prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För atl klara de nuvarande framkomlighetsproblemen underbråd lid och den förväntade ökningen av efterfrågan krävs bäde storainvesleringar och omfattande personella åtgärder samt förändringar itaxesystemet. En bidragande orsak till att framkomlighetsmålet inte klarats ialla delar av landet är att haft olillräckliga personalresurser påvissa kompetensområden för alt klara ökade investeringar i nätet pågmnd av den starka trafiklillväxlen, moderniseringen av nälel (l.ex.konvertering till ) och in- och omkopplingar av förbindelser i nälel. Under1985/86 görs stora satsningar på att öka de personella resurserna och attutnyttja nya ADB-slödda planerings- och samordningshjälpmedel. Jag anser det viktigt alt televerkel i denna periodav ytterst snabb efterfrågeökning får möjlighet atl bl. a. med invesleringarmöta efterfrågan så all inle nättjänsternas kvalitet försämras. Efterfrågan -mätt i antal samtalsmarkeringar - ökade /85 mol lidigareförutsedda . (Tillväxten har lidigare varit .) För kommandeår har prognoserna därför justerats upp från lill 5%åriig tillväxt. Telenätet måste dimensioneras så att del har kapacitet atlklara trafikloppar med en mycket liten andel avvisade anrop. I situationer närkapaciteten är otillräcklig utlöses en ond cirkel där en allt slörre del avkapaciteten utnyttjas för kopplingsförsök som inte lyckas. Om den nya tekniken las tillvara pä rätt sällkommer atl kunna erbjuda en mångfald nya och avancerade teletjänstertill glädje för företag och hushåll såsom beskrivs i verkels treärsplan.Sverige kommer då atl kunna behålla sin ställning som ett föregångsland påteleområdet. Den föreslagna omfatlningen av invesieringarna ärbetydligt högre än i föregående treärsplan. har lidigare redovisals förriksdagen i tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelårel 1985/86. Medhänsyn lill vad jag anfört anserjag att denna ökning av investeringsnivånliksom inriktningen av invesieringarna bör godkännas även för den kommandeplaneringsperioden. Jag föreslår att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att besluta om mindre avvikelser. investeringar i löpande priser 1985/86: 100 Sell har telefontaxorna ulvecklals betydligt långsammare änkonsumentprisindex och ligger på en inlernationellt sell mycket låg nivå. Enorsak till den gynnsamma prisutvecklingen är alt produktivitetsutvecklingenvarit hög. indexför telefontaxor och konsumentprisindex Index1974/75:100) Arbetsproduktivitetenhar ökat med den senasle femårsperioden män som intäkter ifasla priser per anställd. I planen för 1986-89 förutses i del närmaste sammasnabba produktivitetsutveckling. Orsakerna till den gynnsamma utvecklingen ärbl. a. den nya tekniken inom tele- och dataområdet som innebär mindre krav påarbetsinsatser. En annan orsak är att efterfrågan ökat så snabbi. Enfortsall låg prisutveckling är självklart eftersträvansvärd och produk- Prop.1985/86: 100 livitetsutvecklingen talar för en sådan. I nuvarande situafion medmycket Bil. 8 stora invesleringar och krav på hög självfinansieringsgrad kommerdock televerkets priser alt behöva höjas något mer än tidigare och ungefär itakt med konsumentprisindex. Med en lägre ökningstakt för telepriserna skulleräntabilitet och soliditet bli lidande. Ulvecklingen av prisnivån under treårsperiodenbör därför enligt min mening kunna accepteras. Del bör i sammanhangetframhållas alt en högre prisnivå lorde dämpa efterfrågan någol och därförmedföra ell minskat behov av kapacitetshöjande nätin-vesteringar. Regeringen har med anledning aven framställning från medgett att verkel höjer taxorna den Ijanuari1986 på så sätt all hushållen i genomsnitt får en höjd telefonkostnad.Den medgivna höjningen är avsevärt lägre än vad begärt och eltuttryck för regeringens vilja alt dämpa prisutvecklingen. Genom all höjningenbegränsats i förhållande lill leleverkels förslag kommer räntabiliteten förbudgelårel 1985/86 all bli något lägre än det av tidigare angivnamålel på real räntabilitet. Soliditeten kan också bli något /86 än vad Ireårsplanen innebär. Jag återkommer i del följandelill räntabilitets- och solidilelsutvecklingen. I leleverkels framställning om teletaxorna redovisasockså etl förslag fill långsiktig inriklning av taxepolitiken. Bakgrunden tillförslaget är bl.a.all den tekniska utvecklingen enligt verkel tenderar all föramed sig ökad konkurrens både i fråga om utrustning och nättjänster. Koslnadernaför telekommunikation blir alllmer oberoende av avstånden. En översynav principerna för teletaxorna har påböriats inom kommunika-fionsdepartementel. Soliditetendefinieras här som det egna kapitalet, verkskapitalel, vid slutet av budgelårelsatt i relation till totalkapitalet. En hög soliditet innebär all verksamhetenär mindre beroende av förändringar i upplåningsmöjligheter och räntor övervilka inte har kontroll. Verket har också med en hög soliditetbättre möjligheter all möta resultatförsämringar. En hög soliditet bör därföreftersträvas. För atl undvika atl arbetsfördelningen inomkoncernen i fråga om finansiering påverkar jämförelsen redovisas nedanulvecklingen av soliditeten för leleverkskoncernen som helhet. I och med planenför 1986-1989 har övergått från atl redovisa, den genomsnittligasoliditeten lill att i stället redovisa soliditeten vid slutet avvae år. är den gängse metoden och eftersom kapital intefluktuerar krafligl under årel är metoden lämplig. Jämförelsesiffrorna avseendeföregående treärsplan har justerats med hänsyn till detla. Soliditet enligt Budgetår" 63,65, 1985/86: 100 Bil.8 ' Med hänsyn till regeringens beslut om taxorna 1985-10-31kan soliditeten /86 bli något lägre. Från den Ijanuari 1987 kommer att ha kalenderåretsom redovisningsår. En orsak lill den sänktasoliditeten är den likviditelsindragning på 450 milj. kr. som regeringenbeslutat om. En annan viktig anledning lill all soliditeten nu beräknas blilägre än i föregående treärsplan är de ökade investeringarna som till viss dellånefinansieras. Lånefinansieringen har det goda med sig atl den spridererforderlig finansiering från kunderna över investeringarnas livslängd.Prisnivån för tjänster kan därmed utjämnas över liden. Enjämförelse mellan investeringarna och upplåningen för koncernen enligtföregående resp. ny treärsplan framgår av tabellerna. Genom atl räntabilitetenblev lägre än planerat /85, vilket jag återkommer fill, harmöjligheterna atl självfinansiera investeringarna med "vinstmedel"minskal vilkel också bidragit lill den höjda lånevolymen och därmed lill densänkta soliditeten. Regeringens beslut om teletaxorna kansåsom jag nämnt innebära en viss ytterligare sänkning i förhållande lillteleverkets plan. Televerkskoncernens investeringar i löpande priser (milj.kr.) Enligt treårsplan 1985/86-1987/88 Enligt ny plan för 1986-1989 5 934 5 296 Televerkskoncernens utestående lån 1 1984/8! ) 1985/86 1986/87 1987/88 1989 Enligt treårsplan 1985/86-1987/88 Enligt plan för 1986-1989 För atl framöver upprällhålla en hög självfinansiering avinvesteringarna planeras priserna höjas i någol snabbare takt änlidigare vilkel innebär all de kommer alt höjas i ungefär samma takt som konsumentprisindex.Trots della minskar alltså soliditeten. Utan en sådan minskning skulle prisernanu då investeringarna planeras öka slarkl behöva höjas mycket kraftigt. Avvad jag nämnt framgår alt det finns konkurrerande mål för telever- Prop.1985/86: 100 ket. Enligt min uppfattning är en hög soliditet av slort värde.Della värde Bil. 8 får dock vägas mol värdet av hög service i nälel, en dämpadprisutveckling och en utjämning av priserna över fiden. Med hänsyn tillleleverkels nuvarande ekonomi, efterfrågebilden och den gynnsamma tekniska ulvecklingenanserjag att verket även långsiktigt bör ha en sådan ekonomisk styrka atl enviss nedgång i soliditeten tillfälligt bör kunna accepteras. Soliditeten kommeralt efler en bollen på enligt planerna åter all sliga. Den är iförhållande till vad som gäller för andra förelag mycket hög. Enligt min meningbör verket inrikta sin planering på att soliditeten för televerkskoncernenlångsiktigt bör vara . Vid tillfälliga investeringstoppar börsoliditeten kunna sänkas. Statsmakternahar ell krav på all alll kapital som används i verkel skall ge enrimlig avkastning. Avkastningskravet är satl med hänsyn till avkastningskravenför kapitalanvändning i andra delar av samhällel. De pengar som används iteleverket skall i genomsnitt och på lång sikt inte ge sämre avkastning där änom de användes på annat håll. Under /85 klarades inle det avriksdagen fastlagda målel på real avkastning. Nominelll klaradesavkastningskravet men lill följd av att inflafionen blev högre än beräknat blevden reala avkastningen för tiegaliv - (-0,). Inle heller /86 beräknas såsom jag nämnt tidigare avkastningskravet kunnaklaras men fr. o. m. , då laxehöjningen per den Ijanuari fåttsin fulla effekt, bör dock kravet kunna uppfyllas. För resten av planeringsperioden räknar verket medatt kunna uppnå en högre avkastning än kravet på real avkastning på egetkapital. Det sker bl. a. genom atl prishöjningarna följer med konsumentprisindex.Därigenom skall avkastningskravet, sett över , kunna uppfyllas. Televerketsindustriverksamhet bedrivs dels inom verket i induslridivi-sionen, dels i detav staten via helägda akfiebolaget . Industriverksamheten omfattar således bådeleleverksanställda och anslällda i aktiebolag. Televerkel har för regeringenredovisat resultatet av de förnyade överläggningar med de fackligaorganisationerna som förutskickades i propositionen (1984/85:158) om vissatelefrågor och föreslagil aft induslridivisionen överförs till bolagsform. I överläggningar mellan ledningen för ochStatsanställdas Förbund har parterna kommit överens om vissa nödvändiga förändringar i fömtsätt ningarna för verksamhet. Bl.a. måsle kunna använda över skottsmedel för att utveckla nya produkter avsedda för en marknad både inom och utom . Reglerna rörande särkostnadsredovisning av 151 konkurrensutsatlaprodukter måste vara anpassade för ovanstående Prop. 1985/86: 100 Vidaremåsle enligt parterna kunna använda prispoli- Bil. tiken som ell vapen imarknadsföringen av Teliprodukter och även på annal sätt jämställas medell industriföretag utan hinder av särkostnadsre- Vid ulformningen av regler och förordningar avsedda förmyndigheter måste hänsyn tas till industrins Parterna är också överens om all de nuvarande reglerna för mervärdeskatt bör sesöver. Slor enighet föreligger således om vilkaförändringar som krävs för att skall kunna verka framgångsrikt iframfiden. Däremoi är inle enigt med om altsnabbaste vägen alt uppnå dessa förutsättningar är alt hela verksamhelbedrivs i bolagsform. Förbundet anser att erforderliga åtgärder kan genomförasutan all verksamhetsformen förändras. ,Svenska Industritjänslemannaförbundel, ,/vid och stödjerenligt förslaget alt induslridivisionen ombildas till bolag.Statstjänstemannaförbundet har framfört alt förbundet inle stödjer en bolagsbildningmed mindre än all de viktigaste frågorna i anställningsvillkoren blirtillfredsställande lösta. Jag delar uppfattningen alt vissa förändringar iTelis verksamhetsförut-sätlningar är nödvändiga. Jag finner del dämlöver angelägelall industriella verksamhel bedrivs i enhetlig form. Med hänsynlill atl del rör sig om affärsverksamhet som i ökande grad bedrivs undermarknadsmässiga villkor ulan väsenlliga mål eller restriktioner ulöver de rentföretagsekonomiska finner jag att aktiebolagsformen är den naturliga. Jagföreslår därför all televerkel skall få medgivande att ombildainduslridivisionen till bolag den genom alt sälja denna lillTeleindustrier AB till bokfört nettovärde, dvs. tillgångar minus skulderinklusive uppbyggda reserver. Nettovärdet beräknas uppgåtill ca 300 milj. kr. Anställnings- och lönevillkoren för de anställda somberörs av ombildningen är förhandlingsfrågor för parterna. I liknande fall hardet visat sig möjligt atl uppnå enighet kring dessa frågor. Jag fömtsätter atlvederbörlig hänsyn las lill de anställdas intressen. Såsom jag framhållitlidigare skall den verksamhet som bedrivs i verkets bolag vara inordnad i enkoncern-strategi. och ledning har således ansvaret förhela koncernens verksamhet och för all de samlade resurserna används påeffektivast möjliga sätt. Regeringenhar lillsalt en utredningsman som utreder leleverkels uppgifter i fråga om kravslällning, provning och godkännande av utmstning som är avsedd all anslutas till telenätet. Även myndighetsuppgifter på radioområdet - främst förvaltningen av radiofrekvenser - prövas av utredaren. Ulredningen skall vara avslutad . skall en delrapport lämnas avseende radioområdel. 3.4 Anslag Prop. 1985/86: 100 8 H 1. 1985/86Anslag 11330000 1986/87Förslag 12000000 För budgelårel 1986/87 föreslår jag alt 12 milj.kr. anvisas för ändamålet. Medelsbehovel avser investeringar förreservtelefonnälel, förstärkta lokaler, radio, malerialförsöoning i krig ochteleverkets ledning i krig. Beloppel får också täcka kostnader förfunktionsövning och skall inte tillföras statskapitalet. Medhänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna vad jag har förordal rörandeinriktningen och omfatl ningen av verksamhet och investeringar Ijuli 1986 - och att bemyndiga regeringen alt besluta om avvikelser därifrån, 2. godkänna att leleverkelsverksamhel skall inriktas på de solidi-lets-, räntabilitets-, prisnivå- ochservicemål som jag förordat för perioden Ijuli 1986 - , 3. lill Försvarsinvesteringar vidteleverket för /87 anvisa ell reservationsanslag på 12000000kr., 4. bemyndiga regeringen aft medgealt leleverkels induslridivision överförs fill bolagsform den 1 januari 1987på del sätt som jag har förordal. I. Transportstödm. P"""?-/se-. 1984/85Utgift 14779000 1985/86Anslag 15442000 1986/87Förslag 16857000 () har enligt sin instruktion(SFS 1979: 1037, ändrad senast 1984:480) uppgifter inom i huvudsak följandeområden o trafikplanering ohandikappanpassning av kollektiva färdmedel o riksfärdtjänsl oenergihushållning inom transportsektorn o beredskapsplanering inomtransportsektorn o drivmedelsransonering o statsbidrag till kollektivtrafik oyrkestrafikfrågor o transportstöd TPR leds av en styrelse. I styrelsen ingårgeneraldirektören och sju ledamöter som företräder och näringslivet.Till TPR är knutet två rådgivande delegationer, nämligen en för riksfärdtjänsloch handikappanpassning saml en för beredskapsplanering m. m. Vidare finnsolika samrådsgmpper bl. a. för yrkeslrafikfrågor och trafikplaneringsfrågor. TPR:s arbetsuppgifter på yrkeslrafikområdetfinansieras delvis genom avgifter. Avgiftema redovisas på statsbudgetensinkomstsida och beräknas uppgå till ca 2 milj.kr. för nästa budgetår (1984/851,8 milj.kr. Dettrafikpolitiska målet är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landetsolika delar en tillfredsställande trafikförsörjning lill lägsia möjligasamhällsekonomiska kostnader. Denna målsättning och utvecklingen inomtransportområdet har inneburit atl ökade krav har kommit alt ställas på TPR:sverksamhel. Effektivitetsmålet i trafikpolitiken innebär atlresurserna inom trafiksektorn skall utnylljas så rationellt som möjligl. Ensamordning är därmed nödvändig mellan Irafikgrenarna så att onödigöverkapacitet inte uppslår. I enlighel härmed medverkar TPR i flera projekt somsyfiar till alt underlätta samordningen och öka möjlighelerna till ett bättreresursutnyttjande inom transportsektorn. Genom planeringsunderlag,modellstudier m. m. initieras genom TPR:s försorg en trafikplanering i länenmed en inriklning mot sysselsättnings- och näringslivsfrågor. Samarbele skerdärvid med statens industriverk, länsstyrelserna, berörda kommuner och med deregionala utvecklingsfonderna. Syftet med projektverksamheten är atl klarläggaproblem t. ex. flaskhalsar i trafikförsöriningen och utarbeta ålgärdsprogramför att förbättra transportförhållandena för enskilda och näringsliv. EnligtIrafikpoliliken skall vidare en samhällsekonomisk grundsyn vara 154 vägledande så afttransportsektorn utformas så alt den bidrar till att resur- Prop. serna utnyttjas effektivti samhället som helhet. Delta medför atl samord- Bil. ningen mellan olikasamhällssektorer måste säkerställas vilket TPR söker främja genom olikaplaneringsakliviteter. TPR fångar vidare genom bl. trafikpolitiska analyserupp viktiga stmklurförändringar inom näringslivet och samhällel och derasframlida konsekvenser för transportsektorn. Del trafikpolitiska målet har också erfördelningspolilisk inriktning. En tillfredsställande transportförsörjning sessom en förutsättning för all uppnå en balanserad befolkningsutveckling iskilda delar av landet. TPR:s verksamhet är när det gäller bl.a. transportstödknuten lill aft uppfylla denna målsättning. I begreppet tillfredsställandetrafikförsörjning ligger också att handikappade och äldre skall så långtmöjligl kunna della i arbeie och samhällsliv på samma villkor som andramedborgare. En viktig uppgift för TPR är därför all göra de kollektivafärdmedlen mer lillgängliga och atl utveckla riksfärdtjänslen. TPR har i anslagsframställningen gjort enavstämning av hur långt arbetet med handikappanpassningen kommit. Avredogörelsen framgår alt föreskrifter nu finns för hur de flesta färdmedelskall handikappanpassas. Dessa föreskrifter får omedelbar verkan för nya fordonmen, med hänsyn lill fordonens förhållandevis långa livslängd, fårföreskrifterna fullt genomslag först längre fram i liden. Anpassningen skersåledes planenligt och år kommer enligt TPR äldre och handikappadepersoner att i ökad utsträckning få förbättrad tillgång till kolleklivafärdmedel. För all uppfylla och utveckla den trafikpolitiskamålsättningen har vidare TPR fått en rad regeringsuppdrag. Gemensamt för dessauppdrag är i många fall all de syftar till alt uppnå effektivitetsvinster ochge samhällsekonomiska och statsfinansiella besparingar. Som exempel härpå kannämnas uppdrag om långväga busstrafik, riksfärdtjänslen, Gotlandslrafiken,transportstödet och taxitrafiken. TPR konstaterar mot denna bakgrund all rådetsverksamhet på en rad saft bidrar till alt skapa förutsättningar för effektivaoch rationella transporter i enlighel med de trafikpolitiska målen.Statsmakternas strävan att förbättra resursutnyttjandet och effektiviteten itransportsektorn innebär också att kraven på TPR:s verksamhel ökar. TPR;sförslag för /87 kan sammanfattas enligt följande: Huvudförslaget innebär för entreårsperiod en minskning av anslaget med 780000 ki. Förslaget förutsätter altverksamheten skärs ned inom främst området för energihushållning ochadministrationen för riksfärdtjänsten. TPR avstyrker atl förslaget genomförs m.h. t. att icke önskvärda samhällsekonomiska konsekvenser skulle uppstå och därmed inle heller skulle kunna uppfylla sina instmktionsmässigaåligganden. TPR hänvisar i sammanhanget vidare till de besparingar manåstadkommit inom riksfärdtjänsten genom minskade kostnader för administration.Dessa besparingar på , redovisas under anslaget 14. Pris- och löneomräkningberäknas lill . På yrkeslrafikområdet svararTPR för förhandlingar med andra stater om internationella vägtransporter. Iarbetet ingår bl. a. all pröva frågor om tillstånd,medverka vid ingående av avtal på regeringsnivå och aft föra 155 förhandlingar rörandetillämpningen av sådana avtal. Verksamheten är helt Prop. 1985/86: 1(X)självfinansierad genom de avgifter TPR lar upp lill statsverket förtillstånd Bil. 8 till internationell trafik. För att möta samhällets,transportnäringens och näringslivels krav på TPR;s medverkan att hävda sig påden internationella Iransportmarknaden begärs en ytteriigare handläggartjänstför . Enligt riksdagensregionälpolitiska beslul har transportstödet lill Norrlandutvidgats med stöd för persontransporter och datakommunikation. TPR begär förändamålet två nya tjänster saml medel för administration och dalabehandling. För informationsinsatser förenergihushållning begärs . för vart och etl av budgeiåren 1986/87 lilloch med 1988/89. Därmed kan ambitionsnivån bibehållas ungefär oförändradjämfört med innevarande år m.h.t.de medel som statens energiverk för närvarandestöder TPR:s energiprogram med. För särskilda insalser inomtotalförsvarels civila delar begärs sammanlagl . Merparten av medlen föreslås användas för all fortsättautvecklingen av elt nytl syslem för drivmedelsransonering (). Iförslaget ingår vidare utbildning av beredskapsplanläggande och krigsplaceradpersonal hos civilbefälhavare och länsstyrelser (. ), en studie avsårbarheten i datoriserade transport-planerings- och ledningssystem inomåkerinäringen (. ), produklion av dalalistor med fordonsuppgifleranpassade för länsslyrelsernas krigslransportplanläggning (.) samlunderhållsavlal för radioutrustning avsedda för länsstyrelsernastransportledning i krig (. Jagkan konstatera att TPR:s verksamhet bidrar lill alt skapa förutsättningar föreffektiva och rationella transporter i landets olika delar. TPR medverkardärmed lill att förverkliga den trafikpolitiska målsättningen om entillfredsställande trafikförsörining lill lägsia möjliga samhällsekonomiskakoslnader. Rådels verksamhet ger också på flera sätt upphov till slatsfinansiellaoch samhällsekonomiska besparingar. När det gäller de reformförslag TPR fört fram anserjag del viktigt att främja den svenska transportnäringen och vårt näringslivsmöjligheter all göra sig gällande på det internationella området. Det är ocksåav slor belydelse all Irafiken över gränserna kan ske smidigt och rationellt.Jag bedömer därför TPR:s förslag om ylleriigare insalser på yrkestrafikområdetsom angelägel. Jag tillstyrker därmed att TPR:s funktion för yrkeslrafikfrågorförstärks med en ijänsl. För all förena ekonomiskl ansvar med planeringsansvarförordar jag vidare att TPR fortsäftningsvis får direkt disponera de medel somlidigare anvisats över departementets anslag för reskostnader i samband medinlernalionella förhandlingar med främmande stater. Finansieringen av denylleriigare tjänsten saml av reskostnaderna förutsätts ske genom de avgifterTPR tar upp till statsverket för tillstånd lill inlernalionell trafik. TPR:s förslag om en förstärkning av arbetet medtransportstödsfrågor är en följd av regionälpolitiska beslut . detnya stödet för persontransporter och datakommunikation med Malmfälten kräversom framgick av delta beslut extra resurser för handläggningen av ochinformalion om stödsystemet. Jag tillstyrker därför TPR:s förslag och förordaratt motsvarande medel innehålls från anslaget 12. Transportstöd för Norrland.Jag förutsätter alt hanteringen av de nya stödformerna kan skötas på etlsmidigt och obyråkraliskt sätt. Vad gäller TPR:s förslag om ökade insatser förenergihushållning på transportområdet kan konstaleras atl transportsektorntenderar att svara för en allt slörre andel av energiförbmkningen i samhället.Vikten av energibesparing på transportområdet är vidare desto mer viktig dåförbrukningen nästan helt utgörs av importerade oljeprodukter. Enligt energipoliliska beslul våren 1985samverkar TPR tillsammans med omenergihushållningsåtgärder. görs en gemensam satsning på att minskaenergiförbrukningen på transportområdet där bidrar med drygt500000 kr. Jag anser atl behovet av ökade medelsinsatser fårprövas på samma sätt av lillsammans med . Ja& ärdärför inle beredd all särskilt uppräkna TPR:s anslag för ändamålet. Prop.1985/86:100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (9315 000) (+ 906000) (-H 906000) För ålgärder i fråga om försörjningsberedskapeninom totalförsvarets civila delar harjag, efler samråd med chefen förförsvarsdepartementet, godtagit TPR:s förslag. Delta innebär atl sammanlagt710000 kr. bör anvisas som en engångsanvisning samt . för drift- ochförvaltningskostnader. Genom TPR:s arbete främjas effekfiviseringar itransportsektorn. Den rad utredningsuppdrag som TPR ålagts innebär ocksåsamhällsekonomiska och statsfinansiella besparingar. TPR har vidarerationaliserat handläggningen av riksfärdtjänslen innebärande en besparing påca . Mol denna bakgrund anserjag atl TPR bör undantas från ytterligarebesparingar under budgelårel 1986/87.