prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — kommer att ta befattning med dessa frågor främst iegenskap av lagstiftande församling. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Huvuddelen av den fysiska riks- Kommunerna får huvudansva- planeringens riktlinjer lagregle- ret för strandskyddet men ett ras statligt inflytandebehålls Särskilda bestämmelserom bebyggelsemiljöns utformning Hushållningmed energi, vatten 4 kap. 1-9 S Avsnill 6 del 2 Bestämmelserna i 4 kap. anger de krav som skall beaktasnär bebyggelsemiljön utformas. Avsikten är att en smidig tillämpning som uigårfrån lokala förhållanden och förutsättningar både vid planläggningen ochtillståndsprövningen skall vara möjlig. Kapitlet inleds med en beslämmelseom att bebyggelsemiljön skall utformas så att den blir ändamålsenlig och atthänsyn skall las till befintliga natur- och kulturvärden. tas äventill energi-och vattenhushållning. Goda hygieniska förhållanden skall skapasoch behovet av tillfredsställande klimatförhållanden beaktas. Riskerna förolyckor skall förebyggas. Tillräckliga möjligheter till samhällelig ochkommersiell service skall finnas inom eller i anslutning tillbebyggelseområden. Olika trafikanters intressen skall beaktas och tillräckligautrymmen för fordonsuppslällning skall finnas. Bebyggelsemiljön skall i skäligutsträckning utformas så att den blir tillgänglig för personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga. Möjligheter lill framlida förändringar ochkompletteringar skall så vjti möjligt finnas. Kapitlet skall även tillämpas vidändring eller komplettering av befintliga bebyggelsemiljöer i den utsträckningsom är skälig med hänsyn till ekonomiska och andra omständigheter. Nyheteri förhållande till gällande rätt: Godvattenhushållning och tillfredsställande kllmatfÖrhållan -den utomhus skall beaktas Bebyggelsemiljön skall i skälig utsträckning anpassas för handikappade .Möjligheter till framtida förändringar och kompletteringar skallsåvitt möjligt finnas 1985/86:1 17 Särskilda bestämmelser orh placering inom tomt och utformning avbyggnader, anläggningar, ordnande av tomt m. m. 5 kap. 1-19 §s Avsnitt 7 del 2 Ny-, till- och ombyggnad Bestämmelser om byggnaders placering och utformning tas ini PBL, Det bör liksom hiuills ankomma på planverket atl utfärda de föreskrifteroch allmänna råd som behövs för ullämpningen av dessa bestämmelser.Lagbestämmelserna skall även gälla sådana anläggningar och anordningar somomfattas av tillståndsprövning enligt PBL, Kapitlet innehåller också vissabestämmelser om hur tomt skall ordnas. Vid placering och utformning avbyggnader skall man ta hänsyn till att de på ett lämpligt sätl ansluter tillomgivningen och alt de inte orsakar olägenheter. Krav ställs på hållfasthet ochbeständighet hos byggnader och den fasta inredningen; goda hygieniska och sanitäraförhållanden i bostäder och arbetslokaler; skydd mot brand och olycksfall; engod energi- och vattenhushållning; handikappanpassning av vissa byggnader ochen godtagbar avfallshantering. Byggnader och anläggningar undermarken skall utformas så att en skadlig förändring av grundvatiéhnivån undviks,Beslämmelserna i 5 kap, skall lillämpas när nya byggnader uppförs och närbefintliga byggnader ändras eller byggs till. För byggnader och anläggningarinom särskilda områden finns beslämmelser av etl annat slag än de just nämnda,Strandskydds-beslämmelser har tagits in i kapitlet. Vidare har föreskrifterinförts om skydd av byggnader eller bebyggelseområden som representerar störrevärden från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnäriigsynpunkt. Skyddet innebär att byggnader och bebyggelseområden av dennakaraktär inte får förvanskas vare sig genom arbeten som rör byggnader ellermark eller genom några byggnads- eller anläggningsåtgärder j grannskapet. Derestriktioner som kan följa av denna bestämmelse kan bli både mera detaljeradeoch omfattande än vad som kan följa av den inledande bestämmelsen i 5 kap, omhänsynen till strävandena att bevara kulturvärden vid byggnaders placering ochutformning. Bestämmelsen får tillämpas på sådana byggnader som i en detaljplan eHer i ett markförordnandehar angetts som skyddsvärda, Erforderiiga skyddsbestämmelser skall anges där.Ersättning till fastighetsägaren kan utgå. Inom områden som är särskiltbetydelsefulla för friluftslivet kan också särskilda bestämmelser utfärdas. Enförutsättning härför är att beslämmelserna anges i ett markförordnande somockså skall innehålla de regler beträffande områdets användning som behövs föratt friluftsintresset jnte skall motverkas. Även här finns särskildaersättningsbestämmelser. Friytor och parkeringsutrymmenskall så långt möjligt anordnas inom en tomt eller i dess närhet. Byggnadsnämndenfår möjlighet att kräva att parkeringsutrymmen skall anordnas på annan plats änpå tomten. Kraven på dessa utrymmen kan hävdas med samma styrka oberoende av omdet är möjligt att ordna parkering på tomten eller inte. Därmed ges möjligheteratt ta hänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall. ges möjlighet attmedge mindre avvikelse från vad som stadgas i 5 kap, om byggnaders yttre ochinre utformning. Härigenom och genom att bestämmelserna fått en generell utformningges möjlighet till lokalt anpassade lösningar. Nyheteri förhållande till gällande rätt: Jöer kan skyddas bättre än lek och utevistelse införs Byggnadenskall Inte orsaka besvärande olägenheter Jör omgivningen Bestämmelserom undermarks byggande tas in i lagen Föreskrifterför skydd av områden av intresse för friluftslivet kan utfördas i störreutsträckning än Ökade kravpå att ordna parkering reses Ökade kravpå anordningar för Särskildakrav beträffande vissa befintliga byggnader,underhåll m. m. 6 kap. 1-11 §§ Tomt, vårdat skick Avsnitt 8 del 2 Det som har behandlats avser prövningen avåtgärder som fastighetsägaren vjll företa. Samhället kan också behövamöjligheter att i vissa fall ingripa genom atl ställa krav på åtgärder, t. ex,när underhållet av en byggnad har försummats. 1985/86:1 19 Frågan om en mer omfattandeupprustning av bebyggelsen las inte upp i detta sammanhang. Den måste prövasmot bakgrund av bl, a, mycket ingående samhällsekonomiska och finansiella överväganden.Vissa krav på förbättringar skall dock kunna ställas med stöd av PBL, Utöver deförbättringskrav som kan ställas med stöd av dagens regler, t, ex, krav pågodtagbar avfallshantering, införs en skyldighet att se till att byggnaderuppfyller vissa minimikrav. Det gäller de bärande delarna och skyddet motolycksfall i byggnader. Krav skall också kunna ställas på den yttre miljön, detaljplan eller etl markförordnande skall kunna föreskrivas skydlighet förfastighetsägarna att ställa i ordning friytor för lek och utevistelse ochutrymme för bilparkering på tomten eller i närheten av den. Även i fråga om underhållsskyldigheteninnebär PBL en vidgning jämfört med nuvarande bestämmelser. En byggnad skallunderhållas så att bärförmågan och stadgan hos de bärande delarna j skälig utsträckninghålls i stånd. Detsamma skall gälla anordningarna för skydd mot brand, fukt ocholycksfall samt anordningarna för handikappanpassning, trevnad, hygien,energihushållning och avfallshantering. Byggnadens yttre skall hållas i etlvårdat skick. För kulturhistoriskt värdefullabyggnader kan i en detaljplan eller ett markförordnande ges bestämmelser ombåde yttre och inre underhåll, I vissa fall kan då kompensation utgå tillägaren. Även för anläggningar införs en vidgad underhållsskyldighet. Med vissabegränsningar motsvarar den vad som föreslås beträffande byggnader i allmänhet. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Krav påupprustning till en viss får möjligminiminivå kan ställas beträf- het att besluta om stängsel-fandede bärande delarna och genombrottför atl allemansrät-anordningarna för skydd mot '" oll kunna utövasolycksfall i äldre byggnader får möjlighet Underhållsskyldigheten för "tt kräva ändring avtrafikfarlig byggnader och anläggningar För kulturhistoriskt värdefull bebyggelse öppnas möjlighel alt ställa särskilda underhållskrav Prop.1985/86:1 20 TREDJE AVDELNING som behandlar planläggning,plangenomförande och plansystemet Plansystemet bygger på att varje kommun skall haskyldighet atl bedriva fysisk planering inom hela sitt område. Kommunen skallockså samla in ett planeringsunderiag och hålla det aktuellt. Kommunensfysiska planering skall redovisas dels i översiktlig form, dels i detaljplaner. Fysisk planering är i första handen angelägenhet. Det är emellertid många intressen som måste vägassamman, I vissa fall skall de slutliga besluten i markanvändningsfrågor kunnafallas av staten. När det gäller beslutsprocessen iövrigt är det i huvudsak tre ämnesområden som är i behov av lag;stiftning. Detgäller kompetensfördelningen och formerna för samarbete mellan olika kommunalaorgan, samrådet med särskill berörda och informationen till och möjlighetenför medborgare att utöva ett inflytande på besluten, I PBL anges vilket organ som skallbesluta i olika markanvändningsfrågor. Planer skall antas avkommunfullmäktige, som dock beträffande detaljplan skall kunna delegerabeslutanderätten till . Kommunstyrelsen får ansvaret för denöversiktliga fysiska planeringen. skall utarbeta förslag tilldetaljplaner och besluta i tillståndsfrågor. Under planläggningen skallkommunen samråda med statliga myndigheter i första hand genom ,med landsting, regionala samarbetsorganisationer, sammanslutningar ochenskilda personer, som kan ha ett väsentligt intresse av frågan. Aktualitet Genomförandebeskrivning 7 kap. 1-12 §v; Befintligaförhållanden Planeringsunderlag avsnitt 9 del 2 Ansvar Då underställning ej får ske Utställning,samråd Teknisk utformning 1985/86:1 21 Inom varje kommun skall det finnas en aktuell marköversiktsom omfattar hela kommunen. Där anges de områden där riksintressen finns ochhur dessa intressen skall tillgodoses. Vidare skall redovisas dels områden inomvilka förändringar av belydelse avses äga rum, dels områden där ingaförändringar bör få ske, t. ex. strandskyddsområden, natur- ochkulturreserval, värdefulla jordbruksområden, vaitenskyddsområden och militäraskyddsområden. Marköversikten skall anias avkommunfullmäktige. Därefter skall den vara vägledande inom kommunen. Den kanbi, a. ange formerna för fortsatt planläggning och riktlinjer för beslut omtillståndspliktens omfattning. Marköversikten är vägledande när kommunen skallavge yttrande till en specialmyndighet vid prövning enligtspeciallagstjfl-ning. Marköversikten ger inie markägarerätt att företa de ändringar som förutsätts i planen. Inte heller skall planeni övrigt ha någon annan rättsverkan för enskilda. Någon besvärsräll behövsdärför inte för beslut angående marköversikl och inte heller någon särskild underrättelsetill berörda sakägare. För att riktlinjer i marköversikten skall få sådaneffekt används detaljplan, markförordnande eller förordnande enligt speciallagstiftning. Vid PBLis ikraftträdande börbefintliga kommunöversikter utgöra grunden för utvecklingen av marköversikterenligt PBL, Marköversikien bör därefter hållas aktuell genom återkommanderevideringar. Den skall vara ett instrument församordning inom den allmänna sektorn, I sådana frågor som särskilt harreglerats där skall staten inte sedan kunna ingripa i den kommunalaplaneringen, även om det gäller riksintressen. Kompletterande åtgärder behövs föratt länka samman utvecklingen i den riktning marköversikten anger, Sådariaåtgärder kan innefatta markförvärv, avtal med markägare, detaljplanläggningsamt utfärdandet av markförordnande enligt PBL och förordnanden enligt annanlagstiftning. En översiktlig genomgång av planerade eller förutsatta åtgärderför att genomföra jntentionerna i marköversikten skall ske i samband medplanarbetet. Givetvis bör därvid nära samråd ske med olika myndigheter. Tillsjälva planen skall fogas en särskild genomförandebeskrivning. Regler för förfarandet ställs upp.En av anledningarna är att kravet på medborgarinflytande skall tillgodoses. Enannan är att det måste beredas formella möjligheter till avstämning mellanstatliga m, fl, sektorintressen och kommunens intentioner. En allmän skyldighet för kommunenalt samråda med grannkommuner, fastighetsägare, kommuninvånare, grupper ochföreningar inom kommunen lagregleras. Efter samråd skall marköversiktenställas ut . Vid utställningen bör redovisas de mer väsentligasynpunkter som har Prop.1985/86:1 22 framförtsvid samråd eller i förhandsyttranden och kommunens kommentarer härtill. Som exempel på planeringsunderlag som regelmässigtbör redovisas kan nämnas: befolkningsutveckling ochbosättningsmönster inklusive tillkommen bostadsbebyggelse utveckling av näringsliv ochsysselsättning redovisning av tillgång tillviss grundservice avseende skolor, detaljhandel och kollektivtrafik inventeringar och programavseende natur- och kulturvård redovisning som belyser hurriktlinjerna i marköversikten har till-lämpats i den löpande verksamheten. Nyheteri förhållande till gällande rätt: Varje kornmun skall ha en Genom marköversikien kan aktuell översiktsplan, kallad statensmöjligheter att ingripa marköversikt mot senare meradetaljerade Särskilda krav påredovisning av planer avskäras planeringsunderlag ställs Användning 8 kap, 1-7 §§ Innehåll Avsnilt 10 del 2 Fören del av en kommun kan områdesplan upprättas. Områdes-planer bör kunnaanvändas både i stället för en mera detaljerad marköversikt och som enförberedande åtgärd inför detaljplanläggning av ett område. Om exploateringskall ske, kan områdesplan betraktas som ett formaliserat program som klargörplanmässiga syften i kommande detaljplaner, Områdesplan ger inte fastighetsägare möjlighet attföreta de ändringar som förutsäus i planen. Inte heller skall planen i övrigtha någon annan rättsverkan för enskilda. Någon besvärsrätt behövs därför inteför beslut angående områdesplan och inte heller någon särskild underrättelsetill berörda sakägare. Regler och villkor för områdesplanens utformning,antagande, innehåll, samråd, utställning, m, m. liknar dem för marköversikten. Prop.1985/86:1 Nyheter i förhållande till gällande rätt: Områdesplanerna lagregleras, menupprättandet skall som vara frivilligt Antagen orhi-ådesplan avskärstatens möjligheter att sedan ingripa i den kommunala tillämpningen, även omdet gäller riksintressen Begränsning av formellt Medborgarinflytande planläggningskrav 9 kap, 1-30 §§ Avsnitt 11 del 2 Nuvarande stadsplan och byggnadsplan ersätts av ett endadetaljplaneinstitut, som benämns detaljplan. är i storutsträckning identiskt med dagens stadsplan. Den byggande får genom detaljplanenett principiellt besked om möjligheten att få genomföra ett planerat företag.Rätten att genomföra en plan tidsbegränsas emellertid genom regler omgenomförandetid utan att planen i övrigt upphör att gälla. Detta är en viktigförändring. Kommunen skall bestämmagenomförandetiden i samband med att planen antas. Den får inte underskrida 5 åroch inte överskrida . har planen stadga, Allaberörda kan räkna med atl planen skall geriomföras och skäll kunna anpassa sinegen planering därefter, I undantagsfall kan en situationuppkomma som gör en planändring nödvändig redan under genomförandeliden. Enansökan om bygglov får därför förklaras vilande under högst för attbereda kommunen möjlighel att närmare överväga planändringen. Skulle enplanändring före genomförandetidens slut medföra olägenheter förfastighetsägare, skall han kompenseras ekonomiskt. Om planen inte har genomförtsunder genomförandetiden skall den fortsätta att gälla om kommunen inte vidtarnågra aktiva åtgärder för au ändra eller häva planen. Beslut om att ändra ellerhäva plan eller del därav efter genomförandetiden medför ingen ersättningsskyldighetgentemot fastighetsägaren. Kan denne visa att han har varit beredd attgenomföra planen men att han har hindrats av beaktansvärda omständigheterutanför hans kontroll, skall kommunen vara skyldig att föriängagenomförandetiden. 1985/86:1 24 Efter genomförandet utgör planenett dokument, som fortlever och kan reglera markanvändningen oberoende avändringar i ägar-situalionen. Planen ger stadga åt grannerättsliga förhållandengenom att den inte kan ändras annat än i reglerade former. Detta ger garantierför en allmän medborgarinsyn och för att skilda intressen vägs mot varandra. Endetaljplan kan också innehålla andra bestämmelser än sådana som har sambandmed byggnadsrätten. Som främsta mål förhandläggningsordningen för detaljplaner gäller att politiker och berördamedborgare skall garanteras ett inflytande på planutformningen. Planläggningsarbetetmåste vara effektivt och handläggningstiden kort. Samrådsskyldigheten ändras nuoch utvidgas i förhållande till den som anges i 14 § BS, Även hyresgästeroch bostadsrätlshavare skall beredas tillfälle att delta. Till skillnad från skall själv svara för samrådet. Innan ett förslag till endetaljplan antas skall det ställas ut för granskning. Utställandet bör ske isamma form som , dvs, med kungörelse i ortstidning och skriftligaundertättelser till fastighetsägare samt tomträtts-, servituts- cKharrendehavare m, fl, rätts- eller förmånshavare. En nyhet är att ävenhyresgäster skall underrättas. Bland planeringsförutsättningarnabör redovisas planens samband med kommunens mål på olika områden. Underrubriker som barntillsyn, skolor, fritid, sysselsättning, kollektivtrafik ochgemensamhetsanläggningar bör kommunen redovisa både planens anknytning tillövergripande planer och program i dessa avseenden och dessas konkretatillämpning i den enskilda planen. En sådan redovisning ligger inom ramen förkravet att planens förutsättningar och konsekvenser i olika avseenden skallredovisas. Detaljplan ger kommunen rätt attlösa in mark som avses till gala eller annan allmän plats samt kvartersmark förallmänt ändamål. Tätbebyggelsebegreppet utmönstras.Samhället har numera möjlighet att lämplighetspröva all bebyggelse. blirandra faktorer avgörande för delaljplanekravei. Den samlade bebyggelsens omfattningoch lokalisering skall generellt behandlas vid översiktlig planering.Avgörande för om en detaljplan skall upprättas blir arten och omfattningen avde åtgärder som avses bli genomförda. Detaljplan skall i allmänhet upprättasför områden där en samlad bebyggelse av betydelse skall komma till stånd ellerdär en samlad bebyggelse skall undergå en större förändring. Prop.1985/86:1 25 Nyheteri förhållande till gällande rätt: Ett endadetaljplaneinstitut " é Högre krav ställs pa samråd och Rät fen att genomföra enplan utställning tidsbegränsasgenom regler om Slörre krav på planbeskrivning- genomförandetid en och på åskådlig offentlig re- Möjlighel införs att ändra en- dovisning- program, samråd, skildheter i detaljplan genom utställning, kommunicering tillägg eller upphävande av de- Tillfällig markanvändning kan lar av planen med reducerat regleras i delaljplan Föreskrifter om mark- Ansvar 10 kap. 1-8 >i användning Utställning, kungörelse Avsnitt 12 del 2 Genomföra marköversikt Giltighet, ändring, hävande Markförordnandekan innehålla föreskrifter om att ett område skall bevaras på ett visst sätteller att åtgärder inte får vidtas som försvårar att mark senare används för enallmän anläggning. Genom ett markförordnande kan vidare tillståndspliktenutvidgas eller inskränkas, strandskyddsområdenas storlek bestämmas ochbyggnadsreglerande bestämmelser införas. Markförordnande kan även användas för att beslutaom exploateringssamverkan mellan fastighetsägare och för att göra viss marktillgänglig för allmänhetens friluftsliv, Besvärsräll över markförordnandetskall finnas liksom även kompensationsregler om föreskrifter i ettmarkförordnande innebär skada av viss storlek för fastighetsägaren. Regler och villkor för markförordnandes antagande,för samråd, utställning m, m, är samma som för detaljplanen. Nyheti förhållande till gällande rätt: Markförordnande är ett helt nytt institut som har vissa likhe ter med fastställd generalplan och utomplansbestämmelser Prop.1985/86:1 26 Genomförandebeskrivning Avstående av mark \\ kap 1-22 Fastighetsplan Exploateringssamverkan Avsnitt 13 del 2 Frågorna om genomförande bör aktualiseras på ett tidigtstadium och studeras fortlöpande under planeringsprocessen. Detta är särskiltviktigt när allt fier planeringsinsatser avser förnyelse av befintligabebyggelsemiljöer. Till plangenomförande i vidbemärkelse hänförs frågor om organisation, administration, ekonomi ochfinansiering av anläggnings-verksamheten, fastighetsbildningsåtgärder,markförvärv och tidsplanering. Vissa genomförandefrågor regleras i annanlagstiftning än PBL, Med hänsyn tillgenomförandefrågornas karaktär skall det ligga på kommunstyrelsen alt ansvaraför att en genomförandebeskrivning utarbetas. Beskrivningen blir obligatoriskvid all planläggning. Huvudmannaskap för olika slag av bebyggelse ochanläggningar, tids-program och kostnadsfördelning mellan olika intressenler ärexempel på frågor som förtroendemännen, medborgarna i allmänhet och enskildasom berörs av planläggningen behöver få belysta på ett överskådligt sätl. Regler föreslås för att underlättaför fastigetsägarna att komma åt mark och för samverkan dem emellan. Förslag omexploateringssamverkan och om fastighetsplaner läggs fram för all bl, a. göradet möjligt för enskilda att lösa mark i större utsträckning än . Fastighetsplanen liknar dagenstomiindelningsinstilut men planen har utformats så att det kan ge stöd även föratl inrätta servitut och gemensamhetsanläggningar. Planen kan också under vissaförutsättningar tillämpas utanför områden med detaljplan, t, ex, för attunderiätta kompletteringsbebyggelse i mindre orter. Regler om exploateringssamverkaninförs. Därmed utnyttjas regelsystemen i FBL och AL, som ger fastighetsägaremöjligheter au genomföra förändringar som leder till förbättringar ifastighetsindelningen och som innehåller bestämmelser om samverkan mellanfastighetsägare. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Viktiga genomförandefrågor Kommunstyrelsen ges ett star-samlas i ett särskiltkapitel käre inflytande över genomfö- omfattar tekniska, ekonomiska Fastighetsplanen ersätter tomt- och rättsliga genomjbrandefrå- indelningsinstitutet enligt BL gor skall ingå i planhandlingar- Regler infots om exploaterings- na vid utställning och antagande samverkan av plan 1985/86:1 27 Markanvändning, lokalise- Regionplan Avsniti 14 del 2 ring, bebyggelse och anläggningar avregional betydelse Som regel kan samarbete i mellankommunala planeringsfrågorske informellt eller inom ramen för ett kommunalförbund. PBL erbjuder ett systemför regionplanering som alternativ till andra sätt att lösa samarbetsfrågoma.Ett särskilt regionplaneorgan skall då utses av regeringen, som också skallbestämma regionplaneområdets ansvarsområde. Den statliga representationen iregionplaneorgan tas bort. Utöver särskilt bildade regionplaneförbund skallvanliga kommunalförbund och landsting kunna vara regionplaneorgan. Den löpanderegionplaneringen blir huvuduppgiften. Att upprätta en formell regionplan blirinte obligatoriskt. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Regionplaneorganets ans\'ars- Inom sitt ansvarsområde får ett område avgränsas regionplaneorgan ett större for- mellt ansvar för samordningen mellan berörda kommuner Samband mellan olika planformer Vid utformningen av reglerna för samspelet mellan olikaplaninslilui Avsniit 15 del 2 måste man utgå från de olika planinstitutenssyfte. En regionplan redovisar regionplaneorganets önskemål om vissa regionaltmotiverade hänsynstaganden i den kommunala planeringen. Marköversikten ochområdesplaner redovisar kommunens avsikter beträffande markanvändning ochbyggande. Detaljplaner, markförordnanden och fastighetsplaner innehållerrättsligt bindande regler för vad olika parter får eller skall göra för aumedverka till au fullfölja de kommunala avsikterna att bibehålla eller skapaen god miljö. Plansystemet kan och bör intefungera strängt hierarkiskt i den meningen att planbeslut av högre dignitetalllid i liden måste gå före en plan på närmast lägre nivå. Snarare är det bådenödvändigl och önskvärt att kommunen kan arbeta med flera olikaplaninstrumenl för samma område. 1985/86:1 28