prop · G9032 · 1985-12-31 00:00:00 — En samfällighetsförening som för-valiar enexploateringssamfällighei skall upplösas när verksamheten har slutförts ochavvecklats eller om exploaleringssam folligheten upphör an bestå. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringarenligt lagen (1973:1150) om förvaltning av Härigenom föreskrivs att lagen (1973:1152) om förmånsrällför fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med samfällighetsförenings fordran på belopp som viduttaxering enligl lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter påförtsägare av faslighel eller innehavare av tomträtt, följer förmånsrätt enligl 6§ 1eller 7§ 2 förmånsrällslagen (1970:979), om beloppet icke förfallit tillbetalning Udigare än ett är före utmätningen eller konkursansökan. Ifråga om en samfällighetsförening som Jörvaliar enexploateringssamfällighet gäller förmånsrätten dock inte större belopp än somhar angetts i exploaleringsbeslutet. Denna lag träder i kraft . Prop.1985/86:2 111 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (SOU1979:65, 66) Ny plan- och bygglag i den del de avser exploateringssamverkan Följanderemissinstanser har i sina yttranden över betänkande (SOU1979:65 och 66) Ny plan- och bygglag särskilt kommenterat utredningensöverväganden och förslag angående exploateringssamverkan. Hovrätten för NedreNorrland, hovrätten över och , universitets- och högskoleämbetet,näringsfrihelsombudsmannen, , statens råd förbyggnadsforskning, , statens planverk,statens lantmäteriverk, tekniskahögskolan i , länsstyrelserna i , , ,, , , , och , ,, och , för samhällsplanering, Föreningen Sverigesbyggnadsnämndssekreterare. Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), . Näringslivetsbyggnadsdelegation, Samfundet för fastighetsvärdering, . Svenska kommunallek-niska föreningen. Svenska ,, , . Västra byggföre-tagare, samt följande kommuner nämligen Ale, , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ochÖstra Göinge. Prop.1985/86:2 112 Ett stort antal remissinstanser tillstyrker att det införsett regelsystem för exploateringssamverkan mellan fasfighetsägare. Till dessahör bl. a, hovrätten för Nedre , hovrätten över och ,, statens råd för byggnadsforskning, lantmäteriverket,länsstyrelserna i , , , , ,, , och , , ochNorrbottens (med tvekan) län. Föreningen byggnadsnämndssekreterare,. (med tvekan), , , handelskammare samt ett fyrtiotal kommuner.Av dessa uttalar : Genomförandeproblemen inom exempelvis förnyelseområden harofta berott på splittrad fastighetsindelning och många ägare med olika viljoroch möjligheter. Kommunerna har vid förnyelse för att överhuvudtaget kunnaåstadkomma något fått bära omfattande kostnader för exploateringsverk-samhelen,varvid vissa fastighetsägare har kunnat göra väsentliga vinster. Någramöjligheter att genom exempelvis avtal styra dessa konsekvenser mot ettrimligare resultat enskilda fasligheter emellan eller gentemot kommunen harinte stått till buds. Delta har i många fall lett lill att kommunernaunderlåtit att arbeta med planläggning i denna lyp av områden. Det i PBLföreslagna genomförandemedlet - exploateringssamverkan - är därför intressant, Inom omräden med splittrade ägoförhållanden är det idagsvårt att få fram planer såvida inte kommunen går in och frivilligt ellertvångsvis förvärvar fastigheter. innebär det en arbetsinsats frånkommunens sida som inte står i proportion till det utbyte kommunen får. Detfinns därför behov av lagstadgade former där fasfighetsägarna gemensamt kangenomföra t. ex. sanering, förtätning och nyexploatering av bebyggelse. Hovrätten över och anför: Även om hovrätten har sina betänkligheter mot att tyngalagstiftningen med det krångliga regelsystem som här är i fråga anser hovrättensåledes att systemets införande kan försvaras. Följande instanser avstyrker eller är tveksamma fill attdet införs regler om exploateringssamverkan nämligen statens institut förbyggnads- Prop.1985/86:2 113 forskning,statens planverk, i . Västra bygg-företagare,samt , , , , , ochÄlmhults kommuner. Ennyhet i PBL-förslaget är reglerna om exploateringssamverkan. Systemet framstårsom komplicerat och styrelsen är inte övertygad om att det motsvaras av etttillräckligt stort behov. Det kan ifrågasättas om inte slopandet av de evigabyggrätterna kommer att öka benägenheten till den typ av samverkan somutredningen föreslär. Styrelsen föreslår ytterligare överväganden i frågan medinriktningen att på annat sätt (t. ex. avtalsvägen) tillgodose behovet avsamverkan faslighelsägama emellan. Institutetexploateringssamverkan bygger på frivilliga överenskommelser mellan berördafastighetsägare, och det synes därför tveksamt om institutet kan medföra någraväsentligt utökade möjligheter till samverkan i jämförelse med vad nuvarandeanläggningslag erbjuder. a. att "konstmkfionen med samverkanstvång genommarkförordnande är en kraftig förflyttning av gränsen mellan allmänt ochenskill". Vidare anser planverket atl utformningen av förslaget tillexploateringssamverkan riskerar "att ge yrkesmässigt arbetande markköpareför starkt försteg framför markägare med mindre resurser". befarar att de villkor som gäller för att bildaen exploateringssamfällighet och svårigheterna att åstadkomma en fördelning avkostnader och avkastning som kan accepteras av alla inblandade parter kanmedföra att exploateringssamverkan inte kommer att användas i någon störreusträckning. Åtskilligaremissinstanser anser att det är svårt att bedöma effekterna av de föreslagnareglerna om exploateringssamverkan. Det gäller även flera av de instanser somtillstyrkt att reglerna införs. Bl, a, följande remissinstanser anser att deföreslagna reglerna är svårbedömda. Länsstyrelserna i , ochGävleborgs län. , Ale, (en minoritet), Falu (enminoritet), , (en minoritet), , , , Lunds(en minoritet), , , , och kommuner. Effektenav det helt nya systemet med bestämmelser om exploateringssamverkan, som kaninföras genom ett ev, markförordnande, är svär att bedöma. Fördelen med det nyasystemet jämfört med de avtal som kan träffas kan vara att de deltagandefastigheternas rättigheter och skyldigheter blir bättre klarlagda ochdokumenterade, 8 1985/86. 1985/86:2 114 Förslagetinnehåller ocksä andra bestämmelser som berör stadsförnyelse, t. ex.exploateringssamverkan i områden med många fastighetsägare. Alla dessa förslagär svåra att bedöma effekten av. De behöver därför noggrant granskas med utgångspunktfrån den kommunala praktiken. Flerainstanser anser aU de föreslagna reglerna är komplicerade och svåröverskådliga.Länsstyrelsen i Göteborgs- och län anför t. ex.: Regelsystemetför exploateringssamverkan har förts in i PBL för att ge ett altemaUv tillexploatering i eller enskild regi, och torde kunna komma tillanvändning i vissa speciella situationer. Regelsystemet är emellertid såkomplicerat och processen så svåröverskådlig för inblandade parter att det kanbefaras att förslaget i denna del torde få ganska liten praktisk användning. Ihuvudsak liknande synpunkter framförs av bl. a. hovrätten för Nedre ,, länsstyrelserna i och ,, Svenska byggnadsentreprenörföreningen.Svenska kommunförbundet, samt Ale (en minoritet),, , , , och kommuner. Fråganom exploateringssamverkan bör enligl några remissinslanser utredas ytterligare.Till dessa hör bl.a. hovrätten för Nedre , universitets- ochhögskoleämbetet (, juridiska fakulteten), länsstyrelsernai och . Näringslivels byggnadsdelegation, . Västra byggföretagaresamt Ale, , (en minoritet), Falu (en minoritet), ,, , (en minoritet), , , ,, Lunds (en minoritet), och (en minoritet) kommuner. Universitets-och högskoleämbetet anför: Föreskrifternaär rätt detaljerade men mofiven är trots detta ganska kortfattade.Fakulletsnämnden anser att föreskrifter om exploateringssamverkan aktualiserarså komplicerade civil- och förvaltningsrättsliga problem, att frågan bör bliföremål för ytteriigare utredning, Ommarkförordnande meddelas och detaljplan anlas har kommunen visseriigenmöjlighet att få lill slånd en exploateringssamfällighet genom byggnadsnämndensinitiativ men någon garanti för ett effektivt plangenomförande finns ändockinte. Prop.1985/86:2 115 Detkan konstaleras alt de föreslagna reglerna om exploateringssamverkan inte fältden allsidiga utformning som varil önskvärd ur synpunkt. Någraremissinstanser, bl, a, lantmäteriverket, länsstyrelserna i ochJämtlands län samt öskarshamns kommmun, föreslår atl det genomförs någon formav praktiska försök innan reglerna införs. föreslår att forsknings- och utredningsinsatsersätts in för atl följa tillämpningen. 3 Behov och användningsområden Någraremissinstanser ställer sig tveksamma om exploateringssamverkan kommer attbli det effektiva plangenomförandel som utredarna tänkt sig. iGävleborgs län anför t, ex.: Enligllänsstyrelsens mening har ulredningen föreslagit en lagteknisk lösning somtillgodoser fördelningsmålet väl men i övrigt inte kan väntas ge etttillräckligt effekUvl genomförande. Särskilt i tätortsfallet torde kommunensinflytande enligt förslaget vara alltför begränsat. Möjligheterna altexpropriera torde vara beskurna efler ett förordnande om samexploatering.Förslaget synes leda till alt kommunen efter initiativ till exploateringssamverkankan få avstå från ytterligare älgärder för alt påverka takten iplangenomförandet under en lång följd av år, Detla särskilt som det är oklartvilka befogenheter kommunen får all i exploateringsavtal ta upp frågor omtidsfrister m. m. för den enskilt bedrivna exploateringen. Liknandesynpunkter framför i samt , ,, , och kommuner. Även synesvara tveksamt inställd lill om exploateringssamverkan blir ett effektivtgenomförandemedel. Näringslivetsbyggnadsdelegation tror däremot att fastighetssamverkan kan utvecklas till enraUonell metod för plangenomförande, särskilt i områden där en storsakägarkrets berörs. Även kommun hyser vissa förhoppningar om snabbareplanläggning och genomförande genom förslaget om exploateringssamverkan. Länsstyrelsernai , och län delar utredningens uppfattning altexploateringssamverkan ökar möjligheterna att välja goda planläggningsalternaliv. Närdet gäller frågan om i vilka bebyggelsesituationer bestämmelsema omexploateringssamverkan bör tillämpas framhåller flera remissinstanser allreglema kommer alt få betydelse vid förnyelse och förtätning av befintligabebyggelsemiljöer. Bl,a, byggforskningsrådet anför: 1985/86:2 116 Detär välbekant att förnyelse kombinerad med förtätning haft svårigheteratt komma igång. Förhällandet har bl. a, belysts i en serie forskningsobjektstödda av rådet. Dessa har bl. a. visat alt genom lämplig planering ochanpassning av den tekniska standarden kan ofta fullgoda och klart ekonomiskalösningar åstadkommas inom äldre områden. Alt trots detta verksamheten ännu ärringa har framför allt berott på dels stela kostnadsfördelningsregler mellankommun och markägare - vilket problem synes vara på väg atl lösas i den nyalagstiftningen - dels brist på lämpliga former för samordningplanering-plangenomförande och för fastighetsägarnas medverkan ochmedinflylande. I flertalet undersökta fall har önskemål om sådan medverkanmycket klart framkommit. Bristen på organiserade former för samverkankommun-markägare har gjort proceduren tung, förhandlingsarbetet svårt och ökatmisstron mellan parterna. Såvälpraktisk erfarenhet som forskningsresultat tyder därför entydigt på att ettformaliserat institut som ger fastighetsägarna möjlighel atl uppträda samlat,träffa avtal med kommunen och själva medverka i exploale-ringsprocessen börinföras. Ihuvudsak liknande synpunkter framförs av bl. a, länsslyrelserna i ochJämtlands län samt , , , och Täbykommuner. Beträffandeanvändbarheten av exploateringssamverkan vid sanering synes instanserna ha enmer tveksam inställning. Del gäller bl. ,Samfundet för fastighetsvärdering och . Reglernaom exploateringssamverkan är angelägna. De läcker ett behov i synnerhet iförtätningsområdena. Frågan om fastighetssamverkan inom de täta innerstadsområdenakvarstår emellertid, speciellt när del gäller att få till slånd gårdssamverkandär inte alla fastighetsägare är ense. Lagreg-lema bör förstärkas på dennapunkt. Inomstenstadens saneringsområde torde dock bestämmelsema om exploateringssamverkanfå mindre belydelse. Nuvarande regler i bosiadssaneringslagen ochanläggningslagen är i huvudsak tillräckliga, Etl ytterligare tvång torde inteinnebära några fördelar. En tänkbar nytta med exploateringssamverkan skullevara att kommunen får en formell motpart i samband med planarbetet. IStockholm föreligger behov av ett system för kostnadsutjämning mellanfastigheter i samband med sanering och uppmstning av gårdsmiljöer. Den situationsom åsyftas är den att det inom ett innerstadskvarter finns ett gårdshus som avolika skäl bör rivas. Avkastningen av byggnaden kan ofta vara sådan att det förden enskilde fastigheten är ekonomiskt orimligt med en rivning. För flerafastigheter sammantaget kan dock fördelarna i form av bl. a. bättre miljöfillsammans vara sådana att de överväger kostnaderna för en rivning avgårdshuset. 1985/86:2 117 Exploateringssamverkanskulle därvid i princip kunna tänkas vara en lämplig form för kostnadsutjämning, Förytterligare klargörande av problemställningenbör framhållas alt antydd önskvärd rivning av gårdshus endast i vissa fall blirkopplad lill gårdssanering av den omfattning att anläggningslagen blirUllämplig. Om anläggningslagen utnyttjas är del heller inte utan vidaresjälvklart att rivning av ett gärdshus kan inräknas i kostnaderna för engärdssanering och därigenom bli föremål för kostnadsfördelning mellan flerafastighetsägare. och anser attexploateringssamverkan kommer att få liten betydelse vid n y e x p I oa-teringför helärsbebyggelse. Beträffandegenomförande av större nyexploateringar för bostäder och industri saknarexploateringssamverkan betydelse som genomförandein-stmment. I dessa fall krävsså omfattande förändringar i ägandestmktur och fastighetsindelning all i förstahand kommunalt och i andra hand enskilt förvärv av samlade markområden krävsför ett ändamålsenligt och planmässigt genomförande. Närdet gäller nyexploatering för fritidsbebyggelse tycks dock fleraremissinstanser anse att exploateringssamverkan kan komma till användning, bl.a, , länsstyrelserna i ochJämtlands län samt och korn- Länsstyrelsenvill till en början understryka behovet av effekUvare genomförandemedel för attutföra exploateringsätgärder inom områden med splittrat markägande, Itätorterna är svårigheterna framför allt knutna till saneringsområdena,eftersom kommunemas direkta engagemang i markfrågor där i allmänhet är mindreän vid nyexploatering. För fritidsbebyggelsens utveckling, som nästan heltsker på privatägd mark, är en splittrad fastighetsindelning oftast ettavgjort hinder mot all planlägga oberoende av fastighetsförhållandena. Atthitta nya vägar för att underlätta samexploatering är därför angeläget. 4 Syfte och avgränsning av samverkansområdet Någraremissinstanser har tagit upp frågan om ex-ploateringssamverkan skall kunna komma till stånd. Näringslivetsbyggnadsdelegation förespråkar en betydligt vidare tillämpning av insUtutet änvad som föreslås i betänkandet. Delegationen anför närmare: 1985/86:2 118 Iprincip har utredningen på detta sätt löst etl flertal fördelningsproblem vidomreglering av fasfighetstillgångar för bebyggelseändamål. Frågan är ocksä, ommetoden inte av rältspoliliska skäl borde få en mer konsekvent behandling,Ulredningen anser, att man bör nöja sig med markpolitiska bedömningskriterierför tillämpningen. Men inslaget av likabehandling vid omregleringen bör iprincip vara något, som sakägare inom elt planomräde skall kunna påräkna exofficio (jfr faslighetsbildningslagen, regleringens betydelse för tredjemansinlressen,panthavare m.fl.). Från rättspolilisk synpunkt torde det därför te sigmotiverat att genomgående använda fastighetssamverkan som genomförandemetod,när ägovidd av någon betydelse tillhör flera sakägare i etl planområde. ,, , och kommuner anser alt möjlighetema atlutfärda etl markförordnande om exploateringssamverkan är betydligtkringskurna. frågar sig vem som avses la initiativ tillexploateringssamverkan via exploateringssamfällighet. Är del avsett attanvändas av kommunen eller fastighetsägarna, eller av båda? Institutionen förfastighetsteknik vid tekniska högskolan i anser all det bördiskuteras om inte enskilda kan ges ökade möjligheter att ta initiativ tillsamverkan, Huddingekommun anser att samverkan bör kunna användas även inom en del av ett störreplanområde som avgränsats efter "planmässiga principer" istället föratt två separata detaljplaner skall behöva upprättas för områdel i fråga. Lantmäteriverkettar upp frågan om avgränsningen av markförordnandet och anför; Avgränsningenav markförordnandet får avgörande betydelse för vilka fastigheter som skalldelta i exploateringssamverkan och således få del av exploaterings vinsten, Iförsta hand vid fritidsbebyggelse lorde del ibland vara olämpligt alt antadetaljplan för hela området med markförordnande. Sekundära grönområden, sominte fordrar gemensam skötsel men som ändå har betydelse förexploateringsområdet, kan lämnas utanför detaljplanen. Behövliga restriktioneravseende markägarnas utnyttjande av dessa grönområden kan införas genomändring av markförordnandet. För att ett markförordnande skall få lämpligavgränsning kan det bli aktuellt att förordnandet meddelas med stöd av en områdesplanoch genomförandebeskrivningen som lillhör denna. , och kommuner anser att den ibetänkandet föreslagna giltighetstiden högst - för markförordnandet ärför kort. Prop.1985/86:2 119 Fleraremissinstanser anser att reglerna om exploateringssamverkan bör ges iensärskildlag.Hovrätten för Nedre anför: Hovrättendelar ej utredningens uppfattning alt reglema om samfallighetsbildning har sinplats i AL. Det föreligger nämligen en grundläggande skillnad mellan den formav samverkan som regleras i AL och exploateringssamverkan. Samverkanenligt AL förutsätter att ändamålet med samverkan är av stadigvarande betydelseför fastigheterna och syftar ett bestående förhållande mellan dessa.Exploateringssamverkan är emellertid inriktad på en verksamhei under begränsadtid och kommer huvudsakligen att bli av mera tillfällig natur. En annanbetydande olikhet är att samverkan enligt AL utmynnar i anläggningar som skallfylla en servicefunktion åt de samverkande fastigheterna, medan den verksamhetsom en exploateringssamfällighet kommer att bedriva är av helt annal slag.Hovrätten vill mot bakgmnd härav förorda att i det fortsatta lagstiftningsarbetetövervägs att reglerna om exploateringssamverkan samordnas i en särskild lag. Liknandesynpunkter framför bl, a. länsstyrelserna i Göteborgs- och samt Jämtlandslän. , samt kommun. Hovrättenöver och förordar all man i det fortsalla lagstiftningsarbetetöverväger på vad sätl reglerna om exploateringssamverkan och reglerna om täktsamverkankan samordnas i en särskild lag. Näringslivets byggnadsdelegation samt kommun (enminoritet) menar atl reglerna bör samlas i ett kapiteli PBL. Statensråd för byggnadsforskning och kommun anser att det är naturligt attanknyta till anläggningslagens regelsystem. framhåller dockatl vissa alternativa konstmktioner också förefaller möjliga. anser atl om reglerna om exploateringssamverkan alls behövs såmåste anläggningslagen genomgå en mer omfattande omarbetning än vad somförutsätts i förslaget. Anläggningslagen har kommit till för att reglerasamverkan beträffande anläggningar och inte för att reglera verksamheter(exploatering). Även är inne på liknande tankegångar. Länsstyrelseni anser att sambandet mellan reglerna ärkomplicerat ochanför-Sambandet mellan FBL och AL samt om exploateringssamverkanoch fastighetsplan är ganska komplicerat. 1985/86:2 120 visning ske mellan lagarna så att det klart framgår attmarkägare som avböjer att delta (57 § AL) kan få sin fastighet inlöst om markenbehövs för exploateringens genomförande saml att hans mark kommer alt ersättasenligt föreslagna 5:9a § FBL. 5.2 Villkor för inrättande av en exploateringssamfällighet Hovrätten för Nedre och Fastighetsrådens föreninganser att opinionsvillkoret i anläggningslagen behöver stärkas vid exploateringssamverkan. Enligt förslaget skall opinionsvillkoret i AL varauppfyllt. Föreningen ifrågasätter om inte detta villkor behöver slärkas medhänsyn fill det stora riskmoment som ligger i en exploateringssamverkan. Dettagäller särskill i Uder av osäker fastighetsmarknad, när måhända efterfrågan kankomma att minska. kommun anser att opinionen för samverkan bör haklarlagts redan när markförordnandet upprättas. anser att undantagsregeln frånopinionsvillkoret i 7 § andra stycket anläggningslagen inte bör gälla videxploateringssamverkan. Den möjlighet att besluta om samverkan med bortseende frånopinionen som enligt en undantagsregel i 7 § anläggningslagen föreligger ispeciellt kvalificerade fall finns det enligl LMV:s uppfattning knappastanledning att utnyttja vid exploateringssamverkan. Del skulle innebära alltförogynnsamma fömtsättningar för samverkan om den måste beslutas mot en heltnegativ opinion. Skulle exploateringen vara nödvändig eller mycket angelägenär det i ett sådant läge bättre att kommunen köper upp marken och går in somhuvudman, I fråga om båtnadsvillkoret framhåller statens institutför byggnadsforskning att en förtätning i områden med äldre villa- eller frilidsbebyggelsesällan torde ge fastighetsägarna som kollektiv något överskott. kommun påpekar att kostnadsansvaret är oklart ifråga om del kalkylunderlag som måste tas fram för att bedöma rimligheten av enexploateringssamverkan. Kommunen undrar vidare vad som händer om man bedömeratt underskott uppkommer. I 22§ i kapiUet anges att vid bildande av exploateringssamfälligheterbåtnads- och opinionsvillkoret i anläggningslagen skall gälla. Länsslyrelsentillstyrker att möjlighet i princip öppnas för bildande av exploaterings-samfålligheterpå angivet sätt. Emellertid kan övervägas om inte den Prop.1985/86:2 121 planpolitiskabedömning som exempelvis ingår i fastighetsplanens båtnadsvillkor på liknandesätt bör infogas i lagtexten. I normalfallet torde nämligen exploateringssamfällighetenbildas innan såväl delaljplan som fastighetsplan har upprättats, varförplanbedömningen måste göras vid själva bildandet av samfälligheten. Närexempelvis ett gemensaml parkeringshus för flera fastigheter behöver byggaskrävs härvidlag planpolitiska bedömningar som saknar annat planstöd. Stadgandeom detta bör infogas i lagtexten. EnligtNäringslivets byggnadsdelegation skapar opinions- och båtnadsvillkoren vissaproblem. Således anser delegationen att samhällsplanering och fastställdaplaner borde vara tillräckligt underlag från inlres-seavvägningssynpunkt förexploateringssamverkan, dvs, samma princip som valts i plansammanhang. Någraremissinstanser anser att det under vissa fömtsättningar bör finnas möjlighetatt tvångsvis ansluta en fastighetsägare i exploateringssamverkan. Till dessahör hovrätten för Nedre , , institutionen förfastighetsteknik vid tekniska högskolan i , , saml , , ,, , , , , , , ,, , , , , , och Västeråskommuner. Av dessa anför villaägareförbundet: EnligtPBL-förslaget skall en fasfighetsägare inte kunna tvingas in i företaget förfastighetssamverkan. Förslaget bör övervägas ytterligare. Fastighetsägare, varsmark behöver tas i anspråk för enskill bebyggande eller allmän plats och som intevill ingå i samverkan, torde ev, ändå behöva kunna anslutas. Dennefastighetsägare kan då få del av den vinst som påräknas. Genom att sälja , som vid omarronderingen av hans fastighet skall läggas till annan, kanfastighetsägaren då mol ersättning i pengar utträda ur samverkansföretaget.Huruvida en sådan ordning skulle kunna äventyra attraktiviteten medexploateringssamverkan bör bedömas i samband med att förbundets påpekandeutreds.