prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — Dessa stöd omfattar delsåtgärder för att underlätta varvens finansiering av sin produktion och av sinakundfordringar och dels direkta stöd av typen bestäl-larstöd, generelltvarvsstöd (produktionsstöd) och u-landsstöd. SvenskaVarvs andel av generella stöd påverkar direkt eller indirekt rörelseresultat.Stödens resultateffekt framgår av tabellen nedan. 158** 6 *motsvarar förlustreservering för tecknade kontrakt. **varav 155 milj. kr. utnyttjats för avveckling av UddevaUavarvet Skr.1985/86:20 För att underlätta såväl de privat- som statsägda varvsföretagens finansieringav produktion och kundfordringar utfärdar staten kreditgarantier. Mot säkerheti dessa kan varvsföretagen sedan göra erforderlig upplåning. Varvetsrefinansiering av kundfordringar har varit mycket omfattande. Förnärvarande är andelen komanlaffarer vid försäljning av såväl fartyg som riggaremellertid väsentligt högre, I sådana fall finansierar beställaren i regel vissdel av produktionen genom förskott och erlägger resterande köpeskilling vidleverans. Beställarenfinansierar i sin tur oftast betalningarna till varvet genom upplåning medhjälp av statliga kreditgarantier. Som säkerhet för dessa kreditgarantierlämnas panter i fartygen resp. riggarna men dessutom krävs från statens sidaborgen av de statsägda varven på fulla beloppet. Behovet av statsgarantier menäven de statsägda varvens kreditrisk blir sålunda desamma som vidkreditaffärer. För de privatägda varven gäller däremot i allmänhet krav påborgen motsvarande av kreditbeloppet. Dennatyp av finansiering görs normalt via . Utländska bestäUareav fartyg erhåller finansieringsvillkor som innebär att kreditlämnas på av kontraktspriset över till 8,ränta. Härtill kommerkreditgarantiavgift till staten om 0,samt bankavgifter.OECD-överenskommelsen avseende finansiering av fartyg medger statiigsubventionering ner till en total finansieringskostnad om . Sammakreditvillkor som tillämpas för fartyg gällde tidigare även riggar. Från slutetav tUlämpas emellertid vid sådana affärer de s.k. consensus-villkorensom i dagens marknadsräntor inte innebär någon fördel för köparen. Koncernenslikviditet har varit mycket god . Denräntebärande låneslocken uppgår till 6404 (5682) milj. kr. Härav utgör USD-lån75% medan resten av upplåningen huvudsakligen skett i svenska kronor. Likvidamedel uppgår totalt inkl. konto hos och korta placeringar tiU3251 milj. kr. Utbetalningpå kontot hos Riksgäldskonlorel görs när likviditeten understiger viss nivåoch beslutas av regeringen. Saldot på kontot uppgick /85 tiU2200 milj. kr. Koncernensomsättning minskade tiU 7078 (9452) milj. kr. huvudsakligen beroende påleveransförskjutningar mellan åren. Resultatet före bokslutsdispositionerförsämrades med nära 1500 milj. kr. till -1035 (+458) milj. kr. Rörelseresultat efteravskrivningar uppgår lUl -(-140 milj. kr. 160 milj. kr. sämre än år1983. Främsta anledningen till det försämrade resultatetär lägre rörelseresultat i och Cityvarvet. ochKarlskronavarvet redovisar däremot förbättrade rörel- Förbättringar har även skett bl.a. genom att Vindenergi,Öre- sundsvarvetoch Utvecklingsbolaget avvecklats eller minskat verksamhe- Skr. 1985/86: 20ten under är 1984. Föratt bedöma varvens resultat måste summan av det redovisade rörelseresultatetsamt gjorda kundfordringsreserveringar beaktas. Det redovisaderörelseresultatet blir missvisande om betydande kundförluster mer eller mindreregelmässigt uppkommer, UddevaUavarvetredovisar för är 1984 ett positivt rörelseresultat efter planenligaavskrivningar om 369 milj. kr. Fraktmarknaden har emellertid varit svag ävenunder , vUket medfört fortsatta förluster för många rederier. Ett antalkunder har därigenom inte heUer kunnat eriägga kontraktsenligaamorteringar och räntor på fordringar avseende levererade fartyg. Dessafordringar bedömdes bokslut som, osäkra och värderades då tillerhållna panters inteckningar i fartyg - värde. Iårets bokslut har lill följd av betydande försämring av priserna påandrahandstonnage av den typ som Uddevallavarvets kundriskengage-mang avser ennedvärdering skett med 674 milj. kr. Dessutom har reserverats 200 milj. kr. iförsta hand avseende beräknade framtida ränteförius-ter i samband medavveckling av Uddevallavarvets fartygsengagemang. HärtiU kommer att räntenettotbelastats med 202 milj, kr. (88) tUl följd av att vissa av Uddevallavarvetskunder ej förmått erlägga fuUa räntor. De sammanlagda förlusterna hänförligatUl Uddevallavarvets kundengagemang uppgår därmed tUl ca 1075 milj. kr. Utöverdet kundengagemang som bedömts som osäkert har Uddevallavarvet kundfordringarpå sammanlagt ca 2400 milj. kr., vUka bedöms som säkra. Förmånligakreditvillkor har emellertid lämnats. Detta innebär att om dagens svagafraktmarknadsläge består kan det finnas risk för att ävenvissa av dessa kunder kommer att få svårigheter att mot slutet av 1980-taletfullfölja uppgjorde amorteringsplaner och betala fuUa räntor. Kostnadernaför avveckHng av verksamheten vid Uddevallavarvet beräknas tiU 351 milj. kr.Av dessa täcks 155 milj, kr, genom tidigare beslutade statliga avskrivningslån.Reserveringar för dessa kostnader ingår i posten extraordinära kostnader med196 milj. kr. . , Sammantagetinnebär detta att koncernens resultat belastats med totalt netto 906 milj. kr.avseende Uddevallavarvet. IFinnboda Varf och har reserveringar för kundförluster gjortsmed 14 milj. kr. resp 18 milj. kr. Resultatetför de större dotterbolagen framgår av nedanstående tabell. Resultatföre bokslutsdisposi- Fakiurering tioner och skatt 1985/86:20 Valuta Koncernensupplåning har tiU stor del skett i främmande valuta, företrädesvis i USD,eftersom efterleveransfinansiering till kunder skett i denna valuta. Vidare haräven upplåning skett i USD för att finansiera egna andelar i skepp och riggar.Exponering i andra valutor är försumbar. 1samband med att avyttrades till staten sjönk upplåningeni USD kraftigt. Detta gav koncernen möjligheter att balansera USD-skulden medtillgångar i form av fordringar och orderstock. Koncernensvalutapolitik innebär således att skuldsättningen i USD skall balanseras avfordringar och orderstock i USD. Den obalans som uppkommer terminssäkras. /85 uppgick lerminssäkring-ar i orderstocken till . Underår 1984 har i det närmaste nollbalans kunnat håUas mellan skulder ochtillgångar, varför kursdifferensen uppgår till endast -19 milj. kr. Ijanuari 1984 hade Uddevallavarvet en orderstock som sträckte sig fram tillmitten av . Varvet hade inte tecknat några nya order sedan juH 1983. Dåledtiden för att projektera, nykonstruera och bygga ett fartyg är bordeUddevallavarvet ha tecknat en order för att inteproduktion och ritkontor skulle bli iindersysselsatta. tecknades ocksåett avtal på två st 20000 dwt produktlankers. annuUeradesordern, varvid orderläget blev mycket bekymmersamt. Nya order kunde inteerhållas till ekonomiskt försvarbara priser, varför ritkontor och en viss delav produktionen blev utan beläggning . Internationellabedömningar visade att sjöfartskonjunkluren fortfarande låg kvar på en låg nivåoch alt överkapaciteten inom världens varvsindustri på inle hadeförändrats nämnvärt. I ett antal marknadsprognoser gjordes bedömningen atttidpunkten för balans mellan utbud och efterfrågan låg åtskUliga år framåt itiden och att balans på marknaden troligtvis inte skulle uppnås förrän någongång pä . Motdenna bakgrund beslöt styrelserna i Uddevallavarvet och Svenska Varv den 11december 1984 att MBL-förhandlingar skulle inledas om avveckling avverksamheten vid Uddevallavarvet. Beslutet blev definitivt då överenskommelseom aweckUng av verksamheten träffades rhellan företaget och de anställdasorganisationer . Somavvecklingsproduktion har beslut fattats om att producera tvä 20000 dwtprodukttankfartyg. Vidarekommer de anstäUdas situation att underlättas genom särskildautbildningsåtaganden och arbetsmarknadssatsningar av stat och kommun. Åtgärderkommer också att vidtas för att skapa nya företag inom varvets anläggningar,bland annat kommer data- och konstruktionsbolag att bildas. Soliditetoch eget kapital Skr. 1985/86: 20 Koncernensverksamhet är förenad med stora ekonomiska risker. Genom det kapitaltillskottom 1850 milj. kr. som erhölls års posUiva resultat blevsoliditeten vid utgången av föregående år . resultat innebär altsoliditeten sjunkit till . Det bör dock beaktas att balansomslutningeninkluderar fordran på svenska staten samt koiito på om totaUca 3300 milj. kr. Om detta belopp hade kunnat användas för amorteringar avkoncernens lånestock hade soliditeten ökat. Vidare bör beaktas att näravvecklingen av UddevaUavarvet genomförts kommer koncernens balansomslutningatt ha minskat. Åandra sidan måste beaktas alt koncernen iklätt sig betydande borgensförbindelsertill följd av att beställningar av fartyg och riggar finansierats med hjälp avstatliga kreditgarantier. Dessa borgensförbindelser uppgår till totalt ca 11900(11300) milj. kr. Antaletanställda i koncernen har minskal . Detta gäUer främst ochUddevallavarvet eftersom den kapacitelsneddrag-ning som beslutade omden har genomförts . Antalet anställda på de bådavarvsorterna har minskat med 820 resp 570 ärsnivå vilket motsvarar . Ävenantalet anstäUda vid koncernens övriga varvsorter har kraftigt minskat sedan år1977 då koncernen bildades. Reduktionen har varit speciellt kraftig i Göteborgoch genom nedläggningar av hela varvsföretag. Alltsedankoncernen bildades har ett väsentligt inslag i arbetet varit att successivtminska beroendet av fartygsproduktion. svarade denna för endast ca 33 %av koncernens verksamhet mätt i antal anställda. Detta är en kraftig förändringjämfört med läget . Genom de beslut som tagits under årel om avvecklingav verksamheten vid Uddevallavarvet kommer denna andel att ytterligare minska.Samtidigt som fartygsproduktionen minskat har övrig industriproduktion ochengineeringverksamhet ökat sin andel av koncernens verksamhet. Detta är enutveckling som kommer att fortsätta även . Förvärvet avaktiemajoriteten i är ett exempel på delta. Åretsresultat visar; emeUertid att det är nödvändigt att minska koncernensriskexponering. Därför måste en fortsatt anpassning av kapaciteten ske till enförväntad framtida efterfrågan och vidare krävs att riskerna för kundförlusteri samband med leveranser från koncernens bolag minskar. Fortlöpande måste åtgärdervidtas för att eUminera förluslkäUor och för att utvärdera verksamheten i koncernbolagen. En genomgripande analys av de framtida förutsättningarna för de olika verksamheterna inom koncer nen har påböijals och som ett resultat av denna kartiäggning kommer en handlingsplan innefattande åtgärder för att säkerställa en förbättrad lön samhet att presenteras . Skr.1985/86:20 geologiska AB (SGAB) (milj.kr.) Antal anställda 506 518 () övertog uppdragsverksamheten frånSveriges Geologiska Undersökning (SGU) som genom riksdagsbeslut delades i enmyndighelsdel och en affärsdel. SGAB är helägt av staten genomindustrideparternentet. Företagetsövergripande affärsidé är att sälja konsulttjänster och produkter inomgeoområdet i och utomlands. Resursbasen är främst det kunnande och denerfarenhet som finns i SGABs egen organisation men företaget söker även aktivtsamarbetspartners inom områden där kompetens saknas och där det blir förkrävande att bygga upp den på egen hand. Syftet med mera samarbete skall varaatt företaget med kompletterande kompetens skaU kunna erbjuda helasystemlösningar med kompletta paket. Konsulttjänsterna skall kunna skräddarsysdirekt efter kundernas behov. Verksamhetenär indelad i fyra affärsområden: prospektering, miljö, mark-ochbergundersökningar, samt instrument. SGABshuvudkontor ligger i och filialer finns i , , ,och . Blandstörre uppdragsgivare i kan nämnas Nämnden för (), Svensk Kärnbrärislehantering (SKB), gruv- och kraftföretag,länsstyrelser och kommuner. Utomlandsgenomförs uppdrag för bl.a: SIDA, utvecklingsbanker och företag.Utiandsuppdragen har omfattat 14 länder representerade i fyravärldsdelar. Det största och mest omtalade projektet har varit och ärgruvrestaureringen i . ,Rörelseresultatet efter avskrivningar uppgick till 1,2 milj. kr. Efter finan sieUt netto om 9,4 milj. kr., extraordinära intäkter och kostnader om 2,3 milj. kr. och vinslavsältningar om 11,9 milj. kr. blev årets vinst 1,0 milj.kr. 156 Medelantal anställda har varit 506. Framtidsutsikter Skr, 1985/86:20 Påden svenska marknaden som är basen för företagets verksamhet har en drastiskneddragning skett i uppdragsvolymen från de etablerade kunderna, har fåttsitt anslag nedskuret med 25 milj, kr. för /85, SKB har upphörtmed sin uranprospektering och uppdragen åt SGU avtar betydligt. Sammantagetinnebär detta en djup svacka som det krävs tålmodiga ansträngningar för attöverbrygga. Resultatmässigt förväntas därför en nedgång , men medden handlingsplan som företaget arbetar efter skall under är 1985 skapas dengrund som fordras för att under kommande är kunna uppnå goda resultat. Utlandsuppdragenhar ökat och utgör ett av de områden som har bäst utsikter attfortsätta expandera. (milj.kr.) Räntenetto (inkl.provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 55 51 Staten tillsköt i tre olika postersammanlagt 1000 milj. kr. i eget kapital. Sedermera ökades delta med300 milj. kr., varefter det insatta kapitalet uppgår till 1300 milj. kr. Vidsidan härav har slaten ställt en generell garanti om 5000 milj. kr. har bankens reservfond tillförts 110 milj.kr. av egna vinstmedel samt 75 milj. kr, i aktieägartillskott. Investeringsbankenhar till uppgift att bidra till finansieringen av näringslivet, bl. a.avseende strukturanpassning och utveckling samt att lämna lån till statliga ochkommunala affärsverk och bolag. Omväridsfaktorer.Det är främst tre omvärldsfaktorer som påverkar Inves teringsbankens verksamhet, närigslivets investeringsnivå, tillgången på kapital och ränteutveckling. Skr.1985/86:20 Industriinvesteringarna har sedan bottenläget är1982 åter tagit fart. Totaltsteg industrins investeringar enligt SCB:s beräkningar . Uppgången hardock skett från elt bottenläge och investeringsvolymen har ännu inte nått dennivå som rådde i mitten på 1970-talel, Denökade investeringsviljan beror på att industrins lönsamhet förbättrats underden senaste tvåårsperioden samt att kapacitetsutnylljandet börjat närma sigtaket. Det senare märks inte minst på att det är investeringarna i byggnaderoch anläggningar som visat den relativt starkaste tillväxten , meden uppgång på jämfört för maskininvesteringarna. Uppgångeni industrins investeringar har för bankens del inneburit en ökad efterfrågan pålån. Under verksamhetsåret ökade banken sin nyutlå-ning från I 032milj. till 1182 milj. kr. Härutöver utfärdades nio garantier på sammanlagt68 milj. kr. Företagensöverlikviditet har i de fall den inte utnyttjats för egna nyinvesteringareller företagsköp i stor utsträckning använts till återbetalning av egna låneller bjudits ut på marknaden. Låneutbudet från industrin i sin helhet tordeockså ha varit så stort att industrin totalt varitnettolångivare. Den ökade investeringsvolymen har därmed inte i sig lett till enökad efterfrågan på längre krediter. I själva verket mötte banken istället ökad konkurrens i sin utlåningsverksamhet. Underåret erhåUna amorteringar på utestående lån har varit större än utlåningen.Bankens utelöpande lånestock har därför minskat från 5484 milj. kr. De ökade amorteringarna kan förklaras av att en stor deltidigare lämnade kortfristiga lån förfallit . Resultatmässigthar detta varit positivt för banken eftersom erhållna amorteringar medfört attför banken dyr nyupplåning nära nog helt kunnat undvikas. har denlångfristiga upplåningen i kunnat begränsas till ett lån på 200 milj.kr. från Allmänna Pensionsfonden. Bankenhar tagit två mindre lån i utländsk valuta i samband med utlandsinvesteringarsamt fefinansierat ett utländskt lån. Riksbankentillåter fortfarande inte förtidsinlösen på utländska lån. Banken har därför isamband med uppgången av dollarkursen drabbats av kursförluster. Ettfortsatt högt ränteläge har inneburit alt årets ränteintäkter kunnat förbättrasmed , motsvarande 31,4 milj. kr., till 800,2 milj. kr. 1983och positiva rörelseresultat har medfört alt främmande kapital kunnat ersättas med eget kapital. Detta tillsammans med att er hållna amorteringar varit av en sådan omfattning att endast marginell nyupplåning krävts har inneburit att bankens räntekostnader kunnat mins kas något, från 459,6 milj. kr. lill 451,2 milj. kr. 158 Detta har inneburit ett med 39,8 milj. kr. eller12,förbättrat ränle- Försäljningar av aktier i samband med avvecklade Skr.1985/86: 20 ägarengagemang gav ett ytteriigare resultattillskott över Qolåretmed 17,5 milj. kr. Provisioner och övriga intäktsposter var i stort oförändrdeunder året. Totaltökade därmed bankens nettointäkter med 18,eller 57,3 milj. kr. till 371,3milj. har kostnaderna kunnat hållas under kontroll. De allmännaomkostnaderna har visserligen ökat , motsvarande 6,2 milj. kr. Men cahälften av dem utgörs av marknadsinvesteringar. Dekalkylmässiga kreditförlusterna, beräknade som genomsnittet av de senaste femårens kreditförluster, har ökat något till 116,3 milj. kr. De verkligakreditförlusterna minskade däremot från 51,5 milj. kr. till 18,8 milj. kr. Förevalulakursdifferenser ökade därmed bankens resultat med 36,3 milj. kr. eller19,tUl 219,8 milj. kr.. Uppgångenav bl.a. doUarn har under verksamhetsåret lett till kursförluster på netto32,5 milj. kr., mot positiva kursdifferenser föregående år på 0,7 milj, kr.Efter belastning för dessa kursföriuster redovisar banken ett resultat föreextraordinära poster och dispositioner på 187,3 milj. kr., mot 184,2 milj. kr.för 1983. Av årets resultat har 145,5 milj. kr. (146,4 milj. avsatts tillvärderegleringskonlot och 8,4 milj. kr. (7,6 milj. Efter årets inkomstskatt på 20,0 milj. kr. (0,.) ochvinstdelningsskatt på 1,3 milj. kr. redovisas årets nettovinst tUl.12,1 milj.kr. mot 29,8 milj. kr. Koncernenredovisar ett rörelseresultat före extraordinära poster, bokslutsdispositioneroch skatter om 188,1 milj. kr., mot 184,2 milj, kr. Efterdispositioner och skatter redovisar koncernen en nettovinst på 12,9 milj. kr,mot 29,8 milj. kr. Koncernens disponibla medel uppgår tiU 13,2 milj.kr. Nägon avsättning till bundna fonder föreslås inte. Underår 1984 engagerade sig banken i sammanlagt 16 nya företag lill en total kostnadpå 27*9 milj. kr. Blandde nya direkta ägarengagemangen kan nämnas att banken dessutom beslutat attför 24,7 milj. kr. teckna,49,i ett bolag, som ägs gemensamt med Mo ochDomsjö och . Bolagets uppgift är att bygga ochäga en pappersmaskin för finpapper i i . Delta projekthar kostnadsberäknats tiU totalt 650 milj. kr. som i väsentlig utsträckningfinansieras med lån från banken. Utöveratt direkt ställa ägarkapital till förfogande gör banken det också indirektgenom ägarandelar i olika utvecklingsbolag. De tidigare engagemangen i deregionala investmentbolagen med andelar i och H-Invest, Kalmar.Dessutom förvärvades av staten samtliga aktier i i ochAC-Invest i . Banken är sedan ett par ärdelägare även i några utländska venture capital-företag i syfte att vinna erfarenheter från den utländska venture 159 Skr.1985/86:20 capital-marknaden samt knyta kontakter mellan bankens kunder och deföretag i vilka de utländska venture capilal-företagen engagerat sig. Underverksamhetsåret har banken förvärvat i , beläget idet s. k. i och inriktat på bolag inomdatabranschens härd- och mjukvarusida. Underverksamhetsåret har ett flertal av bankens äldre ägarengagemang framgångsriktkunnat avslutas. Ägarandelarna i , Sin-cotron, El-FiInnovationer, , UGT Informationssökning och Rockhammars Brukhar avyttrats, det senare i samband med OTC-notering. Den sammanlagda vinstenhar uppgått till 17,6 milj. kr. Ägarandelen i har under åretöverlåtits till den av banken administrerade Småföretagsfonden (se vidare nedanunder Särskilda uppdrag). Då banken för sina ägarengagemang inte ställer kravpå direktavkastning i form av utdelning bör dessa vinster betraktas somengångsersättning i efterskott för disponerat riskkapital. Efterdessa förändringar i bankens ägarengagemang hade banken vid 1984 års utgångägarandelar i totalt 26 företag till ett ursprungligt investeringsbelopp om104 milj, kr. De aktier banken förvärvar skrivs ner och värderaslill högst substansvärde. Det bokförda värdet på bankens ägarandelar uppgårdärmed till 77,5 milj. kr. jämfört med 69,2 milj. kr. vid utgången av är 1983. Utöverdessa direkta ägarengagemang har banken också möjlighet att bli delägare iytterligare 16 företag via konvertibla lån och optionslån. har 5konvertibla län lämnats tUl ett totalt belopp om 108,7 milj. kr. Det största avdessa avser ett lån till på 100 milj. kr. Av den totaltutestående lånestocken hänför sig 110 milj. kr. tiU konvertibla lån. Underår 1984 beslöt att inrätta en s. k. Småföretagsfond på 100 milj. kr.Banken gavs i uppdrag att administrera fonden. Organisatoriskt harSmåföretagsfonden lagts under bankens avdelning för företagsutveck-Hng. Fondensstyrelse är i sin helhet rekryterad bland ledamöterna av bankens styrelse. Sedanflera år tiUbaka utför banken konsultuppdrag för olika kunders räkning. Dessauppdrag spänner över ett flertal verksamhetsområden, l.ex. branschslrukturellaanalyser, företagsrekonstruktioner,' företagsöverlåtelser ochstyrelseengagemang. Denstatliga strukturdelegationen för specialståUndustrin leds av en av bankenstjänstemän och förvaltningen av dess medel handläggs av banken. Blandde tiotalet uppdrag banken medverkat 1984 kan bha. nämnas att banken på uppdrag av () och ges utfört en selektiv strukturanalys av svensk trähusinduslri. För har banken utrett de industriella förutsättningarna för etablering av ett skogskombinat inom kommunen. I medverkade banken i en finansiell re- 160 konstruktion med åtföljande nyemission. introduktionav bolaget pä OTC-marknaden. 1985/86: 20 Bankens mångåriga samarbete med de regionalaulvecklingsfonderna har fortlöpt . Totalt beviljade banken under är1984 17 (37) kombinationslån på sammanlagt 10,9 milj. kr. (21,4 milj, kr,).Bankens utestående länefordran i dessa lån uppgick vid årets utgång till 107,0milj. mot 128,1 milj. kr. vid utgången av , Antalet anställda varunder i medeltal 55 (51). översikt 1983/84 1982/83 (milj, kr.) (milj,kr.) Resultat före disp. 1983/84 1982/83 ägs till av staten genomförsvarsdepartementet och till vardera av AB Aerotransport och LinjeflygAB. Bolaget bedriver flygoperativ verksamhet innefattande bl.a. reguljär trafikpä uppdrag av Linjeflyg och SAS, reguljär trafik på egna trafiktillstånd,målflygning för svenska försvaret och utomlands, kartfotoflygning,ambulansflygning samt annan specialflygverksamhet. Bolaget har vidareaffarsflygverksamhet. Sammanlaget opererar Swedair med dotterbolag ca 50flygplan. Vid sidan av flygverksamheten bedriver bolaget flygverkstadsrörelsesamt betjänar försvarets robotförsöksplats i . Bolaget svarar även fördriften av vissa kommunala flygplatser. I anslutning till flygverkstadsrörelsenbedriver bolaget vidare en omfattande agenturverksamhet, främst inriktad påaUmänflygsektorn. För målflygverksamheten utnyttjas två jet- och nioturbopropflygplan. Den flygoperativa verksamheten i övrigt inom moderbolagetbedrivs med 23 tvåmotoriga flygplan, fördelade på jet-, turboprop- ochkolvmotorflygplan med en kapacitet varierande från 8 till 20 passagerare.Bolaget opererar också flygplan och heUkoptrar som ägs av det svenskaförsvaret. Huvudbas för den flygoperativa verksamheten är , menföretaget har i anslutning till uppgifterna flygplan baserade även på andraplatser i landet. Verkstadsrörelsen är lokaliserad till , ochVidsel. Det helägda dotterbolaget marknadsför påagenturbasis flygplan och komponenter m. m. Det helägda dotterbolaget i bedriverreguljärt flyg på uppdrag av SAS och charterflyg med fem turbopropflygplan. Bolaget äger vidare av , som bedriveraffarsflyg 161 11 1985/86. 1985/86:20 med basering i , Basair opererarfyra jet-, turboprop- och kolvmotorn ygplan.