prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Räntebidrag som avser räntekostnaderna för bostadslånet avräknas i samband med att kostnaderna för detta län aviseras låntagaren, medan den del av räntebidraget som avser räntekostnaderna för botten- 45 låneti sin helhet överförs direkt til! bottenlängivåren då Prop.1985/86:100 kostnaderna för boltenlänet skall betalas. Räntevinsten för statentorde Bil. 1 komma atl uppgå lill minst 300 milj. kr. I årets budgetproposition aviseras ocksä en ändringi förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer medinnebörden att utbetalning i förskott till kommunerna inte längre fär ske. Utbetalningskall i stället ske årsvis i efterskott. Ränteeffekten för staten kan beräknastill ca 100 milj. kr. Utbetalningen av bidraget till StiftelsenSamhällsföretag har lagts om frän kvartalsvis utbetalning fill utbetalningvarannan månad. Chefen för kommer senare dennadag att, på gmndval av en av RRV genomförd förvaltningsrevision, föreslå atlförfarandet med förskotlering från staten av kommunernas kostnader för de kommunalabostadstilläggen till folkpensionärer () upphör . Dengenomsnittliga likviditelsvinslen för staten av denna förändring är för år 1987en engångseffekt på ca 3600 milj.kr. Denna förändring redovisas inte överstatsbudgeten, ulan påverkar endasl belastningen pä statens checkräkning. Denbestående räntebesparingen för staten beräknas till ca 475 milj.kr. Ytterligare några åtgärder som vidtagits undersenare år för att förbättra den statliga kassahållningen är en generellomläggning av utbetalningen av statliga bidrag (numera i princip högst en fjärdedelper kvartal i förskott), ändrade regler för inbetalning av avskrivningar ochränta pä statskapital för affärsverk och övergäng till förskottsinbetalning avavgifter för statlig kreditgaranti. Omläggningen av beredskapslagringen av oljasom inneburit utförsäljning av statliga lager om ca ,möjligheterna till tidigare inbetalning av studiemedelsskulder och anpassningenav vUlkoren för statliga län fill vad som gäller på lånemarknaden i övrigl ärockså exempel på åtgärder som haft betydelse för kassahållningen. Att bedöma de lotala effektema av samtligakassahäUningsåtgärder som vidtagits eller planeras är mycket svårt beroende påatt mänga regelsystem påverkar varandra, atl avnämarnas beteenden ärsvårbedömbara och atl även interna transaktioner inom den statliga sektompåverkas. Sammantaget kan dock den totala positiva effekten för statsbudgetenav de ätgärder som jag här har redovisat uppskattas lill mer än 2 miljarder kr.per år. Föratt beräkna det s. k. underiiggande budgetsaldot mäste sådana effekter påbudgeten som är av redovisningsteknisk eller tiUfällig art exkluderas från detkassamässiga budgetsaldot. Det kan vara svårt att särskilja engångseffekterfrän mer bestående effekter på statsbudgeten. Trots dessa svärigheter är delangeläget alt göra en redovisning där de engängsvisa effekterna exkluderats säatt inte statsbudgetens underiiggande utveckling undanskyms. Medkassahållningsåtgärder avses förändringar i statens in- och ulbetal- ningsruliner. Vanligtvis påverkar kassahållningsåtgärder budgetsaldot en- 46 gångsvismen medför dessutom en bestående räntevinst som påverkar det Prop. 1985/86: 100underliggande saldot. Exempel på sådana åtgärder är den samordnade Bil. 1uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter vilken innebar en engångseffektpå statsbudgeten om totalt . Kortarekredittid för redovisning av punktskatter och konkurrensneulral redovisning avmervärdeskatt har medfört kassamässiga engängsförstärk-ningar av inkomsternaunder budgetåren 1984/85 och 1985/86. Till kategorin rena engängsförstärkningar kan såvälextra inleveranser från affärsverken som utförsäljning av oljelager hänföras.En engångsför-svagning av budgeten på . inträffade /86 genom den s. k. skatterabatten . En ren budgetavlastning minskar det statligabudgetunderskottet men omfördelar enbart långivningen, och innebär således intenägon realekono-misk besparing. Exempel pä delta är att bostadslånegivningenfinansieras genom upplåning via etl särskilt låneinstitut fr.o.m. budgelårel1985/86. Detta har inneburit en budgetavlastning pä ca . Vidarefinansierar vissa affärsverk sina investeringar genom lån på kreditmarknaden ellerdirekt från i stället för som tidigare genom anslag påstatsbudgeten, vilkel också innebär en budgelavlastning. En kostnadspost på budgeten som ökat kraftigt undansenare år är de redovisade valutaförlusterna. beror på att upplåningen iufiändsk valuta bokförs till värdet i svenska kronor vid upplåningsfillfället.Det ursprungliga värdet pä etl ufiandslän bibehålls i redovisningen tills lånetbetalas fillbaka. Om värdet i svenska kronor vid återbetalningen av lånetavviker från det bokförda värdet redovisas skiUnaden på statsbudgeten som envalutaförlust eller valutavinst. De svenska devalveringarna 1981 och 1982 samtden och fram tUl kraftigt stigandedollarkursen - av ufiandsuppläningen är placerad i dollar har medförtatt utlandslänen uttryckt i aktuella valutakurser är högre än det bokfördavärdet. Vid amorteringar och inlösen av lån - även när lån inlöses föratt ersättas av län fill fördelaktigare villkor innebär det alt storavalutaförluster realiseras och redovisningsmässigt belastar statsbudgeten. /85 var valutaförlusterna t. o. m. någol slörre änräntebetalningarna pä utlandslånen. påpekar i skrivelse den 28november 1985, vilken bifogas i bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. filldenna proposition, atl bokföringen av valutaförluster som en belastning pästatsbudgeten kan diskuteras ufifrån redovisningsprincipiella utgångspunkter.Valutaförlusterna vid omsättning av utlandslån kan betraktas som enförändring i statens finansiella förmögenhet än som en kassamässig utgift förstaten. Vid en beräkning av den underliggande budgetutvecklingen måste mansärskilja valutaföriuslerna från ränteutgifterna pä statsskulden för aller-hälla de underiiggande statsskuldräntorna. Utöver den osäkerhet som följer av de tillämpaderedovisningsprinci perna innebär de stora fluktationerna i valutakurser och internationella räntor under de senasle åren, särskill för den amerikanska dollarn, atl ränte- och valutaförlustkalkylerna för utlandsskulden har en stor osäker hetsmarginal. Underiiggande budgetsaido för budgetåren 1982/83-1986/87 Prop.1985/86: 100 -86,6 -77,1 -68,5 -52,2 -48,9 -(-14,5 -81,4 -66,3 -58,2 -52,8 -49,3 5 Statsbudgeten budgetåren 1985/86 och 1986/87 Förberäkning av statsinkomsternas utveckling är antagandena om inkomstutvecklingeni samhällel av stor betydelse. RRV har lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomstervilken redovisas i underbilaga 1.2 tiU finansplanen. RRV: s beräkningar gmndaspå antagandet att lönesumman ökar samtmellan med 6,. har verkel anlagk ökningen fill4,, vilket dock endasl påverkar en mindre del av /87. Vadgäller den genomsnittliga konsumentprisutvecklingen mellan åren räknar RRV meden ökning med 4,saml med 3,mellan åren 1986 och1987. RRV: s beräkningsförutsättningar för åren 1985 och1986 stämmer i stort sett överens med den pris- och löneutveckling som jagredovisat i det föregående. För är 1987 harjag inte gjort någon bedömning avpris- och löneutvecklingen. Det finns därför ingen anledning att avvika frånRRV: s beräkning i delta avseende. Emellertid har RRV räknat med ett basbeloppom . för , medan det faktiska beloppet numera är fastställttill . Detla föranleder en juslering av verkets beräkningar. Vidarehar jag justerat verkets beräkningar pä några andra punkter. Jag återkommertill en närmare redovisning av dessa justeringar. Mina beräkningar avstatsutgifternas utveckling baseras pä de av mig lidigare redovisade bedömningarnaav pris- och löneutvecklingen. 5.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende /86 RRVberäknar statsbudgetens inkomster under budgetåren 1985/86 till 273 227milj.kr. RRV har för sina beräkningar antagit attbasbeloppet, enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, kommer att uppgåtill . för är 1986. Del av regeringen numera fastställda basbeloppetför 1986 är dock . Detta medför att jag räknar uppstatsinkomsterna på inkomsttiteln skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse med 60 milj.kr. för innevarande budgetår.Samtidigt räknarjag ned inkomsterna , netto med 25 48 Sammantaget medför mina justeringar av RRV: s beräkningarför /86 en beräknad ökning av inkomsterna med 35 milj. kr. Ändringamajämfört med RRV: s beräkningar framgår av tabell 3. 1985/86:100 Bil. Ändringar i RRV:sberäkningar av statsbudgetens inkomster /86 1111 Fysiska personers skatt på och rörelse 5211 Statliga pensionsavgifter, netto -1-60000 -25000 Sununa forändringar enligt föredraganden RRV har i sin beräkning av budgelutfallet för budgetåret1985/86 beräknat de lolala utgifterna tiU 325201 milj. kr. Verkel har beaktat förslag lillanslag på tilläggsbudget om sammanlagl 1720 milj. kr. Det högre basbeloppet göratl jag räknar upp merbelastningen på förslagsanslag med 125 milj. kr. I övrigt ser jag ingen anledning att ändra i RRV: sberäkning av utgiftema på statsanslagen. denna dag kommer att föresläsanslag på tiUäggsbudget II omsammanlagt ca 133 milj. kr. Därmed beräknar jag att utgifterna sammantagetkommer att uppgå till 325459 milj. kr. Enligt RRV kommer de totalaanslagsbehållningarna på reservationsanslag under innevarande budgelår attminska med 2072 milj. kr.för att uppgå till 22717 milj. kr. vid ingången /87.1 detta belopp ingår ett utnyttjande av finansfuUmakten med187 milj. kr. Utvecklingen av anslagsbehållningarna mellan budgetåren 1982/83och 1985/86 framgår av tabell 4. Bedömningen är självfallet osäker, men jag kanfills vidare acceptera RRV: s beräkning som baseras på uppgifter från deansvariga myndigheterna. Redovisningen koncentreras fiU de departementsområdendär anslagsbehållningarnas utveckUng spelar en särskilt stor roll. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1982/831985/86 4,6 5,3 3,6 7,6 3,4 5,1 4,8 4,1 8,7 3,7 5,8 3,8 3,7 9,0 3,5 2,4 8,2 2,1 4 1985/86. Enligt RRV kommer utnyttjandet av röriiga krediteratt minska med 11 Prop. 1985/86: 100 milj. kr. Jag har inget att invända mot RRV: s bedömning. För tillkommande utgiftsbehov, netto tar RRV upp 1miljard kr. Jag kan ansluta mig till denna bedömning. Sammantaget beräknar jag därmed /86 till 325459 milj. kr. enligt vad som framgår av tabell 5. Beräknad merbelastning på förslags- Ändrad disposition av röriiga 5.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter /87 IRRV:s beräkning av statsbudgetens inkomster för budgeiåren 1985/86 och 1986/87har verket tagit hänsyn till beslut som fattat eller som regeringenföreslagit före . I förslaget till statsbudget för nästabudgetär ingår ett antal förslag som påverkar statsbudgetens inkomster. Jagämnar i det följande redogöra för de justeringar av verkets beräkningar som jagfunnit vara nödvändiga. RRV har beräknat statsbudgetens tolala inkomsterunder /87 till 285927 milj. kr. RRV har som beräkningsförutsättning utgått ifrånatt basbeloppet för kommer att uppgå till . Det av regeringenfaststäUda basbeloppet för uppgår emellerfid, som jag nämnt, till23 . Jag har med anledning av detta korrigerat RRV: s beräkningar avinkomsterna för /87. Jag räknar därför upp inkomsterna underinkomsttitlarna Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse och Mervärdeskatt med 90 milj.kr.resp. För inkomsttitelnStatliga pensionsavgifter, netto innebär ett basbelopp på 23 300 kr.alt RRV: s beräkning av inkomsterna netto behöver justeras ned med 50 milj. kr.Jag räknar således med ett överskott på inkomsttiteln med 350 milj.kr. RRV har beräknat inkomsterna på inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto till I 135 milj.kr. Till följd av de förslag som avser borttagande av 50 stimulansbidragettill barn- och ungdomstandvården samt undanlag för Prop. 1985/86: 100 vissaläkemedel från prisnedsättning saml ändrade regler för sjukpenning Bil. lillpensionärer som chefen för i det följande avser läggafram räknar jag upp inkomsterna under inkomsttiteln med 475 Chefen för kommer i detföljande atl föreslå en höjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,3procentenheter från . höjs ersättningsbeloppen inombl.a. Jag räknar därför uppinkomsterna under , netto med 225 milj. kr. RRV har beräknat inkomsterna på inkomsttitelnBidrag till förvaltningskostnaderna för arbetsskadeförsäkringen fill 71,0milj.kr.för /87. Förvaltningskostnaderna förarbetsskadeförsäkringen brultore-dovisas f. n. över statsbudgeten. Medelmotsvarande i princip de inkomster som inflyter på inkomsttiteln budgeteras påfemte huvudtitelns anslag Allmänna försäkringskassor. Socialministern kommer idet följande att föreslå att förvallningskostnadsbidraget redovisas som inkomstdirekt under nämnda anslag. Det innebär att berörd inkomsttitel börupphöra, varför jag räknar ner RRV: s beräkning av dessa inkomster med 71 milj.kr. RRV har vid beräkningen av inkomsterna . a. utgått från förslagen i prop. 1985/86:53 omen höjning av skallen pä gasol. har beslulat om en mer begränsadhöjning än vad regeringen föreslagit. Jag räknar därför ner RRV: s beräkningmed 22 milj.kr. Chefen för kommersenare att föreslå att får övergå till att göraavskrivningar på anskaffningsvärden och att staten tar över betalningsansvaretför avgiftsutjämningen för Vänertrafiken. Jag justerar därför ner RRV:sberäkning av inkomsttiteln med 60,0 milj. kr.Samfidigt räknarjag upp inkomsttiteln överskottmed 3,0 milj. kr. Inkomsttiteln , farledsvaruavgifter beräknar jagtill 34,6 milj. kr. högre än RRV. Statsrådet kommer i det följande att anmälaatt avgift bör införas för erhållande av medborgarskapsbevis. Till följd avdetta räknarjag upp inkomsterna under ,5milj. I samråd med chefen för jordbruksdepartementetberäknar jag inga inkomster på . Jag justerar därvid ner RRV:s beräkning med 2,4 milj. kr.Inkomsttiteln tas inte upp i förslaget till statsbudget för /87. Statsrådet kommer i det följande attredovisa förslag till inkomster från Avgifter i ärenden om lokalakabelsändningar samt inkomster från Närradioavgifter. För detta ändamål börnya inkomsttifiar föras upp pä statsbudgeten. Jag beräknar inkomsterna lill 4650 tkr. och 2048 tkr. pä resp. inkomsttitel. Vidare kommer chefen för senareidag atl föreslå nya inkomster frän avgifter för statlig personalhälsovård.Dessa inkomster skall tillförasinkomsttiteln av statens verksamhet. Jag justerar upp RRV:sberäkning av inkomsttiteln med 38,4 milj. kr. RRV:s beräkningar i övrigt föranleder inte någonerinran frän min eller andra berörda statsråds sida. Tolalt innebär de förordadeavvikelserna från verkets beräkningar en uppräkning av inkomsterna /87 med 720,8 milj.kr. Jag beräknar sålunda statsbudgetensinkomster för /87 till 286648 milj.kr. Ändringarna i RRV:sberäkningar framgår av tabell 6. 1985/86: 100 Bil. Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret 1986/87 1 000-tal kr. RRV: s beräk- Fysiska personers skatt på inkomst, realisations- Övriga socialavgifter, netto -H 225 000 Avgifter i ärenden om Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarna iindelningen av statsbudgetens inkomstsida i förslaget till statsbudget /87 (tabell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster Prop. 1985/86: 100 1986/87 gjl I av filmer och video- Avgifter i ärenden om sålda byggnader och maskiner Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Milt förslag lill statsbudget för /87uppgår på utgiftssidan lill totalt 335575 milj. kr. Därav uppgårutgiftsanslagen exkt.statskutdrän-fortiU261575milj.kr. Det största anslaget i budgetförslaget är anslaget Räntorpå statsskulden m.m. Riksgäldskonlorei () beräknar belastningen på dettaanslag till 73000 milj.kr.under nästa budgetår. RGK har i sina beräkningarutgått ifrån räntenivån och valutakurserna i böoan av . Sedan desshar en aUmän nedgång i ränteläget ägt mm. Uppläningskostnaderna förstatsskuidväxlar och riksobligalioner har fallit. Därutöver blir upplåningsbehovetlägre såväl budgeiåren 1985/86 som 1986/87 än vad RGK haft somberäkningslekniska förutsättningar i sina kalkyler. Av dessa skäl beräknar jagatt statsskuldränlorna blir . lägre än vad RGK Räntorna pä statsskulden beräknas sålunda till 71000milj.kr. Det kan noteras att statsskuldräntorna beräknas bli lägre budgetåret1986/87 än /86. Detta sammanhänger i försia hand med att de realiseradevalutaföriuslerna, netto, beräknas bli avseväri mindre nästa budgetär äninnevarande budgelår. Dessutom påverkas nivån pä statsskuldräntorna enskildabudgelår av uppläningsprofilen, eftersom ränteutgiften för statsskuldväxlarredovisas då växeln ges ut, medan utgiften för andra upplå-ningsinstmmentredovisas vid förfallodagen. Den underiiggande utvecklingen förstatsskuldräntorna beskrivs närmare i bilaga 17 till denna propo-sifion. I syfte att få en så långt möjligt rättvisande bildav den totala belastning- Prop. 1985/86: 100 en på statsbudgeten beräknas,utöver utgiftsanslagen, på statsbudgetens Bil. 1 utgiftssida även medel förförändringar i anslagsbehållningar, ändrad disposition av rörliga krediter ochberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Jag räknar schablonmässigt med en förbrukning avanslagsbehållningarna om tolalt 1 500 milj. kr. Budgetutfallet, och därmed statens uppläningsbehov,påverkas även av förändringar i utnyttjandet av rörliga kredUer hosriksgäldskontoret. Sådana krediter har enligt beslut ställts fillförfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Sammantaget räknarjagschablonmässigt med en ökning av utnyttjandet av röriiga krediter med 500milj. För att erhålla en rättvisande bild av den slulligabelastningen på statsbudgeten måste ulöver budgeleringen av ulgiftsanslagen,beräkningar av förändringar i anslagsbehållningar och i utnyttjandet av röriigakrediter, posten Beräknat tUlkommande utgiftsbehov, netto föras upp pä statsbudgeten.Normalt mäste under löpande budgetår anvisas medei pä tilläggsbudget för vissaändamål utöver vad som anvisats i statsbudgeten. Detta sker främst isamlingspropositioner om anslag m. m. pä tUläggsbudgetarna I-III. 1 föreliggandeförslag till statsbudget täcker tillkommande utgiftsbehov, netto, i förstahand den ändrade belastning som kan komma att uppstå på statsbudgeten tillföljd av dessa tilläggsbudgetar och andra särskilda propositioner som planerasbli förelagda under vårriksdagen och där motsvarande anslag ibudgetpropositionen endast upptagils med beräknade belopp. Dessulom ingårvissa allmänna reserver i beräkningen. Mol bakgrund av vad jag nu anfört harjagberäknat poslen Beräknal tillkommande utgiftsbehov, netto till 1 miljarder kr.för /87. Jag beräknat sålunda statsutgifterna för budgetåret1986/87 i enlighel med vad som anges i tabell 8. Statsutgifterna för /87 Andrad disposition av röriiga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 5.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1985/86 och1986/87 Medhänvisning till min redovisning i del föregående beräknar jag utfaUet av statsbudgetens inkomster och utgifier för innevarande budgetår och förslaget till statsbudget för /87 enligt vad som framgår av tabellerna 9 och 10. en för budgetåren 1985/86 och 1986/87 1985/86:100 Bil. 1985/86 . 1986/87 Förslag till statsbudget Utgifter (varav statsskuldräntor) (71,5) -52,0 (71,5) -52,2 (71,0) -48,9 -1-13,4 -H0,1 (- 0,5) -1- 3,3 Sammanfattningsvis innebär min redogörelse altunderskottet i statsbudgeten för innevarande budgetår kan beräknas uppgå fill52,. För /87 beräknar jag att inkomsterna ökar med13,. och att utgifterna ökar med . Underskotteti statsbudgeten för /87 beräknas därmed bli . 0 o o 000 OOOO m o o 00 «/-) O O r- 00 o o ON c o ' Os \£> o Os * o (--1 - 1985/86:100 Bil. V) _, ; t: cd .-; * ft 00- D. rt» O) « w t: cci >= c S; o Q c « E t, u (rt 3 ji; i "O S ; t; o o ca ca -a trt = i: rrS :rt tis ca (/) 'O 13 o - ca ;z; -o = ca 00 r Q 00 *= cn _ C S .<=« ca .2 § 5 > --ii? 2 o o o O O g O o o c: o o o c o »~)C) v- 0\ (N ' r- o Tj- \£ r- o ' oc r H 00 fs: \0 5 2 E o « o >i; cn ,5 cn ' tS1-, > C Ss'« > OJ 00 ca .£<« "- c <2 u -TS -a o t: . 1985/86: 100 TUl regenngsprolokollel i delta ärende bör fogas som bilagor: g-i i Preliminärnationalbudget 1986 (Bilaga 1.1) inkomstberäkning för budgetåren 1985/86 och 1986/87(Bilaga 1.2) Riksrevisionsverketsberäkning av budgelutfallet för /86 VissalabeUer rörande den statsfinansiella ulvecklingen m. m. (Bilaga 1.4) Lagförslag(Bilaga 1.5) Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkänna dé aUmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna de aUmänna rikfiinjerför budgelregleringen som jag har förordat i det föregående, 3. anla förslaget tUl lag omändring i lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster, 4. för /87, iavvaktan på slulliga förslag kompletteringspropositionen och i enlighet medvad jag har förordati del föregående, a) beräkna statsbudgetensinkomster, b)beräkna förändringar ianslagsbehållningar c) beräkna förändringar idisposifionen av rörliga krediter, d) beräknaberäknat fillkommande utgiftsbehov, netto, delsbereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört beträlfande 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga kreditgarantier, m. m. 7. övergångsälgärder med anledningav förordning om avräkning av utgifter på statsbudgeten. 1985/86: 100 1 Denekonomisk-politiska strategin ........................ ... 1 1.1............................................................. Bakgmnden 1 1.2 Vägen mot balans ................................... .... 4 1.3 Den ekonomiska politiken underde kommande åren 7 2 Utsikternaför 1986 ........................................... 10 2.1 Den intemationella utvecklingen ................. .. 10 2.2 Den svenska ekonomin............................... 13 3 Denekonomiska politikens inriktning ...................... 17 3.1 Finanspolifiken ....................................... 17 3.2 Penningpolitiken ...... ...................... 19 3.3 SkattepoUtiken......................................... .. 21 3.4 Sysselsättnings- ochfördelningspolifiken....... .. 23 4 Budgetpolitiken.................................................. 26 4.1 BudgetpoUtiken i ett medelfristigtperspekfiv.. .. 26 4.2 Budgetläget innevarandebudgelår................ 30 4.3 Budgetförslaget för budgetåret1986/87........ .. 31 4.4 Fortsatt effeklivisering av denoffenfiiga verksamheten ... 34 5 Kommunernas ekonomi ...................................... .. 35 6 Avslutning ..................................................... 39 1 Statliga garantier ............................................ 41 2 Vissa övergångsälgärder medanledning av förordningen om avräkning av utgifier på statsbudgeten................................................... ... 43 3 Åtgärder för bättreeffektivitet och kassahållning ... ... 44 4 Extraordinära budgeteffekter................................ ... 46 5 Statsbudgeten budgetåren1985/86 och 1986/87..... ... 48 5.1 Beräkningsfömtsättningar ........................... ... 48 5.2 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende /86 48 5.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende /87 50 5.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1985/86 och 1986/87 54 Hemställan......................................................... ... 57 1985/86: 100 Finansplanen "'' ' 1 Försörjningsbalans 1984-1986.............................. 14 2 Bytesbalans 1983-1986...................................... 16 3 Finansiering av statenslånebehov 1984-1986 ........ 20 4 Budgetsaldot för budgetåret1985/86.................... 31 5 Budgetsaido för budgeiåren1982/83-1986/87......... 32 1 Stadiga garantier per den 30juni 1985 ................ .. 41 2 Underiiggande budgetsaido förbudgetåren 1982/83-1986/87 .... 48 3 Ändringar i RRV:s beräkningarav statsbudgetens inkomster /86 .................................................................... 49 4 Anslagsbehållningarna vidutgången av budgeiåren 1982/83-1985/86 49 5 Statsutgifterna budgetåret1985/86 .................. .. 50 6 Ändringar i RRV:s beräkningarav statsbudgetens inkomster /87 .................................................................... 52