prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — 9 8För den som är född är 1969 eller tidigare och som vid utgången av är särskolpliktig enligt omsorgslag upphör skolplikten genom den nya skollagens ikraftträdande. Bestämmelsentas med som ett påpekande och en bakgrund till 10 §. 10 8Bestämmelserna i 3 kap. 19 8 i den nya skollagen om rätt för psykiskt utvecklingsstörda att fä utbildning efter skolpliktsliden gäller dem som är födda eller . De som är födda år1965 eller tidigare och som vid utgången av inte har avslutat sinskolgång i särskolan eller specialskolan skall beredas tillfälle att slutförapågående yrkesutbildning eller motsvarande under högst . Fördem som är födda är 1965 eller tidigare är det vid den nya skollagensikraftträdande normalt inte aktuellt med någon ytteriigare skolgång i särskolaneller specialskolan. Undantag gäller i fall där de inlett men inte avslutatyrkesutbildning eller motsvarande. Eftersom sista stycket i 3 kap. 19 8 skullekunna innebära försämring för någon som räknat med att kunna slutföra påbörjadutbildning senare än som anges i den nya bestämmelsen har en särskildövergångsbestämmelse tagits med. 'I propositionens lagförslag har 7-10 §§ fått beteckningarna6-9 8§. Vidare harenny paragraf. 10 8. införts under en ny mellanrubrik. Prop.1985/86: 10 Förhållandetmellan olika huvudmäns grundskolor och gymnasieskolor (II 11 § Sådana elevomräden för olika huvudmäns grundskoloroch gymna sieskolor eller delar därav som har fastställts före utgången av gäller utan hinder av den nya skollagen. Elevområden som avser grund skolan får dock inte täcka varandra efter utgången av . om inle annat följer av 4 kap. 7 8 tredje slycket i den nya skollagen. Systemet med s. k. överlappande elevområden i stället förindelning enligt 4 kap. 7 8 andra stycket i den nya skollagen skall såledesvara helt avskaffat den Ijuli 1987. 12 8 I fråga om rätt till interkommunal ersättning /87 för elever i skall bestämmelserna skollag tillämpas, om den ersättningskrävande kommunen har tagit emol eleven i sin grundskola genom beslut som har fattats före . I fråga om beslut som fattas före den gäller1962 års skollag. Enligt den gäller inget krav pä yttrande frän hemkommunen.Den bestämmelsen i den nya lagen är av fundamental betydelse förbestämmelserna om rätt till interkommunal ersättning. Därför behövs en särskildöver-gängsbestämmelse om rätt lill sådan ersättning. 13 8 1 fråga om rätt lill interkommunal ersättning för tidföre för elever i gymnasieskolan skall bestämmelserna skollag tillämpas, om den ersättningskrävande kommunen eller landstingskommu nen har tagit emot eleven pä den aktuella studievägen i sin gymnasieskola genom beslul som har fattats före . Jag hänvisar till mina kommentarer till 12 8. Fristående skolor m. m. (1416 88) 14 8 Godkännande för en fristående skola enligl 1962 årsskollag gäller som om det hade meddelats enligt den nya skollagen. Bestämmelserna i den nya skollagen innebär ingen sakligändring i förhällande till föreskrifterna skollag. 15 8 Ett godkännande som enligt 10 8 omsorgslaghar medde lats i fråga om undervisning för särskolpliktiga och som alltjämt gäller vid utgången av får räknas såsom godkännande enligt den nya skolla gen såvitt gäller liden till utgången av . Dennya skollagen innebär ett annat system. Det är därför rimligt med en omprövningenligt de nya reglerna. 16 8Beslut om befrielse frän skolgång som har fattats med stöd av 35 8 i 1962 årsskollag eller 26 8 omsorgslag gäller inte efter utgången av juni1986. ' I propositionens lagförslag har 14 S lagils bort och 15och 16 S§ fåll beteckningarna 14 resp. 15 $. Dennya skollagen innebär för vissa fall ändringar i skärpande riktning. Därför kantidigare godkännanden inte få gälla utan omprövning. Överklagande(17 och 18 88)' 17 8I fråga om överklagande gäller bestämmelserna skollag, om beslut enligt den lagen har meddelats i första instans före den . Enligt7 och 8 S§ 8 kan vissa frågor prövas enligt den nya skollagen före dessikraftträdande. 1 fråga om överklagande av ett sådant beslut gällerbestämmelserna i den nya skollagen. 18 8Bestämmelser om överklagande omsorgslag gäller i fall där beslut med stöd av den lagen har meddelats i första instans före den . Ifråga om beslut enligl omsorgslag bör observeras alt mänga -såvitt deomfattar tid efter utgången av - mister sin verkan till följd av dennya skollagen. Bestämmelsen i 18 8 avser inslansordningen och annat som rörendast själva handläggningen. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. skollag, 2. lag om införande av skollagen(1985:000), 3. lag om ändring i lagen(1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsslörda m.fl. Regeringen beslutar ienlighet med föredragandens hemställan, ' 1 propositionenslagförslag har 17 § fåll beteckningen 16 § och försetts med ett andra stycke.Vidare har 18 § fått beteckningen 17 §. Prop.1985/86: 10 1 §Genom , gymnasieskolan och andra motsvarande skol former anordnar samhäUet utbildning för barn och ungdomar. Utbildningensallmänna mål är att ge eleverna kunskaper, utveckla deras färdigheter och isamarbete med hemmen främja deras utveckling lill harmoniska människor och tilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. 2 § Denna lag innehåller föreskrifter om 1. barns och ungdomars rätt Ullutbildning och deras skolplikt, 2. och gymnasieskolan, 3. vissa motsvarigheter tillgrundskolan och gymnasieskolan, 4. skolhälsovård. 3 8 Kommunerna är huvudmän för . Kommuneroch landstingskommuner är huvudmän för gymnasieskolan. 4 8 För barn och ungdomar sominte kan gä i och gymnasieskolan därför att de är psykisktutvecklingsstörda finns särskolan. Landstingskommuner och i vissa fallkommuner är huvudmän för särskolan. 5 8 För barn som pä grund avsynskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gä i ellermotsvarande del av särskolan finns specialskolan. Staten är huvudman förspecialskolan. 6 § Som alternativ finns sameskolanför vilken staten är huvudman. 7 8 I denna lag avses med detoffentliga skolväsendet , gymnasieskolan, särskolan, specialskolanoch sameskolan, friståendeskola en skola för vUken en fysisk eller enskild juridisk person är huvudman. 8 8Det som i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller även dem som har fält ett betydande och bestående begåvningshandikapp på grand av hjärnskada, föranledd av yitre våld eUer kroppslig sjukdom, samt perso ner med barndomspsykos. 1 lagen (1985:000) omsärskilda omsorgei" om psykiskt utvecklingsstörda m, fl. (omsorgslagen)finns bestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning. 9§ För den som är bosatt i riket avses i lagen med hemkommun den kommun i vilkenhan är kyrkobokförd. Är han inle kyrkobokförd i riket avses med hemkommun denkommun i vilken han vistas stadigvarande eller, om han saknar stadigvarandevistelseort, den kommun i vilken han för tillfället uppehåller sig. Medhemkindstingskommun avses den landstingskommun till vilken hemkommunen hör. 1985/86: 10 Det offentliga skolväsendets allmänna organisation 1 8 skall hatillsyn över det offentliga skolväsendet, 2 8 Inom varje län skall enlänsskolnämnd under ha tillsyn över det offentligaskolväsendet. 3 8 skall välja femav ledamöterna i länsskolnämnden, 1 skall fem ledamöter väljas avkommunfullmäktige i . I samt i Malmöhuslän skall tre ledamöter väljas av och tvä ledamöter avkommunfullmäktige i respektive kommun. För de ledamöter somväljs av eller kommunfullmäktige skall lika många suppleanterväljas. Ledamöter ochsuppleanter som väljs enligt första stycket skall utses för tre är räknat frånoch med den I januari året efter del när allmänna val till landsting ochkommunfullmäktige har ägt rum. De skall vara bosatta inom länet. Om villkor iövrigt gäller vad regeringen föreskriver. 4 8 I varje kommun skall det finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsenskall vara lokal styrelse för kommunens grundskola. Om kommunen anordnargymnasieskola, skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för gymnasieskolan. 5 §I varje landstingskommun, som anordnar gymnasieskola, skall en utbildningsnämnd vara lokal styrelse för gymnasieskolan. Landstingetskall antingen tillsätta en särskild utbildningsnämnd eller ge en annan nämnd iuppdrag att vara utbildningsnämnd. 6 8 skall ha hand om förvaltning och verkställighet inom sinaverksamhetsområden enligt denna lag. Detta gäller dock inte i den mån någon annanskall svara för uppgifterna enligt lag, enligt föreskrift som meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer eller enligt beslut somavses i 3 kap. 14 8 kommunallagen (1977: 179). 7 § och särskildutbildningsnämnd gäller i tillämpliga delar 3 kap. 2 8,38 första stycket, 4 §,5 8 första och iredje styckena, 6- 8 SS, 9 8 första stycket samt10-12 §8 kommunallagen (1977:179). För kommungäller dock inte 3 kap. 5 8 första stycket eller 6 8 kommunallagen. 1985/86: 10 Utanhinder av 2 8 2 förvaltningslagen (1971:290) skall 4 och 5 8§ i den lagentillämpas i samtliga ärenden hos skolstyrelse och särskild utbildningsnämnd. 8 § Bestämmelser om lokalastyrelser för särskolan och specialskolan finns i 6 och 7 kap. 9 8 skallvara lokal styrelse för sameskolan. 10 §Utbildningen i och dess motsvarigheter inom det of fentliga skolväsendet skall bedrivas som kallas läsår och som delas upp pä en hösttermin och en vårtermin. Lärokursen skall delas upp i årskurser. En elev skall normall kunna gå igenom en årskurs under ett läsår. Detsammagäller för gymnasieskolan och motsvarande del av särskolan, om inte annat följerav föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Skolplikt och rätt till utbildning Skolpliktoch motsvarande rått till utbildning 18 Barn som är bosatta i riket har skolplikt enligt föreskrifterna i dettakapitel. Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn, som varaktigt vistas utomriket eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begärasatt barnet skall gä i skola. Skolplikten motsvaras aven rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet. 2 8 Barn i aUmänhet har vanlig skolplikt. Den skallfullgöras i , om inte annat följer av 8-10 kap. 3 8 Särskild skolplikt har barnsom inte kan gå i därför att de är psykiskt utvecklingsstörda,synskadade, döva, hörselskadade eller tal-skadade. Sådan skolplikt skallfullgöras i särskolan eller specialskolan, om inte annat följer av 9 eller 10kap. Depsykiskt utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan och övriga ispecialskolan. Psykiskt utvecklingsstörda, som på grund av synskada, dövhet,hörselskada eller talskada inte kan gä i särskolan, skall dock tas emol ispecialskolan. 4 8Den lokala styrelsen för särskolan skall pä framställning av barnets vårdnadshavare eller skolstyrelsen i barnets hemkommun pröva om barnet skall tas emot i särskolan under sin skolpliktstid. Denlokala styrelsen för specialskolan skall på framställning av barnetsvårdnadshavare, skolstyrelsen i barnets hemkommun eller den lokala styrelsenför särskolan pröva om barnet skall tas emot i specialskolan under sinskolpliktstid. Omett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunna gä över tillgrundskolan, skall den lokala styrelsen för särskolan besluta att barnet intelängre skall vara elev i den skolan. Motsvarande gäller för den lokalastyrelsen för specialskolan, om ett barn, som har tagits emot i den skolan,bedöms kunna gå över lill eller särskolan. 5 8 Beslut av den lokala styrelsen för säi-skolan eller specialskolan i /86:10 ärendeenligt 4 § fär överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrelsensbeslut får överklagas hos regeringen genom besvär. ,,,.. , , , , '\i Tu Lagradsremissens Besluten far överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Skolpliktens inträde och skolstarten 6 8 Skolplikteninträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . 7 8 Om ettskolpliktigt barn inte är moget för skolgång, får skolstyrelsen i barnetshemkommun efter medgivande av barnets vårdnadshavare besluta att barnet skallbörja skolgången först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 8 kan varagrund för särskild skolplikt, skall skolstyrelsen i ärendet inhämta yttrandefrån den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Om skolstarten skjuts upp, skall barnet gå i förskola.Föreskrifter om förskola finns i socialtjänstlagen (1980:620). Skyldigheten attgå i förskola omfattar högst . 8 8 På begäran av ett barns vårdnadshavare fårskolstyrelsen i barnets hemkommun tillåta att barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller börjar i eller i en motsvarande skola för barn med vanlig skolplikt. Tillstånd får lämnas endast om barnet är moget för skol gång. Under samma förutsättningar får den lokala styrelsen försärskolan eller specialskolan lUlläta att ett barn börjar skolgång där eller ien motsvarande skola än normalt. 9 8 Beslut av den lokala styrelsen i ärende enligt 7 eller8 8 får överklagas hos genom besvär. beslul får inte överklagas. 10 § Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnet har särskild skolplikt, 17år. Om barnet tillfredsställande slutför högstaårskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet fårfullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, ombarnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådanprövning anordnas av skolstyrelsen eller, för barn med särskild skolplikt, avden lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Beslutav den lokala styrelsen i ärende om skolpliktens upphörande får överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. beslut får inle överklagas. Deltagandeli utbildning för skolpliktiga 11 § Varje barn som fullgör skolplikt inom detoffentliga skolväsendet eller pä något annat sätt skall delta i den verksamhetsom anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt ellerhar annat giltigt skäl att utebli. En skolpliktig elev fär beviljas kortareledighet för enskilda angelägenhe- 10 1985/86. 1985/86: 10 ter.Disciplinär åtgärd mot en skolpliktig elev fär avse elevens närvaro i skolan,dock endast i ringa omfattning. Ingenär på grund av skolplikt, som fullgörs inom det offentliga skolväsendet,skyldig att gå i skolan per läsår eller att någon dag deltamer än eller, i de två lägsta årskurserna, . 128 Pä begäran av en skolpliktig elevs vårdnadshavare skall eleven befrias frånskyldighet att della i annars obligatoriska inslag i verksamheten, om det medhänsyn till särskilda omständigheter inte är rimligt att kräva all elevendeltar. Befrielseskall alltid medges frän undervisning i religionskunskap, om eleven tillhör etttrossamfund, som har regeringens tillstånd alt i skolans ställe ombesörja sådanundervisning, och eleven visar att han deltar i denna. Omelevens vårdnadshavare kräver det, skall begäran om befrielse prövas av denlokala styrelsen för skolan eller, för elever utanför det offentligaskolväsendet, av länsskolnämnden. Avslås begäran vid sådan prövning, fårbeslutet överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrelsensbeslut fär överklagas hos regeringen genom besvär. Tillsynen över attskolplikten fullgörs 13 8Skolstyrelsen skall se till att skolpliktiga elever i kommunens grund skola fullgör sin skolgång. Skolstyrelsen skall också se till att skolpliktiga barn, som är kyrkobokförda i kommunen men inte går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Denlokala styrelsen för särskolan eller specialskolan skall se till attskolpliktiga elever i skolenheter under dess ledning fullgör sin skolgång. 14 8Om en skolpliktig elev i en skola utanför det offentliga skolväsendet är frånvarande i stor utsträckning ulan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandet lill skolstyrelsen i barnels hemkommun. styrelsen skall pröva om barnet skall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger, överlämna anmälan till den lokala styrelsen för särsko lan eller specialskolan, som skall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslutom att ålägga barnet skolgång får överklagas hos kammarrätten genom besvär. 15 8 Den som har vårdnaden om ettskolpliktigt barn skall se till att barnet fullgör sin skolplikt. 16 8 Om en skolpliktig elev i detoffentliga skolväsendel inte fullgör sin skolgång och detta beror på attelevens vårdnadshavare inte har gjort vad pä dem ankommer för att så skall ske.fär länsskolnämnden vid vite förelägga elevens vårdnadshavare all iaktta sinaskyldigheter. Motsvarande gäller om vårdnadshavare för ett skolpliktigt barn.vars skolgång upp-skjutits. inte ser lill att barnet går i förskola, närskyldighet till detta föreligger. Ett föreläggande gäller , även ombeslutet överklagas. Frågaom utdömande av vite prövas av länsskolnämnden. Vitet fär inle förvandlas tillfängelse. i ärenden enligt denna paragraf fär överklagas hoskammarrätten genom besvär. m. efter skolplikten. 1985/86: 10 17 8 Om en elev i , när skolplikten upphör,inte tillfredsstäl lande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga att fullfölja Ldgrådsremissens utbildningen, skall eleven beredas tillfälle att göra delta under högst tvåår Uigförsldg efter det all skolplikten upphörde. Detsamma gäller eleveri sameskolan och sådana elever i specialskolan som inte är psykisktutvecklingsstörda. Ärenden enligl denna paragraf prövas av den lokalastyrelsen. Dess beslut får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslul får inle överklagas. 18 8 Hemkommunen har skyldigheter enligt andra stycket(uppföljnings ansvar) i fråga om ungdomar som har lämnat eller motsvaran de utbildning men som ännu inle har fyllt . Ansvaret omfattar dock inle ungdomar som avses i 19 8, Genom skolstyrelsen skall hemkommunen hålla sigunderrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de inte stadigvarandesysselsättning genom studier i gymnasieskolan eller läst anställning eller påannat sätt, skall hemkommunen själv eller genom andra erbjuda dem personligstudie- och yrkesvägledning samt kurser, praktik eller annan liknandeverksamhet. I 5 kap. 7 8 finns bestämmelser om rätt för den somuppfyller gällande behörighetsvillkor all i mån av plats få utbildning igymnasieskolan. 19 8 Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför attde är psy kiskt utvecklingsstörda har rätt att efter skolpliktens upphörande få annan utbildning inom det offentliga skolväsendet intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller 21 är. Om de inte bereds utbildning i specialsko lan, skall de tas emol i särskolan. Om en elev i särskolan där har påbörjat yrkesutbildningeller motsvarande före utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller21 år, skall eleven beredas möjlighet alt fortsätta i särskolan till utgångenav vårterminen det kalenderår då eleven fyller , om del behövs för allslutföra utbildningen. 20 8 Den som efterskolpliktens upphörande genomgår utbildning inom det offentliga skolväsendeleller annars med stöd av denna lag skall på egen eller ställföreträdaresbegäran befrias från deltagande i inslag som annars inte kan väljas bort, omförutsättningarna i 12 § är uppfyllda. I fråga om prövning och överklagandegäller bestämmelserna i 12 8 tredje stycket. 21 § Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om utbildning enligtdenna lag efter skolpliktens upphörande meddela föreskrifter om disciplinäraåtgärder och skiljande av elev från en viss studieväg eller motsvarande. 1 8 Grundskolanskall ha nio årskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och7-9 högstadium. 2 8 Utbildningeni skall syfta till all ge eleverna de kunskaper och färdigheteroch den skolning i övrigt som de behöver för all delta i samhällslivet. Denskall kunna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Prop.1985/86: 10 3 8 Eleverna i skall ha en i huvudsak gemensamstudiegång, om inle annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter iskolarbetet. 4 8 Elever iskilda kommuners grundskolor och vid olika skolenheter inom samma kommun skallså långt möjligt få en likvärdig utbildning. 5 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilkenkunskaps- och färdighetsnivå som skall eftersträvas pä olika områden och vilkamoment som alltid skall ingå i utbildningen. Skolstyrelsen och de som verkar iskolan skall ha möjlighet att välja mellan olika ytterligare moment. 6 8 Varje kommunskall anordna grundskola av den omfattning som krävs för att ta emot barn somhar rätt att gå där enligl denna lag. 7 8 Varje kommunär elevområde för sin grundskola, om inte annat följer av andra eller tredjestycket. En kommun eller en del därav skall för en eller fleraårskurser ingå i elevområdet för en annan kommuns grundskola i stället för ielevområdet för den egna , om en sädan indelning behövs med hänsynUll kommunikationer eller av andra skäl. Om en kommun med stöd av särskilt medgivande av regeringeneller annan statlig myndighet bedriver en speciell verksamhet i någon del avsin grundskola, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förden delen fastställa ett eievområde som sträcker sig utanför kommunen. 8 8 Beslut om indelning i elevområden enligt 7 8 andrastycket meddelas av länsskolnämnden. Om de berörda kommunerna hör till olika län, skall beslul meddelas av . Beslut av länsskolnämnden fär överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. Enskilda har inle besvärsrätt. Beslul avskolöverstyrelsen fär inte överklagas. Första stycket gäller inte i den mån regeringenföreskriver annat. 9 8 Till ett elevområde hör den som är bosalt i riketoch som 1. är kyrkobokförd inom elevområdet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevomrädet. 10 8 Varje kommun skall i sin grundskola ta emol barn som hör till skolanseievområde. 11 8 Enkommun skall i sin grundskola ta emot även barn, som inte hör till skolanselevområde, om barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att fä gä i den kommunens grundskola. Sådanafrågor prövas av kommunens skolstyrelse, om inte annat följer av 12 8. 12 8 Innan en kommun ett läsär i sin grundskola tar emotett barn, som inte hör till skolans elevområde, skall kommunens skolstyrelse inhämta yttrande från skolstyrelsen i den kommun till vars grundskolas eievområde barnet hör, om del inte med hänsyn till tidigare yttrande är onödigt. Om den första skolstyrelsen anser att barnet skall tasemot men den andra skolstyrelsen avstyrker, skall den första skolstyrelsenöverlämna ärendet till . Hör kommunerna till olikalän, skall ärendet överlämnas till för avgörande. 13 8 Beslut avskolstyrelsen eller länsskolnämnden i ärende om mottagande av barn i enkommuns grundskola, till vars eievområde barnet inte hör, får överklagas avbarnets vårdnadshavare hos genom besvär. Beslul avskolöverstyrelsen får inte överklagas. 14 8 Den somenligt 10-13 SS har tagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår harrätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund förbeslutet ändras under läsårets gång. 15 8 Utbildningeni skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförligahjälpmedel som behövs för att tillgodogöra sig utbildningen. I verksamheten fårdock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad föreleverna. 16 8 Varje kommunsgrundskola skall så längf möjligt organiseras på ett sådant sätt, att ingenelev som hör till skolans elevområde enligl 7 § första eller andra stycketskall behöva bo utanför del egna hemmet på grund av skolgången. 1 fall därdetta ändå inträffar skall kommunen svara för alt eleven utan extra kostnaderfår tillfredsställande förhållanden.