prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För OPEC-länderna och övriga råvamproducerandeu-länder sammanlagda väntas låga råvarupriser och vikande råvaruefterfråganmedföra alt importen blir i stort sett oförändrad mellan 1985 och 1986.NIC-länderna beräknas däremoi få en fortsatt hög, men reducerad,importfillväxl. Sammantaget väntas marknadstiUväxten för den svenska exportenav bearbetade varor minska frän 1985 fiU 5,1986. 'Vid valutaomräkningen har växelkurserna för andra valutor än dollar fram till slutet av 1986 låsts vid de genomsnittsvärden som noterades . För dollams del grundas beräkningama på en genomsnitlskurs på . De senaste årens högkonjunktur har utmärkts av enovanligt svag ut- Prop. 1985/86:100 veckling på råvarumarknaderna, både vadgäller försäljningspriser och Bil. 1.1 efterfrågade volymer. I mitten av 1984började priserna på de vikliga svenska exportprodukterna massa och trävaror atlfalla. PrisfaUet fortsatte 1985 samfidigt som exportvolymerna minskade. Detlaföljdes av en försämrad utveckling även på papperssidan. väntasnedgången plana ul för skogsindustriprodukter och totah beräknas efterfrågan påråvaror växa något. 3.2 Den svenska industrins konkurrenskraft Detråder stor osäkerhet om hur vikliga olika faktorer är för konkurrenskraften.Inle ens de förelag som befinner sig i en konkurrenssituation kan med säkerhetuppge vad som avgör framgång eller misslyckande på marknaden. I diskussionernaom den svenska industrins förmåga att hävda sig i konkurrensen påvärldsmarknaden har däremot intresset så gott som uteslutande fokuserats päkostnadsutvecklingen. Även om man därigenom inte fångar in alla aspekter påkonkurrenskraften är kostnadsläget ändå avgörande för konkurrensförmågan i bädeetl kortare och ett längre perspekfiv. De viktigaste orsakerna lill förändringar ikostnadsläget relativt utlandet är lönekostnads- och växelkursutveckUngen.Lönernas andel av industrins koslnader är , men denna andel stiger tUl55% om hänsyn tas även fill insatsproduklernas löneinnehäU.Kostnadsutvecklingen bestäms dock inte bara av lönekostnaderna. En merfuUsländig kalkyl tar hänsyn fill samfiiga kostnader för de insatsvaror somindustrin förbrukar. En sädan beräkning visas i tabell 3:1. Det skaU påpekasall beräkningar av delta slag alltid är behäftade med viss osäkerhet. Det hardock inte nägon avgörande betydelse för slutsatserna i detla fall. Tabell3:1 Relativ pris-, kostnads- och marginalutveckling per enhet inom tillverkningsindustrin.Sverige jämfört med 14 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Arbetskraftskostnadper enhet Summa rörlig kostnad per enhet Beräkningarna visar atl del relativa kostnadsläget(svenska industrin jämförd med de utländska konkurrenterna) var lägre 1985 än 1981 (kalkylen innefattar inle räntor, avskrivningar och andra fasta kostnader). har kronans värde genom devalveringarna fallit . De relativa kostnaderna sänktes emeUertid som mest med endast beroende på att den svenska industrins kostnader för importerade insatsvarör ökade kraftigt till följd av växelkursförändringarna. Vid de två sista devalveringarna har importpriserna dock inte stigit fuUt sä myckel 21 som självaväxelkursförändringen motiverat. Även kostnaderna för de inhemskainsatsprodukterna har ökat snabbare än arbetskraftskostnaderna, bl.a. beroendepå svag produktivUetsutveckling i näringslivet utanför industrin och påkraftiga prisökningar för inhemska råvaror som exempelvis skog. Totalt låginsatsvamkostnadema lägre relativt utlandet än 1981 medan derelativa arbetskraftskostnaderna var lägre. Relativprissänkningen förhela industriproduktionen har beräknats till . Sänkningen var något mindreför bearbetade varor och större för t ex konkurrensskyddade livsmedel. 1985/86:100 Bil. Densvenska industrins konkurrenskraft försämrades, som nämnts, nägot 1984 och 1985vilket påverkade relativa priser och marknadsandelar både på export- ochhemmamarknaderna. Relativpriset på export av bearbetade varor låg dockstilla mellan 3:e kvartalet 1984 och . förhindrades ytterligare relafivprishöj-ningar emellertid främslav att den svenska kronan deprecierades med 1,. Preliminära uppgifter förtredje kvartalet visar att relafivpriserna återigen steg. Eftersläpande effekter av lidigarerelativprishöjningar medförde tillsammans med andra faktorer, bland annatkapacitetsbrist, att exportmarknadsandelarna för bearbetade varor minskade meddrygt 1985. Marknadsandelarna påverkades även av tillfälliga faktorer somatt den tidigare betydelsefulla lastbUsexporten till föll myckelkraftigt. Detla bidrog till att de svenska exportmarknadsandelarna i OPEC-områdetminskade med 1985. beräknas de relativa exportpriserna, medutgångspunkt från de anlaganden som gjorts om löneutvecklingen, bli i stortsett oförändrade. väntas den kraftiga ökningen avindustriinvesteringarna medföra Tabell3: 2 Exportmarknadstillväxt,reIativa priser och marknadsandelar för Sverigesexport av bearbetade varor 1982 1983 1984 1985 1986 Exportmarknadstillväxt' 14 importpriser, 14 importpriser. Svenskt exportpris, SEK Relativpris, SEK 6,4 18,8 12,3 -5,4 -3,7 4,7 5,9 6,1 0,2 -0,4 1 14 I övriga länder Totalt -2,7 -1,7 -5,4 -2,3 -1,7 -1,1 ' Sammanvägt enligt varjelands betydelse som avsättningsmarknad för svensk export. attproduktionskapaciteten stiger 1986. Trots att detta skulle kunna tala för enviss förbättring av den svenska marknadsandelsutvecklingen beräknas Sverigesmarknadsandelar på OECD-marknaden fortsätta att minska. An-delsförluslernaberor lill drygt hälften på att den svenska exportens andel av väridshandelntrendmässigt minskar, till förmån för bl.a. NIC-länderna. Resterande del avandelsförlusterna beror på eftersläpande anpassning fiU tidigarerelativprishöjningar. För den svenska exporten till fömtses attmerparten av de marknadsandelar man förlorade 1985 återtas. Sammantagetberäknas exportmarknadsandelar falla med 1986. Råvaruexporten återhämtade sig något under senaredelen av 1985 efter den svaga utveckUngen i början av årel. Jämfört med 1984föU ändå exporten av råvaror, exkl. petroleumprodukter, med 0,. En förnyadmen måttlig tiUväxt av råvamexporten väntas 1986. Tjänsteexporten svarar för av Sverigessamlade exportvärde. Det slafistiska underlaget för analyser av tjänsteexportenär dock tämligen svagt. Exportintäkterna från sjöfarten har fallit . föll exporten av sjöfartsljänster mednästan , men 1986 förutses en smärre ökning, som i sä fall blir den förstapå . Intäkterna frän resevaluta var i stort sett oförändrade i volym mellan1984 och 1985. Bakom detla ligger bland annat etl tämligen slort bortfall avresevalutainkomster på gmnd av arbetsmarknadskonflikten under våren 1985.Resevalutainkomsterna beräknas öka med 4,i volym 1985-1986. Exporten avövriga ijänster föll kraftigt meUan första och andra halvåren 1984. Från dennalägre nivå har sedan exporten ökat under loppet av 1985, en utveckling somvänlas fortsätta även . Tolalt sjönk tjänsteexporten, inationalräkenskapstermer, med . förutsesen ökning av tjänsteexporten med 4,. Prop.1985/86: 100 Bil. Tabell 3:3 Exporten varugruppsvis Exportvärde miljarder kr. Råvaror exkl. petroleumprodukter Bearbetade varor Export exkl. petroleumprodukter och fartyg -2,9 6,1 -2,5 3,1 - 2,2 -40,5 - 5,7 -18,9 -5,1 0,0 NR" Tjänsteexport enl. Export av varor och tjänster ' Samt elström. Inkl.korrigering av handelsstatistiken. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Exporten av varor och tjänster väntas sammanlagt öka med4,1986 mot 1985. Den högre ökningstakten 1986 beror pä att exporten avråvaror, petroleumprodukter, fartyg samt tjänster beräknas öka 1986 medan denminskade . Det kan nämnas att prognosen över fartygsexporten innefattarförväntad export av begagnade fartyg på . 1985/86:100 Bil. Den inhemska efterfrågan tog ordentlig fart . De flesta från importsynpunkt viktiga efterfrågekomponenter stegkraftigt och den sammanlagda effekten blev en osedvanligt snabb ökning avimporten. De största bidragen fill importefterfrågan kom från investeringar irealkapital och i lager men även den privata konsumtionen ökade starkt. bromsades efterfrågeökningen upp mycket krafligl, från en ökningstaktpå försia halvårel till en liten minskning (säsongrensat). Förnyad men måttlig tillväxt av deninhemska efterfrågan väntas 1986. Den privata konsumtionen beräknas växatämligen starkt. De tolala fasta investeringarna väntas sfiga endasl måttligt,men de för importen avgörande maskininvesteringarna ökar mer. Importens andel av den inhemskamarknaden för bearbetade varor förändras dels trendmässigt, dels som en följdav konkurrenskraftsutvecklingen inom den svenska industrin. En del avimportökningen 1985 kan hänföras lill försämrad konkurrenskraft.Importandelsökningen var dock någol mindre än vad de historiska sambandenimplicerar. vänlas ungefär samma ökning av av importandelen som 1985. Sammantaget beräknas importen avbearbetade varor öka med 7,1986 jämfört med 11,1985. Vidare kan nämnasatt importpriserna väntas stiga något mer än världsmarknadspriserna lill följdav att inflationen i ännu inle anpassats lill den lägreprisstegringstakten i vår omvärld. har etl klart samband avdetla slag konstaterats. Tabell 3:4 Importen varugruppvis Råvaror exkl. olja Bearbetade varor Import exkl. olja och fartyg NR' Tjänsteimport enl. Import av varor och tjänster 254,1 ;värde mi kr. -13,0 34,5 -6,3 -13,0 - 0,6 1 Samt elströmoch naturgas. 2 Inkl.korrigering av handelsstatistiken. Oljeimporten var ovanligt hög 1985, medtyngdpunkten föriagd tUl försia Prop. 1985/86:100 halvåret. Det var den myckelkalla vintern, som beräknas ha ökat kostna- Bil. 1.1 derna för importerad oljamed , och elt tiUfälligt lageromslag som orsakadeimporlökningen. Dollarkursens uppgång och fram lUl och med mars 1985motverkade mer än väl de tendenser lill prisfall som förekom på oljemarknaden.Den sammantagna effekten blev atl kostnaderna för nettoimporten av olja stegfrän . En mycket kraftig sänkningav oljenolan fill ca . Del beror främsl på atlimportpriset på olja beräknas falla med 1985-1986, huvudsakligen p.g.a.dollarkursens nedgång. Om prognosen infrias kommer kostnadema för oljeimportenatt bli de lägsta . Importen av övriga råvaror väntas fortsätta att ökalångsamt. Dessa varor är tiU största delen insatsvarör i industriproduktionenoch den måttliga importökningen kan därför hänföras tiU en svagindustriproduktionsul-veckling. Priserna på råvaror antas, liksom oljepriserna,bU påverkade av dollarkursulvecklingen. Genom atl den svenska importen liU stordel utgörs av varor med en starkare prisutveckling än genomsnittet, exempelviskaffe, fömtses trots doUarfaUet en importprisuppgång med etl par procentenheter(i svenska kronor). Importen av tjänster har varierat ganska mycket desenaste åren. Liksom på exportsidan har en svag ulveckling noterats försjöfartsljänstema. MeUan 1984 och 1985 minskade importen av sjöfartstjänstermed medan en ökning väntas 1986. Resevalutaulgiftema sjönk kraftigti volym i samband med devalveringarna, vilket i huvudsak var en följd av altrealinkomslema föll. Efter en måttlig uppgång 1984 medförde bland annathushållens förbättrade inkomslsiluation alt resevalutaulgiftema sleg med drygl8% 1985. En fortsalt ökning väntas 1986, med 3,. Importen avövriga tjänster sleg med drygl 1985 och Uknande ökningslal fömtses för1986. Den lolala tjänsteimporten skulle därmed öka med hela 6,1986, vilketär en dryg fördubbUng av tUlväxten jämfört med . Sammantaget ökade importen av varor och Ijänstermed 8,1985, vilkel är den största ökningen under 1980-talet.TUlväxten dämpas 1986 enligt prognoserna, men beräknas ändå uppgå tiU så mycketsom 4,, vilket innebär en fortsalt importpenetrafion. 3.5 Analys av handelsbalansens utveckling Bytesbalansenssaldo har varierat kraftigt de senasle åren. De bakomliggande orsakerna lillvariationerna är både mänga och sammanlänkade. I princip kan emellertideffekter pä bytesbalansen hänföras tiU någon av faktorerna inkomslulveckling (iSverige och i utlandet), konkurrenskraft och bytesförhållande. Därtill kommervaluta- och ränteutvecklingens inverkan på transfereringarna. I tabell 3:5 visas handelsbalansen ochhandelsbalansens förändring grovt uppdelad på bakomliggande faktorer. TabeUen innehåller tre delar: effekter av oljehandeln, priseffekter exkl. olja och volymeffekler exkl. 25 Tabell3:5 Analys av handelsbalansens förändring Miljarderkr, löpande priser Bidrag från oljehandeln' Effekt av ändrade oljepriser Lagerförändring Förbrukning -1,6 -0,1 -10,2 -2,5 Efterfrågeeffekt Exportmarknadstillväxt Inhemsk efterfrågan Exportens importinnehåll -7,5 -7,2 3,3 12,0 -4,1 -4,6 -2,9 -0,3 -2,6 Övriga effekter Trendeffekt Variationer i fartygsnetto Övrigt -6,3 -2,4 -3,5 -0,4 -2,9 -3,2 -1,0 1985/86:100 Bil. 'Samt elström. Avseri huvudsak volymeffekter av höjda relativpriser. Prishöjningar ger ävenpositiva effekter på handelsbalansen vilka ingår som andel av posten"priseffekter exkl. olja". ' Avsertrendmässiga förändringar av export- och importandelar. Sådana förändringardrabbar även övriga med jämförbara industriländer och beror huvudsakligenpå långsiktiga förskjutningar av den internationella arbetsfördelningen. olja.Samlliga poster visar effekten pä bytesbalansen i miljarder kronor löpandepriser. Kostnaderna för oljeimporten steg med drygt 3miljarder kr. Detla berodde huvudsakligen på attimportvolymen ökade medan de genomsnittliga oljepriserna var i stort settoförändrade. En kraftig minskning av oljenotan väntas 1986 till följd avfaUande dollarkurs och minskad importvolym. De priseffekter (exkl. olja) på handelsbalansen somredovisas i tabellen framkommer genom atl export- och importpriserna ökar oUkamycket. Priseffekten är beräknad som exportprisförändringen mellan årenmultiplicerad med exportvärdet föregående år, minus molsvarande importprisförändringmulfiplicerad med importvärdet. har denna prisef-fekl givit ettposkivt bidrag tiU handelsbalansens förändring. blev effekten mindre änfidigare, bl.a. lill följd av att exportpriserna på massa och sågade trävarorföll. I prognosen har det fömtsätts att svenska förelag driver enförsiktig prispolifik. Resultatet blir en viss negafiv effekt påhandelsbalansen av att exportpriserna stiger långsammare än importpriserna.Häri ingår emellertid inte de positiva effekterna av alt oljepriserna väntasfalla. Dessa redovisas i stället i samband med oljehandeln. Till bilden av prisutvecklingen hör också denkonkurrenskraflsförsäm-ring som uppkommer genom att svenska företag höjerpriserna mer än konkurrentema.Minskad konkurrenskraft medför sänkt exportvolym och Prop. 1985/86:100 höjdimportvolym. Effekten av delta visas längre ned i tabellen. 1.1mellan prishöjningar och utrikeshandelns volymer är emeUertid komplext dårelativprishöjningar ger volymeffekler med upp till eftersläpning. av den anledningen inle meningsfullt all lägga samman pris-ochkonkurrenskraftseffekterna, för atl erhålla elt värde på konkurrenskraftenssamlade belydelse. Sammantaget gav skUlnadema mellan inhemsk ochutländsk efterfrågeutveckling, vilka kan tolkas som skiUnader i konjunkturfasmellan och ufiandel, etl slort posifivt bidrag tiU handelsbalansen1984. Den starka efterfrågeökningen i Förenta statema är den viktigasteenskilda förklaringen till delta. Efterfrågeökningen i lillsammans medavmattningen i ufiandel medförde alt nettoeffekten på handelsbalansen blevnegativ 1985. väntas en avmattning av den inhemska efterfrågeökningeni och bidraget lill handelsbalansen vänlas därför återigen blipositivt. Konkurrenskraftsutvecklingens inverkan påhandelsbalansen har beräknats huvudsakligen utifrån demarknadsandelsfunktioner använder i skt prognosarbete.Marknadsandels- och kostnadsutvecklingen har redovisats ovan. Av tabell 3:5framgår hur konkurrenskraflsför-ändringarnas volymeffekler påverkathandelsbalansen. gav konkurrenskraflsförsämringen ett negativtbidrag till handelsbalansen på . Även 1986 väntas en lika slorförsämring, huvudsakligen beroende på eftersläpande effekter av lidigare årsrelalivprishöjningar. Utrikeshandeln förändras lill viss deltrendmässigt. För importens del är orsaken den ökade intemationella specialiseringen.Följden är att importen växer långsiktigt snabbare än den inhemska efterfråganvilkel verkar försämrande på handelsbalansen. kompenseras dock av altsamma process pågår i andra länder, vilkel höjer marknadsfillväxlen för densvenska exporten. exportmarknadsandelar minskar däremoi trendmässigtpå gmnd av atl nya exportörer, t.ex. NIC-länderna, tränger in påvärldsmarknaden. De trendeffekler som visas i tabellen beror aUtsåhuvudsakligen på långsiktiga förändringar av den internationella arbetsfördelningen.Det är däremot oklart om bytesbalans Irendmässigl försämras om bådeBNP-ulveckling och kostnadsutveckling är densamma i som i OECD-området. Handelsbalansens utveckling beror också avtillfälliga faktorer. Hit hör nettoexporten av fartyg vilken bidrog till atlförsämra handelsbalansen med . 1985 men beräknas ge ett positivtbidrag på . Bytesbalansenförsämrades från ett överskott på . 1984 tUl ett underskott på . Bland annat tUl följd av minskade kostnader för oljeimporten väntas bytesbalansunderskottet reduceras fill . Hur handels- och tjänstebalanserna väntas bidra lill denna förändring har redovisats ovan. Tabell3:6 Bytesbalansen Prop. 1985/86: 100 Miljarderkr., löpande priser. Export av varor Import av varor Handelsbalans enl. H-stat Korrigeringspost' Handelsbalans enl. - 3,0 7,1 9,3 -23,6 9,4 -27,1 -30,8 -10,3 -28,4 'Korrigering av handelsstatistiken. Transfereringsbalansen gav ett underskott på hela30,. 1985, vUket var en försämring med . Bland de ingående posterna var det framför aUl räntenettot som bidrogtill underskottet. Räntenettot uppgick tiU -21,. 1984 och steg1985 tUl -22,. Försämringen var en följd av alt räntorna steg ochalt läneslockarna ökade, men framför alll av att dollarkursen gick upp kraftigti början av 1985. En förbättring av räntenettot med . fömtses1986 till följd av lägre genomsnUtlig dollarkurs. Den genomsnilfiigalåneräntan antas vara oförändrad . Däremot kommerbytesbalansunderskotlen 1985 och 1986 att innebära höjda lånestockar, vilkel isig ökar ränteutgifterna. Prognosen i den preliminära nationalbudgetengrundas på ell antagande om oförändrade valutakurser . En sänkning avden genomsnittliga dollarkursen 1986 med tiU . skulle förbättrabytesbalansen för året med ca , under förutsättning av oförändratvalutaindex. på räntenettot och 0,3 miljarderkr. på förbättrat bytesförhållande. Konsumentprisindex uppgång skulle ocksåbegränsas med 1986. Oljemarknaden har den senasle liden varit instabiloch det är alltid svårt att förutse oljeprisernas utveckhng. I prognoserna harantagits alt genomsnittspriset för råoljeimport minskar från 27 dollarper fat 1985 fill per fal 1986. En nedgång i oljepriserna med 1dollar per fat beräknas förbättra bytesbalansen med . och minskakonsumentprisernas ökning med 0,. 4 Industrin Prop. 1985/86: 100 1.1 4.1 Produktion,produktivitet och sysselsättning Industriprodukfionenhar stigit med i genomsnitt 5,. Exporten, somutgör av produktionen, har varit drivkraften bakom ulvecklingen.Produktionsökningen är internationellt sett kraftig. Devalveringen i oktober1982 medförde att induslrikonjunk-luren fick ett kraftigare avstamp i Sverigeän i . var det i första hand inhemskamaskininvesteringar och lagemppbyggnad som drog upp produktionen medanexportens bidrag var litet. väntas exporten ge ett något starkarebidrag tiU produk-tionsfillväxten medan bidraget till den inhemska efterfråganfrån maskin-och lagerinvesteringar beräknas bli mycket svagare. Notabelt är altsvensk verkstadsindustri inte fär några större produktionsimpulser från den privatakonsumtionen. Konsumtionsvaruindustrin är liten i och det gäller ävenkapilalvarusidan. Imporlläckagel blir därför mycket stort vid en ökning avhushållens kapitalvaruköp. Verkstadsindustrin har visal en jämn och högproduklionsökningstakt . Branschen bedöms fortsätta attsvara för merparten av produktionstiUväxten 1986. Svensk verkstadsindustri är iovanligt stor utsträckning investeringsvaminriktad och bör dra fördel av deninternationella investeringsuppgången i näringslivet. En gynnsamväxelkursulveck-linggenlemot huvudkonkurrenten är en annan faktorsom kan verka positivt . Skogs- och stålindustrin har däremot fällvidkännas produktionsminskningar 1985. Produktionsnedgången väntas upphöra 1986men någon egentlig tillväxt beräknas inte komma till stånd. Den starka produktionsuppgängen åstadkoms fram tillmillen av 1984 med produktivitetsvinster medan sysselsättningen fortsatte allsjunka. Resursutnyttjandet var tämligen lågt inför devalveringen hösten 1982men har därefter kontinuerligt stigit. Produklivitetsvinstema har dock intebara uppnåtts genom bättre resursutnyttjande utan också genom nedläggning avlågprodukliva rörelser. På sikl är det önskvärt att nedläggningstakten kandämpas om industrisektom totalt sett skall kunna växa i den svenska ekonomin.En fömtsättning för detta är bestående god lönsamhet. Den nedläggningshotadeindustrin torde dock vara relativt liten . Kapacitelsuinyltjandel var under hösten 1985maximalt högt i delar av verkstadsindustrin medan skogsindustrin redan under1984 torde ha passerat kulmen. Totalt sell låg resursutnyttjandet på enhög nivå i industrin (diagram 4:1). Det stadigt höjda kapacitetsutnyttjandet är en avorsakerna tiU att produktionskapaciteten byggs ut i industrin.Realkapitalstocken bedöms återigen öka 1985 och 1986 efler avnedgång, då kapitalförslitningen översteg bruttoinvesteringarna. I detlasammanhang bör påpekas att industrins investeringsmönster successivtförändrats. Relativt sett större resurser satsas på forskning och utveckling,internationeU marknadsföring, direklinvesleringar utomlands elc. Industrinsframtida produktionskapacitet kan därför inle enbart bedömas utifrån destatistiskt lättast mätbara fasta bruttoinvesteringarna. Diagram 4:1 Kapacitetsutnyttjande och antal sysselsattainom industrin Kapacitets utnyttjande 1000-tal Procent sysselsatta Prop.-1985/86:100Bil. \ /\ V \ / \ \ \ -''' Svensk industri torde liggaförhållandevis väl framme vad gäller de mer mjukvarubelonade investeringarna.Där finns emellertid också problem, särskilt vad gäller tillgången påkvalificerad arbetskraft. Teknikerbristen är omvittnad, men även behovel avarbetare är svårt all tUlgodose på vissa orter. Här återfinns sannolikt en avorsakerna lill kostnadshöjningarna i industrin. Expansionen har sedan mitten av1984 resulterat i ökad sysselsällning (tabell 4:1). Av de drygt 80000 personersom lämnade industrin åren Tabell 4:1 Produktion, produktivitet och sysselsättning iindustrin 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 -1,2 -3,5 0,3 -3,7 -0,8 2,5 -3,2 7,4 -2,2 Källor: , stafisfiska cenlralbyrån ochfinansdepartementet. Anm.: Produktiviteten är här definierad somförädlingsvärde per fimme. I tabell 4: 2 och i nedanstående tablå ärproduktiviteten däremot beräknad som bruttoproduktion . Vidare avsertabell 4:1 tillverkningsindustri och gruvor medan tabell 4:2 och tablån avserfillverkningsindustrin exkl. varv. 1980-83beräknas industrin ha tagit tillbaka ca 40000. Produktionsökningen 1986 bedöms bli svagare än 1985 och sysselsättningen kan inleberäknas öka som . Branscherna utvecklas emellertid olika.Verkstadsindustrin kan behöva anställa, mer folk medan produktionsminskningeni råvamindustrierna inte slår igenom på sysselsättningen. Det ärdärför troligt att industrisysselsättningen genomsnittligt kommer att ligga påen något högre nivä 1986 än 1985. Prop.1985/86: 100 Bil. Den gynnsamma produktionsutvecklingen medförde,som nämnts, alt arbetsproduktiviteten sleg kraftigt. Även vid jämförelse med deutländska konkurrenterna var produktivitetstillväxten framför allt 1983 god,vilket framgår av nedanstående tablå. Produktion per arbetad timme inom tillverkningsindustrin,fasta priser 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 A«m..-Se tabell 4: 1. -0,1 -1,5 -1,4 -1,0 Produktivitetsökningarna förstärktedevalveringarnas gynnsamma inverkan på konkurrenskraft och lönsamhet. Åren1983 och 1984 innebar kraftiga vinstökningar för industrin.