prop · G90355 · 1985-12-31 00:00:00 — Förhandlings-och samrådsverksamheten sköts sedan avpersonalfunktionen tillsammans med övrig formaliahantering. Beredningen av LSMs tillsättningarsker huvudsakligen på LSM raed stöd frän perso- nal funktionen vid behov. Fögderichefen bör m.edverka i beslutsprocessen. Vid bottenrekrytering av handläggare tar personalfunktionen en raer aktiv del iurvalsarbetet. Rådgivning_och_informati£n Personalfunktionen lämnarråd och anvisningar om tillämpning av lagar och avtal. Disciplinfrågor och i synnerhet uppsägning och avsked skall beredas avpersonalfunktionen. Detsamraa gäller besvär över tjänstetillsättningar. Personalfunktionen svarar för genoraförandet av L-ATF förhandlingar och tecknar kollektivavtal om medbestäraraande (MBA-S). I övrigt sker MBL-förhandlingar i anslutning tillbeslutsnivån, d v s i huvudsak på resp sakenhet. I första hand sker denna verksarahet genorakontakter raed Statshälsan. Personalfunktionen har en rådgivande roll t ex vid oraplaceringar. Personalfunktionen adrainistrerar och samordnarutbildningsverksamheten. Personalfunktionen svara för personalregistrering., inrapportering och avstäraning i SLÖR,matrikelföring m ra. Sakenheterna har personalredogörare. Tiden har inte medgivit någon djupare kartläggning och analys av arbetsmängder förenskilda arbetsuppgifter eller arbetsmo-raent. Som beraanningsgrund har använts antalet anställdaenligt anslagsfraraställningen (AF) 85/86. Dessutora harangivits antalet anställda omräknat i heltid, dvs årsarbetskrafter, för att bl a få en uppfattning om storleksordningen pä partiella deltider och annat. En proportionell fördelning av nuvarande administrativa resurser på LSTs administrativa enhet raed hänsyn till skatteförvaltningensandel av antalet anställda, torde ge alltför stor osäkerhet.Dimensioneringen har därför gjorts som en erfarenhetsmässiguppskattning av resursåtgång inora med utgångspunkt frånantalet anställda och antalet tillsättningar. Vid resursbedömningenhar följande förutsättningar ochfaktorer innefattats -att skatteadministrationen har en lokal organisation med geografiskt utspridda,självständiga myndigheter (LSM) sora arbetar under egetmyndighetsansvar och sora fattar beslut i bl a vissa tillsättningar.Detta betyder att beredning och beslut till stor del sker ute på resp LSM,vilket rainskar arbetsinsatsen pä LSKM, dvs den rent handläggandeinsatsen attsamma arbetsgivarbegrepp tillämpas betr LSKM i förhållandetill LSM som gäller LST mot LSM, vilket påverkaransvaret för genoraförande av L-ATF, bevakning av företrädesrätt enligtlagen om anställningsskydd, för arbetsmiljö enligt AMLoch AMLA ra ra attskatteadrainistrationen har en relativt horaogen personalsammansättningoch inte i.:ånga typer av personalkategorier med olika avtal ochspecialbestämmelser. Detta innebär ett mer enhetligt PA-regelverkoch inte så stor spännvidd i hanteringen. Antalet anställda och antalet årsarbetskrafter utom sk ung domslag och beredskapsarbetare i E-län enligtAF 85/86 (av rundat) framgår av nedanstående tabell, (procent av totala summan) LSMAntal Skatteavdelningen + + Total Anställda 215 () 158 () , 57 () 430 Årsarbetare 184 () 142 () 48 () 374 Vidbedömningen av resursåtgång för personalrörlighet används antalet tjänstetillsättningar . Siffrorna gäller detillsättningar i vilka LST har fattat beslut. Till detta kommer ett antaltillsättningar där LSM har beslutanderätten. Förskatteavdelningen var antalet tillsättningar 38 st varav 11 avsåg"rekryteringstjänster". Antalet tillsättningarpå LSM var 35 st. Totalt för skatteadministrationen var antalet 73 vilket meden "norraaltid" av per heltidsanställd och är gerungefär en tillsättning . Iungefär hälften av tillsättningarna dvs dera sora avser LSKMs egen verksarahet,bereder personalfunktionen ärendet genora ledigförklarande, meritsaramanställningoch samråds- och förhandlingsverksaraheten. Mot LSM arbetarpersonalfunktionen raer i "konsultroll". I tillsättningarav tjänster i handläg-garkarriären tar personalfunktionen en raer aktiv del i urvalsarbete,intervjuer, personbedömning osv. Sammantagetför personalrörlighet med omplacerings- och avvecklingsfrågoruppskattas resursbehovet till 0.5 årsarbets- Förpersonalplanerings- och förhandlingsverksamheten uppskattas resursatgangentill ca 0.25 årsarbetskrafter. Till detta kommer också uppgifter av policykaraktäroch samordning med övriga administrativa uppgifter framförallt ekonomisidan.Det är då fråga ora uppgifter sora lärapligen läggs på en chefstjänst för saratliga administrativa funktioner. Förrådgivning och information i PA-frågor, personalsociala frågor samt förpersonalutveckling beräknas resurserna till ca 0.25 årsarbetskrafter. Vidbedöraning.en har tagits hänsyn till att LSM i länet har uppgivit att raan för PAi mycket vid bemärkelse använder i storleksordningen 3 årsarbetskrafter. Idetta ligger emellertid också personalrapportering och en del andra adrainistrativauppgifter sora gäller sk varje-dags-planering och sora i allraänhet inte brukarräknas till PA-uppgifter. I alla händelser kommer LSKMs personalfunktion attavlastas mänga löpande frågor som kan ute pä LSM och får utrymme förmer arbete med personalplanering och utveckling inora PA-områ-det. Förlöneadrainistration brukar raan räkna raed en beraanningsnorm om 350 anställdaper löneassistent. I fallet E-län blir detta rent matematiskt ett behov av 1.3årsarbetskrafter för skatteadministrationens ca 430 anställda. För att integöra löneadministrationen alltför sårbar är det dock motiverat att räkna med 2årsarbetare, vilket ger utrymme för att dessutom stötta övriga PA-uppgifter.Det kan gälla t ex personalrörlighet med hjälp i beredningen genom att göra meritsaraman-ställningarsamt att arbeta fram underlag för planering och förhandling i form avpersonalstatistik. På sä sätt ges möjlighet till en breddning avpersonalfunktionens sammantagna kunskap vilket ger bättre service till verksamhetsenheterna. Underen chef för samtliga adrainistrativa funktioner som leder och planerar arbetetoch som redovisats i avsnitt 2.6, får. en PA-funktion sammanfattningsvis följande bemanning. 1 kvalificerad handläggare - personalplanering - förhandlingar rå dg ivning, info personalutveckling 2 löneassistenter - lönearbete - medverkan i allra PA-arbete 289 19 1985/86. Bilaga I och 2 Prop, 1985/86:55 Tidigarei punkt 2.5 har berörts uppgifter sora hör till kontorsservice. Detkan finnas skäl att överväga en samordning av exempelvis telefonväxel,distribution, tryckeri och repro, och lokalvård. Lärapligt är attdetta görs under nuvarande länsadrainistration. Vadsom ställer till problem är hur de olika enheterna geografiskt ärlokaliserade. I E-län är skatteavdelningens olika enheter utspridda på 5 ställen iLinköping. Just nu syns inga raöjligheter till samlokalisering, varför även en LSKMsprids ut på motsvarande sätt. För att klara distribution och viss annan kontorsservicei mindre orafattning, bör till LSKM tillföras 1 årsarbetskraftsora vaktraästare. Sammanställning avantal tjänster, antal anställda och antal årsarbetskrafteri E-län (AF 85/86) Myndighetoch Antal tjänster Antal anställda Antal års- enhet arbetskrafter Sammanställning avförfattningar som skall ändras på grund av utredningens förslag till ny organistion ra.m. Utredningenhar redovisat förslag till författningsändringar vad gäller de inora respektive sakoraråde raestcentrala författningarna. Härutöver krävs ändringari ett stort antal författningar. Ändringarna är huvudsakligen av redaktionell art såsora att ändraorden länsstyrelse, skattechef och taxeringsintendent till länsskattemyndighet.Bilagan innehåller huvuddelen av berörda författningar.Förordningar ora tillämpning av dubbelbeskattningsavtal har inte tagitsmed. Ej heller innehåller bilagan sädana författningar som för att omfatta även länsskattemyndighetenbehöver kompletteras, exempelvis avskrivningskungörelsen(1965:921) och bilagan till delgivningsförordningen (1979:101). Lagen (1908:128) orabevillningsavgifter för särskilda förraåneroch rättigheter Lagen (1933:395) ora ersättningsskatt Lagen (1941:416) ora arvsskattoch gåvoskatt Lagen (1951:442) om förhandsbeskedi taxeringsfrågor -Lagen(1951:763) ora beräkning av statlig inkorastskatt Lagen (1954:40) om särskildfartygsfond Lagen (1958:295) om sjömansskatt Lagen (1958:575) oraavskrivning ä vissa oljelagringsan-läggningar ra.m. Lagen (1960:63) om förlustavdrag Lagen (1965:269) raed särskildabestämmelser om koramuns och annan rayndighets utdebitering av skatt m.ra. Lagen (1967:96) ora särskildnyanskaffningsfond Lagen(1967:531) ora tryggande av pensionsutfästelsera. Lagen (1967:752) ora avdrag vidinkorasttaxeringen för avsättning till fond för återanskaffningav fastighet Lagen (1969:738) ora rätt attvid inkomsttaxering erhålla avdrag för belopp som tillförts Stiftelsen PetroleuminstitutetsBeredskapsfond m.ra. Kupongskattelagen (1970:624) Lagen (1971:171) ora särskiltuppskattningsvärde på fastighet Datalagen (1973:289) Tullagen (1973:670) Lagen (1979:990) ora den skatteraässigabehandlingen med anledning av övergång frän aktiebolag till annan företagsform,m.ra. Bokföringslagen(1976:125) Lagen (1978:401) omexportkreditstöd Lagen (1978:951) ora statligtinvesteringsbidrag för vissa byggnadsarbeten Lagen (1978:970) om uppskov medbeskattning av realisationsvinst Jordbruksbokföringslagen(1979:141) Lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond Lagen (1979:610) ora allraäninvesteringsreserv Lagen (1980:456) om insättning på tillfälligtvinstkonto Lagen (1980:296) om eldsvådefonder Lagen (1981:1099) ominvesteringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt Lagen (1982:1006) ora avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar Lagen (1982:1185) ominbetalning pä särskilt investeringskonto Lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter Lagen (1984:533) om arbetsställenuinraer Lagen (1984:668) ora uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare Lagen (1984:1090) orainbetalning på förnyelsekonto Kungörelsen(1913:380) om rätt för den som är bosatt i utlandet att giva eller medverka ioffentlig föreställning m.ra. Cirkuläret(1952:753) till länsstyrelserna angående upprättande avkortregister i och för tillärapning av förordningen (nr 321) om skatt vid utskiftningav aktiebolags tillgångar Kungörelsen(1954:144) med vissa föreskrifter angående tillärapningen av förordningen den 27 raars 1954 (nr 142) om taxering för inkomstav medel, sora insatts å skogskonto Kungörelsen(1955:671) om skyldighet i vissa fall att avlämna kontrolluppgifter för inkorasttaxeringen Sjöraansskattekungörelsen(1958:301) Arvs- och gåvoskatteförordningen(1958:563) Förordningen (1963:587) ominkomstbeskattning av fidei-kommissbo, m.ra. Kungörelsen (1964:886)ora raedelsförvaltningen i länen Kungörelsen(1965:862) ora jämkning av den i 43 § 1 raom. taxeringslagen den23 noveraber 1956 (nr 623) föreskrivna skyldigheten att lämnauppgift om utdelning och räntor Folkbokföringsförordningen(1967:198) Folkbokföringskungörelsen(1967:495) Kungörelsen(1967:497) om vissa register hos folkbokföringsmyndighet över fastigheter ochskattskyldiga Kungörelsen(1967:643) ora uppgifter till den ärliga inkorast- och förraögenhetsstatistiken Kungörelseri (1967:721)ora förfarandet rörande eftergift av arvsskatt eller gåvoskattvid dubbelbeskattning Kungörelsen(1968:720) ora allmänt ombud och ersättare för denne iraål och ärenden rörande raervärdeskatt Kungörelsen(1969:5) ora skatteavdrag i vissa fall från artistersättning Kungörelsen(1973:452) ora tillärapningen av lagen (1947:529) om allraännabarnbidrag Fastighetsregisterkungörels6n(1974:1059) Upphandlingsförordningen(1973:600) kungörelse(1977:32) om fastställelse av tabeller för beräkning avsjömansskatt Förordningen (1978:724) oratillärapning av avtal mellan , , , och omhandräckning i skatteärenden Förordningen (1978:881) orabetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter Konkursförordningen(1979:801) Förordningen (1979:824) omallmänt investeringskonto Återläneförordningen (1979:1116) Sekretessförordningen(1980:657) Förordningen (1981:4) om detstatliga person- och adressregistret Förordningen (1981:1223) omblanketter för gåvodeklarationer m.m. Förordningen (1982:24) oraanstånd att lämna deklaration för raervärdeskatt Förordningen (1983:1056) omnedsättning av socialavgifter och allraän löneavgifti län- Förordningen (1984:28) om anstånd medbetalning av viss mervärdeskatt Förteckning över remissinstanserna och deras huvudsakligainställning Efter remiss har yttranden över betänkandet (SOU 1985:20)Sammanhållen skatteförvaltning avgetts av ombudsmän, justitiekanslern,revisorer, riksåklagaren, , ,kammarrätten i , länsrätten i , datainspektionen,, , generaltullstyrelsen,, statskontoret, , länsstyrelsernas organisationsnämnd,samtliga länsstyrelser, skattecheferna i samtliga län. Centralorganisationen /SR, . Föreningen taxeringsintendenter.Föreningen taxeringsrevisorer, utredningen om säkerhetsåtgärderm, m, i skatteprocessen. Riksåklagaren har bifogat yttranden frånåklagarmyndigheten i , statsåklagarmyndigheten förspeciella mål samt regionåklagarmyndigheterna i och Karlstad.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden från de lokalaskattemyndigheterna i , , , , ,, , , , , och fögderier.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden från de lokalaskattemyndigheterna i och fögderier. i Gotlandslän har bifogat yttrande frän . i Kristianstadslän har bifogat yttranden från , läns landstingoch Handelskammare, i bifogar yttrande frånHallands läns landstingskommun. i harbifogat ett gemensamt yttrande från de lokala skattemyndigheterna i länet samtyttranden från kronofogdemyndigheterna i och Uddevalla.Länsstyrelserna i och har bifogat gemensammayttranden från de lokala skattemyndigheterna i resp, län. Skattechefen iStockholms län har bifogat yttranden från de lokala skattemyndigheterna i ,, , , , , , , ,, och fögderier. Skattechefernai , , , ,, Ble kinge, , och , , , , , , och Norrbot tens län har bifogat gemensamma yttranden från de lokala skattemyndighe terna i resp. län. Skattechefen i har bifogat ett gemen samt yttrande från de lokala skattemyndigheterna i länet samt yttranden från kronofogdemyndigheterna i , och , Skattechefen i har bifogat yttrande från den lokala skatte myndigheten i fögderi. Skattechefen i har bifogat 295 1985/86:55 yttranden från de lokalaskattemyndigheterna i . , Lunds, Malmö.Trelleborgs och Ystads fögderier. Skattechefen i har bifogatyttranden frän den lokala skattemyndigheien i fögderi samt ettgemensamt yttrande från de lokala skaltemyndigheterna i ,och fögderier. Skattechefen i har bifogatyttranden från de lokala skattemyndigheterna i , , ,, , .Ale-Vättle och fögderier. Skattechefen iSkaraborgs län har bifogat ett gemensamt yttrande från de lokalaskattemyndigheterna i länet samt ett särskilt yttrande därutöver fiän denlokala skattemyndigheten i fögderi. Skattechefen i län har bifogatyttranden från de lokala skattemyndigheterna i , , Örebrooch fögderier. Skattechefen i har bifogat yttrandefrån den lokala skattemyndigheten i fögderi. Yttrande har inkommit från Föreningen . Synpunkter har också lämnast av servicechefernas vidlänsstyrelserna drbetsutskott. På uppdrag av landshövdingemötet, harlandshövdingarna tillskrivit regeringen iärendet. Huvudfrågan i propositionen gäller bildandet avlänsskattemyndigheter genom att bryta ut skatteavdelningarna ur länsstyrelsernaoch att infoga dessa myndigheter i en renodlad beskattningsorganisationbestående av , länsskattemyndigheter och lokalaskattemyndigheter samt fördelningen av ledningsansvaret i organisationen. Det helt övervägande antalet remissinstanser tillstyrkerförslaget i huvudsak. Endast vissa länsstyrelser har tagit ställning motförslaget. JO konstaterar att utredningens-förslag innebär en rakareorganisationsstruktur och klarare lednings- och ansvarsfördelning, vilket bl.a. skapar bättre förutsättningar för att åstadkomma enhetlighet och konsekvensi tillämpningen av skattelagstiftningen. JK som inte har någon erinran motutredningens förslag, noterar att skatteförvaltningen organiseras på ett sättsom överensstämmer med hur andra förvaltningssektorer är organiserade.Riksdagens revisorer tillstyrker förslaget. RÅ understryker vikten av att RSVges en stark ledningsroll samt framhåller att man genom utbrytningen avskatteavdelningarna får en helt annan stadga i och styrning av verksamheten äni dag. Vad gäller frågan om ett förstärkt medborgerligt inflytande ilänsskattemyndigheterna ifrågasätter RÅ om inte en rådgivande nämnd kan vara enväl så god lösning om inte enrådighetsformen kan godtas. RPS har inget att erinramot utredningens förslag. DV delar i allt väsentligt utredningens syn på de problemsom finns i den nuvarande skatteförvaltningen. Den föreslagna organisationslösningen är förhållandevis "enkel" jämfört med den ordning som gäller i dag.Förutom de fördelar som utredningen pekat på anför DV att den är ägnad att underlätta för de enskilda medborgarna att hitta rätt i skatteförvaltningen. DV anser vad gäller lekmannamedverkan i länsskattemyndigheterna att ett på lämpligt sätt sammansatt råd till myndigheten är att föredra framför en styrelse. DV framhåller att genomförandet bör ske . 296 Kammarrätten i anslutersig till huvuddragen i förslaget till den framtida organisationen av skatteförvaltningen samt anföratt förändring- Prop. 1985/86: 55 arna bör kunna genomföras utan att det vidarereformarbetet avvaktas. Länsrätten i är positiv tillhuvudtankarna i förslaget men efteriyser en mera allsidig penetrering av en radproblem som inte har lösts. Länsrätten anför bl. a. att skatteförenklingskommitténsnyligen lämnade förslag utgör ett skäl för att inte nu genomföra organisationsförändringeninnan man gör en mera grundlig utredning. Förslaget att inrätta lekmannastyrelseri länsskattemyndigheten kan enligt länsrätten vara ändamålsenligt förutsatt attstyrelsens befogenheter begränsas till de områden som utredningen harföreslagit. Datainspektionen redovisar inga principiella invändningarmot förslaget till organisationsmodell, men anser att ett genomförande böranstå bl, a, med hänsyn till dess frågan om ett nytt folkbokföringssystemutretts, RSV biträder i allt väsentligt utredningens förslag ävenvad gäller tidpunkten för genomförandet, RSV betonar att förslaget gerstatsmakterna bättre möjligheter att överblicka och styra skatteförvaltningen,bl. a, genom att samlat kunna bedöma resursernas omfattning och användning.Förutsättningarna förbättras också för ett mera effektivt och rationelltutnyttjande av resurserna. Förslaget innebär dessutom större möjligheter tillett enhetligt och samordnat uppträdande från förvaltningens sida vidkontakterna med de skattskyldiga. Det underiättar också för medborgarna attöverblicka organisationen och ta kontakt med rätt myndighet. Beträffandeformerna för lekmannainflytandet i ledningen av länsskattemyndigheternaförordar RSV att rådgivande organ inrättas med hänsyn till att insynen imyndighetens verksamhet är mest angelägen. Härigenom undviks även riskerna föratt oklara befogenhetsförhållanden skall uppkomma mellan den centrala och deregionala styrelserna, RFV anför att verket inte har något att erinra motutredningens förslag. RRVbekräftar i stort utredningens beskrivning av problemen i dagens skatteförvaltning samt tillstyrker utredningens förslag. Enligt RRV utgör den föreslagna organisationsstrukturen en nödvändig förutsättning för att göra verksamheten effektiv. RRV betonar att en sammanhållen skatteför valtning förutsätter ett enhetligt och sammanhållet planerings-, budgete rings- och uppföljningssystem. RSV bör ges i uppgift att upprätta ett gemensamt årsbokslut för hela skatteförvaltningen med de underlag som länsskattemyndigheterna tar fram. För att intentionerna bakom utredning ens huvudförslag skall kunna fullföljas, anser RRV att länsskattemyndigh eten bör ha en administrativ funktion för planering och uppföljning samt för personal- och ekonomifrågor. Vad gäller lekmannamedverkan på läns nivå förordar RRV en förtroendemannadelegation med rätt att yttra sig i bestämda frågor. Utredningens förslag med en styrelse innebär en risk för dubbla styriinjer. RRV påpekar att förslget har kostnadsmässiga konse kvenser när det gäller "delningen" av länsstyrelsernas administrativaen heter, lekmannamedverkan på regional nivå och omorganisationen och upprustningen av skatteförvaltningens inre verksamhet såsom ekonomiad ministration, budgetering, redovisning m.m. RRV anser att kostnadsbe räkningar i dessa avseenden bör göras. Dessa bör inbegripa förslag till nödvändiga omprövningar och omprioriteringar så att omorganisationen 297 1985/86: 55 kan genomföras utan ökade utgifter förstatsbudgeten. Sådana beräkningar bör enligt RRV kunna ingå som ett led igenomförandet av utredningens förslag. Statskontoret tillstyrker i huvudsak utredningens förslag,men efterlyser klarare definitioner av de ledningsuppdrag som RSV föreslås få.Statskontoret ställer sig i princip bakom förslaget till lekmannastyrelser pålänsnivån. Med hänsyn till uppbyggnaden av administrativa rutiner och funktionerm. m. ifrågasätter statskontoret om inte genomförandet bör senareläg-gas meduppskattningsvis . tar inte ställning till frågan omorganisationsförändringen bör ske eller inte. men framhåller atl genomförandetbör samordnas med de förändringar av länsförvaltningen som kan bli följden avförsöksverksamheten med samordnad länsförvaltning i . anseratt förslaget sammantaget torde medföra ökade kostnader för administration, lekmannastyrelsem. Länsstyrelserna redovisar varierande ståndpunkter.Länsstyrelsen i län tillstyrker utredningens förslag i alla delar.Länsstyrelsen i delar utredningens uppfattning och anför bl. a.att kontaktytan mellan skatteförvaltning och samhällsplanering är liten. Såvälmål som arbetsmetoder är olika. bör därför enligt länsstyrelsenmening inte tillhöra en organisation som huvudsakligen är inriktad på attutveckla ett län vad gäller näringsliv, befolkning, miljövård m.m. Utbrytningenav skatteavdelningen bör ske så snart praktiska förutsättningar föreligger.Länsstyrelsen i ställer sig i princip bakom de bedömningar ochöverväganden som redovisas i direktiven och i skatteförvaltningsutredningenoch tillstyrker således förslaget. 1 fråga om tidpunkten för genomförandeanser att den föreslagna reformen är så angelägen att ettgenomförande i vart fall inte bör uppskjutas till dess att försöksverksamhetenmed samordnad länsförvaltning i slutförts och därefterutvärderats. i tillstyrker att ett principbesluti organisationsfrågan tas , men framhåller också att de administrativakostnaderna för länsförvaltningen i dess helhet måste ges ytteriigare belysninginnan slutligt beslut fattas. Länsstyrelserna i , ,, , och tillstyrkerutredningens förslag att länsskattemyndigheter skall bildas. 1 fråga omtidpunkten för genomförande anför dessa länsstyrelser att ett genomförande börske med de ändringar i fråga om organisation ocharbetsuppgifter som kan bli följden av . iSkaraborgs län tillstyrker förslaget under förutsättning att kostnaderna utredsnärmare m. m. men uttalar sig inte i fråga om genomförandetidpunkten.Länsstyrelsen i län framhåller sammanfattningsvis följande. Statsmakterna har i flera sammanhangbetonat vikten av att sektoriseringen i den offentliga förvaltningen inte drivs för långt. En samordning, bl. a. på regional nivå, bör ske. Vikten av en sådan samord ning - och länsstyrelsernas ansvar för samordning på regional nivå - har betonats bl. a. i en proposition (1985:5) om försöksverksamhet med sam ordnad länsförvaltning, för övrigt framlagd ungefär som skatte- 298 förvaltningsutredningensbetänkande. Detta betänkande redovisar en del- vis ny syn på den statliga förvaltningen, en syn somstrider mot väsentliga Prop. 1985/86: 55 huvudlinjer i nämnda proposition. Eningående principiell diskussion om vilka riktlinjer som bör gälla för framtidenmåste därför komma till stånd. En sådan diskussion kan inte bygga bara på administrativt-tekniskabedömningar och det i synnerhet som utredningen redovisar ett ofullständigtunderlag också på det området.