper. Hemskyddsgrupperna beräknas vara uppbyggda till den 1januari 1987 när kommunerna övertar del lokala ledningsansvaret. En översyn avgruppernas grundutbildning pågår mol bakgrund av de uppgiftersom kommunerna i sin planering ger grupperna. Hemskyddsombuden beräknas komma all undercivilförsvarsberedskap uppgå till ca 100000 frivilliga personer i hela landet.Förutsättningarna och formerna för rekrytering och ulbildning prövas avSveriges civilförsvarsförbund. Slutlig ställning i frågan tas i 1987 årsförsvarsbeslut. Medel beräknas för en successivt ökande verksamhet underprogramplaneperioden. Själv skyddsutbildning genomförs i nuvarandeomfattning av Svenska röda korset (ABC vid olycka). (brandförsvar) och (personligt skydd). Fortsatta ansträngningar görs atl erbjudasjälvskyddsutbildningen genom studieförbundens studiecirklar. En ökad satsningpå information om del moderna samhällets sårbarhet och inbyggda risker planerasför att öka allmänhetens riskmedvelenhet och förmåga all la ansvar för sin egensäkerhet. Vidare skall del i telefonkatalogen publiceras allmäncivilförsvarsinformation och vissa utrymningsplaner. Fortsatia förberedelserför central civilförsvarsin-formalion vid krigsfara och krig skall utföras. Primära uppgifter för i fråga omden kommunala rädd ningstjänsten blir atl följa samhällsutvecklingen, bevaka olycksriskerna och följa upp konsekvenserna av inträffade olyckor. Dessa blir grundlag- 74 gande för del slöd åträddningstjänstens utveckling som verkel genom råd, Prop. 1985/86: 100 tillsyn, erfarenhetsutbyteosv. skall bidra med. bör inriktas mol allanpassa den kommunala räddningstjänsten till nya hotbilder och atl göra deneffektiv över landet. framför allt iulbildningen men också arbetet med tillsyn, rådgivning och andra kontakter utnyttjasenligt planen för att föra ut erfarenheterna till Viktig erfarenhetsamlas i en informations- och uppgiflsbank som kanutnyttjas i del dagliga arbetet såväl av personal på fältet som av Räddningstjänslregioner har bildals . bör enligt programplanenföljas upp och, bl.a. genom verkets insatser, utvecklasunder programplaneperioden för att förbättra samverkan mellan dei regionerna ingående kommunala räddningsljänslorganen samt mellan dessa och övriga berördaparter. Beredskapen för olyckor inom kärnkraflsområdet harbyggts ut till den av beslutade nivån. kommer allkontinuerligt anpassa beredskapen fill ulvecklingen. Verksamheten kommersåledes att koncentreras lill anpassning och vidmakthållandeav den uppnådda beredskapsnivån. Delta kommer i huvudsak atl ske genomövnings- och kursverksamhet. Kursverksamheten inriktas på personal i berördaförvaltningsmyndigheter och i ledande operativa befattningar. Statskontoretberäknas göra en utvärdering av beredskapen. Den samordning som skall öka effektiviteten iräddningstjänsten kräver att påverkar arbetet inom olika delarav den slalliga räddningstjänsten. För atl verket skall kunna samordnaräddningsverk-samhelen måste del noga följa utvecklingen inom olikaräddningsljänslom-råden. Bl.a. behöver tekniken för planläggningsarbelelutvecklas och göras mer enhetlig än vad den är. Inomplaneringsperioden måste enligt programplanen kraftfulla resurser avsättas såatt får möjligheter att meddela de föreskrifter som behövs församordning av räddningstjänsten. Verket skall också kunna bilda de samrådsorgansom fordras. I sammanhanget måsle beaktas de inlernalionella åtaganden som kanföreligga. I fråga om olje- och kemikaliebekämpning fortsätterverksamheten med regionala spel och övningar i räddningstjänst dels på land, dels för samord ning av insatserna mot miljöskadliga utsläpp till sjöss. förutsätts fortsätta uppbyggnaden av regio nala förråd med oljeskyddsmateriel. Denna inriktas på sådan nyutvecklad utrustning som kommer fram genom styrelsens för teknisk utveckling teknikutvecklingsprogram TOBOS 85. Frågan om en gemensam nordisk FoU-insals inom området kemikaliebekämpning på land och lill sjöss övervägs i .