prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Även radionämndens verksamhet finansieras avfondmedel. Undantagen från avgiftsfinansiering är programverksamheten förutlandet som finanseras över statsbudgeten. Radiofonden förvaltas avriksgäldskontoret. Riksdagenfastställer hur stort belopp som får rekvireras ur fonden. På denna basfår SR därutöver rekvirera medel enligt särskilda regler. Avgiftshöjningar görslöpande för att täcka inflationskostnader och av statsmakterna fastställdambitionsnivå för koncernens verksamhet. 1985/86:99 har föreslagits enavgiftshöjning per den I juh 1986 om . /85 rekvirerades totalt . Statensutgifter för kyrkliga ändamål beräknas till ca 104 milj. kr. för budgetåret1986/87. Detstatliga stödet till idrotten uppgår - inkl. det lokala aktivitetsstödet -/87 till ca 312 milj. kr. Utgifterna för ändamålet prövasårligen av statsmakterna. Kostnadernaför miljövårdsinsatserna uppgår /87 till ca 500 milj. kr. ibidrag och direkta insatser. Även dessa utgifter fastställs genom årligprövning. Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, har för den framförliggandeperioden lagts in reserver om . motsvarande de kostnadersom erfarenhetsmässigt uppkommer i samband med sedvanliga tilläggsbudgetar samtviss reserv därutöver för att beakta den underskattning av utgifterna förinvesteringar och särskilda program som långtidsbudgettekniken normalt innebär. Förändringari anslagsbehållningar skall motsvara förändringen av den kassamässigabelastningen på bl. a. reservationsanslag. Anslagsbehållningarna beräknas vidutgången av /86 uppgå till . Underlångtidsbudgetperioden antas anslagsbehållningarna minska med ca 1 500 milj.kr. budgetens utgifter stiger i samma mån. Utnyttjandetav rörliga krediter i är ett sätt för bl. a. vissa affärsverkoch myndigheter att klara av tillfälliga likviditetspåfrestningar. Riksdagenmedger dock en högsta kreditgräns. Utnyttjandet av rörliga krediter varierarkraftigt. Ijuli var ca . av en total ram på ca 8,7miljarder kr. Bland de myndigheter, affärsverk m. fl. som kanutnyttja rörliga krediter kan nämnas statens jordbruksnämnd, Stiftelsen Samhällsföretagoch . disponerar även en rörligkredit för förluster på exportkreditgarantier. Utnyttjandet av rörligakrediter beräknas schablonmässigt komma att ökamed 500 milj. kr. Långtidsbudget för perioden /87-1990/91 1985/86:150 Bil. 1 Utgångspunkter ............................................... 3 1.1 Syftet med långtidsbudgeten........................... 3 1.2 Antaganden ................................................ .... 4 1.3 Beräkningsmetodik......................................... .... 5 2 Statsbudgetens inkomster................................... .... 6 2.1 Inledning...................................................... .... 6 2.2 Resultatet av beräkningarna............................ .... 7 2.3 Bruttoredovisning av statens inkomster.............. .. 10 2.4 Effekterna på statens inkomsterav andra antaganden 11 3 Statsutgifterna.................................................. 12 3.1 Sammanfattning avstatsutgifternas utveckling... .. 12 3.2 Statsutgifternas utvecklinguppdelade på olika ändamål 13 3.3 Utgiftsutvecklingen1975/76-1985/86 ............... .. 15 3.4 Följderna av en snabbareutgiftstillväxt ............. 17 4 Statens budgetsaldo........................................... .. 18 Automatikeni statsutgifterna................................. .. 21 Automatikenseffekter........................................... .. 21 Automatikensandel i statsbudgeten......................... .. 22 Statsutgifternauppdelade på realekonomiska kategorier 26 Transfereringar.................................................... .. 28 Statsskuldräntor.................................................. .. 31 Sammanfattningav statsbudgetens utgifter uppdelade på realekono miska kategorier................................................... 33 I Rättsväsende................................................. 34 II Internationellt utvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan 35 III Totalförsvar................................................... 37 IV Pensioner, sjukförsäkring, m. m.......................... . 39 v Stöd tillbarnfamiljer....................................... .. 42 Prop.1985/86: 150 VI Hälso-, sjuk- och socialvård.............................. .. 45 gji i 3 VII Kommunikationer ............................................ .. 46 VIII Allmänna bidrag till denkommunala sektorn.......... 48 IX Utbildning och forskning .................................. .. 50 X Arbetsmarknads- ochregionalpolitik.................... .. 54 XI Bostadspolitik................................................. .. 57 XII Näringspolitik.................................................. 61 XIII Energiförsörjning............................................. 64 XIV Övrigt........................................................... 65 Tryckeri, 1986 59 Utdrag ur reviderade inkomstberäkningför /87 1985/86: 150 Riksrevistonsverketsreviderade inkomstberäkning för /87. () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underlagför inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRVredovisar med denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för budgetåret1986/87 på de större inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. 1 anslutning till beräkningarna har även utfallet /86 bedömts. Underlag för beräkningarna har inhämtats frånberörda myndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutomuppgifter utnyttjats dels från RRVs taxeringsstatistiska undersökning , dels från RRVs aktiebolagsenkät. Iberäkningarna har hänsyn tagits till riksdagsbeslut samt propositioner ochandra regeringsbeslut som förelåg . Förvissa titlar avseende /87, där RRV nu förordar förändringar,lämnas kommentarer till förändringarna. tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs reviderade beräkningar titel för titelför budgetåren 1985/86 och 1986/87. För att underiätta jämförelse medprognoserna i den reviderade nationalbudgeten presenteras i tabellbilagan ocksåberäkningsresuhaten kalenderårsvis . Denav RRV utgivna Inkomstliggaren för /86 kan tillsammans med RRVsinkomstberäkning (bilaga 1.2 finansplanen 1986) användas somett komplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen. Inkomstliggareninnehåller utförliga beskrivningar av vilka inkomster som hänför sig till deolika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller för dessa. Besluti detta ärende har fattats av tf. generaldirektören i närvaro avavdelningschefen , avdelningsdirektören , föredragande, avdelningsdirektörernaKarlson och Svahlstedt, byrådirektörerna samt försterevisorn . I beredningen av detta ärende har även deltagitrevisionsdirektören . 1985/86. 1985/86: 150 Bil.1.4 () förslag till reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster /87 och den nu giorda uppskattningen av inkomsterna /86 grundas på den ekonomiska politik som har kommit tilluttryck i beslut av statsmakterna eller i förslag som har lagts fram avregeringen i propositioner offentliggjorda före samt därefterpå antagandet om oförändrad ekonomisk politik. Fömtomde institutionella förutsättningarna är bedömningen av kon-junktumtvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning somregeringen presenterade i den preliminära nationalbudgeten har utgjort dethuvudsakliga underlaget för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen.RRV har vidare inhämtat upplysningar från ochfinansdepartementet i anslutning till det där pågående arbetet med denreviderade nationalbudgeten. Med anledning härav har revideringar gjorts avantagandena i den preliminära nationalbudgeten. Följandeantaganden ligger till gmnd för RRVs beräkningar 7,0 +0,3 7,4 +0,1 4,0 -0,8 2,7 +0,3 2,0 +0,5 2,0 -(- 1,0 Basbelopp, kr. 23 300 + 0 9000 -1-1200 11,25 - 2,15 Procentuellförändring från föregående år Sedanbudgetpropositionen lagts fram har följande propositioner och regeringsbesluttillkommit som har betydelse för inkomstberäkningarna: - Vissa inkomstförstärkningar påstatsbudgeten (1985/86:140) - Regeringsbeslut 86-02-20beträffande nedskrivning av kommunala lån - Inkomstskatten åren 1987 och1988 (1985/86:130) Propositionenom inkomstskatten innebär bl. a. att antalet skikt i statsskatteskalan minskarkraftigt. Gränsen för marginalskatt höjs till . fr. o. m. år1988. Det kommunala grundavdraget föreslås höjas till . fr. o. m. . Vidare införs ett motsvarande gmndavdrag vidden statliga taxeringen. Ipropositionen om vissa inkomstförstärkningar föreslås att energiskat- Prop.1985/86: 150 ten höjs på bl.a. olja och kol . 1.4 handel med värdepapper föreslås i samma proposition höjas till2 % fr. o. m. . Kommunerna har erbjudits en rabatt på , om de underförsta löser in markförvärvslånen och andra kommunala lån.Rabatten och god tillgång till alternativa krediter gör att intresset förinlösen beräknas vara stort från kommunernas sida. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster På de flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisasendast inkomster. På ett mindre antal titlar redovisas även utgifter. För dessatitlar sker en nettoredovisning, dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upppå statsbudgetens inkomstsida. I tabell 1 finns en sammanställning avbruttobeloppen budgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87. I RRVs prognosarbeteingår att för dessa titlar bedöma utvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomstersom utgifter. Den största differensen mellan bmtto- ochnettoredovisningen finns på inkomsttypen 1000 Skatter. Inkomsterna på huvudgmppen1100 består till största delen av preliminärskatter (statlig och kommunalinkomstskatt m.m.). Utgifterna utgörs bl. a. av utbetalningar avkommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgmpp 1100 beräknas bmttoinkomsternaöka mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Den låga ökningstaktenförklaras av en engångseffekt på . /85 tillföljd av den samordnade uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter.Bruttoutgifterna beräknas öka för /86. För budgetåret1986/87 ökar bruttoinkomsterna och bruttoutgifterna . Inkomstema på huvudgruppen 1200 består i huvudsak avarbetsgivaravgifter. I den tabellariska bmttosammanställningen ingår såväl ATP-avgiftersom de övriga arbetsgivaravgifter som överförs till fonderade medel utanförstatsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar till ATP-systemet och olikafonderingar inom den statliga sektorn. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgiftensandel av sjukförsäkringens kostnader. Bruttoinkomsterna för huvudgmppen 1200beräknas öka mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Den kraftigaökningen beror på att den samordnade uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgiftermedförde en negativ engångseffekt på . /85.Utvecklingen av bruttoinkomsterna mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87beräknas till 4,. Bruttoinkomsterna på huvudgruppen 1400 beräknas till 169,6miljarder kr. för /87 och bruttoutgifterna till 54,4 miljarderkr. Bruttoutgifterna utgör återbetalningar av mervärdeskatt. ti /86. Prop.1985/86: 150 Bil. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomsterbudgetåren /851986/87, milj.kr. Inkomst Inkomster Utgifter Inkomst på statsbudgeten 1984/85 1985/86 1986/87 1984/85 1985/86 1986/87 1984/851985/86 1986/87 1000 Skatter481740 523675 557 105 259625287950 310185 222115 235724 246920 1100' Skatt på inkomst, rea rörelse 209309 213512 230388 141521 152102 169204 67788 61410 61184 1200' agstadgade social avgifter 117689 138970 144870 75 162 85348 86581 42527 53622 58289 1400 Skatt pä varor och tjänster 147212 163 388 169 598 42942 50 500 54400 104 270 112888 115198 2000 Inkomster av statens verksamhet 28154 29699 32646 - - - 28154 29699 32646 3000 Inkomster av försåld egendom 82 123 110 - - - 82 123 110 4000 Återbetalning av lån 4663 5896 4827 - - - 4663 5896 4827 5000 Kalkylmässiga in komster 9639 8219 8487 4057 4024 4214 5582 4195 4273 varav 5200' Statliga pensionsavg netto 5 501 4400 4520 4057 4024 4 214 1444 376 306 Summa 524 278 567 612 603175 263682291974 314399 260 596 275638 288776 ' Omföringen mellan statsbudgetens inkomsttitlar är exkluderade. Inkomsterna på statsbudgeten för /86beräknas till . mer än vad somberäknades i budgetpropositionen. För /87 beräknas ökningen till2.2 miljarder kr. och inkomsterna till totalt . Förklaringentill förändringarna kan delas upp i tre komponenter som redovisas i neden-ståendetablå. En av komponenterna är de antaganden om den ekonomiska utvecklingen somligger till grund för beräkningarna. En annan är de föreslagna förändringarna ide lagar och de regelsystem som påverkar statens inkomster och utgifter. Entredje komponent benämnd övrig information innehåller bl. a.beteendeförändringar, justeringar med ledning av utfallsdata, förändradeberäkningsmetoder, prognosfel m.m. Uppdelningen på dessa komponenter kan inte göras på ettentydigt sätt. Förändringarna kan ibland bestå av kombinationseffekter. I följande sammanställning redovisas orsakerna till förändringarnaav inkomsterna budgetåren 1985/86 och 1986/87 mellan beräkningarna budgetpropositionenoch nuvarande beräkning. 1985/86 1986/87 Beräkning i budgetpropositionen 273,3 286,6 +0,8 + 1,2 +0,3 + 1.0 + 1,4 -0,2 Förändring till följd av. Nya antaganden Propositioner m. m.Övrig information p.g.a.förändrade antaganden har inkomsterna justerats upp med 0,8 Prop. 1985/86: 150miljarder kr. 1985/86 och med . 1986/87. Den utbetalda Bil. 1.4lönesumman antas öka mer för vart och ett av åren 1986och 1987 jämfört med vad som antogs i beräkningen i budgetpropositionen. Dethögre lönesummeantagandet beräknas öka inkomsterna med ca 0,5 miljarder kr.1985/86 och med ca . 1986/87. Inkomsterna av mervärdeskatt harräknats upp med . Värdet av den privatakonsumtionen antas förändras i ungefär samma takt som antogs ibudgetpropositionen. Däremot antas värdet av den offentliga konsumtionen och detotala investeringarna öka 1986. Den sammanlagda effekten av lagda propositioner m. m.beräknas öka inkomsterna med . resp. 1,4 miljarder kr.budgetåren 1985/86 och 1986/87. För /86 är det i huvudsakinlösen av kommunala bostadslån som orsakar upprevideringen. Propositionen ominkomstskatterna minskar inkomsterna under budgetåret1986/87 med netto ca . Höjda energiskatter 1987 och enfördubbling av omsättningsskatten på värdepapper fr.o.m. den 1 juli 1986beräknas öka inkomsterna med . resp. 0,9 miljarder /87. I det följande redogörs ytterligare förinkomstberäkningarna budgetåren 1985/86 och 1986/87 samt för differensernagentemot budgetpropositionen. En mer detaljerad redovisning avberäkningsresultaten finns publicerad i RRVs skrivelse (dnr 1986:77). Inkomstskatterna för fysiska personer beräknas öka med 507milj.kr. för /86 jämfört med budgetpropositionen. Denna ökningär en följd av att antagandet om lönesummans utveckling justerats upp för år1986. Inkomstskatterna för /87 påverkas av detförslag som lagts fram i prop. (1985/86:130) om inkomstskatterna åren 1987 och1988 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Förslagen innebär i korthetföljande. - Det kommunalagrundavdraget höjs till . för och till . - Ett statligtgrundavdrag återinförs på . för och höjs till . - Den s.k.brytpunkten höjs från . för och till 150000kr. - Alla som harbeskattningsbar inkomst får betala . fr. o. m. - Antalet skikt iskatteskalorna minskas. finns endast två skikt för grundbelopp resp.tilläggsbelopp - Sambeskattningenav makes kapitalinkomster slopas - Rätten attutnyttja makes outnyttjade avdrag upphävs - Räntetilläggslopas på bostad i jordbruksfastighet och bil i näringsverksamhet.Arbetsgivare åläggs att i kontrolluppgiften ange räntefria och lågfinansieradelån - Rätten till kvittning mellanvillaunderskott och kapitalinkomst begrän- Prop. 1985/86: 150 sas år 1987och slopas helt Bil. - Extra avdraget för pensionärer avtrappasmed en enhetlig procentsats. RRV har i sin taxeringsstatistiska undersökningberäknat effekterna av någraav dessa förslag på den slutliga skatten för . Beräkningen av effekternabaseras på den inkomstfördelning som gällde framskri-ven med de olikaantaganden om lönesumma m. m. som gäller för denna beräkning. Beräkningarna förår 1987 har sedan jämförts dels med gamla regler, dels med de nya föreslagna. Effekt på slutlig skatt , milj.kr. Jämförelsemellan beräkningar i prop. 1985/86:130 och RRVs beräkningar. Höjning av kommunala grundavdraget -2354 -2480 Ändring av det statliga grundbeloppet Ny skau pä . Begränsning av kvittning på inkomst av Avtrappning av extra avdraget /87 påverkas inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt av deförändringar som beräknas påverka dels posten preliminär A-skatt, dels postenutbetalningar av kommunalskattemedel. Skatteomläggningenår 1987 påverkar inbetalningarna med fem uppbördsperioder av samtliga tolv . Skatteomläggningen med nya skatteskalor, grundavdrag och det nya100 kronorsbeloppet påverkar via preliminärskattetabellerna direkt postenpreliminär A-skatt med ca I 500 milj.kr. i sänkt skatt. De andra förslagenpåverkar posterna fyllnadsinbetalningar, utbetalning av överskjutande skattoch inbetalning av kvarstående skatt . Postenpreliminär A-skatt för /87 beräknas även öka med 450 milj.kr. pågrund av förändrat lönesummeantagande jämfört med budgetpropositionen. Tilldetta kommer en nedjustering med ca 550 milj. kr. beroende på ett lägre utfallår av den preliminära A-skatten. Sammantaget beräknas de preliminäraA-skatter som betalas in för budgetåret uppgå till 175350 milj.kr., vilket ären nedjustering med ca 1650 milj.kr. jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Vidberäkningarna av utbetalningarna till kommunema har hänsyn tagits tillförslaget att kommunernas förskott skall justeras med det utökadegrundavdraget till . Detta innebär att staten behåller motsvarandebelopp på inkomsttiteln. Nedräkningaräven av övriga utbetalningar från titeln gör att utbetalningarna beräknasminska med drygt I 600 milj.kr. Sammantagetinnebär den nu gjorda revideringen att inkomsttiteln fysiska personersinkomstskatter har räknats ned med 20 milj.kr. jämfört med budgetpropositionentill 43715 milj.kr. Juridiskapersoners skatter beräknas vara oförändrade för /86 jämfört medvad som beräknades i budgetpropositionen. /87 beräknasinkomsterna minska med 226 milj.kr. Vid beräkningen avjuridiska personers skatter har de resultat som kommit fram i en enkät, till2500 st svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsbolag (Bl-längden) legattill gmnd. av företagen besvarade enkäten, varför resultatet ärosäkert. En kortfattad redovisning av enkätresultatet lämnas nedan. 1985/86:150 Bil. 8063 9820 +21,8 6 153 8867 -1-44.1 1011 943 - 6,7 15227 19630 +28,9 15 495 11074 4939 8674 857 1413 423 21161 6219 -55,4 -90,1 -70,1 -70,6 Imotsvarande enkät beräknades det statliga skatteunderlaget för Bl-längdenöka mellan inkomståren 1984 och 1985. RRV beräknade då att dettotala statliga skatteunderlaget skulle öka . I vårens enkät beräknadesdet statliga skatteunderlaget öka med 29 %.Med utgångspunkt från dessa bådaenkäter beräknar RRV nu att det statliga skatteunderlaget ökar mellaninkomståren 1984 och 1985. Denna minskning av skatteunderlaget förklararminskningen av den preliminära B-skatten med 226 milj.kr. Detkommunala skatteunderlaget beräknas minska med mellan inkomståren 1984och 1985 enligt enkäten. I höstens enkät beräknades minskningen bli mellanåren. Minskningen beror på att den kommunala taxeringen i princip slopas fr.o. m. taxeringen 1986 dvs. För företag med bmteträkenskapsår slopas den kommunala beskattningen fr. o. m. taxeringen 1987. RRVanser med utgångspunkt från enkätresultatet att det inte finns anledning attändra på antagandena från höstens beräkningar. Vinstdelningsunderiagetför beräknas enligt enkäten till 6647 milj.kr. Vinstdelningsskatten,som är på underlaget, blir då 1 329 milj.kr. RRV beräknar, med hänsyn tilldet osäkra enkätresuhatet, att vinstdelningsskatten blir 1500 milj.kr.,vilket är detsamma som beräknades . Vidbedömningen av skatteunderlaget 1986 har RRV utgått från en trendmässig ökningpå . Dämtöver tillkommer bl. a. effekterna av fastighetsskatten, som är enavdragsgill kostnad för konventionellt beskattade fastigheter. Detta avdragberäknas till 1700 milj.kr. Skatteunderlaget beräknas då öka mellaninkomståren 1985 och 1986. beräknas skatteunderlagettrendmässigt öka . Lagstadgade socialavgifter Prop. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna beräknastill 53,6 mil-jarder kr. för /86 och till . Detta innebär att inkomsterna har justerats ned för bäggebudgetåren i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Orsaken till nedjusteringenav inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna är att utbetalningarna fråninkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto nu beräknas bli betydligt högre äntidigare bedömning. Den uppräkning av sjukfrånvaron som gjorts avriksförsäkringsverket har lett till att utbetalningarna för sjukpenningberäknas bli ca . högre för /86 resp. 0,8 miljarderkr. högre för /87. Inkomsterna av skatt på egendom beräknas nu till totalt7,. för /86 och till . 1985/86:140 föreslås att omsättningsskatten påvärdepapper fördubblas fr. o. m. . Skatten utvidgas också tillandra värdepapper bl. a. köpoptioner. Av denna anledning har RRV reviderat uppinkomsterna på titeln 1342 skatt på värdepapper med 895 milj.kr. budgetåret1986/87 jämfört med beräkningarna till budgetpropositionen. Skatt på varor och tjänster Inkomsterna av skatt på varor och tjänster beräknas nutill totalt . för /86 och till 115,2 miljarderkr. för /87. För vart och ett av budgetåren har inkomsternaräknats upp med . jämfört medberäkningen i budgetpropositionen. Den beloppsmässigt största inkomsttitelnunder skatt på varor och tjänster är mervärdeskatt. Inkomstema av mervärdeskatthar räknats upp med . för budgetåren1985/86 och 1986/87. Uppräkningen beror på högre antaganden om värdet på denoffentliga konsumtionen och de totala investeringarna , jämfört medbudgetpropositionen. Totalt beräknas inkomsterna av mervärdeskatt till 62,4miljarder kr. för /86 och till . för budgetåret1986/87. 1 den tidigare nämnda propositionen (1985/86:140) om vissainkomstför-stärkande åtgärder på statsbudgeten ingår ett förslag om höjdenergiskatt. Fr.o.m. den föreslås skatten på bl.a. olja bli höjdmed . per m och på kol med . Till följd av skattehöjningenberäknas inkomsterna av energiskatt öka med ca . budgetåret1986/87. Räknat per helår blir ökningen ca . Den förhållandeviskalla vintern har medfört en ökad förbrukning av olja och el. Detta har letttill att inkomsterna av energiskatt och särskild avgift på oljeprodukter förinnevarande år har räknats upp med tillsammans ca 0,8 miljarder kr.Energiskatten beräknas nu till . för /87. 1 övrigthar inkomsterna av skatt på varor och tjänster räknats upp med Prop. 1985/86:150 . /86 och med . 1.4 1986/87 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Upprevideringenberor på ökad försäljning av sprit-, vin- och maltdrycker och en beräknad ökadbensinförbrukning. De beräknade inkomsterna på enskilda titlar framgår avtabell 2. Av tabellen framgår också skillnaden mellan nuvarande beräkning ochberäkningen till budgetpropositionen. Övriga inkomster på statsbudgeten består av huvudgruppernainkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning avlån och kalkylmässiga inkomster. I budgetpropositionen beräknades dessainkomster till . /86 och till 41,8 miljarderkr. För innevarande budgetår har inkomsterna räknats upp med1,. För /87beräknas summan av övriga inkomster i stort sett bli oförändrad jämfört medbudgetpropositionen. För innevarande budgetår har inlevereradeöverskott räknats upp med . Överskottetpå särskilda räkningar i blev störte än vad som antogs ibudgetpropositionen. För /87 beräknas inkomstema oförändrattill . Kommunerna har erbjudits en rabatt på som om de underförsta löser in bl.a. tomträttslån och markförvärvslån. Eftersomtillgången på krediter till lägre ränta är god bör intresse finnas att lösa inlånen. RRV beräknar att inkomsttiteln 4212 återbetalning av lån för bostadbygganderäknas upp med 1200 milj.kr.