prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För budgelårel 1986/87 föreslår jag etl oförändralanslag av 7 milj. kr. Av reservationen på 16,3 milj. kr. utgörs 10 milj. kr. avetl lidigare anvisat rörelsekapital. Jag föreslår nu att dessa medel fåranvändas för investeringsändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag anförtom användningen av reservationen på anslaget Statens provningsanstalt:Utrustning, 2. till : Utrustning för /87 anvisa ettreservationsanslag av . 1984/85Utgift 1594075 Reservation 5673440' 1985/86Anslag 3 301000 1986/87Förslag 3401000 avser rådets egen verksamhet.1505925 kr. avser anslag för riksmätplatserna varav . enligt rådet ärdisponibla. Under detta anslag redovisas samlliga inkomster ochutgifier vid statens mät- och provråd (MPR). Vidare anvisas, som en särskild anslagspost underanslaget, medel för bidrag lill riksmätplatser (jfr prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 282). är sedan den I juli 1983central förvaltningsmyndighet för provning och mätteknik. Rådetleds av en styrelse. Styrelsens ordförande är chef för myndigheten.Verksamheten ärorganiserad i två enheter, mätcentrum och provcentrum, samt ettkansli. Vid myndigheten finns två nämnder, mätnämnden och provnämnden. Dessafår inom sina fackområden falla beslut i styrelsens ställe. Verksamhetenfinansieras dels med en avgift, f.n. motsvarande0,8%av omsättningen i denofficiella provningen vid riksprovplatserna, dels med avgtfter frånauktoriserade mäl- och provplaiser, dels med övriga uppdragsinläkier. Utgifier och inkomster i rådets egen verksamhelframgår av följande sammanslällning: 1985/86: 100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (2929000)' 'Enligt regleringsbrev högst . Skillnaden beror pä vakanser vidmyndigheten. Statensmäl- och provråd (MPR) beräknar behovel av medel till myndighetsuppgifter förbudgelårel 1986/87 lill . Medel för verksamheten vid riksmätplatserna anvisasöver en särskild anslagspost under della anslag. Innevarande budgetår uppgåranslagsposten fill 3,3 milj. kr. Rådet har i skrivelse tillindustridepartementet och i anslagsframställningen anmält behov av åriiga ökademedel för riksmätplatsverksamheten. Ökningen avser huvudsakligen finansieringav anskaffning av utrustning lill riksmätplatserna. Förnästa budgetår föreslår MPR atl 5,2 milj. kr. anvisas för detta ändamål.Förslaget innebär en ökning av anslagsposten med 1,9 milj. kr. Förnästa budgetär bör medel för mät- och provrådets myndighetsverksamhet beräknasmed utgångspunkl i rådets förslag. sammanställningen beräknarjag koslnaderna för denna verksamhel till Prop. 1985/86: . Verksamheten finansieras med en omsällningsavgiftfrån riksprovplatserna. Storleken på denna avgift, för innevarande budgelår0,av riks-provplatsernas omsättning, fastställs av regeringen. Under detlaanslag bör medel för myndighetsverksamheten vid rådet således endast anvisassom en formell anslagspost av . Riksmätplatsernas verksamhet finansieras genombidragsanslaget, kali-breringsintäkter hos riksmätplatserna samt genom riksmätplatsernasegna bidrag. Storieken av riksmätplatsernas egna bidrag ulgör skillnaden mellankoslnaderna för verksamheten och bidragsanslaget samt kalibreringsinläk-terna.F.n. svarar resp. finansieringskälla för ca 1/3 av de totala koslnaderna vidriksmätplatserna. MPR:s förslag innebär en förändring i nuvarandefinansieringsstruktur. Jag är inte nu beredd att biträda förslaget. Del finnsdock anledning att närmare klariägga den tUlämpade finansieringsmodellensbärkraft. Medelsbehovel för bidrag lill verksamheten vidriksmätplatserna beräknar jag liU 3,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all till för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer 1984/85Ulgift 834371 1985/86Anslag 528000 1986/87Förslag 2854000 Från delta anslag bestrids kostnaderna för Sverigesbidrag lill Internationella byrån för mått och vikt samt för legal metrologi. beräknar medelsbehovet förnästa budgetår till . Jagansluter mig till rådets beräkning. Fr. o. m. /87 bestrids ävenkostnader för bidrag till Organisationen för intellektuell äganderätt,internationella byrån (/BIRPI) från detla anslag. Kostnaderna för bidragtill har lidigare belastat huvudfitel och meUanbudgetåren 1983/ 84-1985/86 huvudtitel, anslaget B6.Byråer för handels- och råvamfrågor m. m. Jag beräknar medelsbehovel för bidrag tiU WIPOunder nästa budgetår liU . 1985/86: 100 Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Bidrag tiU vissa internationella organisationerför /87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag () är ell samfundav invalda ledamöter som är verksamma inom teknisk vetenskap, industriellproduktion och ekonomi. IVA:s syfte är att till samhällets gagn främjaingenjörsvelen-skap och näringsliv. Verksamheten inriktas på all följa,analysera och informera om den lekniska ulvecklingen saml att skapa kontakteroch initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sinnuvarande form utgått /69 (jfr prop. 1968:68 s. 57, SU131, rskr 304), ulgör statens stöd till IV A: s grundläggande verksamhet.Denna verksamhet omfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- ochrådgivningsverksamhet och bibliotek, delar av IVA:s utrednings- ochframtidsstudieverksamhet, IVA:s utlandssekretariat samt den utlands-orienteradekontakt- och informationsverksamheten. Akademienberäknar alt en oförändrad ambitionsnivå för anslaget kräver en uppräkning med788000 kr. Därutöver har dels hemställt om en ökning av bidraget med1,3 milj. kr. som kompensation för den vid ingången av /83avskaffade Ijänstebrevsrälten, dels om en ökning av den statliga andelen avIVA:s finansiering med . Jaghar för nästa budgetår beräknat en höjning av statsbidraget till IVA med 136000kr. Anslaget bör således räknas . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademienför /87 anvisa ett anslag av . F 14.Bidrag till Prop.1985/86:100 984/85 Utgift 985/86 Anslag 986/87 Förslag iSverige år centralorgan för den nationella siandardiseringsverksamhelen.Kommissionen utarbetar och fastställer svensk standard samt verkar för altdenna används inom såväl offentlig verksamhet som i näringslivet. Kostnaden för verksamheten bestridsgenom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet, ersätlning från ställigaverk m. fl. samt genom försäljning av standardpublikalioner. Sedan budgetåret1982/83 motsvarar statsbidraget för nästa budgelår av näringslivelskontantbidrag under innevarande budgelår (jft prop. 1982/83: 100 bil. 14 s.244, NU 34, rskr 373). Näringslivels kontantbidrag lillSIS och dess fackorgan under /86 har budgeterats till 22723 000kr. Etl statsanslag till verksamheten /87 motsvarar avdelta belopp, avrundat . Vid beräkningen av statsanslagetför /87 skall hånsyn också las lill det verkliga utfallet avnäringslivsbidragen under budgelårel 1984/85 jämfört med de preliminärtberäknade bidragen från näringslivet. Dessa bidrag låg lill grund förberäkningen av statsanslaget för /86. Näringslivets bidrag lillsiandardiseringsverksamhelen uppgick för /85 till 20 119000 kr.Della belopp undersliger det budgeterade beloppet (.) med 401000 kr.Del i prop. 1984/85:100 bil. 14 preliminärt beräknade statsanslaget överstigersåledes av , dvs. , del belopp som näringslivelsbidrag ger underlag för. SIS föreslår mol denna bakgrund atlbidraget för /87 skall uppgå lill (13634000-241000=) 13 393000kr. Vidare föreslår SIS att ytterligare500000 kr. anvisas för /87. Dessa medel avser SIS att användadels för särskilda insatser inom området informationsteknologi, dels för attnöjaktigt kunna genomföra bilateralt exportfrämjande slandardiseringssamarbetemed de sovjetiska och kinesiska standardiseringsorganisationerna GOST resp.CAS, vilket SIS åtagit sig inom ramen för regeringens avtal med vederbörandeländer om industriellt och tekniskt samarbele. Totalt yrkar således SIS om eltanslag för /87 av . För nästa budgetår harjag beräknat bidragsanslaget till . enlighet med de tillämpade principerna för beräkning avbidraget till SIS. Därvid har frånräknats , en reglering iefterhand av bidraget för Motsvarande efterhandsjustering kanbli aktuell även ]g7 för det nu föreslagna bidraget. 1985/86: 100 Jag hemsläller alt regeringen föreslär atl lill Bidrag för /87 anvisa ell anslag av . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1986/87 Förslag I OOOOOO Ett nyll reservationsanslag börföras upp på statsbudgeten för /87. Under detta nya anslag börmedel anvisas för att främja forsknings- och utvecklingssamarbete inom ramenför Eureka-iniliativet och med Europeiska Gemenskaperna (EG). Vid två ministerkonferenser antogsdeklarationer om skapandet av Eureka som ram för forsknings- ochutvecklingssamarbete i , främsl inom högteknologi. anslöt siglill deklarationerna. Koslnader i samband medprojektsamarbete inom Eureka förutses i första hand bäras av medverkandeföretag. Här kan förnyelsefonderna erbjuda möjligheter. När det gällereventuellt statligt finansiellt stöd lill genomförandet av projekt förutsättsexisterande kanaler såsom Industrifonden kunna utnyttjas. godkände EG:s rådett ramavtal mellan och EG om etl breddat forsknings- ochutvecklingssamarbete. Avsikten med avtalet är för del att skapaförutsättningar för ett breddat forsknings-och utvecklingssamarbete med EG påområden som är attraktiva för båda parter. För att projektsamarbete inom ramenför Eureka resp. enligt ramavtalet mellan och EG skall komma till ståndkrävs del ett avsevärt sonderings- och förberedelsearbete samt kontaktskapandeaktiviteter och resor. Jag beräknar medelsbehovel för denna verksamhet till 1milj. under /87. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lill Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete för /87 anvisa ett reservationsanslag av 1OOOOOO kr. F 16.Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag 1984/85 Utgift 19571057 Reservation 428943 1985/86 Anslag 20800000 1986/87 Förslag 21700000 Från anslaget, som disponeras avslyrelsen för teknisk utveckling (STU), bestrids kostnader för bidrag som utgårenligt förordningen (1984:810) om forskningsbidrag fill teknikbaseradesmåföretag. Bidraget utgörett icke projektbundet stöd för att främja forskning och utveckling inom mindre förelag som i hög gradär beroende av teknisk kompetens inom förelaget, s.k. teknikbaseradesmåförelag. Bidraget utbetalas efter ansökan i förskott och bidragets sloriekbaseras på de lönekostnader som företagel budgeterat för forsknings- ochutvecklingsarbete för den period bidragsansökan avser. Bidraget är maximerattill lio basbelopp. har för budgetåren1985/86-1986/87 fastställt en ram för systemet med forskningsbidrag till teknikbaseradesmåförelag om 42,5 milj. kr. 1983/84:135, NU 42, rskr 379, SFS1984:810). För /86 anvisades 20,8 milj. kr. och det återstårsåledes 21,7 milj. kr. av den beslutade ramen. Anslaget för /87 avser bidrag . Styrelsen för teknisk utveckling STU konstaterar i sin anslagsframställning att efterfråganpå bidrag för , i form av ansökningar som uppfyllde förordningensbestämmelser, var ca fem gånger större än tillgängliga anslag. STU föreslårdärför att förordningen ändras så att stödets inriktning på FoU-expansivasmåföretag betonas starkare. I enlighet med den plan för forskningsbidrag tillteknikbaserade småföretag som har godkänt beräknar jag anslaget /87 till 21,7 milj. kr. En utvärdering av systemet medforskningsbidrag lill teknikbaserade småföretag skall lämnas tillindustridepartementet senast den . Jag är inte beredd attföreslå någon ändring av förordningen innan utvärderingen är klar. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt till Forskningsbidrag tiUteknikbaserade småföretag för /87 anvisa elt reservalionsanslagav . Industriell utveckling inom mikroelektroniken /86:100 1984/85Utgift 39423 399 Reservafion 20308863 1985/86Anslag 26500000 1986/87Förslag 21500000 Under detta anslag anvisas medel för bidrag ianslutning lill delprogram 4. Industriell utveckling inommikroelektronikprogrammel (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130 och prop. 198.3/84:135, NU 42, rskr 379). Regeringen inrättade etlprogramråd för industriell utveckling inom mikroelektroniken. Rådets uppgift äralt med utgångspunkt i de riktlinjer som har fastställts förmikroelektronikprogrammet av regering och riksdag (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr130 och prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379) främja utvecklingen inommikroelektronikområdet. Rådets främsta uppgift är atl se till atl avtaltecknas för teknikupphandling och kollektivforskning inommikroelektronikområdel och att följa upp dessa avtal. har för budgetåren 1985/86 och 1986/87medgivit all, utöver under /85 ej disponerade medel, 53 milj.kr. får användas för slöd lill industriell utveckling inom mikroelektroniken.Medlen disponeras av programrådet för industriell utveckling inommikroelektroniken. 1983/84:8 om elt nationelltmikroelektronikprogram angavs all programmel avsågs bli femårigt och omfattabudgetåren 1983/84-1987/88. Den tolala ramen för de fem åren för dettadelprogram sattes till 165 milj. kr. har för de fyra första årenanvisai 113,5 milj. kr. över delta anslag. Till dessa medel skall läggas demedel som de medverkande myndigheterna bidrar med. För de fem åren beräknasdella bli 33 milj. kr. 1983/84: 135 s. 91, NU 42, rskr 379). Kvar attfördela från den ursprungliga ramen på 165 milj. kr. är 18,5 milj. kr. Programrådet har hemställt om ett bemyndigande allteckna avtal för /88 om 7 milj. kr. Sedanriksdagens beslut har det nu gått drygl . Innan jag gårin på mina överväganden vill jag kort redovisa vad som hillills har uppnåttsinoip detla delprogram. Rådels uppgifter innebär ansvar för atl projekispecificeras, all avtal tecknas saml att genomförandet av projeklen följs upp. k. resursskapande projekt har ingått i programmet: - Processteknologi i kisel - Metallisering av grindmatrisersaml utvecklingssystem Projekt är ensammanslagning av de lidigare två projekten "Tillverkningsresurs optimerad för små serier och kort ge nomloppstid" saml "VLSI-teknologi för kretsar med mindre än en nano sekunds stegfördröjning". Avtal för projektet har tecknats. Avtalför höghastighetsprojeklet tecknades med elektronikförelaget AB Prop.1985/86: 100 RIFA och godkändes av regeringen . 14 dock aldrig kommit i gång i avsedd omfattning. RIFA har begärtall bli löst från avtalel. Programrådet har godkänt detla och analyserar nukonsekvenserna och undersöker möjlighelerna lill atl få projektet lill stånd. För projektet har en förstudie genomförls. Förhandlingar medanbudsgivare pågår avseende genomförande av projeklel. k. metoduppbyggande projekt har ingått i programmel: - Byggteknik för system medklockfrekvenser upp lill - Meloder för kvalitetssäkring avVLSI-kretsar - Konstmktionssystem för VLSI Avtal om byggleknikprojektel godkändes avregeringen . Arbetet fortlöper planenligt med etl starktengagemang från indu-striintressenternas sida. För kvalitetssäkringsprojektel har under våren 1985tecknats avtal med ett industrikonsortium. Konstmktionssystemprojeklets planläggning har visalsig bli mycket komplicerad och utdragen i tiden. Projektets omfatlning iförhållande lill de resurser som står till förfogande är stor. Därför har storaansträngningar gjorts atl få till stånd ell samarbele med och upphandling avvissa delar från molsvarande verksamheter i utlandet. Detla har tyvärr stött påstora svårigheter och något avtal med utländska intressenter, vilket skulle kunnatutgöra grund för verksamheten inom projektet, har inte kunnat träffas.Projektets resurser kommer därför att främst inriktas på att ta fram eltbassystem. Delta skall lillsammans med de insalser som görs både inom industrinoch framför alll vid högskolor bilda grunden för elt konstruktionssystem förVLSI-kretsar. Etl avtal för tiden 30 juni 1987 harträffats. Verksamheten i projektet är planerad i etl ramprogram fram lill den31 . I kommande tilläggsavtal kommer verksamheten att regleras förtiden fram lill . En förstudie till etl tillämpningsprojekt på områdetdatasäkerhet startades . och institutionermed nära anknytning till högskolorna i och medverkar. Förstudienplaneras ta i anspråk. Arbeie med alt formulera ytterligaretillämpningsprojekt pågår. Jagövergår nu till att närmare behandla anslagsfrågorna. Med hänsyn till del statsfinansiella läget är jaginte beredd atl förorda atl hela den ram för treårsperioden /85-1986/87 sombeslutats av ställs tUl programrådets förfogande. I samband med att behandlade anslagetUtbildning för tek niska yrken under huvudtitel utta lade att ökade resurser behövdes utöver de förslag som hade redovisats i budgetproposUionen (prop. 1984/85: 100 bil. 10, UbU 25, rskr 331). Den tillkallade dåvarande chefen för utbildningsdeparte mentet en arbetsgrupp för åtgärder avseende den tekniska ulbildningen och forskningens försörjning med lärare. I denna gmpp diskuterades beho vel av omedelbara åtgärder för att förstärka civilingenjörsutbUdningen 191 samt för att behålla och rekrytera lärare och assistenter.Gruppens arbete Prop. 1985/86: 100 ledde till etl förslag all ulöver lidigarebeslutade medel ge elt extra fillskott Bil. 14 på 10 milj. kr. Regeringenställde sig bakom detla förslag och föreslog lill att ytterligare 10milj. skulle anvisas till anslaget Utbildning för tekniska yrken. a. användas för atl behålla och rekrytera lärare och assistenterinom i första hand data- och elektronikområdet (prop. 1985/86:25 bil. Föratl finansiera denna uppräkning av anslaget beslöt regeringen att t. v. intefördela hela den ram som av hade anvisats till anslaget IndustrieUutveckUng inom mikroelektroniken. Av de beslutade 26,5 milj. kr. har hittillsendast 16,5 milj. kr. fördelats till programrådet. Jag förordar atl resterande10 milj. kr. inte används till industriell utveckling inom mikroelektroniken. För /87 återstår avden beslutade ramen 26,5 milj. kr. Jag är inte heller för dettabudgetår beredd atl förorda atl hela del disponibla beloppel skall användas.Jag förordar därför alt 21,5 milj. kr. anvisas till industriell ulveckling inommikroelektroniken. Programrådet har hemställt om eltbemyndigande för /87 att ikläda staten ekonomiska förpliktelserunder /88 med 7 milj. kr. Rådet har ansett alt del finns etlstort behov av att redan nu kunna teckna avtal för det femte och sistaprogramrådet. Jag delar denna bedömning och förordar alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att under /87 få fatta beslut om stödtill nämnda ändamål som utöver löpande avtal och besked innebår åtaganden omhögsl 7 milj. kr. under /88 lill 7 milj. kr. Efler samråd med cheferna förförsvars- och kommunikationsdepartementen beräknar jag anslaget för nästabudgelår lill 21,5 milj. kr. 1. regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om användningen av anslaget Industriell utveckling inom mikroelektroniken under innevarande budgetår, 2. regeringenföreslår all bemyndiga regeringen all under budgelårel 1986/87, ienlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till industriell utveckling inom mikroelektroniken som utöverlöpande avtal och beslut innebär åtaganden om högst . 3. regeringenföreslår atl till Industriell utveckling inom mikroelektroniken /87 anvisa ett reservationsanslag av . Vidareutbildning och kunskapsspridning inom Prop. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Under detta anslag anvisas medel för vissa insatseri anslulning lill delprogram 1. Utbildning inom ramen fördel nafionellamikroelektronikprogrammel (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130 och prop.1983/84:135, NU 42, rskr 379). Huvuddelen av insalserna inom detta delprogramfinansieras över anslag inom åttonde huvudtUeln. Universitets- ochhögskoleämbetet har under budgetåren 1983/84-1985/86 fördelat 13 milj. kr. har medgivit atl för budgetåren 1985/86och 1986/87, ulöver under /85 ej disponerade medel, 4 milj. kr.får användas för slöd till vidareutbildning och kunskapsspridning inommikroelektroniken. andel av de anslällda inom verkstadsindustrin är verksamma inom de små ochmedelstora förelagen. För de elektronikbaserade förelagen år avanceradeprodukter av slor vikt. Avsikten med delta delprogram är atl sprida kunskap omhur man konstmerar kretsar så att de passar det egna företagels speciellabehov. Spridningen av denna kunskap är av myckel slort värde för dessa företagsvidareutveckling och för uppbyggnaden av kompetens hos de anslällda. Teknikenbör också föras in i gymnasieskolan så alt vissa av de studerande vid delekniska linjerna tidigt blir bekanta med den nya tekniken. Medlen har fördelats av slyrelsen för tekniskulveckling dels lill kurser i eleklrönikkonstmkfion vid Stiftelsen Institutetför Företagsutveckling, dels lill kurser som har genomförts vid iLinköping (mikro-eleklronikcentrum) samt vid tekniska högskolan i isamarbete med ASEA-HAFO. Vid dessa kurser har lärare från gymnasieskolan ocheleklronikkonstruktörer gemensaml utvecklat nya kretsar, av vilka flera harblivit kommersiellt användbara. Utfallet av kurserna har varit mycket gott.Dämlöver har stöd lämnals fill svensk medverkan i etl gemensaml nordisktprojekt för tillverkning av integrerade kretsar, NORCHIP. Jag förordar att 2milj. anvisas till en fortsättning av dessa insatser under budgetåret1986/87. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vidareutbildning och kunskapsspridninginom mikroelektroniken för budgelårel 1986/87 anvisa etl reservalionsanslag av2000000 kr. 13 1985/86. Stöd tillindustriellt utvecklingsarbete ! '-''.\,'' Genomdel stöd som lämnas av slyrelsen för teknisk utveckling (STU) till tekniskforskning och ulveckling söker staten bidra till all bl.a. skapa fömtsättningarför nya produkter och processer inom industrin. 1 många fall, särskilt förstörre projeki, gäller emellertid alt betydande lekniska och marknadsmässigarisker kan kvarstå även sedan projeklen har passerat den del iutvecklingskedjan där stöd från STU kan komma i fråga. För alt möjliggöra statligtslöd även i detla senare utvecklingsskede inrättades den stiftelsenFonden för industrieUt utvecklingsarbete - Industrifonden (prop. 1978/79:123bil. I, NU 59, rskr415). Fonden har till ändamål atl genom slöd enligtförordningen (1979:630) om stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete(omtryckt 1980:470, ändrad 1983:174, 1984:610) stödja ulveckling av nyaprodukter, processer och syslem för industriell produklion (industrielltutvecklingsarbete). Fonden avger på begäran av regeringen yttranden i andraärenden rörande siafiigl slöd lill industriellt utvecklingsarbete. Vidare skallfonden la emot ansökningar om slöd enligt förordningen (1981:923) om stöd genomFonden för svensk-norskt industrieUt samarbete och bereda ärenden ål dennafond (jfr prop. 1980/81: 189). Industrifondens praktiska verksamhel inleddes islutet av . medgav att 200 milj. kr. /85 och tillsammans 400 milj. kr. för budgetåren 1985/86-1986/87 fick användas lill medellillskotl liU Industrifonden (prop.1983/84:135, NU 42, rskr 379). Av dessa lotall 600 milj. kr. har hillills 200milj. anvisats till fonden för /85. För /86står t. v. 200 milj. kr. lill regeringens disposition. Industrifondenhar t.o.m. budgelårel 1984/85 faltal beslut om lån eller bidrag tUl ca 120projeki Del sammanlagda åtagandet uppgår tUl ca I 060 milj. kr. Fondensstyrelse har under del gångna budgetåret fatlat beslul om stöd för sammanlagtca 267 milj. kr. Utöver de medel som inle tagils i anspråk för slödunder föregående budgetår har beslut kunnat återtas om stöd med sammanlagt ca130 milj. kr. och projeki som haft slöd för ca 20 milj. kr. har slutförts underåret, varvid avtalen upphört all gälla. Vissa återbetalningar har ocksåerhållits i pågående projekt. Härtill kommer att ränteintäkterna (efter avdragför administrationskostnader) under föregående budgelår uppgick till ca 140milj. mot beräknade 75 milj. kr. Sammantaget innebär de redovisade omständigheternaatl den ram som Industrifonden disponerade för stöd vid ingången av innevarandebudgetår uppgick till ca 325 milj. kr. Härtill kommer de ränteintäkter sominflyter t.o.m. och som har beräknals uppgå fill ca 125 milj.kr.