prop · G90384 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:84 om godkännande av en ny nordisk överenskommelse om förmåner vid 1985/86-84 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . Ipropositionen föreslås atl godkänner en undertecknadöverenskommelse mellan , , , och om förmånervid arbetslöshet. Överenskommelsen, som har tUlslyrkls av , äravsedd all ersätta överenskommelse om bestämmelser förtillgodoräknande av kvalifikationsperioder m, m, i samband med rätt tillersättning för arbetslöshetsförsäkrade. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,R,, , , , , , Proposition om godkännande av en ny nordisk överenskommelseom förmåner vid arbetslöshet Mellande nordiska länderna pågår ett omfattande arbetsmark-nadspolitisktsamarbete, Pä arbetsmarknadens område har delta främst resulterat i 1982 årsöverenskommelse om en gemensam nordisk arbetsmarknad (den ursprungligaöverenskommelsen var ), Samarbetet har emellertid resulterat ocksåi andra överenskommelser, bl,a, överenskommelse om bestämmelser förtillgodoräknande av kvalifikationsperioder m,m. i samband med rätt lillersättning för arbetslöshetsförsäkrade, Imaj 1982 beslutade Nordiska arbetsmarknadsutskottet alt tillsätta enarbetsgrupp för all se överenskommelse. Bakgrundenlill översynen var att man i den praktiska tUlämpningen av överenskommelsenhade uppmärksammat vissa situationer då arbetslösa personer står utanarbetslöshetsersättning, trots all de i och för sig har en upparbetad ersättningsrälti det land där de före arbetslösheten har arbetat. Ett fall var i samband med permiiteringaroch då framför allt permittering-ar inom den norska oljeindustrin. De som inteär fast bosatta i arbelslandel återvänder normalt till hemlandet i samband med permiiteringar.Arbetslöshetsunderstöd utgår då varken från arbelslandel eller hemlandet. Ett annatfall gällde sjömän som arbetar på etl nordiskt lands fartyg och är bosatta i etlannat nordiskt land. När dessa i samband med arbetslöshet återvänder lillhemlandet har de inte rätt till arbetslöshetsersättning. Ett tredje sådant härfall gällde den som flyttar med sin make, som har fått ett arbete i ett annatnordiskt land. Ytterligareen anledning all göra en översyn av överenskommelse var alt den nyanordiska konventionen om social trygghet, som trädde i kraft den 1 januari1982, också gäller för arbetslöshetsförmånerna. Det fanns därför ett behov avalt närmare undersöka vilka konsekvenser vissa av de allmänna bestämmelsema i socialkonvenlionenfår för arbels-löshetsförmånerna. Arbetetmed översynen har ulförts av en arbetsgrupp med medlemmar fränberörda myndigheter i de fem nordiska länderna. Representanter för Prop.1985/86:84 arbetslöshetskassornai , och har också deltagit i arbetet.Efter överläggningar med arbetsmarknadens parter och sedan ett utkastlill ny överenskommelse hade varit föremål för remissbehandling såvälpå del nordiska planet som nationellt lade arbetsgruppen framett förslag om en ny nordisk överenskommelse om förmåner vid Förslagetlades lill grund för ett ministerrådsförslag av lillNordiska rådets 32:a session i . Nordiska rådels social- ochmiljöutskott tillstyrkte med vissa anmärkningar förslaget och Nordiska rådetrekommenderade regeringarna all ingå en ny överenskommelse ienlighet med vad utskottet hade anfört. Efter viss överarbetning undertecknadesöverenskommelsen pä de fem regeringarnas vägnar . Denskall ratificeras och träder i kraft i den månad som infaller tvåhela kalendermånader efter den dag, då samtliga länders ratifikationsinstrumenthar deponerats hos del norska utrikesministeriet. 2 Överenskommelsens utformning och innehåll Jagskall här lämna en översiktlig beskrivning av innehållet i överenskommelsenoch motiven till den samt därvid göra vissa jämförelser med den nu gällandeöverenskommelsen. Förslaget till ny överenskommelse bör fogas till protokolleti delta ärende som bUaga. Degrundläggande reglerna överenskommelse gäller rätlen alt vid fiytlningfrän etl nordiskt land lill etl annat fä la med sig intjänade kvalifikationsperioderoch på så sätt lättare uppfylla ersättningsvillkoren i det senare landet. Enannan viktig del av överenskommelsen gäller hur ersättning skall utges lill s.k.gränsarbetare. Arbetetmed den nya överenskommelsen har skell med utgångspunkt från de grundläggandereglerna i den gamla överenskommelsen och ambitionen har varit all i förstahand lösa de tidigare redovisade fallen av arbetslöshet där ersättning nu inteutgår. När del gäller konsekvenserna av atl socialkonventionen numera gällerockså för arbetslöshelsförmånerna är arbetsgruppens slutsats all del inte förefallersom om socialkonventionen skall medföra några större problem för arbetslöshelsersätlningarna.Socialkonventionen innebär emellertid den nyheten atl också kompletterande ersättningsformertill arbetslöshetsförsäkringen numera är aktuella i del här sammanhanget. Deltafår betydelse för och del eftersom båda dessa länder harsådana stödformer. För svensk del berörs således det kontantaarbetsmarknadsstödet i förhållande till , Förslageltill ny överenskommelse bygger som jag har nämnt på den nuvarandeöverenskommelsen. Det innebär att de grundläggande bestämmelserna i den gamlaöverenskommelsen återfinns också i den nya överenskommelsen. Detta gällerframför allt den grundläggande bestämmelsen om rätten all vid flyttning mellande nordiska länderna fä ta med sig intjänade kvalifikationsperioder (artikel3). attvarje land får ställa upp krav på att ett visst mått av förvärvsarbete har Prop.1985/86:84 utförtsefter flyttningen för att tillgodoräknande skall fä ske. veckors sammanhängandearbete får dock inte krävas (artikel 4 första En nyhet i deltasammanhang är all kravet på viss tids arbete inte får göras gällande närarbetet i det nya landet utan den enskildes vållande har upphört tidigare änvad som krävs (artikel 4 andra stycket). Motivettill de här reglerna är, liksom i den nuvarande överenskommelsen, att undvikaen ordning som innebär atl den som blir arbetslös helt fritt skall kunna väljai vilket land som han eller hon skall uppbära ersättning, 1 normalfallet måsledärför krävas etl visst minsta mått av arbete efler flyttningen. Arbetsgruppenhar dock funnit atl det finns situationer då det inte är rimligt attupprätthålla delta krav. Del är också framför allt i dessa avseenden somförslaget till ny överenskommelse innebär nyheter jämfört med den nuvarandeöverenskommelsen. De situationer som här avses är då någon har haftanknytning till inflyttningslandet eller har anknytning till en person som harbefogad anledning att flytta dit, trots alt de inte har arbete där. Detsammagäller dem som är stadigvarande bosatta i etl land. Vidare hararbetsgruppen ansett all det finns anledning att liksom ha speciellaregler för gränsarbetare, även om den i det avseendet föreslår vissaförändringar. Enav de situationer då del inte har ansetts nödvändigt alt upprätthålla kravet påviss tids arbete efter flyttningen är när någon flyttar lUlbaka till etl landdär han eUer hon har bott (artikel 5 första stycket). De krav somställs är dock att återflyttningen sker och att den enskUde tidigarehar omfattats av arbetslöshelsförmånerna i landet. Vad det här är fråga om ärsåledes atl man flyttar tillbaka lill ett socialt trygghetssystem som mantidigare har tillhört, Etlannat fall då arbetsgruppen har ansett att det är rimligt att inte kräva attarbete har utförts efter flyttningen är när någon flyttar med sin make (all,stadigvarande sammanboende), som har fått ett inte aUlför kortvarigt arbete iett annat nordiskt land (artikel 5 andra styckel). Dehär förslagen tar som synes i första hand sikte på att underlätta för dem somflyttar mellan de nordiska länderna att lättare komma in i ersättningssystemeti inflyttningslandet. Ett par av de situationer som har vållat vissa problemhar dock inte samband med flyttning, utan gäller sådana situationer dä någonbor i ett nordiskt land och arbetar i ett annat. Deltagäller i första hand s,k, gränsarbetare, som berörs redan i den nuvarandeöverenskommelsen. Förslaget i den här delen medför, med ett undantag, ingaförändringar jämfört med nuvarande förhållanden. Det innebär atl den sombetraktas som gränsarbetare och blir permilterad eller på annat sätt korltidsarbetslösutan alt anställningen upphör skall ha arbetslöshetsersättning frånsysselsättningslandet (artikel 6 första stycket). En gränsarbetare som blirhelt arbetslös skall däremot ha ersättning enligt de regler som gäller i bosätlningslandet(artikel 7 första styckel). Ennyhet är dock definitionen av vilka som skaU anses som gränsarbe tare (artikel 2 punkten b), 1 stället för att som anses som gränsarbetare om man återvänder hem minst en gång , krävs enligt den nya definitionen all man normalt återvänder hem . Det nya gränsarbe- ' tarbegreppet tar sikte päsådana som det är mer naturiigt alt betrakta som Prop. 1985/86:84gränsarbetare och begreppet ansluter bättre till vad som i andra sammanhang gäUerpä det här området (l.ex. Med den nuvarande definitionen kanman bo långt ifrån en landgräns och ändå anses som gränsarbetare. Arbetsgruppenhar trots detta allvariigt övervägt möjligheten atl till och med utvidga detnuvarande gränsarbelarbegreppel. Syftet med det skulle vara all lösa en del avde problem som gruppen har stått inför. Gruppen har dock kommit fram liU attdet inte är den bästa lösningen, utan att det i StäUet skulle kunna medföraännu större tillämpningssvärigheter än vad den nuvarande gränsarbetardefinitionenhar medfört. Förslaget om en snävare definition skall också ses tiUsammans medde förslag till utvidgningar av ersättningsmöjlighelerna som föresläs i andraavseenden. Somjag nämnt inledningsvis har en av de frågor som arbetsgmppen har stått införvarit att lösa de problem som vid arbetslöshet uppkommer för sjömän som arbetarpä ett nordiskt lands fartyg och är bosatta i ett annat nordiskt land.Arbetsgruppen har funnit att denna situation inte är ett problem bara försjömän. Antagligen finns del många andra yrkesgrupper som kan hamna i enliknande situation. Det lär ju inte vara ovanligt att personer utför arbete iett annat nordiskt land än del där de är bosatta utan att de därför är atlbetrakta scm gränsarbelare. Detta är bakgrunden till alt arbetsgmppen inte harvalt att inskränka den regel, som jag nu kommer in på, till att gälla enbartsjömän. Desom arbetar under dessa förhåUanden bör enligt arbetsgruppens mening, om del ärklart atl de stadigvarande bor i ett annat nordiskt land än där de arbetar, hamöjlighet att när anställningen definitivt har upphört stanna i bosättningslandeloch då tillgodoräkna sig det arbete som de utfört i sysselsättningslandet(artikel 7 andra slyckel). hindrar dock naturligtvis alt den arbetslösestannar kvar och gör anspråk på ersättning i sysselsättningslandet. För attkunna få ersättning i bosättningslandet har arbetsgruppen ansett alt tvä årssammanhängande bosättning där är etl rimligt krav. En förutsättning för att dehär reglerna skall gäUa är som nämnts atl anställningen definitivt har upphört.Del räcker således inte med att del är fråga om exempelvis permiltering. Detär också permkleringar av personer, som arbetar i ett annat land än bosätlningslandetoch som inte är atl betrakta som gränsarbelare, som har vållat arbetsgmppen destörsta problemen. Denna fråga var också, som jag tidigare nämnde, en av anledningarnalill att den här arbetsgmppen tUl-salles. Arbetsgmppen har i sill förslag lagilmed en uttrycklig regel för detta fall. Regeln ger i och för sig sammamateriella resultat som tillämpningen av de nationella beslämmelserna ger. ändå har föreslagit en uttrycklig regel beror närmast på att det haransetts atl det inte bör råda någon oklarhet på den här punkten. Det här ärockså i stort sett den enda fråga som har vållat vissa meningsskiljaktigheter iarbetsgruppen och under remissbehandlingen av förslaget. Regeln innebär alt det, påsamma sätt som när det gäller gränsarbelare som blir permitierade, är sysselsättningslandet som skall svara för arbets löshetsersättningen (artikel 6 andra styckel). Normall lär även den här 5 gruppen av arbetslösa ioch för sig uppfylla ersättningsvillkoren i syssel- Prop, 1985/86:84sättningslandet. Orsaken till att ersättningsrätt inte föreligger är att denarbetslöse under permitteringen återvänder lill hemlandet. Delgmndläggande motivet bakom den här regeln är, liksom när det gäller motsvaranderegel för gränsarbelare, att det ligger närmast till hands altsysselsättningslandet svarar för ersättningen i samband med arbetslöshet så längesom den arbetslöse har kvar en anställning i landet och på sä sätt tillhör detlandets arbetsmarknad. Delta står också i överensstämmelse med huvudregeln iartikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet enligt vilken enperson alllid skall tillhöra försäkringen i del land där han eller hon äranställd, såvitt avser försäkring som grundas pä arbete. Arbetsgruppenhar ingående diskuterat denna fråga och slutligen stannat för den härlösningen. Andra lösningar som har berörts i diskussionen är "export"av ersättning, dvs, all sysselsättningslandet betalar ersättning trots atl denarbetslöse återvänder till bosättningslandet, eller atl bosättningslandetbetalar ersättning. Dessa lösningar har dock av olika anledningar förkastats.Export av ersättning strider t,ex. mol del grundläggande kravet i de nationellasystemen för ersättning vid arbetslöshet alt den ersättningsberättigade skallslå till arbetsmarknadens förfogande. Ett rimligt krav är all delta ärarbetsmarknaden i det land där anspråk på ersättning görs gällande, Mol alt bosätlningslandetskulle betala ersättning i denna situation talar framför allt det förhållandetatt den arbetslöse fortfarande har kvar sin anställning i del land där haneller hon är permilterad och således tillhör det landets arbetsmarknad och alträtt till arbetslöshetsersättning normalt i och för sig föreligger i deltaland. De erfarenheter som finns genom kontakter med arbetslösa som befinner sigi den här situationen är också att den enskilde sällan är beredd att lämna denanställning som han är permilterad från, behandling av överenskommelsen som har följt sedan arbetsgmppen lade framsitt förslag har en regel tillfogats om atl mellan två eller fiera av de fördragsslulandeländerna kan ingås särskilda överenskommelser om utbetalning av arbelslöshelsförmåneri den nu angivna situationen (artikel 13), Innan en sådan överenskommelseingås, skall de övriga länderna ges möjlighet att framföra sina synpunkter. Övrigabestämmelser i överenskommelsen innehåUer i stor utsträckning regler av merteknisk natur och jag berör dem inte närmare i del här sammanhanget. Jag villbara nämna att bestämmelserna i artikel 8 närmast skall ses som ordningsregleroch att de knyter an till motsvarande nationella regler saml atl de materieUareglerna i artiklarna 4-8 enligt artikel 9 ulgör ett minimikrav på vad somskall lillämpas i de nordiska länderna i fråga om de förmåner som omfattas avöverenskommelsen. Någon anledning att hindra ett land att tiUämpa för förmånslagarnagynnsammare regler finns naturligtvis inte. Slutligen vill jag nämna all tillflera av de övriga bestämmelsema finns motsvarigheter i den nuvarandeöverenskommelsen. 3 Remissyttranden Prop. Remissyttrandenhar i avgetts av försäkringsöverdomslolen, (),. Arbetslöshetskassornas samorganisation ochFinlandssvenskarnas riksförbund i . Samtligaremissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det ulan erinran. RFV pekardock på att begreppet gränsarbetare inte tillämpas i den nordiska socialkonvenlionenoch ifrågasätter vidare om inte en grundtrygghet bör finnas för de personersom under permiltering vistas i bosätlningslandet och har anställningen kvar isysselsättningslandet. Sedanlång tid har det bedrivits ett nordiskt samarbete i fräga om arbetslös-helsförsäkringför dem som flyttar mdlan de nordiska länderna. Den nu gällande arbetslöshelsförsäkringsöverenskommelsenersatte således en motsvarande äldre överenskommelse (den s.k. Fevik-överenskommelsen)från 1950-lalet. Det långvariga nordiska samarbetet på detta område bör enligtmin mening självfallet fortsätta. Detta ligger i linje med det omfattandesamarbete som i övrigt förekommer mellan de nordiska länderna. Detföreliggande förslagel till överenskommelse innebär enligt min mening klaraförbättringar när det gäller möjligheterna all få arbetslöshetsersättning fördem som flyttar mellan de nordiska länderna och för dem som arbetar i ettnordiskt land men bor i ett annat. Detta är viktigt inte minst med tanke på denomfattning som utbytet av arbetskraft mellan de nordiska länderna har medhänsyn till bl. a. den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Ibetänkandet AU 1985/86:2 har arbetsmarknadsutskottet behandlat en särskildsituation av arbetslöshet med anknytning till tvä nordiska länder med anledningav vad som anförts i motion 1984/85:903, Jag finner inte anledning att i dettasammanhang närmare gä in på vad utskottet har anfört. Enligt min mening är deni motionen aktualiserade situationen en sådan fråga som bör kunna lösas i denpraktiska tillämpningen av den nya nordiska överenskommelsen. Slutligenvill jag upplysningsvis nämna atl del i Nordiska ministerrådets regi redanpågår etl arbete med all utarbeta för de nordiska länderna gemensamma tiUämpningsföreskriftertill den nya överenskommelsen. En gemensam broschyr, som skall finnastillgänglig pä bl,a, arbetsförmedlingarna, håller också på all utarbetas. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen all godkännaden nordiska överenskommelsen om förmåner vidarbetslöshet. 6 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Nordisk överenskommelse om förmåner vid arbetslöshet Regeringarna i , , , ochNorge, som konstaterar alt beslämmelserna i den nordiskakonventionen om social trygghet i tillämpliga delar gällerförmåner vid arbetslöshet, har med beaktande härav slutit följande överenskommelse omsådana förmåner. Denna överenskommelse lillämpas på den i de nordiskaländerna gällande lagstiftningen om arbetslöshetsförsäkringoch annat kontant stöd vid arbetslöshet som anges i den bilaga som är fogad lilldenna överenskommelse. Om den lagstiftning som avses i första styckel skulleersättas av lagstiftning av liknande slag, skall överenskommelsen tiUämpasäven på den nya lagstiftningen. I överenskommelsen förstås med a) "kvalifikalionsperioder" arbets- och avgiftsperioder som får tillgodoräknas enligtlagstiftningen i del land där de har fullgjorts saml alla därmed jämställdaperioder i den utsträckning som de enligt denna lagstiftning får tillgodoräknassom kvali-fikationsperioder, b) "gränsarbetare" arbetstagare som arbetar i ett av de nordiska länderna menär bosalla i ett annat nordiskt land, till vilket de vanligen återvänder varjedag. Gränsarbetare som av det företag i vilket de är fast anställdatillfälligt får en stalioneringsort, varifrån de inte kan återvändatill bosättningsorlen, anses ändå som gränsarbetare av högst fyramånader. Detta gäUer även om arbetet under denna lid har förlagts lillbosättnings-landet. De som flyttar från etl nordiskt land lill ett annat harrätt att tillgodoräkna sig kvalifikationsperioder som har fullgjorts i deövriga nordiska länderna. Delta gäller dock endast under förutsättning allperioderna är lillgodoräk-ningsbara enligt lagstiftningen i det land därersättningsanspråket framställs. Samma rätt gäller även för dem som enligt artikel 6 och 7har rätt till Prop, 1985/86:84 förmåner vid arbetslöshet. Den som vill tillgodoräkna sig kvalifikationsperioderenligt artikel 3 första stycket skall före arbetslösheten ha utförtarbete i det land där ersättningsanspråket framställs. Arbetet skall kunnagodtas enligt delta lands lagstiftning. Mer än fyra veckors sammanhängandeförvärvsarbete får dock inte krävas. Om arbetet har upphört ulan förmånslagarens vållande, fårhan eller hon ändå tillgodoräkna sig kvalifikationsperioderna underförutsättning att arbetet varit avsett all pågå . Kravet på arbete enligt artikel 4 första stycket gällerinte den som i del land, där ersättningsanspråket framställs, antingen hararbetat i sådan utsträckning att han eller hon har omfattats av detta landslagstiftning angående förmåner vid arbetslöshet eller har uppburitarbetslöshetsersättning. Dock skall arbetet ha utförts ellerarbetslöshetsersättningen ha uppburits från ansökan om arbete hosden offentiiga arbetsförmedlingen och, i förekommande fall, om medlemskap ivederbörande arbetslöshetskassa. Kravet gäller inte heller den som har flyttat med sinmake, om maken har fått ett arbete i det land därersättningsanspråket framställs. Därvid likställs sammanboende med makar i denutsträckning nationell lagstiftning eller praxis medger del. Till gränsarbetare, som blir hek eller delvis arbetslösautan atl anställningen har upphört, utgår förmåner vid arbetslöshet enligtlagstiftningen i sysselsättningslandet som om de hade varit bosatta där, underförutsättning att de är anmälda hos den offentliga arbetsförmedlingen isysselsättningslandet. Delsamma gäller även andra arbetstagare, som underanställningen har varit bosalla i ett annat land än sysselsättningslandet, omde uppehåller sig i sysselsättningslandet. Till gränsarbetare, vars anställning har upphört, utgårförmåner vid arbets löshet enligt lagstiftningen i bosättningslandet som om de hade omfattats av detta lands lagstiftning under anställningen. Delta gäller dock endast under fömtsättning all gränsarbetaren anmäler sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i bosättningslandel. Detsamma gäller även andra arbetstagare, som under anställningen har 10 varitbosatta i etl annat land än sysselsättningslandet, dock endast under Prop,1985/86:84 förutsättning alt de sammanhängande bott där som harföregått arbetslöshetens inträde. För atl beslämmelserna skall vara tillämpliga måsle deansökningar och anmälningar som avses i artiklarna 5 och 7 ske inom älta veckorräknat från a) fiytlningen ide fall som avses i artikel 5 och b)arbetslöshetensinträde i de fall som avses i artikel 7. Del förvärvsarbete som avses i artikel 4 skall hapåbörjats från den lidpunkt då förmånstagaren upphörde allomfattas av förmånerna vid arbetslöshet i det land som han eller hon harflyttat ifrån. Denna överenskommelse hindrar inte atl ett nordiskt landtillämpar för förmånstagarna förmånligare bestämmelser för rätt lill ersättningän de som anges i artiklarna 4-8, Förmåner som utgår i etl nordiskt land skall sammanräknasmed förmåner som har utgått i andra nordiska länder. Om lagstiftningen i etl nordiskt land föreskriver altförmåner vid arbetslös-hel skall beräknas på grundval av tidigareförvärvsinkomst, skall den inkomst som uppburils i andra nordiska länderlikställas med inkomst i det land där ersättningsanspråket framställs.Beräkningen görs enligt reglema i del landet. Ersättning för ett och samma arbelslöshelsfall kan intesamtidigt utgå från mer än ett nordiskt land. Mellan två eller flera av de fördragsslulande länderna kaningås särskilda överenskommelser om utbetalning av arbelslöshelsförmåner till arbetsta gare, som återvänder till bosättningslandel sedan de har bhvk helt eller delvis arbetslösa ulan att ansläUningen har upphört. Innan en sådan över enskommelse ingås av de berörda länderna, skall de övriga fördragsslu lande länderna ges möjlighet atl framföra sina synpunkter, 11 Artikel 14 Prop, 1985/86:84 Denna överenskommelse gäller inte i fråga om förmåner somavser liden före dess ikraftträdande. Vid bestämmande av rätt till förmåner på grund av dennaöverenskommelse skall även ersättnings- och kvalifikalionsperioder föreöverenskommelsens ikraftträdande beaktas. Förbindelseorgan vid tillämpningen av dennaöverenskommelse är i Arbejdsdirektoralet, i Social- ochhälsovårdsministeriet, i Atvinnuleysistryggingasjodur, i Arbeidsdirektoratet,i ,