prop · G9035 · 1985-12-31 00:00:00 — a. regeringensskrivelse till om den offentliga sektorns förnyelse (skr1984/85:202) utvecklat dessa frågor. Principerna för användning av statligamedel för olika åtgärder behöver i några fall ocksä ändras. Samtliga dessaförändringar är nödvändiga för att skall kunna ta ett starkaregrepp om utvecklingsarbetet i länet och kunna göra de avvägningar mellan olikaverksamhetsområden som fordras. Länsförvaltningenär personalintensiv och personalen är länsförvaltningens viktigaste tillgång.Förändringar av del slag som avses kan enligt min mening inte genomförasutan att de anställda accepterar syftet och i huvudsak ställer sig bakom delsätt på vilket verksamheten skall förändras. Personalorganisationerna är istort positiva till förslaget om samordnad länsförvaltning i län.Men en viss tveksamhet och oro finns också bland de anställda som berörs avförsöksverksamheten. Jag kan förstå den oro som företrädare för personalen hargett uttryck för. Motden bakgrunden vill jag erinra om att den föreslagna organisationen skall vara en försöksverksamhet. Jag vill också erinra om grundernaför statens personalpolitik och anställningstryggheten i statlig tjänst.Trygghetsfrågorna har behandlats i prop 1983/84:42 (AU 10, rskr 103). Syftetmed trygghetsavtalet och de anslutande trygghetsbestämmelserna är attkombinera anställningstrygghet med förändringar. Somen lämplig avvägning med hänsyn till bl. a. personalens iniressen anser jag attde länsorgan somjag föreslår inordnade i under försöksperiodenvar för sig med hänsyn till arbetsuppgifter och organisation skall utgöra istort sett sammanhållna enheter. Försöksverksamheten kan säledes genomförasinom befintliga resursramar. Även med en sådan inriktning av försöket kommerdet emellertid att bli möjligt att förnya länsförvaltningen. Ledningsfunktionenförstärks och en gemensam verksamhetsinriktning underlättas. Genom attlänsstyrelsen fär disponera siör- Prop.1985/86: 5 re personella och andra resurser kan verksamheten totalt settbedrivas på ett mer flexibelt och därmed effektivare sätt. Det gör det lättareför att ta till vara länsförvaltningens och länets olikamöjligheter. Deolika verksamheterna måste bedrivas med utgångspunkt i nationella mål och med ellbibehållet centralt sektorsinflytande. De centrala sektormyndigheternas regel-och detaljpåverkan bör emellertid kunna reduceras. Detta är viktigt med hänsyntill att skall kunna göra avvägningarmellan olika ansvarsområden. Ett sådant system är inte nytt för den statligalänsförvaltningen. Länsslyrelsen fungerar redan nu som företrädare för mångaolika statliga sektorinlressen i länet. Så är fallet inom bl. a. plan- ochbyggnadsväsendet, naturvärden, kulturminnesvården samt den civilaförsvarsberedskapen. Principerna för denna samordning beslutades avstatsmakterna inför den partiella länsförvaltningsreformen . Planeringskonferenser,gemensam verksamhetsplanering, samarbetsgrupper med personal från både centraloch regional nivå är exempel på åtgärder som bidrar till återföring averfarenheter och goda kontakter mellan myndigheter på central och regional nivåi den statliga förvaltningen. Vid tillsättning av de tjänster inom den nyaorganisationen som eventuellt blir lediga och somtillsätts av regeringen bör avge förslag efter samråd med berördacentrala sektormyndigheter. bör också samverka med berördacentrala myndigheter när det gäller tillsättande av högre tjänster däravgörandet skall åvila . Jagförutsätter atl de centrala sektororganen på olika sätt medverkar vid genomförandelav försöksverksamheten. Alla berörda centrala och regionala myndigheter harett ansvar för att kan fullgöra sinauppgifter på ett så effektivt sätt som möjligt. Omdet i samband med försöksverksamheten fordras beslut som myndigheterna intesjälva har befogenheter att fatta, bör lägga fram förslag i dessafrågor för regeringen. Det kan gälla förändringar i t. ex. föreskrifter somutökar handlingsfrihet inom olika verksamheter med anknytning fillarbetet för länets utveckling och framtid. Erfarenheterna får efter hand visaom det fordras ytterligare beslut av regeringen eller . Jag villunderstryka att bl. a. i sin anslagsframställning har möjlighelatt redovisa förslag lill erforderiiga förändringar. Mitlförslag: Länsslyrelsen i skall fullgörade uppgifter som ankommer på länsskolnämnden i länet. Till länsstyrelsensuppgifter inom utbildningsområdet skall höra att organisera det regionalasamrådet i frågor om utbildningsplaneringen, som omfaltar bl.a. gymnasieskolan,komvux och arbetsmarknadsutbildningen (AMU). personalskall ingå i länsslyrelsen som en fristående funktion. Skolöverstyrelsen:Skolöverstyrelsens ledning har förklarat att den är positiv lill ett försök medsamlad länsförvaltning i huvudsak enligl statskontorets förslag. En gemensamorganisation kan underlätta en anpassning av utbildningsutbudet till länetsbehov. En samordning kan ske mellan den utbildningsplanering som länsskolnämndenför närvarande utför och planeringen för näringsliv och samhällsservice somlänsstyrelsen har ansvarei för. Enligtskolöverstyrelsen fär verksamheten emellertid varken under försöksperiodeneller senare i en eventuellt permanent organisation altskolöverstyrelsen inte kan genomföra centralt fastlagda intentioner. Kommunernamäste få samma service som . Det är också mycket angeläget,framhåller , att organisationen inte utformas på ett sådant sätlatt de pedagogiska uppgifterna förlorar sin identitet i den större länsstyrelseorganisalionen.För delta syfte är del angeläget alt länsskolnämndens verksamhei odelad går ini organisation. anserdet naturiigl alt en samlad skolplaneringsfunk-lion i omfaltarsamtliga slatliga icke-obligatoriska utbildningar. För de avvägningar sommåste göras är det viktigt att också svarar för uppgiften altöversiktligt planera den regionala AMU-verksamheten. Skälen för mitt förslag:Behandlingen av utbildningsfrågor är elt naturligt inslag i verksamheten fören länsstyrelse som svarar för utvecklingsarbete och regional samordning. Jagdelar åsikten att det i en gemensam regional organisation går att förenklaplaneringen och att göra arbetet effektivare. Jag delar även skolöverstyrelsensuppfattning alt handläggningen av de frågor om skolans utveckling som intedirekt gäller planering och dimensionering har etl nära samband medverksamheten i övrigt inom länsskolnämndens organisation. Helheten i synsättoch arbetsformer är viktig inte minst för den service som den regionalastatliga skolmyndigheten ger kommunerna. Jag anser mot den bakgrunden atl länsskolnämndenshela verksamhet bör inordnas i organisation. Skolöverstyrelsenbör ha möjligheter att genom allmänna räd ochföreskrifter påverka verksamheten inom utbildningsområdet. Beställaransvaretinom den för hela landet beslutade nya AMU-verk- 1985/86: 5 samheten kommer enligl beslut (prop 1984/85:59)att ligga på länsarbetsnämnden. Vid planeringen av verksamheten skall samrådske mellan länsskolnämnden och länsarbetsnämnden. ochden nya kommer all delta i det regionala samråd omutbildningsutbudet i gymnasieskolan, komvux och AMU som länsskolnämnden enligttidigare beslut har alt ta initiativ till. Länsstyrelseni får ansvaret för vissa frågor omorganisationen av gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen inomlänet. De beslut som fattar kommer att påverka länsarbetsnämndensplanering av AMU-verksamheten. Nära kontakter måste därför finnas mellan deolika utbildningsmyndigheterna på regional nivä. centrala roll iutbildningsplaneringen och inom samhällsplaneringen i övrigi underlättar dennasamordning. Länsslyrelseni får som regional statlig utbildningsmyndighet till uppgift atlorganisera samrådet i utbildningsfrågor inom länet. Jag är mol den bakgrundeninte beredd att föreslå att beslutsbefogenheter skall omfattaäven AMU-verksamheten, Jag ålerkommer längre fram till frågan om deförtroendevaldas medverkan i handläggningen av frågor om utbildning. Jagåterkommer även till de personal- och ekonomiadministrativa åtgärder som blirerforderliga inför försöksverksamheten. Mitl förslag: i skall underförsöksperioden fullgöra de uppgifter som ankommer på lantbruksnämnden ilänet. personal skall ingå i organisation somen fristående funktion och således ej inordnas i någon av länsslyrelsensavdelningar. Handläggningenav ärenden om regionalt slöd till lantbrukets rationalisering skall i ökadutsträckning samordnas med bl,a. handläggningen av ärenden om statligtglesbygdsstöd. skall fä en ökad handlingsfrihet i prövningen avärendena med hänsyn till främst stödets ändamål. Statskontorets förslag: Statskontoret har föreslagit alllänsstyrelsen skall överta lantbruksnämndens ansvar för lantbruketsstrukturrationalisering och därmed handläggningen av ärenden ominvesteringsstöd och tillsyn. personal som bereder dessaärenden skall ingå i organisation. En nyinrättad friståendeuppdragsorganisation skall svara för lokal produktionsrådgivning ochkonsultarbete bland företag i glesbygden. Den friståendeuppdragsorganisationen skall enligt statskontorets förslag finansieraverksamheten med intäkter eller medel som läler den förfoga över.Produktionsrådgivarna är närmast konsulter åt kommuner och enskilda. En sådanrådgivning bör inte ingå i verksamhet. Nackdelen med ensplittring torde vara begränsad, framhåller statskontoret,eftersom redan den nuvarande organisationen inom lanl- Prop, 1985/86:5bruksnämnden är delad på det sätl som har föreslagits i rapporten. Lantbruksstyrelsen:Lantbruksstyrelsens ledning instämmer i att samhällets åtgärder för utvecklingav lantbruket i - och i flera andra skogslän har regionalpolitiskbetydelse. Frän den utgångspunkten finns det skäl att låta lantbruksnämndensverksamhet omfattas av de föreslagna strävandena att göra den statligaförvaltningen i länet effektivare. Detär emellertid nödvändigt all inom ett organ hälla samman produk-tionsrådgivningenoch åtgärderna för lantbrukets rationalisering. Myndighetsutövningen i densenare delen behöver stöd av den företagsutvecklande rådgivningen. Samarbetesker ofta i enskilda ärenden. Den ibland kontroversiella myndighetsutövningenbehöver balanseras av serviceverksamheten. Detta var ett av motiven närstatsmakterna en gång beslutade om den nuvarande organisationens dubblaarbetsuppgifter. Framförallt inom länen i södra och , där lantbruket har stor jordbrukspolitiskbetydelse, är det nödvändigt att hålla samman rådgivningen ochmyndighetsutövningen. Det går inte atl ha en typ av statliglantbruksorganisation i några län och en annan typ i övriga landel. Vid kontakternamed lantbruksslyrelsens ledning har framkommit att det mot den bakgrunden inteär meningsfullt att ens i försöksvisa former bygga upp en delad organisation avden typ som statskontoret har föreslagit. Ledningenför lantbruksstyrelsen är inte främmande för att i Norrbottenslän får ett större inflytande över lantbruksnämndens arbete. Sålunda börlänsstyrelsen i stället för landstingskommunen kunna utse de regionalt valdaledamöterna i lantbruksnämndens styrelse. bör emellertidenligt verksledningen hållas samman och vara fristående från länsstyrelsen.Det är inte lämpligt att den inordnas i . En alltförgenomgripande omorganisation skulle bryta sönder många administrativa och andrarutiner. Del skulle mol den bakgrunden knappast vara möjligt all efterförsöksperiodens slut rekonstruera den nuvarande organisationen, om dettaskulle bli nödvändigt. Detomfattande organisatoriska arbete som kan komma att fordras för atllantbruksnämndens personal skall kunna integreras i organisationbör genomföras först om försöksverksamheten har gett underlag för mergenerella överväganden om en samordnad länsförvaltning. Enförutsättning för försöksverksamheten är att lantbruksstyrelsen underförsöksperioden får samma möjligheter som att genom föreskrifter ochallmänna råd vägleda den statliga verksamheten för jordbrukets rationaliseringi . Skälenför mitt förslag: Strävandena att främja lantbrukets struktur- ochföretagsutveckling i ett område som hänger samman med andrautvecklingsfrågor och regionalpolitiken. Jag anser därför i likhel medstatskontoret att man under försöksverksamheten bör förstärka de befogenhetersom redan har när det gäller den översiktliga planeringen avlantbrukets utveckling. anser jag att detär olämpligt att dela lantbruksnämndens huvudfunktioner mellan tvä olika organ. Det är inte lämpligt atl under 15 försöksperiodenbryta sönder organisationen och i alltför hög grad förändra rutinerna för denförhållandevis omfattande verksamhet som det gäller. De grundläggandeprinciperna för organisationen bör emellertid varagemensamma för samtliga berörda verksamheler. Även om det i viss män kan tyngaförsöksverksamheten anser jag därför att lantbruksnämndens organisation i sinhelhet bör ingå i som en fristående funkiion. Mitt förslaginnebär att också skall fullgöra de uppgifter som inomlantbruksnämndens kansli ankommer pä rennäringsenheten med sex lokala kontor ilänet. Päcentral nivå bör, liksom fallet är beträffande övriga berörda centralamyndigheter, lantbruksstyrelsen ha möjligheter att genom föreskrifter ochallmänna råd påverka arbetet inom sitt verksamhetsfält. Inom lantbruksområdetföreligger emellertid speciella skäl som gör att lantbruksstyrelsen bör fäsärskilda möjligheter atl nära följa och påverka verksamheten. Som exempel kanjag nämna att inläktsmål för rådgivning och övrig serviceverksamhet inomNorrbottens län måste slällas upp även . Som ett annatexempel vill jag ta det förhållandet atl vissa tjänstemän som är placeradevid lantbruksnämnden i har uppgifter som omfattar också andralän. Någon ändring av dessa tjänstgö-riiigsomräden är inte avsedd alt ske underförsöksperioden, vilket gör att formerna för lantbruksstyrelsens medverkanockså i dessa avseenden måsle regleras närmare. Länsstyrelsenkommer att disponera medlen för regionalt stöd lill jordbrukets rationalisering.Enligt min mening bör reglerna för hur medlen skall användas kunna förändras såatt får en större handlingsfrihet än vadlantbruksnämnden har. Administrationen av det regionalpolitisktmotiverade jordbruksstödet i länet bör samordnas med handläggningen av ärendenom statligt gles-bydgsslöd. Härigenom ökar möjligheterna att genom enkombination av åtgärder stödja olika slag av förbättringar inom glesbygdsföretagen. Jagåterkommer längre fram till de personal- och ekonomiadminislrativa åtgärder somfordras för atl försöksverksamheten skall kunna genomföras. Jagåterkommer också lill frågan om de förtroendevaldas inflytande i handläggningenav ärenden som gäller lantbruket. Mitt förslag:Länsstyrelsen i Norrbollens län skall fullgöra deuppgifter som ankommer pä fiskenämnden i länet. personal skallingå i . Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort med mitt förslag. : Fisketär viktigt för vår livsmedelsförsörjning. En ökning av fisket sker numeraframför alll av den s.k. konsumtionsodlingen, som växer bäde ekonomiskt settoch i volym. Även fritidsfisket ökar frän är till är. Verksamheten har stor belydelsefrån rekreationssynpunkt och börav det skälet stimuleras. Som ett led i detta arbete blir vården av fiskebeståndenallt viktigare. ledninganser det möjligt att inom fiskels område genomföra den av statskontoretföreslagna försöksverksamheten. Enligt är det emellertidtveksamt om överföringen av ansvar och personal till länsslyrelsen kommer attleda till nägra förbättringar för fiskets del. Försöksverksamheten får visa omså blir fallet. En förutsättning för att fiskeriadministrationen inte skallförsämras är att behåller möjlighelerna att med sinaexpertkunskaper stimulera den regionala fiskeriorganisationens arbete. Skälen för mitt förslag:Sambanden är starka mellan fiskenämndens uppgifter för utveckling av fisket ochlänsstyrelsens samhällsplanerande funktion och övriga uppgifter som gällerfiskefrågor. Genom beslut om regionalpolitiskt slöd och om glesbygdsstöd harlänsstyrelsen redan nu vissa möjligheter att påverka bl. Jag anser emellertid i likhet med statskontoretatt samarbetet mellan fiskenämnden och bör utökas. Fiskenämndenspersonal bör ingå i planeringsavdelningen. Fiskeristyrelsenskall liksom genom allmänna råd och föreskrifter kunna leda detregionala arbetet med fiskets utveckling. Jagåterkommer till frågan om de förtroendevaldas inflytande över handläggningenav ärenden inom fiskets område, liksom till frågan om erforderligaförberedelser inför försöksverksamheten. 1985/86: 5 Mitt förslag:Länsstyrelsen i skall fullgöra dearbetsuppgifter som ankommer på länsbostadsnämnden i länet. Länsbostadsnämndenspersonal skall ingå i som en särskild funkiion. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort sett med milt förslag. Statskontoret haremellertid också föreslagit alt kommunerna i länet skall få bevilja statligabostadslån. Bostadsstyrelsen:Bostadspolitiken slår inför nya viktiga uppgifter. Tyngdpunkten har förskjutitsfrån en tidigare omfattande nyproduktion av bostäder till hur det befintligabostadsbeståndet skall vårdas, underhållas, byggas om och förbättras.Uppgifterna inom bostadsförsörjningen kommer i fortsättningen enligt bostadsslyrelseni ökad utsträckning atl gälla frågor om bostadsområdenas miljö ochtillgänglighet. Äldre och handikappades möjligheter att bo kvar måsle främjasoch boendeinflytandet utvecklas. Det är vidare angelägel altinstitutionsboendet minskar. Även ungdomars problem på bostadsmarknaden måsteuppmärksammas. motsättersig förslaget att skall överta länsbostadsnämndens ansvar ocharbetsuppgifter. Förskjutningen i produktionen från nybyggnad till ombyggnadoch underhåll har minskat behovet av samordning på den regionala nivån mellanden bostadspolitiska 1985/86. 1985/86: 5 verksamhetenoch det utvecklingsarbete som är en viktig del av länsstyrel- Kommunernas ökade ansvar i bygg- och planfrågor verkar i sammariktning, framhåller bostadsslyrelsen. Förslagettill förändring i organisationen försvårar enligt bostadsslyrelsen denbostadspolitiska styrningen och minskar effekfivitelen. Bostadsstyrelsenkommer inte att kunna omdisponera personal för att tillgodose tillfälliga behovav personal i olika län. Följden blir bl, a, att statsmakternas initiativ intekommer att slå igenom lika snabbi som . Bostadsstyrelsenreser invändningar också mot statskontorels förslag att kommunerna skallbesluta i ärenden om bostadslån. Från principiell synpunkt är det tveksamt attlåta kommunerna besluta om medel som staten tillhandahåller och som innebär slorastatliga subvenfioner. Risk för jäv föreligger i ärenden som gäller dekommunala bostadsföretagens produktion. Bostadsslyrelsen anser all kommunernaofta saknar tillräcklig kompetens och erforderliga resurser för dennahandläggning. En beslutanderätt kommer alt öka kraven på kunnande hosde lokala organen och skulle sannolikt fördyra administrationen. Enligtbostadsstyrelsen finns det heller inte något argument ull slöd för uppfattningenatt en samlad låneförvaltning skulle ge några rationaliseringsvinster.Möjligheterna till samordning begränsas av att annan regional låneverksamhethar från bostadslångivningen helt avvikande villkor och förutsätlningar. Bostadsstyrelsenär emellertid beredd att stödja ett ökat samarbete på länsnivå mellan destatliga organen. Samarbetet bör emellertid ske inom den nuvarandeorganisationens ram. Om det är ett önskemål att den regionala statligalåneförvaltningen skall samlas hos en myndighet bör det enligl bostadsslyrelseni första hand övervägas om länsbostadsnämnden kan överta ansvaret förlåneförvaltning som avser även vissa andra låneformer. Skälenför mitt förslag: I likhet med statskontoret anser jag att strävandena attförbättra bostadsförsörjningen är en väsentlig del av det arbete som sker föralt främja samhällsutvecklingen. Starka samband råder mellan bostadsförsöijningensplanering och den övriga samhällsplaneringen. En samlad organisation pålänsnivå ökar länsförvaltningens möjligheter att koppla samman debostadspolitiska insatserna med annat regionalt arbete. En sädan helhetssyn börgagna både de bostadspolifiska intressena och de mer allmänna ulvecklingssträvandenai länet. Samtidigtdelar jag uppfattning att bosladsförsörj- ningsfrågornas betydelse i det regionala utvecklingsarbetet efter hand har förändrats. Förskjutningen i bostadspolitikens inriktning mot förändringar i det befintliga bostadsbeståndet och mot bostadssociala frågor medför emellertid inte att verksamhetens betydelse för utvecklingen i länet mins kar. Frågor om miljö och tillgänglighet i kombination med arbetet på ökad vård och omsorg i det ordinarie boendet släller stora krav på planering över sektors- och huvudmannaskapsgränser. Regionalt och lokalt anpas sade åtgärder inom detta område är ett viktigt led i arbetet för länets ulveckling och framtid. 18 Det finns därför skäl att i en försöksverksamhetpröva om de regoinala bostadspolitiska frågornakan hanteras med större effektivitet i en samlad länsförvaltning. En ökadsamordning i frågor som har med boende och miljö att göra medverkar, som jaghar framhållit, till den utveckling som har betydelse för länets framtid. Del ärockså angeläget att länsförvaltningen i en försöksverksamhet får tillfälle altpröva möjlighelerna att mer effektivt utnyttja de personalresurser som stårtill länets förfogande. Ett ökat samarbete i en gemensam organisation bör kunnaske mellan bostadsfunktionen och främsi planenheten. Jag ser således fleramotiv för att i pä försök bör överta den statligaverksamheten för att främja bostadsförsörjningen i länet och därmed ansvaretför personalen inom länsbostadsnämnden. Nämndens personal bör samlas inomplaneringsavdelningen som en särskild funktion, Bostadsslyrelsen skall ävenunder försöksverksamheten ha möjligheter att genom föreskrifter och allmännaråd vägleda den regionala bostadsmyndigheten, I försöksverksamheten bördet vidare redovisas vilka besparingar som längre fram kan bli följden av ensamordning även i del administrativa arbetet. Förutsättningarna för en samladlåneförvaltning i linje med statskontorets förslag behöver klargöras bättre änsom har skett. bör undersökaolika lösningar. Frågan om kommunalabeslutsbefogenheter när det gäller bostadslånen prövas i annat sammanhang. Iregeringens proposition 1984/85: 207 om försöksverksamhet med förenklade reglerom byggnadslov m.m. i vissa kommuner har bostadsministern lämnat en redogörelseför försöksverksamhet med beslutanderätt i vissa ärenden ombostadslån och stöd till förbättringsåtgärder i de s.k. frikommunerna. Jagfinner inte anledning att nu föreslå någon ytterligare försöksverksamhet pådetta område. Jag återkommer längre framtill de personal- och ekonomiadministrativa åtgärder som ett överförande avlänsbostadsnämndens organisation fordrar. Jag återkommer också tillfrågan om de förtroendevaldas inflytande i handläggningen av ärenden som gällerbostadsförsörjningen. Mitt förslag: Länsslyrelseni skall genom en särskild funktion, som ingår iplaneringsavdelningen, följa och påverka utvecklingen inom olikakommunikationsområden. Statskontorets förslag:Statskontoret har föreslagit all skall utarbeta en översiktligregional trafikplan för investeringar och drift som gälleralla trafikslag. skall överta ansvaret för den långsiktigaekonomiska vägplaneringen frän vägförvallningen. För dessa uppgifter skalllänsstyrelsen enligl statskontorets förslag inrätta en särskildtrafikplaneringsfunktion. Resurser motsvarande utredningsgruppen inom vägförvaltningensplaneringskonlor skall överföras frän våg-förvaltningen. 1985/86: 5 Statskontorethar vidare föreslagit att skall överta ansvaret förmedlen för statsbidrag till byggande och drift av statskommunala vägar ochgator frän vägverkel. Enligtstatskontoret bör på regional nivå ekonomiskt samordna en slordel av samhällets åtgärder för trafiken. bör bl.a. bevakakostnads- och anslagsutvecklingen när det gäller medlen för byggande och driftav vägar, de sysselsättningspolitiska medlen som går till investeringar inomtrafiksektorn och de statliga bidragen till kollektivtrafiken. Statskontorethar föreslagit alt skogsvårdsslyrelsen skall vara representerad iberedningsgruppen för vägfrågor.