prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Hänvisningen i lagtexten bör justeras, när harfattal beslul om den nya lagen, Regionplaneorganet skall vidare se till attinnehällel i beslutet blir bekant genom att protokollsutdrag med beslutetsenast dagen efter tillkännagivandel sänds till alla kommuner och länsstyrelsersom berörs. Även regeringen skall underrättas för att den skall kunna taställning till om den vill besluta om prövning enligt 12 kap, 5 8, Det börankomma på att underrätta statliga myndigheter, vilkas synpunkterinte har tillgodosetts. På denna punkt innebär det nu föreliggande förslaget enavvikelse från det remitterade lagförslaget, där expeditionsskyldigheten låg päregionplaneorganet. Det ligger i sakens natur atlbestämmelsen i andra stycket inte blir tillämplig, om planen har upphävts, 8 8 Regionplanen gäller av högst sex årräknat från utgången av den i 12 kap, 5 8 angivna tiden eller, om regeringen har prövat beslutet att anta planen, för regeringens beslut. Beslut att ändra eller upphäva planen gäller från dentidpunkt som anges 1985/86:1 672 Den ändrade planen gäller endast som 7 kap 8§återstår av den ursprungliga planens giltighetstid. Paragrafen har ingen motsvarighet i dagenslagstiftning. I ulredningsförslagel motsvaras den av 12 kap. 108. Paragrafenhar fått sin redaktionella utformning i enlighet med lagrådets förslag(yttrandet s.78), vilket också innebär ett visst förtydligande i Förhållandetill det remitterade förslaget. Av skäl som jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 9,5.3) boren regionplan inte gälla utan tidsbegränsningmed hänsyn till risken för att den blir inaktuell. En lämplig giltighetstidanser jag vara , vilket motsvarar tvä valperioder. Om en regionplanändras bör den ändrade planen gälla endast som återstår av denursprungliga planens giltighetstid. Om regionplanen efler del att giltighetstiden harlöpt ut befinns kunna gälla oförändrad , måste fullmäkligefatta ett nytt beslut att anta planen. Härvid gäller samma bestämmelser som fördet första antagandet. Bestämmelserna i 5-7 85 skall alltså tillämpas. Prop.1985/86:1 673 8 kap. Bygglov, rivningslov och marklov § jp j ij Kapitlet, som motsvarar 13 kap. iutredningsförslaget, inleds med bestämmelser som anger vilka åtgärder somkräver lov (1-1055). Därefter behandlas förutsättningarna för lov, dvs.prövningsgrunderna, inom och utanför områden med detaljplan (11-1855).Bestämmelser om handläggningen av ärenden om lov tas härefter upp (19-32 55),varefter kommer särskilda bestämmelser om giltighetstiden för lov (33 8) och omförhandsbesked (348). Åtgärder som kräver bygglov 1 1-755 ges regler om vilka åtgärder som kräver bygglov. Bestämmelserna om bygglovspliktensomfattning har i enlighet med lagrådets förslag (yttrandet s.78) disponerats påföljande sätl. 1 kapitlets två första paragrafer har samlats de generellabestämmelserna om bygglovspliktens omfattning, dvs. de bestämmelser som gällersåväl inom som utom detaljplanelagt område. Först (1 5) anges därvid deåtgärder beträffande byggnader och därefter (2 8) de åtgärder beträffandeandra anläggningar och anordningar som normall kräver lov, 1 en följandeparagraf (3 5) tas upp bestämmelser om bygglovspliktiga åtgärder inom omrädenmed detaljplan. Därefter görs (4 5) vissa undantag beträffande en- eller tvåbostadshus.De följande paragraferna (5-7 88) behandlar kommunens möjligheter'att medgeundantag från resp, att införa skärpningar i den normala bygglovsplikten. Generella bestämmelser 1 8 Bygglov krävs för att 1. uppföra byggnader, 2. göratillbyggnader, 3. ta i anspråkeller inreda byggnader helt eller till viss del för väsentligen annat ändamålän det för vilket byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov harlämnats, 4. göra sådanaändringar av byggnader som berör konstruktionen av de bärande delarna eller somavsevärt påverkar byggnadernas planlösning. 5. i byggnaderinstallera eller väsentligt ändra eldstäder, rökkanaler eller anordningar förventilation, vattenförsörjning eller avlopp, 6. i byggnaderinstallera eller väsentligt ändra hissar. Kravet på bygglov för de åtgärder somanges i första stycket 4 och 5 gäller inte i fråga om byggnader som lillhörslalen eller landstingskommuner, I fråga om ekonomibyggnader förjordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring inom områden som inteomfattas av detaljplan krävs bygglov endast för åtgärder som anges i förstasiycket 3, I 4 och 1088 finns särskildabestämmelser för en- eller tvåbostadshus och för vissa byggnader avsedda förtotalförsvaret, Enligl 5-7 55 kan kommunen föreskriva undantag frän kravel påbygglov eller längre gående krav, 22 1985/86. Prop.1985/86:1 674 Första stycket 8 kap. I § 1 första stycket, som närmastmotsvarar 54 5 I mom. byggnadsstadgan och 13 kap. 1 8 i utredningsförsla.getanges punktvis de åtgärder med byggnader som i allmänhet kräver bygglov. 1 punkt 1 föreskrivs bygglovsplikt för att uppföra nyabyggnader. I likhet med utredningen anser jaginte att begreppet byggnad behöver definieras i lagen. I PBL bör man kunnaanknyta till dagens praxis när del gäller tolkningen av vad som är byggnad. Molden bakgrunden vill jag här ge en kort redogörelse för rättspraxis i dennafråga. Med byggnad lorde i allmäntspråkbruk avses en varaktig konstruktion av tak och väggar som står på markenoch är så slor att människor kan uppehålla sig i den. En sådan definition synesdock vara något för snäv jämfört med vad som i praxis ansetts vara byggnad vidtillämpning av byggnadslagstiftningen. Jag skall snart belysa detta. De falldär svårigheter kan föreligga vid en begreppsbestämning är bl. a. följande. 1. små och enklakonstruktioner 2. lätt flyttbarakonstruktioner och 3. vissa speciellakonstruktioner. De olika punkterna behandlas i det följande var för sig. Små och enkla konstruktioner Praxis har sträckt sig ganska långtnär del gäller atl hänföra enkla anordningar till byggnad. Som exempel kannämnas att s. k. iropikhyddor och vasshyddor har bedömts som byggnader (RÅ 1953K 154, RÅ 1964 K 287), liksom kiosker (NJA 1927 s.563, NJA 1930 s.312 och RÅ1955 K 154), lekstuga (NJA 1950 s.387). tältstuga och campingvagn (NJA 1955s,446), transformalorbyggnad (NJA 1927 s,598) och öppen paviljong (RÅ 1921 s,159), Som byggnad har betraktats också ell sol- och vindskydd med tak ochbakvägg av masonit, avsetl som försäljningsständ (RÅ 1953 K 369), Samma ståndansågs som byggnad även sedan det hade ändrats sä att del utgjordes av enpresenning på ett i marken fastsatt stålstativ (RÅ 1955 K 477), Flera exempelfinns på att väggar inte måste finnas pä en byggnad (t, ex, RÅ 1964 K 372 och K407), Däremol synes anordningar ulan tak inte anses som byggnad (se bl, a. RÅ1961 K 383, en mur som sammanband två mindre hus, 1964 K 282, vinkelställdavindskydd och 1963 K 298, en uppmurad öppen terrass i anslulning till enbyggnad). Någon bestämd nedre storleksgränskan knappast utläsas ur praxis, 1 ett fall har en hundkoja med måtten 2 x 1,7 mansetts som byggnad men inte en koja med måtten 1 x 1 m på samma tomt (RÅ 1970C 46), Ett uthus på 1,5 x 1,5 m har ansetts som byggnad (RÅ 1971 C 445), Ytteriigare exempel på små ochenkla konstruktioner som utgör byggnader är lappkåta (RÅ 1939 K 321). sol- ochregnskydd med trätak (RÅ 1950 K 168), sol- och vindskydd (RÅ 1953 K 526 och RÅ1963 K 183), Prop.1985/86:1 675 Län flyttbara konstruktioner 8 kap. 1 § Praxis upprätthäller inte nägotkrav på att en byggnad skall vara förenad med marken. Många exempel finns påatt , redskapsvagnar etc, betraktas som byggnad och även några falldär husbåtar har ansetts vara byggnader (se bl. a, RÅ 1951 K 317, 1965 K 586,1966 s, 41, 1967 K 1900, 1970 C 25, 1963 K 269. 1970 C 126, 1974 s. 78, 1975 Ab247 och 1975 Bb 612). Vid bedömningen av dessa och andra liknande fall harregeringsrätten tagit hänsyn till användningssättet, utformningen ochvaraktigheten i användningen. Var tyngdpunkten läggs ibedömningen är svårt att säga, men med tämligen slor säkerhet kan påstås attanvändning för bostadsändamål (fritidshus, gästsluga) på samma ställe underlängre tid än normal campingsemester medför klassificering sombyggnad. Ett exempel på betydelsen av varaktig användning är att en kiosk påhjul, vilken flyttades till och från försäljningsstället, inte ansågs"vara av sädan stationär beskaffenhet, alt byggnadslov erfordras till dessuppställande" (RÅ 1962 s. 77). Som byggnad har också ansetts automatvagn(RÅ 1936 K 184) och försäljningskiosker pä hjul (RÅ 1938 K 246, 1939 K 324,1940 K 157 och 1948 K 228). Konstruktioner som genom sinstoriek och form ger samma visuella intryck som ett hus har ansetts sombyggnad, trots alt de har saknat utrymmen för människor att uppehålla sig i (RÅ1967 K 493, cisterner för industrisprit, och 1968 K 1520,plåtcylinder för cementblandning). En bälkran har inte betraktats som byggnad(RÅ 1979 2:27) till skillnad från en badbassäng, som var uppallad pä ett sådantsätt att man fick ett användbart utrymme under bassängen (RÅ 1976 s. 303).Vidare har som byggnad bedömts en enkel anordning, bestående av en plastduk påregelverk av trästolpar (RÅ 1976 Ab 619). Regeringen har (Pl 1776/81) funnitatl en s. k. skyway, en slags landgång till bålar, inte krävde byggnadslov. Underjordiska cisterner medtillhörande pumpar har däremot inte ansetts som byggnad (RÅ 1947 s, 77), Åandra sidan betraktas en underjordisk s,k, allmän bekvämlighetsinrättning sombyggnad (RÅ 1938 s, 100), 1 detta sammanhang vill jag påpekaatt cisterner och liknande anordningar samt underjordiska anläggningarregleras särskilt i 2 5. Med detta undantag finner jag alltså inte skäl attgenom en ny legaldefinition ge begreppet byggnad ett ändrat innehåll. 1 punkt 2 föreskrivs bygglovsplikt för tillbyggnader. F. n. hänförs lill- och påbyggnadunder nybyggnadsbegreppet (75 5 BS). Som till- och påbyggnad lorde inte räknasåtgärder av ringa omfattning och Prop.1985/86:1 676 betydelse, såsom anordnande av mindre veranda, balkong,blomslerföns- g i.Qp_ / ter e.d. Men även om sådana åtgärder inte räknassom nybyggnad, lorde många av dem vara byggnadslovspliktiga enligt 54 5 I mom.2 byggnadsstadgan, där det föreskrivs krav på byggnadslov för bl. a. åtgärdersom avsevärt påverkaren yttre utseende. Med tillbyggnad avses i PBLåtgärder som syftar till att öka en volym oavsett i vilken riktningdelta sker. Även det som benämns påbyggnad räknas alltså enligt PBL somtillbyggnad. Jag har övervägt möjligheterna atli lagen generellt undanta mindre lillbyggnader frän bygglovsplikl men stannatför att det knappast är lämpligt. Även en liten tillbyggnad kan ibland varatekniskt komplicerad, och i läi, äldre villabebyggelse kan del vara angelägetatt den utförs pä ett särskilt sätt med hänsyn till miljön. Vad som främstskiljer tillbyggnader frän smärre uthus är att säkerhetsmässiga synpunkter ochfrågor om hushållning med energi aktualiseras på ett helt annat sätt när detgäller tillbyggnader. Behovet av en granskning i förväg av tillbyggnader ärframträdande även med hänsyn till åtgärdernas permanens. Det är svårt atträtta till en felaktigt utförd tillbyggnad. Däremot är del självfallet möjligtatt ha en enkel reglering av mindre lillbyggnader pä en- eller tväbostadshus.Jag återkommer till delta i specialmotiveringen till 12 8, Vidare vill jag här erinra om 5 8första stycket 2 som ger kommunen möjlighet att befria mindre lillbyggnaderfrän bygglovsplikt. Av 4 8 första stycket 6 följer atttillbyggnader som medför atl byggnadens area inte blir större än 10 nr ochlaknockshöjden inte kommer atl överstiga 3,0 m under vissa förutsättningar ärfritagna från bygglovsplikt. 1 punkt 3 föreskrivs bygglovspliktför att ta i anspråk eller inreda byggnader för ett väsentligen annat ändamål.På de skäl som lagrådel har anfört (yttrandet s,79) har det i lagrådsremissenanvända uttrycket "för vilket bygglov senasl har lämnats" ändratstill "för vilket bygglov har lämnats". Enligt 54 8 1 mom, andra stycketbyggnadsstadgan krävs det byggnadslov, om en byggnad tas i anspråk för ettväsentligen nytt ändamål, även om några ändringsåtgärder inte behöver vidtas.Så snarl inredningsålgärder behövs för det nya ändamålel hänförs emellertidsäväl det nya ianspräkta-gandel som ändringsåtgärderna till nybyggnad enligt 758 första stycket d) byggnadsstadgan. Att åtgärderna hänförs till nybyggnadinnebär att samhället har ganska vidsträckta prövningsmöjligheler. Behövsdäremot inga inredningsålgärder, torde endast en mycket begränsad prövningkunna ske i byggnadslovsärenden som avser åtgärder i områden utan detaljplan.Arbetsmiljö-, hälsovårds- och brandskyddssynpunkter och liknande kan dockbeaktas. Detsamma lorde gälla kravet på parkeringsutrymmen (se RÅ 1963 K 1334). 1985/86:1 677 Dagens ordning har visat sig medföra vissaölägenheter (se t. ex. rättsfal- 8 kap. 1 let RÅ 1977 s. 58). Del kan inte vararimligt att möjligheterna till en planmässig prövning skall vara beroende av omen inredningsåtgärd behöver vidtas eller inte. Ofta är det just del ändradeanvändningssättet i sig som utgör ett allvarligt problem frän plansynpunkt. Jagvill genast skjuta in att regeringsrätten ganska har meddelat en domsom klargör rättsläget inom område med detaljplan. Domen innebär att sammaproblem att reglera ändrat användningssätt utan inredningsåtgärd inte behöveruppstå inom område med detaljplan. Målet avsåg ändrad användning av en fabriksbyggnadtill detaljhandel, vilket stred mot stadsplanen som angav industriändamål.Regeringsrätten ansåg att haft fog för sin vägran att meddelabyggnadslov (RÅ 1982 2:83), Domen torde alltså innebära att en planbestämmelseom markanvändningen blir bindande inte bara för åtgärder som kan hänföras Ullnybyggnad. Ett väsentligt ändrat sätt att använda en byggnadbör enligt min mening även kräva lov. Delta bör gälla oavsett omnågra inredningsåtgärder behöver företas eller inte. Punkt 3 har utformats ienlighet härmed. Vad som ligger i uttrycket väsentligen annal ändamål fåravgöras med ledning av den praxis som har utbildat sig i anslutning tillgällande rätt. 1 första hand är det byggnadens tidigare faktiska användning somär avgörande för frågan om bygglov behövs. Om byggnaden inte haranvänts alls, får man falla tillbaka på vad som finns angivet i det senastlämnade lovet. 1 följande fall har regeringsrätten ansett atlbyggnadslov krävs för ändrat användningssätt; Förändring av garage till lager(RÅ 1963 K 1334), förändring av lager och garage till plåtslageri resp.bilverkstad (RÅ 1964 K 239), förändring av svinhus till bilverkstad (RÅ 1964 K901), inrättande av caférörelse i en villabyggnad (RÅ 1969 C 93), inrättande avbillackerings-verkslad i ett garage (RÅ 1971 C 370), inrättande av lager i endel av etl källargarage (RÅ 1971 C 346), ianspråktagande av en lagerbyggnad förhandelsändamäl (stormarknad) (RÅ 1977 s. 58), förändring av sport- och tennishalllill lager- och försäljningslokal (RÅ 1982 2:70) och förändring avfabriksbyggnad detaljhandel (RÅ 1982 2:83). Enligt en dom av kammarrätten i krävs dellov för att ta i anspråk en del av ett bostadshus som skola (K 1974 2:18). Från regeringens praxis pä senare tid kan nämnasatl användning av en lokal för caférörelse som bostad har ansetts kräva lov(regeringsbeslut , Pl 362/81), Vidare har regeringen intagit denståndpunkten alt det krävs lov för att börja tillverka betongplattor i enbyggnad som enligt gällande plan fick användas som magasin (regeringsbeslut1980-12-1 LPl 2429/80). mycket vanligt fall av ändrat användningssättär att bostadslägenheter omvandlas till kontor, Atl detta innebär en övergångtill ett väsentligen annat ändamål, som kräver bygglov, är fullt klart.Däremot följer av Prop.1985/86:1 678 kravet pä väsentlighet att det inie behövs bygglov, om enperson börjar 8 kap 1 § använda en mindre del av sin bostad t, ex, somkontor, I följande rättsfall harregeringsrätten inte ansett byggnadslovsplikt föreligga, nämligen användningav en sommarstuga som hdärsbostad (RÅ 1965 K 534) och möbelförsäljning ilokaler där det har skett bilförsäljning (RÅ 1980 2:51), När det gäller kravet på väsentlighetkan med ledning av rättspraxis konstateras all kravet kan vara uppfylltoberoende av om det är en stor eller liten del av byggnaden som tas i anspråk(se t, ex, RÅ 1972 C 242), Verksamhetens omfattning kan dock spela en vissroll. särskilt när det är fräga om en verksamhet som en person bedriver i sinbostad (se RÅ 1978 2:15 och 1980 2:3), För alt väsenUighetskravet skall varauppfyllt krävs det också alt den ändrade användningen inte är av en helttillfällig karaktär. Det bör exempelvis inte krävas lov, om en bostadslägenhettillfälligt tas i anspråk som kontor på en byggarbetsplats eller som valbyråför ett parti inför ett val, 1 vissa fall kan emellertid etl säsongsbetonatnyttjande kräva lov för ianspråktagande. Det framgår av rättsfallet RÅ 1972 C242, där kravet på permanens var så till vida uppfyllt, att nyttjandet varavsetl att återkomma år . Av specialmotiveringen till 5 kap,7 8 framgår att det skall vara möjligl att i detaljplanebestämmelser göraskillnad mellan partihandel och detaljhandel och att man dessutom i vissa fallinom kategorin detaljhandel genom planbestämmelser kan skilja ut handel medskrymmande varor och i speciella fall även handel med livsmedel från handel medandra slags varor. Därmed bör det ocksä slå klart att en övergäng mellan dessaformer av handel innebär att lokalen i fråga tas i anspråk för ett väsentligtändrat användningssätt. Detta kräver alltså bygglov i de fall där det finnsdetaljplanebestämmelser som närmare reglerar handelsändamålet. 1 punkt 4 föreskrivs - påmotsvarande sätt som i 54 8 1 mom, 2 byggnadsstadgan - bygglovsplikt förändringar som berör bärande delar eller som avsevärt påverkar byggnadensplanlösning. Till de senare åtgärderna lär i allmänhet inte räknas att man larupp eller sluter till någon enstaka dörröppning inom en och sammabostadslägenhet men däremot att man slår samman två bostadslägenheter till en. Dagens bestämmelser i dettahänseende har ulan ändring i sak tagits in i punkt 4, Till 4 8 första stycket 2 haröverförts det undantag från bygglovsplikten som gäller för inre ändringari bostadshus med högst två bostadslägenheter (54 8 2 mom, 2 BS), Enligt punkt 5 krävs lov till installation eller väsenlligändring av eld- 1985/86:1 679 städer,rökkanaler eller anordningar för ventilation, vattenförsörjning eller 8 kap.I § avlopp. Dessa bestämmelser finns nu i 54 5 I mom, 2 och 3 byggnadsstadgan. När det gäller eldstäder och rökkanaler innebärpunkt 5 i sak den ändringen alt endast väsentliga ändringar underkastasbygglovsplikt, krävs lov sä snart en ändring av en byggnad beröreldstäder eller rökkanaler, 1 övrigt innebär punkl 5 inga ändringar i sak avvad som gäller . Enligt dagens ordning krävs inte lov förva-ledningar i bostadshus med högst två bostadslägenheter, om byggnaden skallvara ansluten till en egen anläggning för vattenförsörjning eller avlopp (54 52 mom, I BS), En bestämmelse med samma innebörd har tagits in i 4 5 förstastycket I, Jag har inte funnit anledning att följautredningens förslag om bygglovsplikl för ledningar även utanför tomter. Mittförslag motsvarar alltså i den delen vad som gäller , 1 motion 1980/81: 373 framfördes krav pälagreglering av ytjordvärmeanläggningar, I motionen framhålls att ytjordvärmesystemkommer att bli vanliga , och motionären föreslår att en översynskall göras av gällande författningar för att anpassa dem lill utvecklingen påytjordvär-meområdet. Motionären anser det vidare viktigt att systemet görssäkrare så atl risken för utsläpp i marken av giftiga frostskyddsmedel minskar. betänkande (LU 1981/82:7) innehållerbl, a, följande uttalande: Utskottet vill framhålla att det mot bakgrund avutvecklingen på energiområdet är av stor betydelse atl det utvecklas nyauppvlirmningssystem som för sin funktion inte är beroende av olja, kol ellerandra fasta bränslen. Exempel på sådana system utgör de i detta betänkandeaktuella formerna för utvinning av värme ur jord, vatten eller berg. Somframgår av remisssvaren pågår del f, n. en livlig forsknings- ochutvecklingsverksamhet på yljordvärmeområdet. Det aktuella forskningsprogrammetsträcker sig . Enligt utskottets mening finns skäl attavvakta resultatet av forskningsarbetet innan man företar en mera genomgripandeöversyn av gällande författningar i syfte att anpassa dem till utvecklingen påyljordvärmeområdet. På vissa områden kan det dock finnas anledning attdessförinnan överväga vissa åtgärder, I flera remissvar har sålunda framförtsönskemål om införande av bestämmelser om byggnadslovsskyldighet föryUordvärmean-läggningar. Med anledning härav vill lagutskottet, i likhet medcivilutskottet, erinra om alt arbete f, n, pågår inom medförslag lill ny plan- och byggnadslagstiftning. utgår från attunder detta arbete även övervägs frågan huruvida en byggnadslovsskyldighet börinföras när det gäller ytjordvärmesystem och alt resultatet av övervägandenaredovisas i den kommande propositionen pä området, Enligl 2 och 1688 miljöskyddsförordningen (1981:574) föreligger numera tillslåndsplikl eller anmälningsskyldighet enligtmiljöskyddslagen (1969: 387) för anläggningar för utvinning av värme ur mark,luft, vatten- 1985/86:1 680 drag,sjö eller annat vattenområde eller ur grundvatten och avloppsvatten, § jap,i § om den ur värmekällan uttagna effekten överstiger 1 MW, För anläggningar mellan 1 och 10 MW gälleranmälningsplikt. Överstiger effekten 10 MW men inte 50MW, skalltillståndsprövning ske hos länsslyrelsen. skall ske om anläggningens effekt överstiger 50MW. Jag vill vidare erinra om atl regeringen medanledning av beslul om energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m, (BoU 1983/84:21, rskr 195) haruppdragit åt att i samråd med några andra myndigheterutreda vissa frågor om regler för installation och användning av värmepumpar. 1uppdraget ingår bl. a. att utreda vilket behov av nya eller ändrade regler somfinns i detta sammanhang. Med hänsyn till det anförda är jag inte beredd att nuföreslå prövningsplikt enligt PE:L för vare sig ytjordvärmeanläggningar ellervärmepumpar i allmänhet. Enligt punkt 6 krävs lov till installation ellerväsentlig ändring av hissar. Att installera hiss i en befintlig byggnad är enåtgärd som berör bärande delar och som därför regelmässigt kräver lov enligl 548 1 mom. 2 byggnadslagen. Enligt bestämmelsema i kungörelsen (1939:783)angående anordnande och begagnande samt tillsyn av vissa hissar(hisskungörelsen) skall innan hiss uppförs - sedan byggnadslov har meddelats -medgivande lill uppförandet sökas hos (tillsynsmyndigheten).Om hissanläggningen ändras på sätt som har betydelse i säkerhetshänseende,skall tillsynsmyndigheten lämna sitt medgivande till ändringen. Som jag har anmält (avsnitt 11.4.) avserjag alt i annat sammanhang lägga fram förslag till en förordning om hissar,som skall ersätta hisskungörelsen. Jag kommer därvid att föreslå bl. a. attkravet på tillsynsmyndighetens medgivande för uppförande av en hiss ellerändring av en hissanläggning slopas. Detla medför alltså att den dubbelprövningsom finns - byggnadslov och lillståndsmyndighelens medgivande - tas bort.Det medför också ett behov av ändring i byggnadsstadgan så att också enväsentlig ändring av en hiss fordrar byggnadslov. Mot denna bakgrund har ipunkt 6 tagits in en bestämmelse om att installation av en hiss och väsentligändring av en hissanläggning, såsom byte av hisskorg eller maskineri, kräverbygglov. Med hiss förstås i delta sammanhang i första handen lyftanordning som är försedd med hisskorg eller lastplan och förs mellanstyriister (gejder) för transport av personer eller varor mellan fastaslannplan. Vidare bör hissanläggningen, för att krav på bygglov skall kunnaställas, vara permanent anordnad. Enligl min mening bör en mindre lyftanordningsom l.ex. är avsedd att brukas endast av den som är rullstolsbunden eller avannat skäl har svårt att gå i trappor och som ersätter ett eller etl partrappsteg frän Prop.1985/86:1 681 markytan till entrédörren i huset i normalfallet intekräva lov. En sädan 8 kap. 1-2 §§ installation kan givelvis av andra skäl -påverkan av byggnadens bärande delar eller på planlösningen - varabygglovspliktig.