prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — BITS har lämnat utfästelser om s.k. projeklramkrediler för eU val- lenkraftprojekl i , i parallellfinansiering med , och ett kraftprojekl i i sam finansiering med Asiatiska . Andra projeki diskuleras för samfinansiering med de nämnda bankerna och Afrikanska utvecklings banken. Även med arabfonder har samarbele aktualiserats. Överiäggning ar med Nordiska investeringsbanken har lett till diskussioner om länkbara samfinansieringsprojekt. Samfinansiering har möjliggjort u-kredilgivning till större projekt. I vissa fall kan samfinansiering ske i sådana former alt risken för skadefall kan anses minska, vilkel öppnar möjligheter till viss kreditgivning i länder med begränsad kredilvärdighel. Anslagenför gåvoelement i u-krediler för perioden /81 -1984/85 har Prop.1985/86: 100 totalt uppgått lill I 397 milj. kr. Av de tillgängliga medlen hadevid utgång- Bil. 5 en av 1984/85 I 173 milj. kr. intecknals för krediter somtillstyrkts av BITS och ännu var aktuella, dvs av tillgängliga medel. Inom u-kreditsystemet avräknas från anslagetgåvoelemenlen för de krediter för vilka låneavtal tecknats och garantiförbindelseutfärdats av EKN. Av det under anslaget inlecknade beloppet på 1 173 milj.kr.,hade 419 milj. kr. tagils i anspråk för 33 krediter. Formelltuppgick reservationerna således till 978 milj. kr., varav dock 753 milj. kr. intecknalsi form av utfästelser, inkluderande 280 milj. kr. för vilka köpekontraktettecknats. Av de lolala anslagen var alltså 224 milj. kr. tillgängliga för nyaåtaganden. I det u-kredilsysiem som gällde fram till januari1985 garanterades samtliga u-krediler för projeki i programländerna ytterstmol bislåndsanslagen. Övriga krediter garanterades normall inom ramen för EKN:ss. k. s/u-sys-tem. Om särskilda skäl förelegat har regeringen medgivit altu-krediler i andra än programländer garanteras mol bislåndsanslagen. Det totala garantiengagemanget under s.k.biståndsgarantier uppgick lill I 499 milj.kr. I beloppet ingårbiståndsgaranterade engagemang för vissa krediter till Mogambique, ,och Sri Länka, vilka inte avser u-krediter. För u-kreditsystemet har upprättals ensäkerhetsreserv till vilken garan-lipremier uppbärs för biståndsgaranteradekrediter. Till reserven har även tillskjutits medel från biståndsanslaget.Reserven belastas för skadeersättningar vilka 1984/85 uppgick fill 25 milj.kr. Totalt uppgår reserven till 137 milj. kr. vilket motsvarar avutestående garantiengagemang. "Blandadekrediter" i internationella fora S.k. blandade krediter och bislåndskrediler utgör numera ofta konkurrensmedel påen rad utlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner ochutgröpning av biståndets kvalitet har lett till att användningen av blandadekrediter ägnats slor uppmärksamhet i inlernalionella fora. Diskussionernaresulterade 1983 bl.a.i en överenskommelse inom ;s. biståndskommitté DAC omallmänna riktlinjer för utnylljande av offentligt bistånd i kombination medslatsslödd exportkreditgivning. beslöt atlförmånlighelsgraden (gåvoelementet) för blandade krediter skulle höjas tUllägst (mol lidigare ). Beslutet innebär alt de svenska u-kredilernaöverensslämmer med den inlernalionella minimisatsen. Vidare förstärktes de s.k. nolifierings-reglerna för krediter med en förmånlighetsgrad . Elt deltagarland inom den s.k.consensus-överenskommelsen skall meddelaövriga deltagare om avsiklen att erbjuda blandade krediter eller dylikt ochmöjliggöra för företag i dessa länder alt konkurrera med liknande vUlkor(malching). Riktlinjerna syftar till alt stärka biståndsinriktningenpå de kombinerade krediterna, och begränsa denna form av kreditgivning.Diskussioner pågår om en ylleriigare höjningav den lägsia accepterade förmånUghelsgraden Prop. 1985/86: 100 och en skärpning och utvidgning av reglerna. Fondenför industriellt samarbete med Motbakgrund av önskemål om utvecklat industriellt samarbele och medhänsyn till alt det bilaterala svenska biståndet delvis ändrat karaktär under1970-lalel föreslog induslribiståndsulredning bl. a. inrättandet av enfond för industriellt samarbele med . Regering och riksdag beslötinrätta en sådan fond, , som kunde medverka finansieUt i samägdatiUverkande företag tillsammans med u-landspartners och svenska förelag.Riksdagen har senare avlägsnat avgränsningen till tiUverkande förelag.SWEDFUND:s verksamhet skall främja industriell utveckling i u-ländema inomramen för alla slags företag oavsett om dessa sysslar med tillverkning ellernågon form av tjänsteproduktion. Fondens uppgift är alt genom en relativtbegränsad insats med slalliga medel stimulera svenska företag all gå in i ettsamarbele i och att salsa egna resurser häri. Stimulansen skallsärskilt inriktas på de fattigare som tidigare endasl i begränsadutsträckning försöki engagera svenska företag i induslrisatsningar. är enligt sina stadgar en självständigstatlig stiftelse. De huvuduppgifter som ålagts fonden är förmedling avkontakter, medverkan fill och finansiering av investeringssludier samtfinansiell medverkan i långsikliga samverkansprojekt genom akfiesatsningar samllån- och garantigivning. Fondens gmndkapital, urspmngligen 100 milj. kr,förstärktes för /86 med 25 milj. kr. och skall enligtriksdagens beslul sleg för steg höjas liU 250 milj. kr. DärtUl har fonden fåttslalsgarantier för lån inom en ram molsvarande högst det vid varjetillfälle inbetalda beloppet i :s gmndfond. De lolala uteslåendekontrakterade åtagandena för akliesalsningar, långaranligivning och förstudieruppgick tiU 145,8 milj.kr. hade vid sammatidpunkt tillstyrkt investeringar lill ell värde av 162,2 milj.kr. Utbetalningarnauppgick till ca 94 milj. kr. Fondens löpande kostnader harhillills täckts i huvudsak av avkastning från det egna grundkapitalet. Underverksamhetens tre första år erhölls dock administrativa bidrag frånstatsbudgeten på tUlsammans 9,2 milj. kr. medverkar finansiellt per isammanlagt 41 projeki inkl. finansiering av förstudier. Av dessa befann sig 28under förhandling om genomförande, under uppbyggnad eller i produklion. Del lotala värdet av investeringarna i de 28pågående projekten beräknas uppgå fill ca I 400 milj. kr. ;s totala finansiella åtagande i dessa projeki uppgår lill 145,8 milj. kr. fördelat på aktiesalsning, på långivning och i garantiåtaganden. Övriga finansiärer är projektens svenska och lokala intressenter, nationella och regionala ul- vecklingsinstitutioner, exportkreditorgan, affärsbanker m.fl. I genomsnitt uppgår finansiella insats fill av projektens totala investeringskostnader medan övriga intressenter och finansiärer bidrar 275 Av de 28 pågående projekten ligger 19 i nuvarandeeller tidigare pro- Prop. 1985/86: 100 gramländer, medan de återstående nioavser projeki i länder med vilka Bil. 5 önskar utveckla etl bredaresamarbete eller vars utvecklingspolitik i övrigl ligger i linje med kriteriernaför länderval enligt de gmndläggande kriterierna för verksamhet. Detfaktum att ca 2/3 av projeklen finns i programländer anser svara välmot statsmakternas prioritet för insatser i de fattigare länderna. Tendensenför den kommande femårsperioden pekar mol en fortsalt koncentration till deländer där SIDA och BITS också är verksamma. Genomsniltsstorleken på insats i varjeprojeki är för 4,9 milj. kr. och för 7,0 milj. kr. och degenomsniuliga lolala investeringarna för projekten i deras helhet förhåller sigi liknande proportioner. Med hänsyn till den relativt ringa storleken påprojeklen i och den allmänl sett mera begränsade industriellaerfarenheter där, blir arbetsinsatsen från sida relalivl slor. De pågående projekten väntas skapa 4 900 nyaarbetstillfällen i värdländerna. Flertalet projeki kommer atl producera föravsättning på internationella marknader och därmed bidra positivi tillrespektive lands valutabalans. Urvalet av projekt inriktas mot sådana sombaserar sin tillverkning på lokala råvaror och resurser. Ansträngningar görsför all utveckla projekt med en produktionsteknik som bedöms kunna fungera iländer med outvecklade infrastruktur och med liten tillgång lill service- ochunderhålls-tjänster. läggs vikt vid projekt som medför att ny ochnågol mer avancerad teknik än vad som tidigare funnits, inlroduceras i landet. Som svenska partners förekommer både stora och småförelag, statliga, kooperativa och privata. Den svenska exporten tillprojektens invesle-ringsfas beräknas uppgå lill ca 375 milj. kr. De svenskaföretagens intresse är emellertid inte genomgående kopplat till export frånSverige. Andra incitament gäller utnylljandet av en befinfiig materiell ellerpersonell överkapacitet, marknadsföring av en ny intressant produkt samtutveckling av ny teknik. Biståndetfördelat på enskilda länder p, '- 'o 3 Den följande statistiken avser de utbetalningar somgjorts /85 av , , , IMPOD och SWEDFUND.Utbetalningar som inle kunnat länderfördelas, har förts lill de regionalaposterna eller övrigposten. Så har också skett med bidragen fill de länder somtotalt erhållit mindre än 1 milj.kr. Också vissl forskningsbislånd ochhumanitärt bistånd redovisas på det sättet. Utbetalningarna för u-kredileravser avräkningar mol biståndsanslaget för gåvoelement för kreditförbindelsersom utfärdats /85. utbetalningar särredovisas eftersom deinte utgör bistånd enligt vedertagna definitioner. Utgifterna för den cenlralabiståndsadminislrationen har utelämnats. Med hänsyn lill IMPOD:s arbelssällingår dock i dess utbetalningar lönekostnader för personal med undanlag avchefen för kontoret samt viss administrativ personal. Del multilateralabiståndet (under anslaget C 1) ingår inle i stafistiken emedan det inte visalsig möjligl aU på elt räUvi-sande sätt fördela det biståndet på enskildaländer. Utbetalningarav 1984/85. Utöverovan angivna belopp har utbetalat ca 000 000 i "technicalassistance".. 1985/86: Bil. _ ta go H 3 c »o r r4 - " r O" 00 *0 o * On [ \fi On o om r v£ - < *0 O O fs O TT -H 5 "w- " f t~- *N (N 00 r-- 00 m o00 .D >o m o (N v-, rn o\ 00 >.o o m r H \o v-1 i >/-i T3 c/3 > H, c 3.52 M X .o . r-- NO 00 ' \D *y 00 rj 00 (N ' 000 O O ' »O O »o rn NO o Tt 00 - - ' (N O - O (N 0\ TT m V-i ON>n Tf »o ON »n TJOG o r- 00 ON ON « 00 On 00 Q r- Tj- 00 r- »O 1 " On 'T' 0 vo f 00 0 "; c M :« 2 « c/5 oo c S t É 2 J3 M "g- SbS H i; »> ta !w c : u ta '3 ta o o iZ .- w ta a> D. (/} .O Q. 1) J5 O 3 >. -:.-£ c'C c ScV.SuOtau 5|a3>,>.Eg .-, p (u o 00.: 3 w QQdSWWWOW Prop.1985/86: 100 Bil. w (3j oo cg u -r o - TT On tr- m yr\o G o CN m m Ov (N - - 0\ r-g-oSoN Tt>/nooTr rn rN - u-i »o mviv-iooso- 00--moor-- TtoooONcn Nooomiri (NOr-OON .i OJ (rt J E£ i5 ta 3'i u t-s'-E°S ca 3 1/3 ti « (N NO m m Tt >n o w-l t~- »n m O oo o o m o VI 00 o » m 00 - vO NO » o 00 m 00 00 o ON un O v-1 o (N O t nO m fN fN - Tf o r- Tf v-1 ON Tf V-1 a »- c e öi3 t: rt -* C o « ON On fN fN On On vn O m fN ca « _. T3 ca ta 1 a ta 1) i> ' S c c c ca A)._ .« ta x; ! : 3 3 OOOOO ca :-2 :r2 71 3 _g.S S 3 .Ho- i II ca I lo ||.g Slllgl catatauo-SO Si) .-SS JSjacacaiuO Prop.1985/86: 100 Bil. vo o o o 00 r- < r*-i M \D r/ r* Total utbet / (tkr) (N Ov -t f* fS oovO(-oos --o r "S0»nr «* oocN sor-o/tcN (--1 - (J\ (N«/-3 00 -" * r- 00 r*-i VIfS -* rJ w- o c- \D OO D'-ä c/1 H c ca , . E Si c?i " Ji f* r- O c/] -- ont .i OJ t/1 vO 0\ Tf On t: j= 1-. :ca CJ 0) w o **=- ca c -i 3, XI J«i i" E ta t/n 00 c (N O r- Tf vn O m 00 m r Tf Tf - oOf«oor~~rn(N m _- rn (N NO O v o o 00 Q o o ON o o o o V) Vl r m Tf o ON Vlrn m Vl Ov rn ND 00 o (N 00 Vl ON Tt m - O fN NO O m Vl On o O o o m00 Vl o m r-- e'' i, m = E 2iS 2 C0-* 2 o J.S aj c ca -i 00 ,- £ rv ra IU X -«J u o ta H-f. 2 ca °5 = tau.5;oC35>.>. t/lC/lC/3C/lC/:c/3C/3C/3C/3 .2 TS c C c U ta "O ca "r: N ta = -c j: ta c ta o j= 3 Prop.1985/86:100 Bil. rt (U Tf ' m vn 00 (N r- vo m m Tf P Ov Vl (N (N nO t- Q fn 00 o vo nO m rsl vO rn 0\ NO Ov - ON v» vo 00 o m o Tf r- c/) "O .i Oi (rt U o :: c S l: E°ca ca 3 (rt t: X.M ta X3 . r- NO r-~ r- On vn vn o vo r-- ON -* o m ND oo 00 00 o o r-~ 2dä S 13 _--E :cä 2lä C/3 00 C _j oo w rt * i: o J .5 aj m rvi r- 00 vn ON Ov O vn Vl (N vn a :ca r .2i-S'Cu 2 .cu trt ta ca > Q 19 1985/86. 5 De nordiska länderna har sedan början av1960-talet samarbetat på biståndsområdet. I del långtgående biståndssamarbetetingår gemensamma biståndsprojekt, som administreras av något av de nationellabiståndsorganen. SIDA administrerar den nordiska insatsen för stöd tilljordbruket samt den tekniska enheten vid SADCC:s i ,och administrerar kooperativa projekt i och . 1983 togs ett nordiskt initiativ lill bredareekonomiskt samarbete med SADCC. De nordiska statsministrarna offentliggjordeinitiativet . F. n. pågår intensiva överläggningar mellan parternaom samarbetets form och finansiella ram. Projektverksamheten inom del nordiskabiståndssamarbetet har reglerats i en konvention mellan samlliga nordiskaländer, vilken undertecknades . Enligt denna skall ärenden avprincipiell karaktär, såsom utvidgning, förlängning och revision av insatserna,beslutas av det nordiska ministerrådet som även fastställer ekonomiska ramar.Den löpande granskningen av biståndsprojekten sker genom den inrättadeämbetsmannakommittén för biståndsfrågor. Genom konventionen upprättades ävenen rådgivande kommilté med lekmannarepresentation. Förutom samarbelel på projektområdet skerregelbundna överläggningar i ämbetsmannakommittén i multilaterala ochbilaterala ärenden mellan tjänstemän i de nordiska ländernas utrikesministerieroch biståndsadminis-Iralioner. Det nordiska samarbelel i bislåndsärenden omfattaräven informella överläggningar, t. ex. i anslulning till internationella mölen,där de nordiska länderna ofta uppträder som en enhet. De nordiska länderna haräven en gemensam represenlalion i , de regionala utvecklingsbankernaoch den internationella jordbruksutvecklingsfonden (). Prop.1985/86: 100 Bil. for Inlernalional Technical and Economic Co-operalion Commillee on Food Aid Policies and Programmes Commillee Inter-Etats de contre la Sécheress au General on Tariffs and Trade Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete Konsultativagruppen för internationell jordbruksforskning för ulveckling i Sahelområdel FN:scenter för transnationella företag för biståndsfrågor Östafrikanska ekonomiska ochsociala råd De europeiska gemenskaperna 1985/86:100 Bil. IMPOD ImportPromotion Office for Products OEOA Officefor Emergency Operations in OMM Organizaäoo da Maulhier SAREC SwedishAgency for Research Co- SATCC SouthernAfrican Transport and Inlernalionellakooperativa alliansen () Detnordiska jordbruksprogrammel för Mogambique Organisationenför ekonomiskt samarbele och ulveckling 1985/86:100Bil. SHIA SwedishOrganization of Ihe Soulh-Wesl People's Organization for Industrial Cooperation with Developing Countries on Trade and Development United Nations Development Programme United Nations Disasler Relief Co-ordinator United Nations Environmenl Programme United Nation Educational, Scientific and for Drug Abuse Conlrol United Nations High Commissioner for Refugees United Nations Children's Fund para la Total de /National Union for the total Liberation of Fondenför industriellt samarbete med för handel och ulveckling FN:sorganisaiion för utbildning, vetenskap och kullur FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel FN:sorganisaiion för industriell utveckling 1985/86:100 BU. UNRWA UnitedNations Relief and Works Agencyfor Refugees in the Near Easl African People's Union FN:ssärskilda organ för Sahelområdel och Världsorganisationenför den intellekttuella äganderätten 1985/86:100 Bil. Förteckningöver lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för destockholmsbaserade ambassadörerna per denl . I. Beskickningar (sidoackrediteringsorler inom parentes) (, , Port (, ) * (, ) HarareHavanna (, , ) () * * * (,, ) (,, ) (, Såna) (BandarSeri Begawan) () * WashingtonWellington (,Nuku alofa, ) Prop.1985/86: 100 Bil. * beskickningen föreståsav en l f chargé d'affaires Sverigesständiga representation vid i ständigadelegation vid de internationella organisationerna i delegation vidOrganisationen för ekonomiskl samarbele och ulveckling () i Sverigesdelegation vid de Europeiska gemenskaperna (EG) i delegationvid i Prop.1985/86:100 Bil. Defem sändebuden har följande ackrediteringar: (), (),(Republiken ), (), (), (), () och (). (), (StLucia), (), Para-märibo (), (),() och (). (DemokratiskaFolkrepubliken ), (), (), (), (), och (). (CentralafrikanskaRepubliken), Brazzaville (), (), (), () och (). Valikanstaten/Heliga Stolen. m. m. A I. ,/ör5/agian.r/ag . Utlandstjänstemännens representation, reserva tionsanslag ................................... 14704000 Inköp, uppförandeoch iståndsättande av faslighe ler för utrikesrepresentationen, reservationsanslag 33 600000 A 4. Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat,reservationsanslag ........... 11534000 A 5.Kursdifferenser,/ör/agiflni/ag ........... 1000 Ersättning ålolönade konsuler,/örs/agÄa«5/ög ... 9310000 A 7. Särskilda förhandlingar med annan stal eller inom inlernalionellorganisaiion,/örÄ/ag5a«5/ag 32960000 Nordiskl satt\athete, förslagsanslag ...... 1030000 A 9. yissat\åmt\der tt\.tt\., förslagsanslag 600000 Utredningar m. m., reservationsanslag 5235000 All.Extra utgifter, reservationsanslag ........ 700000 Officiella besök m. m., förslagsanslag ................. 6760000 Bidrag till vissa internationella organisationer B 1.Förenta atiot\eTt\a, förslagsanslag .... ..... 102700000 Nordiska ministerrådets allmänna budgei,förslags anstag ............................................ 160000000 EuTopatkdet, förslagsanslag ................ 14200000 Organisationen för ekonomiskl samarbete och ut veckling (),/ö/-5/ag5a«i/ag ........ 17000000 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), Byråer för handels- och råvarufrågor m. tT\.,förslags anslag ............................................. 6305000 Internationell råvarulagring,/öw/agiawi/ag 3700000 Övriga internationella organisationer m. m.förslags anslag ............................................ 900000 1985/86:100 Bil. Bidrag lill internationella biståndsprogram,reserva tionsanslag ....................................... 2550000000 Utvecklingssamarbete genom SIDA,reservationsan slag ............................................... 4624545000 Informalion,reservationsanslag .......... 26 110000 Styrelsen för inlernalionell ulveckling(SIDA), för slagsanstag ...................................... ..... 195875000 Nämnden föru-landsutbildning,/örs/agsans/flg .... 20422000 Prop. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC), reserva- Bil. NordiskaafTikait\stitutet, förslagsanstag 3 525000 Övriga u-landspolitiska insatser m. m.reservations anslag ............................................. 1108000000 Information om i utlandet D 1.Svenska institutet, reservationsanslag . Riksradios programverksamhet för utlandet reservationsanslag ........................... 35 235000 Övrig information om i utlandet,reserva tionsanslag ....................................... 12870000 E. Utrikeshandel och exportfrämjande E 1.KommerskoWegium, förslagsanstag ..... 35274000 E\portfrämiat\de verksatiyhet, reservationsanslag .. 233575000 , täckande av vissa förluster, förslagsanslag ................................... 1 000 KrigsmatelerieIinspektionen,/ö«/ag5an5/ag 1000 Importkontoret för u-landsprodukter,reservations anslag ............................................ 1000 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlan det m.m.,förslagsanslag .................... 3600000 Resekostnader för inom utsedda svenskastipendiater, reservationsanslag 75 000 Information om mellanfolkligt samarbete,nedrusl ningsslrävanden och andra utrikespolitiska frågor, re servationsanslag ................................ ....... 8927000 Bidrag till Slockholms internationellafredsforsk ningsinstitut (SIPRl), reservationsanslag.. 14991 000 Vissa ålgärder för rustningsbegränsning och kontroll, förslagsanslag ................................... ...... 12995000 Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet, reservationsanslag ........................... ........ 1960000 : Förvaltningskostnader,/ör- stagsanslag....................................... ...... 26000000 291 Slockholmskonferensen:Investeringskostnader, re- 'rop. servationsanslag ............................... 1000 'il- 5 Forskningssamarbete med europeiska gemenskaper na/ö/-5/ag5a«i/ag ............................ 42000000 1985/86: lOO ., , Bil. m. m...................... ..... ll Utlandstjänstemännens representation ......... 16 Inköp, uppförande och islåndsällande avfasligheter för utri kesrepresentationen ..................................... .. 16 Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat 20 Kursdifferenser............................................. .. 21 Ersätlning ål olönade konsuler ...................... 21 Särskilda förhandlingar med annan stat ellerinom inlernatio nell organisation .......................................... 21 Nordiskl samarbele ..................................... 22 Vissa nämnder m. m...................................... 22 Utredningar m.m.......................................... 23 All.Exlra utgifter.................................................. .. 24 Officiella besök m.m..................................... 24 Bidrag till vissa internationella organisationer.... 25 Nordiska ministerrådets allmänna budget ....... .. 26 () .................................................... .. 29 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 30 Byråer för handels- och råvarufrågor m. m...... .. 30 Internationell råvarulagring ........................ .. 32 Övriga internationella organisationer m. m....... .. 33 Internationellt utvecklingssamarbete.......... .. 34 Någradrag i aktuella situation....... .. 34 Detinlernalionella biståndet ......................... . 37 Nord/Syd-förhandlingarnaoch multilateralt utvecklingssam arbete .................................................... . 39 Prioriteringari bistånd ...................... . 43 Biståndlill länder i kris.................................. . 43 Katastrofbistånd......................................... . 44 Betalningsbalansproblemoch skuldlätlnader ..... . 45 Jordbruksutveckling ................................... . 46 Demokrati.................................................. . 47 Kvinnoroch utveckling................................. . 48 Miljö-,markvård och energi........................... 49 Prop. 1985/86: 100 Uppföljningoch ulvärdering ........................... . 52 Bil. Bislåndsanslagenm.m..................................... . 53 Bidrag tillinternationella biståndsprogram ..... 55 Utvecklingssamarbete genom SIDA................. . 69 Information ............................................. . 83 Styrelsen förinlernationell utveckling (SIDA) . Nämnden föru-landsutbildning ..................... . 86 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) .......... . 88 Övrigau-landspolitiska insatser m.m................ . 95 Information om i utlandet....... 103 Riksradios programverksamhet för utlandet 105 Övrig informalion om i utlandet ......... . 107 E. Utrikeshandel och exportfrämjande...... 109 Inledning ................................................... . 109 Världsekonominoch internationell handel ........ . 109 Sverigesutrikeshandel ................................ . 109 Multilateralahandelsfrågor............................. . 112 Exportfrämjandeinsalser............................... . 115 Exporlfinansiering......................................... . 116 Bilateraltsamarbete..................................... . 116 FN:sekonomiska kommission för (ECE)... 117 m............................................ . 117 Skyddssystemetpå tekoområdet.................... . 118 Krigsmaterielkontroll ................................... . 119 Åtgärdermot ................................. . 119 Exportfrämjande verksamhet......................... . 122 , täckande av vissa förlusler 130 Krigsmaterielinspektionen .......................... . 133 Importkonloret för u-landsprodukter ............. . 137 F. Diverse............................................ 139 Ekonomiskt bistånd lill svenska medborgare i utlandet m. m. . 139