prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — En sådaninriktning av besparingsarbetet kan också med fördel förenas medansträngningarna att minska detaljregleringen av den kommunala sektorn och ökaden kommunala handlingsfriheten. Detta är i sin tur en förutsättning för attkunna effektivisera och rationalisera den kommunala verksamheten. Starka skältalar således för att begränsningar av det kommunala finansiella utrymmet börske genom att begränsa statens bidrag till kommunsektorn." Jagvill instämma i finansutskottets uttalande, vilket också antagit somsin mening, angående begränsningarna av det kommunala finansiella utrymmet.För att kommunernas finanser skall kunna utvecklas på ett balanserat sätt krävsdock att staten visar en stor återhållsamhet vad avser nya ålägganden samt attdetaljregleringen av kommunernas verksamhet minskas, bl. a. genom de förslagsom övervägs inom stat-kommun beredningens arbete. förutsätter dettaatt kommunerna och landstingskommunema effektiviserar sin verksamhet och attnya resurser för prioriterade områden skapas genom en omdisponering avbefintliga resurser. Detta kan bl. a. ske då elevantalet i skolan minskar ochdärmed även resursbehovet för skolan. Inom landstingskommunerna kan den ökadesatsningen på den öppna vården ges utrymme genom en neddragning av den slutnavården. Deåtgärder som redan förelagts samt de åtgärder jag kommer att föreslå i det följande summerar totalt till ca . Dämtöver kommer en engångseffekt för omläggningen av avräkningssys- temet för KBT som vid den samlade bedömningen som gjorts bör fördelas med hälften 1987 och hälften 1988. I beloppet ingår även två tredjedelar av effekten av en höjning av det kommunala grundavdraget med , i ett första steg , som genom den reglering mot förskottet på kommunalskattemedel som jag föreslår i det följande minskar kommunsektorns inkomster. Jag kommer i det följande även att föreslå åtgärder motsvarande den uteblivna, i budgetpropositionen 1986 föreslag na, besparingen inom utbildningsområdet. Jag avser även att föreslå en höjning av skatteutjämningsavgiften för att finansiera automatiken i skat- teutjämningsbidraget. Däremot har jag vid den samlade bedömningen av kommunsektorns ekonomiska situation stannat för att inte föreslå en neu tralisering av de ökade kommunala skatteinkomsterna som blir följden av att förvärvsavdraget slopats. Totalt sett kvarstår ävenefter här angivna åtgärder ett relativt stort Prop. 1985/86: 150sparandeöverskott i kommunsektorn på . som till Bil.1 större delen faller på kommunerna. Denekonomiska situationen varierar emellertid kraftigt från kommun till kommun.För att stödja de kommuner som har en besvärlig ekonomisk situation kommer jagatt i det följande föreslå att medelsramen för extra skatteutjämningsbidragethöjs. Jag är även positiv till att situationen för utsatta kommuner ochlandsting också beaktas genom förtida frisläpp av innestående medel pålikviditetskonto i . Deåtgärder jag föreslår skall således ses, dels mot bakgmnd av det kärvastatsfinansiella läget och nödvändigheten i att vidta åtgärder för attförstärka statsbudgeten, dels i ljuset av det relativt goda finansiella läget ikommunsektorn och behovet av att begränsa den kommunala volymökningen så attutrymme kan ges för reallöneökningar. 2 Det kommunala grundavdraget 1propositionen om inkomstskatten (prop. 1985/86:130) som förelagtsriksdagen föreslås en reform av inkomstskatten för åren 1987 och 1988.Förslaget innebär bl. a. en höjning av det kommunala grundavdraget till 9000kr. 1987 och till . fr. o. m. Förslaget medför därmed attkostnaden för denna del av reformen faller på kommunerna. En höjning avkommunala grundavdraget skulle - utan särskild reglering mot förskottet -påverka utbetalningarna till kommunsektorn först . Detta beror på attkommunernas förskott av skattemedel gmndas på föregående års taxering. Om intenågon reglering sker mot förskottet uppkommer emellertid en dubbeléffekt 1989,dels på slutavräkningen , dels på förskottet . Motsvarandedubbeleffekt uppkommer även 1990. För att undvika detta och för att inteförsvaga statsbudgeten föreslås att förskotten beräknas påett skatteunderlag som har omräknats med hänsyn till höjningen av gmndavdraget.En schablonmässig omräkning i enlighet med de höjda grundavdragen bliremellertid inte helt korrekt på grund av folkpensionärernas extra avdrag ochskulle medföra att kommunernas förskott på skattemedel 1987 och 1988 minskademed mer än vad som följer av reformen. Avvikelsen har beräknats till ca 500milj. 1987 och ca 800 milj. kr. För att få en bättre överensstämmelsemed det slutliga utfallet föreslår jag att avräkningen av förskotten påkommunalskattemedel görs så att hänsyn tas till pensionärernas extra avdrag.En sådan omräkning blir inte exakt för vae enskild kommun men ger ett rimligareresultat i förhållande till det slutliga utfallet. Somjag tidigare angivit bör reduceringen av förskotten , utifrån den bedömning som gjorts, dessutom ske med två tredjedelar av effek ten av det höjda grundavdraget . Det innebär att förskotten kommer att reduceras med ca , motsvarande ett grundavdrag om , och att den resterande tredjedelen får slå med dubbel effekt på kommunernas skatteinkomster . bör förskotten reduceras med ett gmndavdrag på , motsvarande en reducering av förskotten på ca . (FiI983:05)sitt betänkande med förslag till förändringar i det nuvarandeskatteutjämningssystemet (SOU 1985:61). Betänkandet remitterades till ett stortantal remissinstanser som uppmanades att inkomma med sina svar till den 14 mars1986. Ambitionen var att förslag till skulle läggas fram i vår medsikte på att ett reviderat system skulle kunna träda i kraft . Detstod klart redan tidigare , att det inte skulle vara tidsmässigt möjligtatt lägga fram ett väl övervägt förslag där vederbörlig hänsyn togs tillremissinstansernas synpunkter. Ett reviderat system kan således inte träda ikraft utan först . Jag kan , när remissinstansernas svar inkommit,konstatera att kritik riktats mot flera av kommitténs förslag. De behöverdärför beredas ingående innan förslag kan läggas fram för . Detföreslagna systemet har även vissa tekniska brister som behöver åtgärdas innandet kan träda i kraft. Dettainnebär att nu gällande regler bör gälla även . I avvaktan på att ettnytt reviderat skatteutjämningssystem kan införas bör därför de för 1986provisoriska åtgärderna förlängas till att gälla även . För1987 föreslår jag att skatteutjämningsavgiften som 1986 uppgår till 0:14kr./skr. höjs med /skr. till /skr. Avgiften, som tas ut påkommunernas och landstingskommunernas totala skatteunderlag, kommer därmed attneutralisera ökningen av skatteutjämningsbidraget . Detordinarie skatteutjämningsbidraget beräknas öka med ca . ellermed mellan de nämnda åren. Den kraftiga ökningen, jämfört med denberäknade kostnadsutvecklingen för , sammanhänger med attskatteunderlagets ökning bestämmer bidragets storlek.Beräkningen, som är något osäker, baseras på en likartad utvecklingav skatteunderlaget för kommuner och landstingskommuner utom och inomskaiteutjämningen. Med hänsyn till den föreslagna höjningen med /skr.beräknas avgiften totalt inbringa ca . Spännviddenmellan de kommuner som har högst resp. lägst sammanlagd kommunalskatt har , , ökat kraftigt. Detta förklaras främst av skillnader i skatteunderlag och inte av olikheter i ambitionsnivå eller effektivitet. De stora skillnaderna skapar stora pro blem. I regioner där skillnaderna är tydliga kan kommunalskatten bli styrande vid val av bostadsort. Detta förstärker problemen i högskatte- kommunerna som lågskattekommunerna gynnas. Den stora skill naden i kommunalt skatteuttag kan även upplevas som orättvis av många enskilda skattebetalare, som inte känner att den högre kommunalskatten 41 motsvaras av en högkommunal standard. För att i någon mån kunna stävja Prop. 1985/86: 150dessa problem beslutade med anledning av förslag i förra årets Bil.1 kompletteringsproposition (prop. 1984/85:150 bil. 1, FiU 29, rskr 406) attvissa åtgärder skulle vidtas. Dessa åtgärder avsåg endast 1986 då jag villeavvakta skatteutjämningskommitténs förslag. Som jag tidigare nämnt kommer inteett reviderat system att kunna träda i kraft utan först . Deåtgärder som då föreslogs och som ställde sig bakom innebar attkommuner med ett skatteunderlag överstigande av medelskattekraften skullebetala en särskild progressiv avgift. Avgiften tas ut på den del av det egnaskatteunderlaget som överstiger av medel-skattekraften och utformadesenligt följande uppställning. Skattekrafteni % Avgift per skattekrona Åtgärdenberör framförallt två kommuner, nämligen och , och iobetydlig mån . Dämtöverbeslutade att kommuner med en hög utdebitering skulle få ett riktadstöd för att möjliggöra för dessa kommuner att sänka skattesatsen 1986. Bidragetberör totalt 20 kommuner. Jagkan nu konstatera att de åtgärder beslutade om givit gott resultat.Spännvidden mellan den högsta resp. lägsta skattesatsen har minskat. Skillnadeni total skattesats är /skr. 1986 att jämföra med /skr. 1985, enminskning med nästan . Jagvill därför föreslå att de åtgärder beslutade om förra vårenförlängs, så att de gäller även . Detta innebär att en avgift som ärprogressiv kommer att tas ut av de kommuner vars skatteunderlag överstiger135% av medelskattekraften. Avgiften bör utformas enligt samma principer somgällde . Vad avser det riktade stödet till kommuner som sänkt sinutdebitering återkommer jag till det i samband med mina förslag avseendefördelningen av extra skatteutjämningsbidrag. 4 Besparingar inom utbildningsområdet Ibudgetpropositionen för /87 (prop. 1985/86:100 bil. 10) föreslog regeringen vissa besparingar inom utbildningsområdet. Förslaget , innebar att statsbidragen till lärarlönerna skulle reduceras . Vid utbildningsutskottets behandling av frågan (UbU 1985/86:14) har utskottet funnit att det ej finns någon pariamentarisk majoritet för förslaget. Enligt de budgetpolitiska riktlinjer som beslutat om skall utskottet då föreslå andra former av begränsningar som, i det här fallet, avser kommun sektorn. Dessa bör, enligt vad finansutskottet uttalat som sin mening (FiU 1985/86:10), dels uppgå till motsvarande belopp, dels uppfylla kravet att de inte får försvåra en ökad effektivisering av den kommunala verksamheten. har föreslagit regeringen att kommunsektorns finan- 42 siellautrymme bör begränsas genom att en avgift om /skr. tas ut på Prop.1985/86: 150 kommunernas totala skatteunderlag. Avgiften ger en förstärkning avde Bil. 1 statliga inkomsterna med ca 600 milj. kr. Jag förordar därför att denuteblivna besparingseffekten inom utbildningsområdet i stället täcks genom enhöjning av skatteutjämningsavgiften med /skr. som tas ut på kommunernastotala skatteunderlag . Denna höjning berör intelandstingskommunerna. Sammantagetkommer skatteutjämningsavgiften att uppgå till /skr. för kommunerna och0:24 kr./skr. Be-loppsmässigt innebär detta ca 1,7miljarder kr. för kommunerna och ca . Trotsatt den finansiella situationen generellt sett är mycket god i kommunsektornfinns det enskilda kommuner och landsfingskommuner som har en besvärligekonomisk situation. De föreslagna åtgärderna skulle för dessa kommuner kunnamedföra betydande påfrestningar med eventuella höjningar av utdebiteringeneller kraftiga ingrepp i verksamheten som följd. För att underlätta för dessakommuner föreslår jag att ramen för extra skatteutjämningsbidrag höjs tilltotalt 400 milj. kr. Jag kommer i det följande att redogöra förfördelningen av dessa resurser. Jagvill även nämna att jag ställer mig positiv till en återbetalning av medelinsatta på likviditetskonton till kommuner som har en besvärliglikviditetsmässig situation. En sådan återbetalning bör baseras på kommunernasbokslut . Vid återbetalning av medel bör även beaktas kommuner somplanerar särskilt angelägna ROT-projekt. 1 det sammanhanget bör dock noterasatt det generellt sett mycket goda finansiella läget i kommunerna gerflertalet kommuner fömtsättningar att med egna medel genomföra betydandekommunala ROT-insatser. Denåterbetalning av medel på likviditetskonton i som enligt tidigarebeslut skall ske bör av penningpolitiska skäl i stället ske iapril 1987. Statsrådet återkommer till detta i det följande. Bidragför att sänka skattesatsen Jaghar tidigare föreslagit att de provisoriska åtgärderna för att kommatillrätta med de mest extrema skillnaderna i skattesatserna även bör gälla1987. De kommuner som därmed fick bidrag 1986 för att sänka skattesatsen böräven få en motsvarande kompensation . Bidraget kan beräknas uppgå tilltotalt ca 115 milj. kr. och berör 20 kommuner. Fömtsättningen är att kommunenej höjer skattesatsen. Något ansökningsförfarande är enligt min mening ejnödvändigt. Kommunerna får ett preliminärt besked om bidragets storlek månad och ett slutligt besked efter det attkommunernas fullmäktige har fattat beslut om skattesatsen . Stöd till vissakommuner vid avvecklingen av bidraget till lokal och regional Prop.1985/86: 150 kollektiv persontrafik Bil. Ibudgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 8) föreslog regeringen ensuccessiv avveckling av statsbidraget till lokal och regional kollektivtrafik.Statsbidraget föreslås halveras under /87 och därefter avvecklas.För att trygga kollektivtrafiken i glesbygden där bidraget har störst betydelsebör 70 milj. kr. anvisas som ett särskilt stöd inom ramen för extraskatteutjämningsbidraget, dock inte mer än 35 milj. kr. Det nuvarande statsbidraget har en markerad regionalpolitiskprofil. I glesbygden svarar statsbidraget för en betydande del av underskottetför kollektivtrafiken. I skogslänen och på uppgår statsbidragets andelav underskottet till att jämföra med rikets . För att inriktabidraget mot de områden där det har betytt mest föreslår jag att bidraget gesför landsbygdstrafik till kommunerna och landstingskommunerna i de s. k.skogslänen och till . Jag föreslår, mot denna bakgrund, att regeringenges bemyndigande att fördela det särskilda stödet, utan ansökan, enligt deriktlinjer jag redogjort för. 1 denna fråga har jag samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. Förebyggandeåtgärder mot jordskred m.m Chefenför försvarsdepartementet kommer i det följande föreslå vissa åtgärder i syfteatt förebygga jordskred och andra naturolyckor. Detta innebär bl. a. attkommuner som vidtar förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckoroch därigenom åsamkas betungande kostnader bör ges möjlighet att fa ettsärskilt stöd inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget. På det sättetkan staten stödja de mest utsatta kommunerna i deras verksamhet att förebyggaallvarliga naturolyckor. För att bidrag skall lämnas skall dock en riskvärderingha gjorts i kommunen. Mot bakgmnd av vad jag ovan redovisat och vad chefen förförsvarsdepartementet i det följande kommer att anföra föreslår jag att ettsärskilt stöd om 25 milj. kr. avsätts inom ramen för extraskatteutjämningsbidraget till särskilt utsatta kommuner för förebyggandeåtgärder mot jordskred m.m. Detextra skatteutjämningsbidraget har uppgått till mellan 100 och150 milj. kr. Bidraget har främst utbetalats till kommuner som har en besvärUgekonomisk situation och fördelats efter ansökan. Fördelningen sker efterförslag från skatteutjämningsnämnden, som är ett rådgivande organ vidfördelning av extra skatteutjämningsbidrag. Mot bakgmnd av den totalaomfattningen av de åtgärder som vidtas för att dra ned inkomstökningen ikommunsektorn 1987 och olikheterna i kommunemas ekonomiska situation föreslårjag att 225 milj. kr. avsätts för detta ändamål 1987. 6 Övriga frågor Prop. 1985/86: 150 1 Vissa förslag angående förenklingar av skattereglerna Jagkommer i det följande föreslå vissa åtgärder i syfte att förenkla skattereglerna.Vissa av dessa förslag får effekt även för kommunerna. Ett slopande avgarantibeskattningen och det extra avdraget från inkomst av schablontaxeradfastighet medför ett skattebortfall totalt på ca 760 milj. kr. Därtill kommeratt skatteutjämningsbidragen minskar med ca 75 milj. kr. Kommunerna, sompåverkas först , bör ges en särskild kompensation för inkomstbortfallet.För kommunerna utanför skatteutjämningssystemet kommer det att krävasytterligare undersökningar för att närmare beräkna utfallet för enskildakommuner. Jagkommer vidare att i det följande föreslå ett slopande av beskattningen iutbokommun som huvudsakligen innebär att skatteinkomster omfördelas mellankommunerna även om ett visst inkomstbortfall blir fallet. En närmareundersökning kommer också här att göras av effekterna i anslutning till 1987års taxering. De enstaka kommuner där effekten av förändringen är påtaglig börövergångsvis kunna få ett stöd genom tilldelning av extraskatteutjämningsbidrag. m. den ändrades utbetalningsmtinerna för kommunalskattemedel.Förändringen innebar att hälften av kommunalskattemedlen utbetalades den 18varje månad och återstoden den 20 . Syftet var att rätta till denbristande synkroniseringen i betalningsströmmarna till och från staten sommedförde en kraftig likvidisering av kapitalmarknaden den 19 och 20 variemånad. De gjorda ändringarna har dock visat sig vara otillräckliga. Beredningpågår f.n.inom i syfte att regeringen senare under detta årskall kunna förelägga förslag till ytteriigare förändringar som kanträda i kraft . E.Bidrag och ersättningar till kommunerna Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 1984/85Utgift 11243946501 1985/86 Anslag 11567500000 1986/87 Förslag 12586500 000 1985/86:100 (bil.9 s.86) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. beräkna ett förslagsanslag av 11567,5 milj. kr. Jag tar nu uppdenna fråga. Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner och landstingskommuner. finnsdärutöver ett inomregionalt skatteutjämningssystem. 1985/86: 150Genom en särskild lag ges landstingskommun befogenhet Bil.I att lämna bidrag och lån till kommuner inom landstingsområdet, i den mån detbehövs för att främja skatteutjämning mellan kommunerna. Förde kyrkliga kommunema finns ett inomkyrkligt utjämningssystem som finansierasgenom en allmän kyrkoavgift. Våren1983 utfärdades direktiv till en parlamentarisk utredning med uppdrag att seöver skatteutjämningssystemet. överlämnade idecember 1985 sitt betänkande till mig. Som jag i det föregående har anförtkommer inte ett väl övervägt förslag att kunna föreläggas som kanträda i kraft . Utöverordinarie bidrag har beviljats extra skatteutjämningsbidrag. Extraskatteutjämningsbidrag utgår främst till kommuner som av olika skäl hamnat iekonomiska svårigheter. har anvisats 230 milj. kr. för detta ändamål.Inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget utgår ett särskiU stödtill kommuner med hög utdebitering för att göra det möjligt för dem att sänkaskattesatsen. Somjag anfört i det föregående bör de provisioriska åtgärderna för attminska spännvidden i skattesatserna mellan kommunerna förlängas till att ävengälla 1987. Kommuner som fick bidrag 1986 bör få en motsvarande kompensationför 1987. Bidraget kan preliminärt beräknas uppgå till 115 milj. kr. Inomramen för extra skatteutjämningsbidraget föreslås även ett särskilt stöd om 35milj. 1987, och därefter 70 milj. kr., för att trygga kollekfiv-rafiken iglesbygden. Bidraget bör ges för landsbygdstrafik till kommuner ichlandstingskommuner i de s. k. skogslänen och till . Jag har i detöregående även föreslagit att ett särskilt stöd om 25 milj. kr. avsätts inomamen för det extra skatteutjämningsbidraget till särskilt utsatta kommuner orförebyggande åtgärder mot jordskred m. m. För att bidrag skall lämnas crävsdock att en riskvärdering har gjorts i kommunen. Föratt underlätta för kommuner som har en jämfört med genomsnittet iv kommunernabesvärlig finansiell situation, föreslår jag att 225 milj. kr. avsätts fördetta ändamål. Sammantaget beräknar jag behovet av extra skatteutjämningsbidragtill 400 milj. kr. Jagövergår nu till beräkningen av anslaget för /87. Medelsbehovetunder detta budgetår avser bidrag som utbetalas ochförsta hälften av 1987. Ordinarieskatteutjämningsbidrag uppgår 1986 till sammanlagt 11699 milj. kr. Bidragen är beroende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna . teutjämningsbidraget är vidare avhängigt av de skattekraftsgaran tier för kommuner och landstingskommuner som framkommer vid om räkning av åldersstmkturfaktorerna. Kostnaderna kan därför inte beräknas med säkerhet. Med utgångspunkt skattesatser och en viss antagen höjning av skatteunderlaget samt att åldersstrukturen är densamma som bedöms det ordinäre bidraget uppgå till 12844 milj. kr. Som jag tidigare anfört kommer ökningen av skatteutjämningsbidragen att i stort sett motsvaras 46 av intäkter påstatsbudgetens inkomstsida till följd av en avgift på skat- Prop. 1985/86:150 teunderiaget för både kommuner och landstingskommuner. Jaghar föreslagit att ramen för det extra skatteutjämningsbidraget bör uppgåtill 400 milj. kr. Frånanslaget bestrids även kostnaderna för skatteutjämningsnämnden som är ettrådgivande organ i frågor som rör extra skatteutjämningsbidrag. Hälftenav beloppen för resp. kalenderår 1986 och 1987, 12586,5 milj. kr. utbetalasunder /87. Jag förordar att anslaget förs upp med detta belopp. Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunalaföretagsbeskattningen 1984/85Utgift 845593412 1985/86Anslag 1694000000 1986/87 Förslag 1569000000 1985/86: 100 (bil. 9 s 86) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen beräkna ettförslagsanslag om 1694 milj. kr. 1 samband med att den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer upphörde ges ett bidrag till kommunernasom kompensation för det intäktsbortfall som uppstår. Första bidragsår är 1985.Bidraget har fastställts i enlighet med de principer som angavs i prop.1983/84: 133. Bidraget tilldelas utan ansökan. Det sammanlagda bidrag somutbetalas till kommunerna 1986, efter det att kompensationen reducerats med 30kr./inv. eller sammantaget 250 milj. kr, uppgår till 1569 milj. kr. Bidragetför 1987 bör tas upp med samma belopp, 1 569 milj. kr. Hälften av beloppen förresp. kalenderår 1986 och 1987, 1569 milj. kr utbetalas under budgetåret1986/87. Jag förordar att anslaget förs upp med detta belopp. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlagetm. 2. lag om ändring i lagen(1985:533) om skatteutjämningsavgift. Deföreslagna lagändringarna är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Bestämmelserom justeringen av förskotten har tagits in i en ny paragraf, lc§, i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser an gående det kommunala skatteunderlaget. I lagen (1985:533) om skatteutjämningsavgift har 1 § utvidgats att gälla 47 Bestämmelsernai 2§ har ändrats dels med hänsyn till att Prop. 1985/86: 150 reglerna avsermer än , dels att justering med hänsyn till höjningen av Bil. 1grundavdraget skall göras också vid beräkningen av underlag för skatteutjämningsavgift. Avgiftssatsernasom förut fanns i 3§, har delats upp i två paragrafer, i och 4§§, eftersomolika avgiftssatser skall gälla för kommuner och landstingskommuner. Därvidhar bestämmelserna om den progressiva delen av avgiften inte tagits med såvittavser landstingskommunerna, eftersom den saknar aktualitet för dessa. Återståendeparagrafer, tidigare betecknade 48§§, har därför erhållit beteckningarna5-9§§. Av dessa har 5-8 §§ justerats med hänsyn till att avgiften omfattar merän . Ändringenträder ikraft den 1 juh 1986. Av övergångsbestämmelserna framgår att den äldrelydelsen tillämpas i fråga om skatteutjämningsavgift . Tryckeri, 1986 48 Förenklingav skattereglerna '- ' Regeringenhar påböriat en målmedveten satsning i syfte att förenklaoch förbättra skattesystemet. Flera stora reformer har redan genomförts. Jagtänker först och främst på den genomgripande nyordning på taxeringsområdet somriksdagen beslutade om , nämligen den förenklade självdeklarationen.Fr.