prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — j)produkt, härrörande från sojabönoroch hänförlig till tulltaxe-nunmer 19.02 eller 23.04, k)produkt, hänförlig till tulltaxenummer 21.07 B, 1)naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit ochfosfatkrita hänförliga till tulltaxenummer 25.10, ammoniak hänförligtill tulltaxenummer 28.16, kalium-och kalciumpolyfosfater(inbegripet meta- ochpyrofosfater), kaliumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat (dikalciumfosfat)hänförliga till tull taxenummer 28.40 samt gödselmedeloch andra produkter hänförliga till tulltaxenummer 31.01-31.05. 1985/86:166 2 e) vete,korn, havre och råg som an vändes för tillverkning av mjöl,gryn, flingor, malt eller liknande produkt, f) stärkelseeller stär/.elseprodukt som erhålls ur annan vara änpotatis, h)_,fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk ellerhjvsdäggdjur eller ur fettråvara,hänförlig till tulltaxenummer 12.01. 12.02 och 21.03(fettvaruavgift), i)oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnesur frön och frukter, j)produkt, härrörande från sojabönoroch hänförlig till'tulltaxenummer 19.02 eller 23.04, k)produkt hänförlig tVil tulltaxenummer 21.07 B, 1)naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit ochfosfatkrita hänförliga till tulltaxenummer 25.10, ammoniak hänförligtill tulltaxenunmer 28.16, kalium-och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- ochpyrofosfater), kaliumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat (dikalciumfosfat)hänförliga till tulltaxenummer 28.40 samt gödselmedeloch andra produkter hänförliga till tulltaxenummer 31.01-31.05, m)ämnen eller beredningar som äravsedda att användas till skydd mot egendomsskada, sanitärolägenhet eller annan jämförbarolägenhet, förorsakad av växter,djur, bakterier eller virus (bekämpningsmedel), samt ämneneller beredningar som med hänsyn till sina egenskaper och användningstår bekämpningsmedel nära. Som bekämpningsmedelskall dock inte anses 1) vara, avsedd att användasvid beredning av livsmedel, läkemedel eller annan jämförbarvara. 2) färger,fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas förett annat ändamål än som avses i förstameningen, om inte varornagenom en särskild benämning eller på någotannat sätt anges vara 93 avsedda som bekämpningsmedel, 7§ SPECIALMOTIVERING Prop. 1985/86: 166 Somframgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 12) föreslås bemyndigande förregeringen att besluta att tillverkningsavgift förbekämpningsmedel skall tas ut. Bemyndigandet föreslåsomfatta dels färdiga bekämpningsmedel, dels sådanaråvaror till "bekämpningsmedelsom i sig kan användas som bekämpm.igsmedel.Avsikten är emellertid att avgiften t v endast skall utgå förde färdiga bekämpningsmedel en.Avgift på råvaror avses komma i frågaendast om dessa i större utsträckning kommer i användningsom bekämpningsmedel. BILAGA 2 Prop. 1985/86: 166 Frågan omreglering av spannmålsskulden om har inte lösts.Trots LRFs begäran om förhandlingar med regeringen har några sådana intekommit till stånd. Vi kan därför inte acceptera något förslag somInnebär att joribruket belastas med amortering av skulden, så länge något resultatmellan LRF och regeringen inte nåtts om samhällets respektive näringens ansvar förunderskottet. 1985/86: 166 Särskilt yttrande av VJaiter Brangmo Alternativa former förfinansieringen av erforderlig export av överskottsproduktionenav spannmål bör sökas framöver. Härvidbör den avgiftsbelastning som nudrabbar såväl handelsgödsel som växtbekämpningsmedelslopas. Varje beskattning eller annan avgiftsbeläggning av produktionsmedel är enligt min mening negatr.a inslag i nuvarandeFinansieringsformer och i sig också stridandemot effektivitetsmålsättningen i svensk jordbrukspol it ik. BILAGA 4 Prop. SÄRSKILTYTTRANDE AV LANTBRUKARNAS FÖRHANDLINGSDELEGATION Frågan omreglering av spannmålsskulden om har inte lösts.Trots LRFs begäran om förhandlingar med regeringen har några sådana intekommit till stånd. Vi kan därför inte acceptera något förslag sominnebär att jo-bruket belastas med amortering av skulden, så länge någotresultat mellan LRF och regeringen inte nåtts om samhällets respektive näringens ansvar förunderskottet. 97 7 1985/86. Prop.1985/86: 166 Tel: Telex: 33536 : Olieväxter Bankgiro: 348-2957 Postgiro:14 9371-7 ber att till statens jordbruksnämnd, som ärvall fröstödets huvudman, få översända en utredning om vallfröstödet ocharbetet med detta. Granskningen ärett led i en återkommande utvärdering av verksamheten, men synes nu särskilt angelägenmed tanke på ett starkt behov av ytterligaremedel för att i direktiven angiven målsättning på ett tillfredsställandesätt skall kunna efterföljas. Medelstilldelningen höjdessenast 1982/83. I utredningsförslagenframgår bl a önskemål om attsnarast öka den årliga tilldelningen från till . Enligt vall frönämndens uppdrag Bifogas: 10 exemplar av vailfröutredningen BILAGA 6 Prop.1985/86: 166 Förteckningöverutredningar som presenteracs vid överlägg- ningarna (bifogas) Sammanfattningav proposition, utskottsutlåtande och riksdagsbeslut Jordbrukarnasinkomstförhållanden och jämförelse med andra grupper överskottsproduktionens påverkan påjordbri-- arnas inkomster Preliminära beräkningarav rationaliseringsvinsten inom jordbruket Införselavgiftsmedelfrån import av fodermedel m m 1985/86 Beräkning av över-eller underkompensation i förhållande till mittpriserna BILAGA 6 Prop.1985/86: 166 Prisändringarseffekter på konsumtion och regleringsekonomi Inkomstfördelningenmellan olika brukarkategorier - Rante- och etableringsstöd Modellför uppskattning av förväntat producentpris 1985/86: 166Bilaga 3 1 (7) Ink Dnr./J//jf: Prisstödet tilljordbruket i norra Regeringen gav genom beslut statensjordbruksnämnd i uppdrag att företa en översynav beräkningsunderlaget för prisstödettill jordbruket i norra . Översynenborde bl a gälla förhållandena i inland, framför allt i Storsjöområdet. Nämndenborde i samband med översynen beakta vad som anförts om ifrågavarandestöd i jordbruksutskottets betänkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken. bordevid uppdragets fullgörande samråda med lantbruksstyrelsen och senast den .15 januari1986 till regeringen inkomma med de förslagsom översynen kan föranleda. Inför nämndens ställning,3tagande har frågorna behandlats i en arbetsgrupp under ledning av nämnden. I gruppen har också lantbruksverket och () varit företrädda. Arbetsgruppen har tagitinitiativ till ett seminarium i den30 och där lantbruksnämnderna och i berörda län samt LRFcentralt var representerade. Vidare har flertalet norrlandslän besökts och länsföreträdare getts möjlighetatt framföra sina uppfattningar och visa förhållandena.Under arbetets gång har fortlöpande kontakter tagits med LRF centralt och dessnorrlandsdelegation. Arbetsgruppen har tagit fram en rapport som bifogas. Det underlag som användsför att beräkna skillnader i produktionskostnader i norraSverige i förhållande till utgörsi första hand av enekonomisk/statistisk modell. Översynen harhärvid koncentrerats till denna beräkningsmodell. En genomgång av beräkningsmodellen har gjorts vad avser såväl dessprincipiella uppbyggnad som dataunderlag. Härvidhar gruppen funnit motiverat att göravissa förändringar i såväl den principiella upp- byggnad som ifrågaom dataunderlaget. Dessa förändringar påverkar beräkningsresultatet i ringa omfattning. En särskild PM om beräkningsmodellenbifogas. Stödområdesindelningen med särskild hänsyn till förhållandena i inland Arbetsgruppen har i enlighet med uppdraget till nämnden särskiltprövat förhållandena i inland.Gruppen har tagit fram alternativ till nu gällandestödområdesindelning. Översiktligt redovisas dennaindelning i bilaga 1. Alternativetinnebär en återgång till den områdesindelning som Denna förändring påverkar såväl stödet för mjölk soii stödet för kött och fläsk.Vid detta alternativ bedöms de delar av Värmlandsoch som före den ingick i område 3 bli missgynnade i förhållande till prqduktionskostnadsnivån. Området runt Storsjöni bedöms bli överkompenserat i förhållande till produktions kostnadsnivån. Kostnaderna för detta alternativ beräknas till ca 2 miljkr i förhållande till nuvarande stödområdesindelning. Alternativelinnebär en sammanslagning av nuvarandeområde 2 A och 2 B. Denna förändring påverkarendast mjölkstödet. Detta nya område 2 kommer att bli stort till ytanmed mycket varierande produktionsförutsättningar. Vissa områden kommervid en stödnivå som motsvarar detgenomsnittliga behovet därmed att under- kompenseras medan andra klart överkompenseras.Detta alternativet bedöms bli kostsamt. Kostnaden beräknas bli ca i förhållande till nuvarande stödområdesindelning. Alternativet innebäri stort en återgång till den områdesindelning som gällde föreden . Skillnaden i förhållande till alternativ 1 är att de delar av och länsom före ingick i område 3 skulle överföras till område2. Därigenom skulle dessa delar ges ettstöd som bättre motsvarar produktionskostnadsnivån. BeträffandeStorsjöområdet gäller samma invändning som under alternativ 1. Kostnaden för detta alternativ beräknas till ca i förhållande till nuvarande stödområdesindelning. Alternativet innebärdels att ett bälte inom nuvarande område 2 B i Jämtlandsoch utmed gränsentill område 1 överförs till område 2 A och dels att de delar av och som f n ingåri område 2 B överförs till område 2 A. Förslaget innebär i detalj överföring från2 B till 2 A för följande kommuner och församlingarinom , , och . 1985/86: 166 och Adals-Lidens församlingar Av Anundsjö, och Trehorningssjö församlingar Häggenås, Lockne, Lit, och församlingar Av , Näskotls och Alsens församlingar AvAre kommun De delar som ej ingåri område 1 Av kommun De delar som ej ingåri område 1 kommun , , delar av , SödraFinnskoga, , Nyskoga, Norra Ny, Vitsands, och Lekvattnets församlingarAv kommun Detta alternativ innebären anpassning av stödområdesindelningen till produktionskostnadsnivån i de aktuella områdena och kan därför betraktas som en så långt möjligt rättvis områdesindelningi inland. Kostnaden för denna ändring beräknastill ca i förhållande till nuvarande stödområdesindelning. Arbetsgruppen förordaralternativ 4. Stödområdesindelningen med anledning av gjorda framställningar harenligt tidigare bemyndigande möjlighst attbesluta om smärre områdesändringar. och under1980-talet har framförts önskemål otisådana ändringar. Framställningar har gjorts hos regeringen,kommittén för översyn av stödet till jordbruket i norra , och statens jordbruksnämnd. Nämnden har under hänvisning till arbetet i nämnda kommittéer inte gjort någraområdesändringar inom ramen för dettabemyndigande Arbetsgruppenhar haft i uppdrag att överväga gjorda framställningar och tafram ett förslag i detta hänseende förnämndens Arbetsgruppens förslaginnebär följande: Rämmen och Gåsborn församlingarAv kommun Nyskoga, ,Vitsand, Norra Ny , , , , , och församlingar Hållnäs, Tegelmora, Tierps, Västlands, Österlövsla,och , , Films, Börsils, Forsmarks, Hargs, Hökhuvuds,, iq4 1985/86: 166 och Holms församlingarAv kommun Kostnaden för dessa områdesändringar beräknas vid nuvarande stödnivå uppgå till . Statens jordbruksnämndanser efter de förändringar som arbets gruppen föreslagit att beräkningsmodellen välfyller sin funktion som ett underlag vid överväganden om stödbeloppens storlek och GTirådesindelning. Även andra faktorer som t ex produktions utveckling, regional- och sysselsättningspolitiskaaspekter samt miljö- och naturvårdshänsyn "bör kunna beaktas. Arbetsgruppen har tagit fram 4 alternativ"tillnuvarande stödområdesindelning. Gruppen har förordatalternativ 4. Nämnden har liksom gruppen funnit attdetta alternativ genom relativt småförändringar av stödområdesindelningen i berörda områden leder till en betydande förbättring vad gäller överensstämmelsen mellan stödnivå och produktionskostnadsnivå. Nämnden föreslår nu sålunda en ändringav stödområdesindelningen i enlighet med tidigare nämnda alternativ 4 till en vid nuvarande stödnivå beräknad kostnad av i förhållande tillnuvarande stödområdesindelning. Nämnden har sedan tidigarebemyndigande att beslutiom smärre områdesändringar. Såsom framgåttav det har till följd av att nämnden under någraår inte tagit ställning till gjorda framställningar antalet icke avgjorda sådana blivit stort. Med hänsyn till det nu anförda där förslagen om ändrad områdestillhörighetblivit relativt omfattande och bör ses isamband med överväganden om stödområdesindelning för inland vill nämnden underställaregeringen samtliga ändringsförslag förprövning; Nämnden föreslår sålunda ändrad områdestillhörighet enligt följande. Värmskog Rämmen, Gåsborn Bogen Lekvattnet, , Nyskoga, Vitsand, Norra Ny Från 4 till 3 Från 3 till 2B Från 4 till 3 Från 3 till 2B Från 2B till 1 Från 2A till 1 Kostnadenhärför beräknas till i förhållande tillnuvarande stödområdesindelning. De förslag till områdesändringar medhänvisning till förhållandena iNorrlands inland och smärre områdesändringar beräknas sålundauppgå till totalt ca i förhållande tillnuvarande stödområdesindelning. 1985/86: 166 uppdragets fullgörande haft samråd med lantbruksstyrelsen. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av t f byråchefen i närvaro av avdelningscheferna . Prop.1985/86: 166 Bilaga 1 1(2) Schematiskaskisser över fyra alternativa områdesförändringar avseende områdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra . för prisstödet till jordbruket Prop.1985/86: 166 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1.1 Bakgrunden till föreliggandeöversyn av beräkni ngsunderlaget 5.1Översyn av beräkningsmodellen förnorrlandsstödet 5.1.1 Kapitalkostnadernas inverkan på kostnadsski11 naderna 5.1.2Översyn av skillnaderi byggnadskostnader 5.1.5Ökade kostnader förbyggnadsunderhåll till följd av behov av lejdarbetskraft i norra 5.1.8Kostnader för variationer i skördensstorlek och kvalitet 5.1.12 Kostnader för skillnader i arrondering, transportavstånd m m 5.1.14 Redovisningav diverse kostnader 5.1.16Ökad användningav ensilage vid företag med mindre besättningar 6.2Med och utan fodersäd 6.5 Kombination av alternativ beräkningsmodelloch alternativ databas 6.6 Jämförelse mellan beräkningsresultat och aktuell siuödnivå Utvärderingav nuvarande indelning av stödområden 113 8 1985/86. Prop.1985/86: 166 har på uppdrag avregeringen företagit en översyn av beräkningsunderlagetför fastställandet av prisstödettill jordbruket i norra . Prisstöd utgårtill produktion av mjölk, nötkött och fläsk samt smågrisproduktion,getskötsel och potatisodling. Den totala kostnaden beräknasuppgå till ca under budgetåret1985/86. Merparten av det totala stödbeloppet, eller ca gårtill mjölk- och köttproduktionen. Föreliggandeöversyn har därförkoncentrerats till den modell för beräkning av merkostnaderna förkött- och mjölkproduktionen somutgjort det viktigaste beräkningsunderlaget sedan stödetintroducerades . Arbetetmed översynen som har bedrivits i närakontakt med LRF och lantbrukssverket inleddes med att statens jordbruksnämndarrangerade ett seminarium i under oktober månad.Till detta inbjöds representanter för LRFslänsförbund- och lantbruksnämndernai norra . redovisades och diskuterades det användaberäkningsunderlaget förprisstödet till jordbruket i norra . Inhämtadesynpunkter har sedan analyserats. Somett resultat av föreliggande översyn har förändringari beräkningsmodellen gjorts. Beräkningsunderlagethar vidare kompletterats genom att en alternativ beräkningsmodellutarbetats. Medgenomförda förändringar och kompletteringar anser nämndenatt beräkningsmodellen utgörett bra underlag för att fastställa prisstödettill jordbruket i norra . 1985/86: 166 Nämndenvill dock poängtera att en beräkningsmodellav detta slag endast kan ge resultat av indikativ karaktär.När de faktiska stödbeloppenfastställs bör även faktorer såsomproduktionsutveckling, speciella lokala förhållanden,regional pol i ti ska hänsyn m m vägas in. Iföreliggande rapport ges en aktuell beskrivning avproduktionsutvecklingen i satt i förhållandetill landet i övrigt. Av denna redovisning framgåratt det finns tendenser till en minskad mjölk- och köttproduktioneni . Även om det är förtidigt att dra några definitiva slutsatser om den negativaproduktionsutvecklingen 1 och då speciellt i dessInland bör utvecklingen följasnoggrant. BeräkningarnaIndikerar att det kan finnas anledning att företavissa ändringar inom stödområde2 av gränsen mellan 2 A och 2 B. I rapporten presenterasfyra alternativa förslag. Därutöverredovisar gruppen förslag till vissa smärregränsjusteringar. 1985/86: 1661 Bakgrund 1.1 Bakgrunden till föreliggande översyn av beräkningsunderlaget Enligtbeslut uppdrar regeringen åtstatens jordbruksnämnd att företa en översynav beräkningsunderlaget förprisstödet till jordbruket i norra . Översynenbör bl a gälla förhållandena1 Inland, framför allt inom Storsjöområdet.Nämnden bör i samband med översynenbeakta vad som anförts om ifrågavarande stödi jordbruksutskottets betänkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken. Jordbruksnämndenbör vid uppdragets fullgörandesamråda med lantbruksstyrelsen och senast den 15 januari1986 till regeringen inkomma med de förslag som översynenkan föranleda har för att bereda denna frågatillsatt en arbetsgrupp. Ordförande har varit . I övrigthar ingått , , , LBS, och Hans Härshammar,JN. 1 har bistått gruppen specielltvad avser beräkningsmodellen Ursprungettill föreliggande översyn av beräkningsunderlagetför prisstödet till norraSverige ("norrlandsstödet") kan hänförastill det betänkande som kommitténför översyn av stödet till jordbruket inorra presenterade (DS Jo 1982:7). Kommitténföreslog förutom nya stödnivåeräven delvis nya områdesgränser.De föreslagna områdesgränsernakom att bli mycket diskuterade. Det var främst 1 Norrlandsinland som kritiken var stor. De "gamla" och "nya" områdenaframgår av fig 1 - 2. Fig 1, mjölk Prop.1985/86: 166 Fig 2, kött "7 --I - Den beräkningsmodellsom använts som underlag vid framräknandetav prisstödbclöppen kom också ättdiskuteras och ifrågasättas. Norrlandskommittens betänkanderesulterade inte i någon proposition , utan iställetöverlämnades betänkandet till 1983 årsLivsmedelskommitte (LMK). LMKs förslag till framtida utformning av norrlandsstödetvar till stor del detsamma som Norrlandskommitténsförslag. Regeringens proposition 1984/85:166 omlivsmedelspolitiken innehöll också i huvudsak de förslagtill framtida not'rlandsstöd som ursprungligen presenterats av Norrlandskommitten.Riksdagen beslöt emellertid att ökastödet med ytterligare . förslag till nya områdesgränserdiskuterades livligt. Den av Norrlandskommitten användaberäkningsmodellen kom återigen1 blickpunkten. Områdesförändringen genomfördesdock, men med det viktiga tillägget att en översyn av beräkningsunderlagetskulle företas. Denna översyn presenteras 1föreliggande rapport. Måletför jordbruksproduktionen i norra ' preciserasi jordbruksutskottets betänkande (JoU 1984/85:33) "Utskottetunderstryker att det är viktigt att måletatt jordbruksproduktionen 1 norra börbibehållas 1 ungefär nuvarandeomfattning verkligen uppfylls och att jordbrukarna ges erforderliga förutsättningarhärför" Motivenför detta mål preciseras ocksåav jordbruksutskottet (JoU 1984/85:33) "Utskottetdelar uppfattningen att det med hänsyn till jordbrukets stora betydelse förbefolkning, sysselsättning, service, miljö mm i norra finns anledning att även fortsättningsvisbehålla ett regionalpolitiskt motiverat stödför näringen i denna del av landet" Detär även väsentligt ur försörjningsberedskapssynpunktatt en regional väl differentierad jordbruksproduktionen upprätthålls.De stöd som bör utgå till jordbruket i norra föratt uppfylla produktionsmålet skall utgöras av prisstödoch rationaliseringsstöd. Prisstödetskall syfta till att kompensera jordbruket i norra föratt dess produktionskostnader är högre än motsvarande kostnader 1 . Stödettill jordbruket 1 norra ingår inte i den totala värdevolymsom ligger till grund för prisregleringen. Därigenomges ingen kompensation inom ramen för kompensationssystemet. och förädling baseras på detotala kostnaderna, vilket innebär att det högre kostnadslägeti norra oåverkar beloppens storlek. 1)Med norra brukar man 1 samband med att prisstödet till jordbruket i norraSverige diskuterades avse , ,, , ,och samt den del av kommer ävenbegreppen och att användas,oå menas i huvudsak produktionsområdetGötalands norra 118slättbyggder och slättbyggder. 1985/86: 166 Inomramen för jordbruksprisregleringen omfördelasvissa belopp till förädlingsindustrin 1 norra som kompensation förderas högre kostnadsläge. Sammanfattningsviskan alltså sägas att ett särskilt produktionsmålgäller för norra . Detta innebäratt den framtida produktionsvolymen skall ungefärmotsvara nuvarande volym. Detta skall åstadkommas genomprisstöd och rationaliseringsstöd.Prisstödet skall användas generellt föratt förbättra lönsamheten inom jordbruksproduktionen. 1.2 Prisstödets nuvarande utformning Prisstödettill jordbruket 1 norra tillkom 1 sin nuvarande utformning . Äventidigare utgick regionala stöd till jordbruket 1 form av extra mjölkpristillägg,fraktbidrag och reducerade slaktdjursavgifter. Nuvarandeprisstöd utgår 1 form av ett tilläggpå avräkningspriset på mjölklevererad till mejeri samt på veterinärbesiktigat kött av nötkreatur,får och svin. Prisstödtill getskötseln utgår 1 form av ett årligtbelopp per mjölkproducerande get. Prisstödtill smågrisproduktionen utgårmed ett årligt belopp per sugga. Dessutomutgår prisstöd till rennäringenbaserat på antal slaktade renar. Fr o m budgetåret1985/86 utgår även stöd till potatisodlingen. Beloppet utgårmed visst belopp per arealenhet och år Under1980- talet har stödbeloppen räknats upp 1980, 1981,1982, 1984 och 1985. Kostnaderna för stödet under 1980- talet framgår avtabell 1. Tabell1 Norrlandsstöd, Milj kr 1985/86: 166 Prisstödetför 1985/86 grundar sig pa beräkningargjorda av kommittén för översyn av stödet till jordbruket inorra . Kommittén som lade fram sitt betänkande1982, presenterade ett förslag till prisstödsnivåfr o m . Stödnivåerna var beräknade bl a med hjälpav den beräkningsmodell som ärföremål för översyn. Nuvarande prisstödsbeloppär baserade på Norrlandskommittensförslag som först räknatsupp motsvarande tre fjärdedelarav förändringen av PM-index oktober 1981 - oktober 1983och därefter motsvarandeförändringen i PM-index . Somtidigare nämnts beslutade att ett särskiltstöd till jordbruket 1 norra påytterligare skulle utgå i form av ett särskiltprisstöd /86. "Utskottetfinner för sin del skäligt att ytterligare60 milj kr anvisas för ändamålet. Detta belopp böranvändas för särskilt prisstöd till jordbruket inorra i form av uppräkning av örestalen påolika produkter" (JoU 1984/85:33). Detordinarie och särskilda prisstödets stödnivåerför 1985/86 är följande: Mjölk öre/kg Kött öre/kg Fläsk öre/kg Modersugga kr/s 1)4%fetthalt 2) Prisstödtill smågrisproduktion lämnasför högst 60 suggor per företag.120 3) Innefattar köttfrin får och lamm 1985/86: 166 Mjölköre/kg 11,4 Köttöre/kg 95 Fläsköre/kg 58 Modersugga kr/sugga Utgåri följande län: , Västerbotten.Jämtland. Ordinariestöd: /år. Särskildastödet: /år. Norrbotten:Ordinarie stöd Särskilda stödet /ha och år. /ha och år. : Ordinarie stöd Särskilda stödet /ha och ar 200kr/ha och år 190kronor per slaktad ren. 1985/86:166 2.JORDBRUKSPRODUKTIONENS OMFATTNING OCH UTVECKLING Ilikhet med utvecklingen i övriga har antalet brukningsenheter 1 norraSverige minskat. Näromfattningen av jordbruket och jordbruksproduktionen fortsättningsvisskall belysas görs detta bl a genom att utvecklingstendenserna inorra sätts 1 relation till utvecklingen inom riket totaltoch inom produktionsområdena norra slättbyggder(GNS) och slättbyggder (SS). SS-och GNS-områdena är lämpliga för jämförelserdärför att dessa områdenanvänts som jämförelseområden,då stödet till jordbruket i norra beräknats. Somframgår av tabell 2.1 minskade åkerarealenmer 1 norra än i riket totalt.Under 1980-talet tycks det som om minskningen 1 norra har avstannat ochtom förbytts 1 en liten ökning.Detta har skett som minskningen förriket totalt fortsatt.