prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag innehåller ettgenerellt skatteutjämningsbidrag vars syfte är att utjämna skillnaderna iprimär- och landstingskommunernas ekonomiska förutsättningar. 1 systemet tashänsyn till flera faktorer som påverkar den kommunala ekonomin. Systemet äremellertid inte helt komplett varför kommunerna ges möjlighet att söka extraskatteutjämningsbidrag från staten. Enligt motiven (prop. 1978/79:95 s. 72) ärsyftet med detta bidrag att ge stöd till de kommuner som av en eller annananledning har hamnat i ekonomiska svårigheter. Det är bara i ett förhållandevis litet antal kommuner somdet finns stora områden med risk för jordskred eller andra naturolyckor. Kriterierna för extra skatteutjämningsbidrag är tillämpliga på dessa kommuner. bär att en kommun kan fåextra skatteutjämningsbidrag inom ramen för de Prop. 1985/86: 150 regler somredan gäller om den åsamkas betungande kostnader för före- Bil. 3 byggandeåtgärder mot bl. a. jordskred. Vid remissbehandlingen av tidigare förslaguttrycktes tveksamhet till möjligheterna att erhålla extra skatteutjämningsbidraginom det nuvarande regelsystemet för sådant bidrag. Jag anser den tveksamhetentill viss del vara befogad och förordar därför att inom systemet särskildamedel om 25 milj. kr. avsätts för förebyggande åtgärder mot jordskredoch andra naturoiyckor. På det sättet skulle staten mer påtagligt kunna stödjade mest utsatta kommunerna i deras verksamhet att förebygga allvarliganaturolyckor. Efter samråd med chefen för förordar jag att25 milj. kr. av det belopp som han denna dag har förordat för extraskatteutjämning under sjunde huvudtiteln reserveras för nu nämnda åtgärder. Statensinsatser genom det extra skatteutjämningsbidraget skall ses långsiktigt.Förebyggandet av jordskred och andra naturolyckor är naturligtvis också någotsom måste ske på . Mot bakgrund härav vill jag framhålla betydelsenav att åtgärder, som kan motivera att extra skatteutjämningsbidrag lämnas,vidtas först på de platser i landet som utgör verkliga högriskområden. Enkommuns intresse av att vidta förebyggande åtgärder kan vara olika stort förolika delar av kommunen och detta oavsett de egentliga riskerna. Sålunda kankommunen vara mer intresserad av att vidta förebyggande åtgärder i ett områdemed befintlig bebyggelse som expanderar än att vidta åtgärder i ett äldreområde med befintlig bebyggelse där någon utbyggnad knappast är att förväntaoch där kanske kostnaderna för de förebyggande åtgärderna blir större. Enkommun kan resonera på detta sätt även om riskerna för en naturolycka kanske ärstörre i det senare området. Extra skatteutjämningsbidrag bör kunna förvägrasen kommun som prioriterar lågriskområden före högriskområden. För att extraskatteutjämningsbidrag skall kunna lämnas anser jag därför att en riskvärderingskall ha gjorts i kommunen. Extra skatteutjämningsbidrag bör inte kunna lämnasför förebyggande åtgärder i samband med nyexploatering av markområden förbebyggelse m.m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna att statensräddningsverk under /87, inom ramen för fjärde huvudtitelnsanslag H 1. Befolkningsskydd och räddningstjänst, får disponera högst 750000kr. för att genomföra översiktliga undersökningar, 2. godkänna att inom ramen för detextra skatteutjämningsbidraget särskilda medel om 25 milj. kr. avsättsför bidrag till särskilt utsatta kommuner för förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor. 3. ta del av vad jaganfört om genomförande av detaljerade och Prop. 1985/86: 150 översiktliga undersökningar samt förebyggande åtgärder mot Bil. 3 jordskred ochandra naturolyckor. 1985/86: 150 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /87 såvitt avser verksamhetsområde Arbetsmarknad m. m. Iårets budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 12) visades att den ekonomiskapolitiken har varit framgångsrik. Återhämtningen av ekonominhar gått snabbare än vad som har kunnat förutses. En industriell expansion harinletts och sysselsättningen har vuxit efter tillbakagången åren 1981 och 1982. Denbild som jag tecknade i budgetpropositionen av utvecklingen på arbetsmarknadenunder kan nu göras mer fullständig, eftersom statistik för hela kalenderåret1985 nu finns tillgänglig. Det kan därför också finnas anledning att någotjämföra det senaste konjunktumppsving-et, som för arbetsmarknadens del vartydligast , med det föregående som inträffade åren 1979 och1980. Underden förra konjunktumppgången sjönk arbetslösheten med ca 8000 personer ellermed . Under den därpå följande lågkonjunkturen närmastfördubblades arbetslösheten, som sysselsättningen minskade förförsta gången . reducerades arbetslöshetenmed 26000 personer eller . Antalet latent arbetssökandehar minskat mer än dubbelt så snabbt under den senastehögkonjunkturen som under den förra. Antalet latent arbetssökande sjönk ocksåunder till den lägsta nivån . Dessastora framgångar i kampen mot arbetslösheten till trots bör det noteras attarbetslösheten under var högre än år1980. Omfattningen av beredskapsarbeten var densamma båda åren, men de nyaåtgärderna ungdomslag och rekryteringsstöd betydde en ökning av den totalavolymen sysselsättningsskapande åtgärder jämfört med . Rättpl«p* .S 1 nntlim rättat till ifi nnril Ungdomslagen svarar förmerparten av denna ökning. Det genomsnittli- Prop. 1985/86: 150 ga antaletungdomar 1985 motsvarar emellertid nästan Bil. 4 exakt denbefolkningsökning i de aktuella åldrarna som har skett . Denkraftiga befolkningsförändringen bland ungdomar första hälftillustreras av att den totala befolkningsökningen mellan åren 1980 och 1985uppgick till knappt 0,. I var ökningen och bland20-24-åringarna6%. Detfaktum att arbetslösheten och åtgärdsvolymen, trots den markanta minskningen,nu ligger på en något högre nivå än , har enligt min mening sina rötteri den snabbt växande arbetslösheten . Sysselsättningenminskade och arbetslösheten msade i höjden. Härigenom skapades gmnden för enväxande och allt svårare långtidsarbetslöshet och ett ökat antalförtidspensioneringar. Även om i ett internationellt perspektiv intaren särställning när det gäller såväl en låg arbetslöshetsnivå som att bemästralångtidsarbetslösheten så visar utvecklingen hur oerhört svårtdet är att bryta en etablerad långtidsarbetslöshet. Expansioneni ekonomin och på arbetsmarknaden illustreras ännu tydligarenär sysselsättningsutvecklingen under de två senaste konjunktumppgångarnastuderas. Uppgången var visserligen större än nu senastdå den uppgick till 80000 personer. De riktigt stora skillnaderna avseremellertid inriktningen på sysselsättningen och antalet utförda arbetstimmar. Underden senaste konjunktumppgången har huvuddelen av sysselsättningsökningen skettinom näringslivet. Inom industrin har sysselsättningen ökat med ca 30000personer och inom den privata tjänstesektorn har ökningen varit 26000 personer.Tillväxten inom industrin har därmed varit mer än fyra gånger så stark somunder åren 19781980. Under den förra konjunkturuppgången däremot tillkomnästan hela sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn, närmare bestämtnio av tio nya arbeten. Dessutom tog en ökande frånvaro i stor utsträckning utden sysselsättningsökning som skedde under uppgången åren 19781980.Tillväxten av antalet personer i arbete stannade då vid ca 28000 personer,vilket är mindre än hälften av den expansion som har skett under perioden1983-1985, då ökningen av antalet personer i arbete uppgick till drygt 60000. Detbör vidare nämnas att antalet deltidssysselsatta har minskat, och harde del- och heltidsarbetandes genomsnittliga arbetstid ökat de senaste åren.Sammantaget innebär det att antalet arbetade timmar har totalt ökat med hela 4miljoner . Tillväxten är fyra gånger så stor som den var i slutet av1970-talet. En större ökning har inte inträffat under någon konjunkturuppgångde senaste två decennierna. Det har dessutom skett en uppgång i antaletarbetade timmar , 1982-1985, vilket inte har inträffat tidigare. ökningenav sysselsättningen och minskningen av arbetslösheten har som jag redovisade i budgetpropositionen skett i en situation, där många länder i vår omvärld fortfarande brottas med ökande arbetslöshet, och detta på nivåer som är totalt främmande för svensk arbetsmarknad. När vi i lyckats pressa ned arbetslösheten från 3,5 till 2,, har arbets- 2 lösheten i exempelvisStorbritannien ökat från 12,--5 till och i EG Prop. 1985/86: 150 som helhet från 10,5 till . Denutveckling som har skett på arbetsmarknaden år 1986ger inte intryck av att det skett några större förändringar sedan fjärdekvartalet 1985. När de månadsvisa uppgifterna från arbetskraftsundersökningarnaräknas om för att eliminera de regelmässiga säsongvariationerna, visar det sigatt sysselsättningen ökade kontinuerligt t.o.m. Qärde kvartalet 1985. var nivån oförändrad i jämförelse med de tre sistamånaderna . En viss upp-bromsning av sysselsättningstillväxten kansåledes nqjeras i inledningsskedet av . Antalet sysselsatta äremellertid betydligt högre än bakåt i tiden och mellan de förstakvartalen och ökade sysselsättningen med 32000 personer. Samtidigthar de sysselsättningsskapande åtgärderna kunnat reduceras med 20000 personer. Arbetslöshetenhar sjunkit successivt under och minskningen fortsatteunder . Totalt uppgick arbetslösheten under förstakvartalet till 126000 personer, vilket betyder en minskning med 10000 jämförtmed antalet . I relativa termer innebar det 2,mot åretföre. Bland ungdomar i åldern var arbetslösheten mot ca 4%år 1985 och då ungdomslagen inte fanns som ettmedel i den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Arbetslösheten blandutländska medborgare är fortfarande betydligt högre än bland svenskamedborgare. Deekonomiska utsikterna har för del ljusnat under de senaste månaderna.Oljepriset och den sjunkande dollarkursen har en positiv inverkan på ekonomin.Tvåårsavtal har träffats för den privata arbetsmarknaden. Chefenför har redogjort för den ekonomiskautvecklingen i och därvid pekat på de tydligt positiva externa impulsersom föreligger, men också på de krav detta ställer på den ekonomiska politikenoch de olika inhemska aktörerna i ekonomin om varaktigt skall kunnabibehålla och befästa en i många avseenden unik utveckling. Underskottet i bytesbalansen har sjunkitdrastiskt och saldot kan för bli positivt. Detta har uppnåtts samtidigtsom välfärdssystemet har hållits intakt. En fortsatt positiv utvecklingfömtsätter emellertid att inflationstakten i inte överstiger nivån iomvärlden. Endast då kan välfärden och levnadsstandarden vidareutvecklas. Denutveckling som har förelegat sedan budgetpropositionen utarbeta des, ger enligt min mening inte anledning till några avgörande förändringar i omfattningen av arbetsmarknadspolitiken. Den tredje vägens politik inne bar i sitt första skede att en serie akuta åtgärder fick sättas in inom ramen för den ekonomiska politiken. I den andra fasen ställdes inflationsbekämp ningen i förgmnden. Det faktum att inflationen har begränsats betydligt innebär emellertid inte att vaksamheten när det gäller prisutvecklingen kan 3 Som ett tredje steg avser regeringen nu attprioritera insatser som Prop. 1985/86: 150 kan befrämja tillväxten i ekonomin. Arbetsmarknadspolitiken har i alla faser under den tredjevägens politik haft en betydelsefull roll för utvecklingen på arbetsmarknadenoch som komplement till den generella ekonomiska politiken. De nu rådande konjunkturutsikternaförändrar inte detta. Enligt min mening måste fortsatta ansträngningar görasför att försöka bryta tendensen mot ständigt högre arbetslöshetsnivåer vidjämförbara konjunkturlägen. Detta kräver kraftfulla insatser vid nedåtgåendekonjunkturer men också en intensiv verksamhet i en uppåtgående konjunktur.Sammansättningen av åtgärderna måste emellertid anpassas till de behov somföreligger och de problem som kan förväntas uppkomma. Inriktningen avåtgärderna kan därmed komma att variera betydligt mellan olika konjunkturfaser. () har i skrivelse den 21 mars1986 redovisat sin syn på arbetsmarknadsutsikterna och behovet av åtgärder,vilket kan härledas till de bedömningar länsarbetsnämnderna har gjort. AMSfäster uppmärksamheten på att det, trots de väsentliga förbättringar somuppnåtts på arbetsmarknaden, finns kvarstående problem. Särskild uppmärksamhetmåste ägnas de grupper och regioner som inte i någon högre grad har kunnat drafördel av den gynnsamma utvecklingen. AMS understryker också att de bedömningarsom kan göras beträffande det ekonomiska förloppet under nästa budgetår rymmerflera osäkerhetsfaktorer. har i skrivelse den 8 april 1986redovisat sina synpunkter på AMS förslag till åtgärdsprogram för ungdomar. Jag delar AMS bedömning att särskild uppmärksamhet börägnas vissa grupper och regioner, men jag kan emellertid inte dela AMSuppfattning om behovet av en volymökning av de sysselsättningsskapandeåtgärderna. AMS presenterar i sin skrivelse en serie förslag vilka spänner överett mycket brett fält. Jag kommer i det följande att redovisa min uppfattningom de flesta av dessa. Vissa av förslagen får emellertid bedömas falla någotvid sidan av vad som bör behandlas i en kompletteringsproposition, och kan förnärvarande inte tillstyrkas. har i sitt beslut med anledning avbudgetpropositionen (AU 1985/86:11, rskr 153) givit regeringen i uppdrag attredovisa förslag till hur ett effektivt stöd till de långtidsarbetslösalämpligen bör utformas. Jag kommer att behandla denna fråga i samband med attjag behandlar AMS framställning. De förslag rörande arbetsmarknadspolitiken /87 som jag strax kommer att redogöra för, innebär insatser enligt två huvud linjer. För del första har de en inriktning så att de olika medlen både medverkar till att de övergripande tillväxtmålen uppfylls. Detta innebär utbildningssatsningar med vidgade ramar för utbildning för såväl arbetslösa som anställda. Jag kommer också att föreslå vissa regel ändringar vilka gör utbildningsalternativet gynnsammare för den som drab bas av arbetslöshet. Arbetsförmedlingens resurser ökar genom förslag om riktade insatser för flyktingar. Vissa regeländringar inom ramen för flytt ningsbidragen förordas för att bl. a. underlätta för byggnadsarbetare som arbetar på annan ort än hemorten. Regeringen kommer att 4 besluta om insatser förbyggnadsverksamheten-i-de mest utsatta länen. 1985/86: 150 Projektenbör väljas med utgångspunkt i deras betydelse för utvecklingen Bil. 4 avinfrastmkturen och näringslivet på orten eller i regionen. Fördet andra kommer jag att föreslå vissa kompletterande insatser för särskiltutsatta grupper, som trots de senaste årens positiva utveckling har beståendeproblem, vilka inte kan lösas med generella medel. Jag kommer att föreslå attett nytt system med inskolningsplatser införs för ungdomar i syfte attunderlätta för dessa att få en förankring i näringslivet. Detta fömtsätter attparterna på arbetsmarknaden träffar ett avtal härom. Möjligheterna förhandikappade byggnadsarbetare att genom särskilt anordnad sysselsättningberedas rehabilitering för att kunna fortsätta i arbetslivet vidgas genom ettsärskilt strukturstöd. Slutligen kommer jag att föreslå ett rekryteringsstöd,liknande det nu gällande, men med en mer strikt inriktning på delångtidsarbetslösa. Jag övergår nu till att redovisa mina överväganden rörandede enskilda åtgärderna och i förekommande fall förorda att regeringen hosriksdagen hemställer om medel för dessa. Ipropositionen 1985/86:138 om arbetsmarknadsverkets ansvarsområde m. m.redogjorde jag för utvecklingen av arbetsförmedlingen ochframhöll att förmedlingen är det viktigaste självständiga instrumentet blandalla de åtgärder som ryms inom samlingsbegreppet arbetsmarknadspolitik. Jagredovisade vidare det förändringsarbete som pågår inom arbetsmarknadsverket ochsom syftar till att öka förmedlingens service till arbetssökande ocharbetsgivare. Detta sker bl. a. genom organisationsförändringar och ensuccessiv överföring av personalresurser till den lokalaförmedlingsorganisationen från central och regional administration. Dentekniska upprustningen av förmedlingen fortsätter också. Ävenom det således sker en kontinuerlig förstärkning av arbetsförmedlingen finnsdet enligt min mening behov av en tillfällig förstärkning avförmedlingsservicen under nästa budgetår för att stödja de flyktingar som harkommit hit. lönemedel för nästa budgetår har ca 12 milj. kr.beräknats för förmedlingsservice åt flyktingar. Beloppet har beräknats utifrånen flyktingtillströmning på ca 4500 flyktingar . Mot bakgmnd av attantalet flyktingar har ökat markant har AMS hemställtom ytterligare 14 milj. kr. för att stödja flyktingar. Detstora antalet flyktingar som har kommit blir nu i allt snabbare takt klara för att träda ut på arbetsmarknaden. Arbetsförmedling en måste nu snabbt kunna sätta in stora resurser för att möta flyktingarnas behov av förmedlingsservice. Att arbetsförmedlingen kan lämna en god service till flyktingar är en viktig fömtsättning för att flyktingmottagningen ute i kommunerna skall kunna genomföras på ett fullgott sätt. Jag tillstyr ker därför att AMS under /87 som en engångsanvisning tillförs ytterligare 14 milj. kr. AMS förslag om medel för särskilda invandrarprojekt är jag inte beredd att tillstyrka. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet . Jag vill i detta samman- 5 häng erinra om attregeringen genom särskilda beslut har ställt medel till Prop. 1985/86: 150förfogande för invandrarprojekt i , , och Öre- Bil. 4 bro kommuner. gäller ett besparingsmål på 75,7 milj. kr. under fyrabudgetår fr. o. m. /87. AMS begär att få utnyttja dessa medelför att förbättra kapaciteten inom arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten.Jag vill erinra om att jag i årets budgetproposition redovisade ett liknandeförslag av AMS och att jag då avstyrkte förslaget. Jag finneringen anledning att nu frångå det ställningstagandet. Jag kan inte hellertillstyrka ett förslag av AMS om att få disponera särskilda medel förmetodutveckling och försöksverksamhet inom platsförmedlingen. Jag är positivtill oHka åtgärder som vidtas för att förnya och utveckla förmedlingensarbetsformer. Sådana åtgärder bör emellertid i första hand bekostas av AMS inomramen för de ordinarie medel som AMS disponerar. Jag vill vidare erinra om attregeringen förfogar över särskilda medel för försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder. Av dessa medel har regeringen tidigare tilldelatAMS betydande belopp för bl. a. olika försöksverksamheter inom arbetsförmedlingen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen atttill förvaltningskostnader för /87 undertionde huvudtiteln utöver i prop. 1985/86:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ettförslagsanslag av . AMShar föreslagit en rad ändringar i fråga om flyttningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368). AMS förslag omfattar bl. a. en kraftighöjning av starthjälpsbeloppen, ändringar i villkoren för vissa flyttningsbidragmen också tekniska ändringar i syfte att förenkla hanteringen ochadministrationen av bidragen. Jag kommer här att redovisa de förslag som jag ärberedd att biträda. Flyttningsbidragi form av starthjälp kan normalt bara utgå om den anställning som tillträds på den nya orten har en varaktighet av . Kortvariga anställningar berättigar således inte till starthjälp. Den erfarenhet som man förvärvar vid en kortare anställning på annan ort kan också vara betydelsefull för att förbättra möjligheterna till arbete på hemorten. Vidare gäller för många arbetssökande att en kortvarig anställ ning ofta är inkörsporten till en fast anställning eller ger den extra erfaren het som behövs för att kvalificera för en annan anställning av längre varaktighet. Jag föreslår därför att på försök bör prövas att bevilja personer som har fått anställning med minst tre månaders varak tighet på annan ort flyttningsbidrag i form av starthjälp. Mitt förslag innebär att ett reducerat belopp, , skall utgå för de tre första 6 månaderna och attresterande del av det normala'starthjälpsbeloppet skall Prop. 1985/86: 150utgå om arbetstagaren kvarstår i arbete på den nya orten efter sex måna- Bil. Försöksverksamheten bör inte gälla för kortvariga arbeten av typsäsonganställningar, sommarvikariat och liknande. Verksamheten bör utvärderasunder försöksperioden. Jag beräknar kostnaderna för förslaget till 5 milj. kr. Fr.o.m.den 1 juli 1985 gäller att byggnadsarbetare som är bosatta i skogslänen och somfår anställning med minst tre månaders varaktighet utom dagpendlingsavstånd kanfå flyttningsbidrag i form av två fria hemresor i högst tolvmånader. En förutsättning är dock att traktamente från arbetsgivaren inteutgår. Genom denna begränsning har detta flyttningsbidrag inte fått önskadeffekt. Jag föreslår därför att flyttningsbidrag i form av hemresor skall fåutgå till dessa byggnadsarbetare oberoende av om traktamente frånarbetsgivaren utgår. Vidare föreslår jag att även byggnadsarbetare bosatta påGotland skall omfattas av samma bestämmelser som gäller för skogslänen.Jag beräknar kostnaderna för dessa förslag till sammanlagt 5 milj. kr. Deändringar som jag nu har föreslagit i fråga om vissa flyttningsbidrag bör gällafr. o. m. . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordat i fråga om vissa flyttningsbidrag, 2. tillArbetsmarknadsservice för /87 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1985/86:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett förslagsanslag av . Genomriksdagens beslut (AU 1985/86:11, rskr 153) med anledning avbudgetpropositionen har arbetsmarknadsverket anvisats 1 838,2 milj. kr. förupphandling av arbetsmarknadsutbildning. Därvid har antagits att 80000 personerunder /87 kommer att delta i kurser som länsarbetsnämndernaköper samt dämtöver 20000 personer i kurser inom det reguljärautbildningsväsendet och 15000 i sådan utbildning som anordnas med statsbidragenligt förordningen (1984:518) om bidrag till arbetsmarknadsutbildning iföretag. Medhänvisning till arbetsmarknadsutbildningens dubbla funktion att både begränsaarbetslösheten under en nedåtgående konjunktur och förbättraproduktionsfömtsättningarna inför den efterföljande uppgången föreslår AMS, attutbildning skall få genomföras för ytterligare 10000 deltagare, varav 5000 iupphandlad arbetsmarknadsutbildning och 5000 personer som beviljasutbildningsbidrag för att delta i kurser inom det reguljärautbildningsväsendet. Föregen del anser jag att en upphandling av arbetsmarknadsutbildning för ytteriigare 5000 personer eller ca bör svara 7 mot behovet /87. Kostnaderna härför beräknar jag Prop. 1985/86: 150 till145 milj. kr. Totalt kan därigenom motsva- Bil. 4rande 85000 deltagare upphandlas under budgetåret samt därutöver enligtriksdagens beslut (AU 1985/86: 11, rskr 153) med anledning av budgetpropositionen- 20000 personer beviljas utbildningsbidrag för kurser inom det reguljärautbildningsväsendet. Genomdet nya systemet för upphandling av utbildning blir det naturligt förlänsarbetsnämnderna att vid upphandlingen pröva köp av utbildning från detreguljära utbildningsväsendet. Jag räknar därvid med att sådana särskildakurser för arbetslösa ungdomar som under en följd av år har fått anordnas avfolkhögskolorna, skall kunna upphandlas. En särskild ram för sådanafolkhögskolekurser kommer därför inte längre att behövas. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Jagvill i anslutning till mina förslag om utökning av arbetsmarknadsutbildningenerinra om att fr. o. m. innevarande budgetår en del av vuxenutbildningsavgiftenavsätts för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Det tillgängligabeloppet beräknas under /87 uppgå till 53 milj. kr. Enligt vadjag har erfarit avser chefen för att föreslåregeringen att dessa medel får tas i anspråk fr. o. m. efterfördelning på län med relativt hög arbetslöshet. Beloppet beräknas motsvara ca1 500 studiestöd under ett läsår. 1budgetpropositionen föreslogs ett försök med utbildning av anställda i vissakommuner och landsting enligt villkoren för AMU i företag.