prop · G903125 · 1985-12-31 00:00:00 — Av beloppen får högst ett belopp som varierarmellan , och . Dettainnebär en ökning av statsbidraget som varierar mellan . beroende på cirkelledarnas anställningstid. Den gjordabidragsförändringen kan beräknas medföra ett ytteriigare medelsbehov underdelta anslag om ca 0,4 milj. kr. för /86. Regeringenbör inhämta godkännande av den beslutade höj ningen av bidragsbeloppen. Förhandlingar mellan och Svenska facklärarförbundel om nya löne- och anställningsvillkor för cirkelledare i svenska med samhällsorientering för liden den 1 januari-den 30 juni 1986 pågår f.n. Resultatet av förhandlingarna kan komma alt '5 medförabehov av förbättrade statsbidrag till täcka Prop.1985/86: 125 kostnaderna för ändrade arvoden till cirkelledarna samt för lönebikostnader.Jag finner det angeläget att de höjda statsbidragen lill studieförbunden utgårså fort som möjligt efter det att nya avtal slutits. Studieförbunden får i annalfall först i efterhand kompensation för de koslnader det nya avtalet kan kommaatt medföra. Härigenom får studieförbunden en hård belastning på sinlikviditet. Regeringenbör därför inhämta bemyndigande att, som en följd av kommande nyll avlalmellan och Svenska facklärarförbundel, få höjastatsbidragen till för invandrare. Förundervisning i svenska språket med samhällsorientering samt särskild samhällsundervisningfår under innevarande budgetär användas . () har i en särskild skrivelse hemställt att medel anvisas (31 milj. förytterligare för undervisning i svenska språket med samhällsorienteringför vuxna invandrare under innevarande budgetår. Regeringen, som i likhet medSÖ bedömt atl ett ytterligare behov av studietimmar föreligger underinnevarande budgetår, har genom beslul medgett att ytteriigare60000 studietimmar får användas för undervisning i svenska språket med samhällsorienteringunder /86. Kostnaderna härför beräknas till ca 12 milj. kr.Genom beslutet beräknas ca 2500 invandrare få möjlighet lill svenskstudier i240 limmar under resten av budgetåret. Regeringenbör inhämta godkännande av den beslutade höjningen av timramen försvenskundervisning för vuxna invandrare. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den redovisade höjningen avstatsbidragsbeloppen, 2. godkänna att regeringen höjer statsbidragen verksamhet med svenskundervisning för invandrare i enlighelmed vad jag har anfört, 3. godkänna den redovisade höjningen av timramen. [2] D 8. Utbildning för tekniska yrken Regeringensförslag till insatser i lill följd av avvecklingen av handelsfartygsproduklionenvid har redovisats i propositionen om vissa varvsfrågor m.m.Regeringen har därvid konstaterat all UlbUdningen har stor betydelse för dentekniska och industriella utvecklingen. Jag har i den senastebudgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil, 10 s. 222) framhållit angelägenheten av atl kompetensuppbyggnaden fortsätter inom data- och elektronikområdel och atl jag därför ser mycket positivt på de initiativ som har tagits från näringsliv och myndigheter för alt i samver kan skapa centra för detla ändamål. Jag tänker bl. a. på elektronikcentrum i . ' Jag har i del sammanhangetockså redovisat det förslag till satsning på Prop. 1985/86: 125 mikroelektroniskforskning, utbildning och industriell förnyelse i som universiteteti har lagt fram. Syftet med förslaget är bl. a. alt åstadkomma både enkraftig ökning av antalet nybörjarplatser i civilingenjörsutbildningen och nyapåbyggnadsutbildningar inom ett antal högteknologiska områden förnyutexaminerade eller redan yrkesverksamma civilingenjörer. Skåneshandelskammare har aktivt deltagit i utarbetandet av förslaget. Handelskammarenhar därvid framhållit att om riksdag och regering medverkar till ell snabbigenomförande av programförslaget fmns del anledning anla atl en del avkostnaderna skall kunna finansieras genom insatser från näringslivets sida, t.ex.genom alt förnyelsefonderna utnyttjas. handelskammare har förklarat sigberedd all bland sina medlemsföretag med kraft verka för att företagen beaktarden stora betydelse för industriell förnyelse i som endelfinansiering av förslagel skulle få. Föratl underlätta och påskynda det försia steget i programmet för industriellförnyelse i förordar jag att elektrotekniklinjen vid iLund får ytterligare 30 nybörjarplatser /87. Vidare börnågra av de föreslagna påbyggnadsutbildningarna liksom påbyggnadsutbildninginom området maskinteknik komma till stånd nästa budgetår. En förutsättning föratl utöka kapaciteten i civilingenjörsutbildningen och påbyggnadsutbUdningenmåste vara att det skånska näringslivet bidrar till utrustningskostnaderna. Äventillgången på välutbildade tekniker/operatörer och ingenjörer på mellannivå börökas. Särskill viktigt är det atl utbilda fler inom del underhållstekniskaområdet. Jag förordar därför atl produktionsleknikerlinjen förläggs tilluniversitetet i med 30 nybörjarplatser. bör antaletnybörjarplatser på driflingenjörslinjen där ökas med 30. Både produktionstekniker-och driflingenjörslinjen bör inriktas mol fordonsteknik. Delär också väsentligt att fler kvalificerade yrkesarbetare får möjlighel attskaffa sig en högre teoretisk kompetens, varför verkstadsindustrilinjen (yrkestekniskhögskoleutbildning) bör få ytterligare 30 nybörjarplatser. Sammantagelinnebär förslagen alt 24 milj. kr. anvisas för en förstärkning av högreutbildning i . Gemensamt för vissa tidigare regionalt motiveradeåtgärder inom utbUdningsväsendel har varit all de i särskild ordning anvisademedlen disponeras . Genom denna tidsbegränsade satsningkan högskolan få lill stånd en önskvärd utveckling inom angelägna områdenväsentligt snabbare än vad som annars skulle ha varit möjligt. Genom atlmedlen får disponeras skapas handlingsutrymme för omställning ochomprioriteringar inom det samlade högskolesystemet, lill förmån för områden avbetydelse för högskolans roll i den regionala utvecklingen. En sådanomställning är en förutsättning för atl kostnaderna för den verksamhei som fr.o. m. /91 kommer atl bedrivas inom de berörda områdena skallkunna bestridas inom ramen för ordinarie anslag för högskoleutbildning. n 1985/86. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen . 1985/86: attlill Utbildning får tekniska yrken på tilläggsbudget III lill statsbudgeten /86 anvisa elt reservationsanslag av . Bilaga 7 Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser punkterna 1 -2 och statsministern avser punkten 3 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1985/86 [1] G 3. Byggnadsarbeten vid lantbruksuniversitetm. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats etlreservationsanslag av 14,8 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighel med eninvesteringsplan, som upptar av godkända kostnadsramar för de iplanen ingående projekten. Isin anmälan till budgetpropositionen 1986 har, efler samråd med mig, chefen förutbildningsdepartementet mot bakgrund av beslut år 1985 ochav elt förslag av statskontoret redovisat avsikten att inrätta en forskningsgrupp för radiologisk onkologi vid (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s. 318). Föralt tillgodose lokalbehovet för enheten för radiologisk onkologi behövs ennybyggnad av djurstallar och viss ombyggnad av befintliga lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet. Lokalerna bör vara färdigställda till den 1 oktober 1986.Byggnadsstyrelsen föreslår därför att en ny kostnadsram av 4.4 milj. kr. iprisläget förs upp i investeringsplanen. Medutgångspunkt i förslag förordar jag atl under rubrikenSveriges . , Radiologisk onkologi, ny-och ombyggnaden ny kostnadsram av 4.4 milj, kr, i prisläget den ! 1986 försupp i gällande investeringsplan under detta anslag. För att bestri da kostnaderna för innevarande budgetär bör 4,4 milj, kr, anvisas på tilläggsbudget. 1985/86: 125 Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeteninom den kostnadsram som jag har förordat i det föregående, 2. till Byggnadsarbeten vid lantbruksuniversUetm.m. på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /86 anvisa ettreservationsanslag av , [2] G 4. Inredning och utrustning av lokaler vid lantbruksuniversitetm. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats etlreservationsanslag av 29,9 milj, kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen8,5 milj, kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor 17,9 milj. kr. enligt en särskild utruslningsplan. Detbehövs en ny kostnadsram avseende inredning av lokaler för enheten förradiologisk onkologi vid . Inredningskosl-nadernaberäknas till 0.3 milj. kr. Kompletleringsanskaffningav viss utrustning måste göras i samband med atl enheten för radiologisk onkologiflyttar till , Utruslningskostnaderna beräknas lill2,5 milj, kr, i prisläget , Det finns . fonderadeutrustningsmedel vid enheten. Jagföreslår att under rubriken . Radiologiskonkologi en ny kostnadsram av 0,3 milj, kr. förs upp i gällande inredningsplanunder detla anslag samt atl under rubriken . Ultuna.Radiologisk onkologi en ny kostnadsram av 1,9 milj. kr. förs upp i gällande utruslningsplanunder anslagel, allt i prisläget . För atl bestridakostnaderna för innevarande budgetår bör 2,2 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Jaghemställer att regeringen föreslår att I.bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av inredning ochutrustning inom de kostnadsramar som jag har förordat i det 2.lill Inredning och utrustning av lokaler vid lantbruks- Prop.1985/86:125 universitet m.m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten /86 anvisa ett reservationsanslag av . [3] Ändring i bilskrotningslagen Reglernaom bilskrotning syftar till alt säkerställa att bilvrak las omband och därmed tillalt förhindra all olägenheter uppstår främst från natur- eller miljövårdssynpunkl.Enligt bilskrotningslagen (1975:343) skall skrotningsavgift erläggas för bl.a.personbil. Avgifterna tillförs bilskrotningsfonden. I 7§ bilskrotningslagenanges de ändamål för vilka bilskrotningsfondens medel får användas. Ur fondenbestrids kostnader för sådana skrotningspremier som utgår för i lagen närmareangivna typer av personbilar, bussar och lastbilar som avregistrerats enligtbilregisterkungörelsen (1972:599) pä grund av skrolningsintyg från auktoriseradbilskrotare eller från kommun som inrättat upplag eller annat mottagningsställeför skrotbilar. Bilskrotningsfondens medel får även användas för bidrag tillkommuner för vissa ålgärder avseende bl, a, bilvrak. Enligtnuvarande regler kan således bilskrotningsfondens medel endast användas förpremier och bidrag för omhändertagande av fordon eller fordonsvrak. Jag anseremellertid att bidrag efter särskild prövning bör kunna beviljas också försådan materialåtervinning av delar av fordon som kan bedömas vara angelägenfrån främst miljösynpunkt. Ett exempel är gummiåtervinning ur kasseradebildäck. En stor del av däckskrotel hamnar på soptippar där det kanförorsaka betydande problem, framför alll vid brand men också genom sin deslabiliserandeverkan i tippen. En verksamhet där gummipulver återvinns ur bildäck byggs f n.upp i . Av de skäl som jag här nämnt är sådan verksamhei angelägen, Däriorbör möjlighet skapas att i inledningsskedet ge visst stöd i form av ettåtervinningsbidrag knutet till mängden återvunnet material. Ett bidrag bör varamaximerat vad gäller storlek och endast utgå . Det kanframhållas att verksamhelen även är av belydande intresse frånberedskapssynpunkt med hänsyn till försörjningen inom landet av gummipulver m, m. Delnuvarande bilskrolningssyslemet har setts över av statskontoret som i enrapport. Bilskrotning (1984:14), föreslagit förändringar i regelsystemet.Detta ärende bereds f. n. Det förslag lill utvidgning av ändamålsbestämmelsernajag nu förordar bör dock kunna genomföras utan hinder härav. Jag villunderstryka att bidrag bör beviljas restriktivt och främst i syfte att underviss tid överbrygga påtagliga ekonomiska svårigheter när det gäller en frånmiljösynpunkt angelägen verksamhet med anknytning till återvinning av bilareller bildelar. Principen är således alt verksamhet av ifrågavarande slag skallbära sina kostnader fulll ut. Etlgenomförande av vad jag nu har förordat föranleder ändringar i 7 och 8§§ bilskrotningslagen. Förslag lill ändring av lagen har upprättats inom 21 jordbruksdepartementetoch fogats till protokollet i detta ärende som un- Prop. 1985/86: 125 derbilaga7.1. Förslagetär av så enkel beskaffenhet atl lagrådels hörande skulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attanla det inom upprättade förslaget lill lag om ändring ibilskrotningslagen (1975: 343). Lag om ändring i bilskrotningslagen (1975: 343) Härigenom föreskrivs atl 7 och 8§§ bilskrotningslagen(1975:343) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. kostnad för skrolningspremier, 2. bidrag till kostnad för ålgärd som vidlagesav kommun för alt ställa i ordning på plats där vrak av motordrivet fordoneller upplag av sådana vrak medför olägenhel från miljö- eller naturvårdssynpunkl. 3.bidrag till verk samhet för materialåtervinning av delar från personbil, buss eller last- bU. Bidrag enligt försia stycket 2 ut- Bidrag enligt försia styckel 2 och går endast i den mån bilskrotnings- 3 utgår endast i denmån bilskrot- fondens medel ej tages i anspråk för ningsfondens medel ej tages i an- ändamål som avses i första stycket språk för ändamål som avses i förs- I. la siycket 1. Fråga om bidrag som avses i 7 § Fråga om bidrag som avses i 7 § förstastycket 2 prövas av regering- första stycket 2 och 3 prövas av en ellerförvaltningsmyndighet som regeringen eller förvaltningsmyn- dighet som regeringen besiämmer. Denna lag träder i krafl . Bilaga 8 Prop.1985/86:125 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såviti avser punkterna 1-4; statsrådet såvitt avserpunkten 5. Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1985/86 Arbetsmarknad m. m. [1] B 3. IBergslagslänen minskade sysselsättningen med i genomsnitica 2000 arbetstillfällen . Orsaken är framför allt de omfattandestrukturförändringarna inom stål- och gruvindustrin. Mot denna bakgrundbehöver insatser göras för att stödja och utveckla näringslivet i Bergslagen.Syftet är att skapa fler arbetstillfällen. Defortsalla ålgärder som regeringen anser är nödvändiga för att vända dennegativa utvecklingen i Bergslagen kommer chefen för industridepartementetsenare att redovisa. Som en del av dessa åtgärder föreslårjag att medel anvisasför dels arbetsmarknadsutbildning, dels särskilda projekt. Förslagom arbelsmarknadspolitiska insatser i Bergslagen har inkommit bl.a. från TCO-distrikleni Bergslagen. IBergslagslänen utbildas cirka 10000 personer viaarbetsmarknadsutbildningen. Regeringens satsning på Bergslagslänen byggeri höggrad på att skapa förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv. Välutbildadpersonal utgör härvid en viktig grund. För atl förstärka utbildningsresursernai Bergslagen för bl. a, datateknik, maskin- och verkstadsteknik bör 35 milj.kr. tillföras för arbetsmarknadsutbildning i regionen. Medlen bör få utnyttjasför köp av utbildning såväl hos som hos förelag och andra utbildningsanordnaresamt för utbildning av anställda i förelag (AMU i företag). Medlen bör fåutnyttjas . Jag beräknar all totalt ca 1 200 personer kan fåutbildning genom detta medelstillskott. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill ArbelsmarknadsutbUdning på tilläggsbudget III lill statsbudgeten /86 anvisa ett reservationsanslag av . [2] B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder Prop. Särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i Bergslagen Föratt inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kunna stödja arbetslösa personer iBergslagen och medverka till utveckling av nya produkter ochverksamheter föreslårjag att 30 milj. kr. Det är min avsikt atl medlenunder skall kunna utnyttjas på etl flexibelt sätt, t.ex. genom attarbetslösa medverkar i utveckling av nya produkter, utarbetande avförsöksserier m. m. Det bör ankomma på regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, på () atl fördela medlen. Chefenför industridepartementet kommer senare all bl. a. föreslå utökade resurserför Bergslagsdelegationen för atl stödja och initiera nyförela-gande och förall utveckla nya verksamheter. Jaghemställer atl regeringen föreslär atttill Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget III lill statsbudgetenför /86 anvisa elt reservationsanslag av . [3] B 21. Frånanslaget skall betalas kostnaderna för särskilda arbelsmarknadspolitiskainsatser i . Regeringenhar efter föredragning av chefen för industridepartementet i proposition1985/86:120 redovisat riktlinjerna för den framlida varvspolitiken. Regeringenhar därvid också redovisat förslag till åtgärder för att underlättaomställningen för de anställda vid liksom insatser för en utveckling avregionen. Jag redovisar i del kommande min syn på behovel av arbelsmarknadspolitiskainsatser. Nedläggningenav produktionen av handelsfartyg vid berör direkt och indirekt mer äntvä lusen personer. Syftet med de arbetsmarknadspolitiska insatserna är alt deskall bli ett effektivt stöd för de personer som berörs av nedläggningen. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall dessutom medverka lill att stödja enpositiv utveckling av näringslivet i regionen. De förslag som jag förordaromfattar insatser om ca 95 milj. kr. Huvuddelen av medlen bör anvisas över elt särskUtreservationsanslag. Anslaget bör få disponeras för beslul om insatser iMalmöregionen t. o. m. /88. skall kunna klara de särskilda insatser som blir nödvändiga måste exlra resurser tillföras. För detta ändamål före slårjag att totalt 14 milj. kr. får disponeras för personal, utrustning m. m. Beloppet motsvarar en förstärkning med mellan 35 och 40 personer inkl. utrustning. Det bör ankomma på AMS att bedöma hur resurserna skall fördelas. Jag förutsätter dock all en särskild arbetsförmedling kom- 25 mer atl upprättas vidvarvet. Erfarenheterna från talar för att Prop. 1985/86: 125förmedlingens arbete både bör och kan komma i gäng snabbi. Fören utökning av arbetsmarknadsutbildningen i med drygt 1000personer beräknar jag totaU 28 milj. kr. Medlen bör få användas både för köp avutbildning hos , hos förelag och hos andra utbildningsanordnare ochför AMU i företag. Vad gäller kravel på motprestation av arbetsgivaren isamband med AMU i företag bör gälla, att anställning av person som harfriställts i samband med nedläggningen av varvet bör kunna anses utgöra fullgodmotprestation. Iregeringens förslag till insatser i ingår bl.a. kompletterande produktionvid såsom ombyggnad av järnvägsvagnar och resurser föravvecklingsorder. Härutöver bör enligt min bedömning exlra resurser tillförasför att möjliggöra insatser i form av beredskapsarbeten. För detta ändamål harjag beräknat 20 milj. kr. Blandde varvsanställda finns personer som har fått belastningsskador ochandra arbelshandikapp som försvårar för dem alt få annat arbete. För attunderlätta en arbelsplacering för dessa och andra arbetshandikappade iregionen bör arbetsförmedlingen kunna disponera ytterligare platser medintroduktions- och särskill lönebidrag. Ulöver de platser med sådana bidrag somarbetsförmedlingen redan disponerar böi" tillkomma 200 platser med inlroduklionsbidragoch 100 platser med särskilt lönebidrag. Jag räknar med all plfitserna kommer atltas i anspråk successivt under budgetåren 1986/87 och 1987/88. Dessutom kanantalet platser hos Pileprodukler i Samhällsförelagsgruppen behöva ökas ul. Kostnadenför ett ökat anlal introduktions- och lönebidrag kommer att belasta anslagetförst under /87. Jag avser därför att senare föreslå regeringenall på tilläggsbudget I för /87 återkomma lill med förslagom ytterligare medel under anslagel C 4. Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning. Jag vill emellertid redan i dettasammanhang anmäla atl jag beräknar all medelsbehovel för /87kommer all öka med 20 milj. kr. lill följd av den här förordade ökningen avbidragen. Härtill kommer koslnader för ökningen av antalet platser iPileprodukter, vilket kan beräknas medföra en ökad belastning påförslagsanslaget C 5. Bidrag till Stiftelsen med ca 4 milj. kr. Ivissa fall kan de ordinarie arbelsmarknadspolitiska åtgärderna eller desärskilda åtgärder som jag nu har föreslagit vara otillräckliga. För attarbetsförmedlingens arbete skall löpa så smidigt som möjligt föreslår jag därföratt särskUda medel ställs lill förmedlingens förfogande. De bör kunna utnyttjasför att stödja enskilda individer så atl de kan få arbete. Här kan rymmas stödför dellagande i projektarbete, utveckling av nya produkter, stöd förrekrytering m. m. Jag beräknar medelsbehovel till 9 milj. kr. Kostnadernaför de förslag som jag här beräknar medel för uppgår till 71 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all 1. godkänna vad jag har anföri om omfattningen avintroduktions- Prop. 1985/86: 125 och lönebidrag, 2. till Arbelsmarknadspolitiska insatser iMalmöregionen på lill-läggsbudgel III till statsbudgeten för /86anvisa ett reservationsanslag av . [4] Fonden för arbetsmiljöförbättringar Regeringenutfärdade förordningen (1985:997) om anmälningsskyldighetbeträffande asbest i ventilationsanläggningar i syfle alt kartlägga förekomstenav asbest i sådana anläggningar. För informationsinsatser i samband medgenomförandet av kartläggningen har regeringen beviljat . ur fondenför arbetsmiljöförbättringar. I1986 års budgetproposition har regeringen redovisat att medel ur fonden för arbelsmiljöförbättringaräven har beviljats i samband med andra ålgärder inom asbeslområdet. Förhälsoundersökningar av personer som i sin lidigare anställning har exponeratsför asbest har 16,5 milj. kr. Ytterligare 2 milj. kr. har beviljatsför information m. m. i samband med dessa undersökningar saml för upprättandetav etl register över resultaten av hälsokontrollerna. Slutligen har 4,5 milj.kr. ställts till arbetarskyddsslyrelsens förfogande för inköp av ettkvalificerat mikroskop. Sammanlagt har regeringen således beviljat 23,2 milj.kr. ur fonden för arbetsmiljöförbättringar i samband med åtgärder inomasbestområdet. Fondens tillgångar efler den redovisade användningen är drygt115 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har anfört om användningen av medel ur fonden för arbelsmiljöförbättringarför åtgärder inom asbeslområdet. Invandring m. m. [5] Dl. Underdenna rubrik har för /86 anvisats ett förslagsanslag av . Riksdagenbeslutade (prop. 1985/86:25 bil. 5, SfU 7, rskr 73) atl, ulöver lidigare anvisade medel, anvisa . under anslagel D 1. för /86 till följd av atl 27 antaletasylsökande ökade mer än beräknat , Prop. 1985/86: 125 vilkethar medfört elt behov av bl. a, fler tjänster vid statens invandrarverk ().I nämnda proposition behandlades inte behovel av en förstärkning av medlen förverkets övriga förvaltningskostnader eftersom jag ansåg alt ytteriigareerfarenhet borde vinnas av verkets nya uppgift som huvudman för överföring ochmottagning av flyktingar och mottagning av asylsökande innan ställning kundetas till dimensioneringen av dessa resurser. Jag är inte heller nu beredd attta ställning lill en mera långsiktig förstärkning av dessa resurser ulan avseratl under nästa budgetår föreslå regeringen alt förelägga förslag idenna fråga. Förinnevarande budgetår har i en framställning redovisatett ytterligare medelsbehov av 9,1 milj. kr. för lönekostnader och övrigaförvaltningskostnader. Verket redovisar bl.a. att kostnaderna för resor harökat på grund av alt fler kommuner engageras i mottagning av flyktingar.Verkets nuvarande lokaler måste utökas vilket medför ökade kostnader förlokalhyror och för anskaffning av kontorsutrustning. Till följd av det ökadeantalet asylsökande stiger verkels kostnader för drift av datasystem. Detutökade antalet tjänster har medfört ytterligare kostnader förplatsannonsering, utbildning m. m.