prop · G903140 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:140 om vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86: 140 Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att skatten höjs på eldningsolja och motorbränn-oljafrån 411 till . per m, på kolbränslen . per ton, pånaturgas . per 1000 m' och på den gasol som används förannat än motordrift och stadsgasframställning . Desärskilda avgifterna för oljeprodukter och kol samt elektrisk kraft frånkärnkraftverk föreslås få karaktären av skatter i stället för avgifter. Denändrade karaktären på avgifterna bör träda i kraft . Ändringarnai övrigt föreslås träda i kraft den . Ipropositionen föreslås vidare att omsättningsskatten på värdepapper fördubblasoch utvidgas till att omfatta också vissa andra värdepapper, däribland s. k. köpopfioner.Dessa ändringar föreslås träda i kraft . Enbegränsning av rätten till avdrag för utgifter för representationsmåltiderföreslås också. Avdrag skall normalt inte medges med större belopp än sommotsvarar skäliga utgifter för lunch. Begränsningen i avdragsrätten är avseddatt gälla i fråga om representation som utövas efter utgången av . 1 1985/86. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs att bilaga 1 fill lagen (1957:262) omallmän energiskatt' skall ha följande lydelse. Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas 27.04 Kolbränslen ............................... 740kr. ur 27.10 Fotogenmed tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer ...... . ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor ochbunkerol jor ............................................... 4// kr. ur 27.11 Naturgas ................................... iOS kr. per 1000 m' 38.19 Gasol som används för a) motordrift ............................ 92öre per liter b) framställningav stadsgas..... . c) annat ändamålän motordrift eller stadsgasframställning . Skatten på oljor beräknas efter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas pä sådant sätt eller sker fakturering annorledesän enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. ' Lagen omtryckt 1984:994. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:272. Senaste lydelse 1985:1030. Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 140 Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas 27.04 Kolbränslen .............................. iö5kr. ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer....... . ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor ochbunkerol jor ............................................... . ur27.11 Naturgas .................................... -/öOkr. per I 000 m 38.19 Gasol som används för a) motordrift.............................. per liter b) framställningav stadsgas..... . c) annat ändamålän motordrift eller stadsgasframställning . Skatten på oljor beräknas efter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker fakturering annorledesän enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. Denna lag träder i kraft . ti /86. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukteroch kol Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1973; 1216) om särskild avgift för oljeprodukteroch kol' dels att i 1 § ordet "avgift" skall bytas ut mot"skatt", dels att i 2 § ordet "avgift" skall bytas ut mot"skatt enligt denna lag", dels att lagens rubrik skall ha följandelydelse. Lag om särskild skatt för oljeprodukter och kol Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1984:995. Senastelydelse av lagens rubrik 1983: 1103. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1983: 1104) om särskild avgift förelektrisk kraft från kärnkraftverk Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1104) om särskild avgift för elektrisk kraftfrån kärnkraftverk' delsall ordet "avgift" i olika böjningsformer skall bytas ut mol"skatt" i motsvarande form, delsatt lagens rubrik skall ha följande lydelse. Lag om särskild skatt för elektrisk kraft frånkärnkraftverk Dennalag träder i kraft den . Lagenomtryckt 1984: 165. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1983: 1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper Härigenom föreskrivs atl 1, 3 och 4 §§ lagen (1983; 1053)om skatt på omsättning av vissa värdepapper' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I § Till staten skall enligt denna lag Till staten skall enligt denna lag erläggas, skatt på omsättning av ak- erläggas skatt på omsättning av tier, konvertibla skuldebrev, skul- 1.aktier, debrev förenade med optionsrätt 2. konvertiblaskuldebrev, till nyteckning, interimsbevis, teck- 3.skuldebrev förenade med op- ningsrättsbevis, optionsbevis och tionsrätl tillnyteckning, delbevis. Med omsättning avses 4. skuldebrev förenade med op- köp och byte. tionsrätt till köp av aktier. 5. teckningsbevis. 6. interimsbevis, 7. emissionsbevis. 8. inköpsrättsbevis, 9. oplionsbevis, 10. köp- och säljoptioner, som avser aktier eller konvertibla skul debrev. Med omsättning avses köp och byte. Skattskyldig är fondkommissionär som sluter avtal omomsättning av värdepapper som avses i 1 § eller medverkar till ett sådantavtal. Om den för vars räkning kommissionären medverkar inte är bosatt iSverige skall skatt inte eriäggas för hans led när omsättningen avser utländskavärdepapper. Vid omsättning där fondkommissionär inle medverkar är denskattskyldig som är bosatt i och som under elt halvt kalenderåromsätter värdepapper som avses i 1 § till etl värde av . / fråga om var en person skall anses vara bosatt tillämpasför en fysisk person punkt 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen(1928:370) och för en juridisk person I § valutaförordningen (1959:262). Vid överiålelse som avses i 2 § 4 mom. nionde stycketlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall skall inte utgå. ' Lagen omtryckt 1984: 164. Senaste lydelse 1985:1024. Skatten utgår med fempromille av överiåtelsesumman (vederlaget). I vederlaget inräknas inte courtage,därmed jämförlig ersättning eller skatt. Har vederlaget bestämts i utländsktmyntslag räknas det om lill svenska kronor enligt bankernas noterade säljkurspå avslutsdagen. Skallen utgår med enprocent av överlåtelsesumman (vederlaget). När en aktie omsätts på grund av atten köpoption som avses i 1 § första stycket 10 utnyttjas (löses) utgörs dockvederlaget i stället av aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen. om.detta värde är högre än överlåtelsesumman. Ivederlaget inräknas inte courtage, därmed jämföriig ersättning eller skatt.Har vederlaget beslämts i utländskt myntslag räknas det om till svenska kronor enliglbankernas noterade säljkurs på avslutsdagen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt I av anvisningarna fill 20§ kommunalskatlelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Prop.1985/86: 140 'Till skaltskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf ejmedges, räknas bland annat för egna personliga försäkringar ochavgifter fill kassor, föreningar och andra sammanslutningar, i vilka den skaltskyldigeär medlem. Avdrag får dock göras för sådana och avgifter i denomfattning som anges i 25 § 1 mom., 33 § och 46 § 2 mom. samt punkt 2 avanvisningarna till 22 §, punkt 9 av anvisningarna till 29 § och punkt 6 avanvisningarna till 33 §. Utgifterför representation och liknande ändamål är all hänföra till omkostnader iförvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom dåfråga uteslutande är om alt inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknandeeller då utgifterna avser jubileum för företagel, invigning av mera betydandeanläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser ellerdå utgifterna är atl hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskildafallet inte med större belopp än som kan anses skäligt och inte i någol fallför utgifter för spritdrycker och Utgifterför representation och liknande ändamål är att hänföra lill omkostnader iförvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom dåfråga uteslutande är om atl inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknandeeller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera betydandeanläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser ellerdå utgifterna är atl hänföra lill personalvård. Avdrag medges i det enskildafallet inte med större belopp än som kan anses skäligt och inte i något fallför utgifter för spritdrycker och vin. Avdrag för måltidsutgifter medgesnormalt inte med större belopp än som motsvarar skäliga utgifter för lunch. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i ochtillämpas i fråga om representation och liknande som utövas efter utgången avår 1986. Senaste lydelse 1980: 1077. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet , ordförande, och statsråden , , R. Carisson,, , Proposition om vissa inkomstförstärkningar påstatsbudgeten, m.m. Underhösten 1983 fattade beslut om energiskattepolitikens inriktning (prop.1983/84:28, SkU 9, rskr 97). I beslutet lades fast att energibeskattningen börutformas så atl de energiinvesteringar för oljeersätlning och energihushållningsom bör genomföras främjas. Enligt beslutet skulle ocksåbeaktas de olika energikällornas effekter på miljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten,sysselsättningen och den industriella utvecklingen. Skatteändringar på oljaskulle vid behov vidtas för att åstadkomma en inte oväsentlig realprisstegring. Framtill böljan av skedde en relativt kraftig ökning av oljepriset bådepå världsmarknaden och på den svenska marknaden. haremellertid priset, till följd av såväl en ökad produktion som en kraftigtminskad konsumtion av olja, fallit. Speciellt markant har detta varit under detsenaste året. Oljeprisernahar fallit dramatiskt. Så sent som i november 1985noterades råolja från fill per fat medan priset nu ärlägre än per fat. För vidkommande har prissänkningenytterligare förstärkts av den samtidiga nedgången i dollarkursen från . i böljan av mars. Fleraskäl talar för att konsumentpriset på olja inte bör sänkas i den utsträckningsom den internationella utvecklingen skulle medge. De långsikliga strävandenaatt spara energi och ersätta olja med andra energislag får inte försvagas avfallande oljepriser. Inte minst viktigt är därvid att bibehålla lönsamheten hosredan beslutade investeringar som syftar till att minska oljeberoende.Även miljöskäl talar för att begränsa oljeanvändningen. Elt annat skäl är atloljeprissänkningarnas positiva effekt på bytesbalansen urholkas om den privatakonsumtionen ökar alltför kraftigt. Det är därför nödvändigt att något reduceraden köpkraftsförstärkning som fallande oljepriser ger upphov fill. En höjningav energiskatten är mot denna bakgrund motiverad. Desärskilda avgifterna på oljeprodukter, kol och bensin samt på elektrisk kraftfrån kärnkraftverk bör omvandlas till skatter. Jaghar i fråga om energiskallen och de särskilda avgifterna samrått med statsrådetDahl, har varil mycket stark. Det totala börsvårdethar ökat med . aviseras nu avsevärdahöjningar av aktieutdelningarna. Starka fördelningspoliliska skäl talar föratt även aktiemarknaden bör omfattas av den strama ekonomiska polifik som måsteföras, och den senaste fidens utveckling har dessutom klart visat atl utrymmefinns för en höjning av skallen på omsättningen av värdepapper. En sådanhöjning bör nu göras. Deskalteändringar jag nu har föreslagit kommer också att kunna bidra tillfinansieringen av de förslag som regeringen beslutat lämna till riksdagenpå det familjepolitiska området. Idetta sammanhang vill jag också ta upp etl par andra frågor. Enligt gällandebestämmelser får avdrag göras för representationskostnader. När det gällermåltidsutgifter tillämpas vissa beloppsgränser, som är olika för lunch ochmiddag/supé. Det finns enligt min mening skäl atl någol begränsa rätten lillavdrag för måltidsrepresenlation som sker . Den andra frågan gäller s.k. vinstandelsstiftelser, dvs. stiftelser till vilka företag lämnar medel föratt tillgodose de anställdas ekonomiska intressen. tas i praxisinte ut några arbetsgivaravgifter när medlen lämnas fill stiftelsen och inteheller när de anställda eller tidigare anställda erhåller ersättning frånstiftelsen. En ersättning som på detta sätt kommer en anställd till godo börjämställas med lön och därför utgöra underiag för beräkning avarbetsgivaravgifter. Chefen för avser all senare återkommatill regeringen i denna fråga. Mitt förslag:Skatten höjs på eldningsolja och andra oljor från 411 fill . per m', påkolbränslen . per lon, på naturgas från 308 lill 460 kr.per 1000 m och på gasol . Skälen för mitt förslag:Energiskatt utgår enligl lagen (1957:262) om allmän energiskatt (omtryckt1984:994, ändrad ; 1030) på kolbränslen med . per ton, påviss fotogen och på motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor med 411 kr.per m\ på naturgas med . per 1000 m' och på gasol som används för annatändamål än motordrift eller stadsgasframställning med per lon. Skatten på eldningsoljahar varit oförändrad sedan den . Enligt de av underhösten 1983 godkända riktlinjerna för den framtida energipolitiken skallskatten per energienhet på kolbränslen vara ca hälften av skatten på olja ochpå naturgas ca tre fjärdedelar av skatten på olja. Denna anpassning harfullföljts per . däremot inte de fastslagnarikfiinjerna följts. Även i detta fall skall skaUen Prop. 1985/86: 140 per energienhet vara catre fjärdedelar av skaUen på olja. förslag under hösten 1985om en höjning av skatten på gasol till denna nivå godtogs inte av riksdagen.I stället godtogs ett förslag som innebar att skatten på gasol motsvararen fjärdedel av skatten på olja räknat per I krontal bestämdes skatten till . per ton (SkU 1985/86:12,rskr 77). Molbakgrund av det som anförts inledningsvis är det lämpligt att skatten på oljahöjs . per m', dvs. per m I enlighet medde tidigare fastlagda riktlinjerna för den framtida energipoli-fiken börskatten på kolbränslen, naturgas och gasol också höjas i motsvarande mån. Enprincip i energibeskattningen är att skatten för olika bränslen skall vara likaper energienhet. Mot bakgrund av den övergång från olja lill kol somförutsattes i den av beslutade fortsättningen av oljeersättningsprogrammetgjordes tidigare (prop. 1983/84:28 s. 180 bedömningen att man i syfte attåstadkomma en återintrodukfion av kol i tills vidare kunde höjakolskatten endast till hälften av skatten på olja. Energipolitiken har medförtatt energianvändningen har kunnat nedbringas avsevärt jämfört med tidigarebedömningar. Behovet av kol, både nu och framöver, bedöms därför bli väsentligtlägre än tidigare prognoser har gett vid handen. Kol har kunnat introduceras iflera anläggningar som i regel utnyttjar ny teknik och som därigenom kunnatmedföra stora miljöförbättringar jämfört med oljeeldning. Detfinns nu i goda kunskaper om både teknik och ekonomi för koleldning somfyller högt ställda krav. Mot bakgrund härav och då skäl saknas att ytterligarestimulera kolanvändning bör skatten på kol höjas mer än som svarar endast mothöjningen av skatten på olja. Skattenpå kolbränslen bör nu höjas så att den motsvarar ca tre fjärdedelar av skattenpå olja, beräknat per energienhet. Detta innebär alt skatten på kolbränslen börhöjas . per ton, dvs. Skattenpå naturgas bör höjas . per 1000 m', dvs. med drygt 150 kr.per 1000 m'. Då det gäller gasolen bör de tidigare rikfiinjerna följas, vilketinnebär att skatten bör höjas så atl den per energienhet blir tre Qärdedelar avskatten på olja. Skatten bör därför höjas . per ton, dvs.med . Regeringenhar genom särskilda beslut medgett industriföretag nedsättning av den allmännaenergiskatten på så sätt att energiskatten för begränsas till maximalt1,av försäljningsvärdet för de tillverkade produkterna. harskatten maximerats fill 1,av försäljningsvärdet. För bägge åren gäller attendast . per m av skatten på eldningsolja får medräknas då det gälleratt fastställa nedsättningens storlek. Mot bakgrund av de skäl som jag anförtför höjningen är del rimligt att också de industriföretag som har nedsättningav energiskatt skall drabbas av höjningen. Nedsättningsbesluten är såutformade att skattehöjningen på eldningsolja utan särskild åtgärd slår igenomockså för industrin. mening bör besluten för deföretag som förbrukar andra bränslen än olja ändras så atl höjningen får effektäven för dessa företag. De föreslagna skattehöjningarna bör träda i kraft den 1januari 1987. 3 De särskilda avgifterna för oljeprodukter, kol, bensinoch elektrisk kraft från kärnkraftverk Mitt förslag: Desärskilda energiavgifterna omvandlas till särskilda skaller. Skälenför mitt förslag: De omfattande åtgärder inom det energipoliliska området somgenomförts sedan oljekrisen har delvis finansierats genom särskildaavgifter, främst på olja. Detta finansieringssystem fick den struktur och deavgiftsnivåer som gäller genom beslut (prop. 1983/84:62, NU9, rskr 127 och 128). Beslutetinnebar höjningar av den särskilda avgiften på olja och införande av avgifteräven på kol, bensin och elektrisk kraft från kärnkraftverk. De ökade intäkternaskulle främst finansiera det beslutade investeringsprogrammet inomdet energipolitiska området för liksom åtgärder mot försurning. Genomavgiftshöjningarna kompenserades även för de intäktsminskningar som orsakats avden minskande oljeförbrukningen. Förnärvarande uppgår den särskilda avgiften för olja till . per m'. per m\ oljeprospekleringsfon-den 12 kr.per m\ energiforskningsfonden . per m och bränslemiljöfonden . per m avser åtgärder mot försurningen. Den särskildaavgiften för bensin uppgår till per liter, varav oljeersältnings-, oljeprospeklerings-resp. energiforskningsfonden tillförs 1, 2 resp. per liter. Avgifternaför kol, . per ton, och elektrisk kraft, per kWh, tillförsenergiforskningsfonden. Deinkomster som inflyter lill oljeersättningsfonden, oljeprospekterings-fondenoch energiforskningsfonden liksom inkomsterna från avgiften mol försurningomförs sedermera i sin helhet till statsbudgetens inkomstsida. Däremot omförsinkomsterna avseende bränslemiljöfonden till en fond utanför statsbudgeten ochde påverkar alltså inte statsbudgetens saldo. Utvecklingenpå energiområdet sedan böijan av har motiverat att finansieringen avvissa mycket kostnadskrävande energipolitiska åtgärder tillgodoseUs genom specialdestineradeavgifter, främst på olja. När förutsättningarna förändrats har omfattningen ochinriktningen av de ener-gipolifiska åtgärderna omprövats. För vissaenergipolitiska målsättningar, främst energisparande och minskat oljeberoende,har framgångarna varit snabbare än väntat. a. har oljans andel avenergiförsörjningen nu minskat till jämfört med i slutet av1970-talet. Detta har också medfört att kostnaderna för energipolitiskaåtgärder i vissa avseenden har kunnat reduceras. gjorda åtagandenliksom de nya energi-polifiska åtgärder som efterhand har beslutats innebärdock all stora kost- nåder även ifortsättningen kommer att belasta statsbudgeten. Jag vill i Prop. 1985/86:140 detta sammanhang särskilt peka på den tidigarelagda avvecklingen av oljeersättningsstödeloch den satsning på stöd för introduktion av ny energiteknik som harföreslagits i prop. 1985/86:102. Frånsamhällsekonomisk synpunkt har fördelningen mellan skatter och avgifter ingenbetydelse. Även för den vanlige energikonsumenlen är denna fördelning oväsenfiig.Avgifterna framstår i detta avseende som jämställda med skatter. Jagfinner att förenklingsskäl talar för att det nuvarande systemet, där vissa avavgiftsinkomsterna redovisas över fonder för att sedermera i sin helhettillföras statsbudgeten, bör upphöra. Därigenom skapas ökad klarhet om attförändringar i avgiftssystemet direkt påverkar statsbudgetens inkomster ochdärmed även budgetsaldots utveckling. Avde skäl som jag nu har anfört bör de särskilda energiavgifterna omvandlas tillskatter. Detta görs enklast på det sättet att de gällande lagarna om särskildaavgifter görs om lill lagar om särskild skatt. Innehållet i övrigt i lagarnabör vara oförändrat. Förslaget innebär alltså inte någon ändrad sammanlagdskatte- och avgiftsbelastning på de energislag som omfattas av avgifterna. Förslagelrubbar inte heller de relationer som jag i det föregående har angett somförutsättningar för de föreslagna energiskattehöjningarna. Förslagelleder också lill att de industriföretag som åtnjuter nedsättning av energiskattfullt ut kommer att få betala dessa särskilda skatter. Detta innebär ingenskillnad i förhållande till vad som gäller eftersom inte heller de särskildaavgifterna får inräknas i underlaget för beräkning av nedsättning avenergiskatt. Budgetteknisklbör inkomsterna av de särskilda skatterna redovisas under särskildainkomsttitlar. Av inkomsterna bör ett belopp som svarar mot . per m' oljaavskiljas och tillföras bränslemiljöfonden utanför statsbudgeten och etl beloppsom svarar mot . per m olja avskiljas och redovisas under inkomsttiteln försärskild avgift mot försurning. Denföreslagna omläggningen bör träda i kraft den . 4 Omsättningsskatten på värdepapper Enligtlagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper (LVP) skall skatt betalas på omsättningen av akfier, konverfibla skulde brev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, interimsbevis, teckningsrättsbevis, optionsbevis och delbevis. Med omsättning avses en ligt lagen köp och byte. Ett köp skall anses innefatta elt säljled och ett köpled och ett byte dubbla sälj- och köpled. Skatt skall vid en omsättning betalas med av överiåtelsesumman i både sälj- och köpledet. Skattskyldiga är fondkommissionärer som sluter avtal om omsättning eller medverkar till sådana avtal. Om en fondkommissionär inte medverkar är den skattskyldig som är bosatt i och som under ett halvt kalender halvår omsätter värdepapper till ett värde av . Jag skall i del följandeta upp frågan om en höjning av skatten och en utvidgning av lagenstillämpningsområde till att gälla vissa ytterligare värdepapper. Vidare skalljag behandla en fråga av mera teknisk natur, nämligen efter vilka kriterier detskall avgöras om en köpare eller säljare är bosatt i eller inte. 1985/86: 140 4.2 Höjd skatt på omsättning av värdepapper Mittförslag: Skatten höjs från 0,5 fill av vederlaget. Skälenför mitt förslag: Jag har redogjort för skälen till att skatteuttagetpå omsättning av värdepapper bör öka. Dettabör ske genom att skatten höjs från 0,5 till 1 % av vederlaget samt atl LVPgörs tillämplig på vissa värdepapper som inte omfattas av lagen.Jag skall strax gå in på frågan om vilka dessa ytterligare värdepapper är. Förexempelvis en aktieöverlåtelse innebär mitt förslag att köparen och säljarenvardera skall betala av vederlaget i skatt. Jagvill i det här sammanhanget nämna att jag räknar med att föreslåregeringen att lägga fram ett förslag om vissa lättnader i aktiebeskattningen.Avsikten är att hänsyn skall tas till den latenta skatteskulden på aktier vidvärderingen av aktier vid beskattningen av arv, gåva och förmögenhet. 4.3 Skatt på omsättning av köp- och säljoptioner m. m. Mitt förslag:Skatt skall tas ut på omsättning av köp- och säljoptioner, inköpsrättsbevis,teckningsbevis och skuldebrev förenade med option till köp av aktier. Vidareskall skatt tas ut på omsättning av sådana emissionsbevis som avses i 5 kap. 10§ aktiebolagslagen (1975:1385). Skälenför mitt förslag: De värdepapper som omfattas av LVP finns allabeskrivna i akfiebolagslagen. Det är alltså fråga om värdepapper med legala definifioner.Riksskatteverket () har i en skrivelse den lOjuni 1985 föreslagit att ävenhandel med vissa värdepapper, som inte är förfaltningsmässigl definierade mensom är bärare av likartade rättigheter som de i LVP angivna värdepapperen,borde omfattas av LVP. De värdepapper RSV nämner är köp- och säljoptioner, inköpsrältsbevis,teckningsbevis och skuldebrev förenade med option till köp av aktie.