prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — - alt då förhållandena är sådanaatl mekanisk bekämpning av oljan bedöms omöjlig, på kemisk väg bekämpa oljandå de miljömässiga förutsättningarna härför förefinnes. Härvid skall beaktasatt denna lyp av bekämpning / regel måste insättas limmar eflerutsläppet, för att kunna ge bästa effekt. Generaltullstyrelsenframhåller atl det är svårt att klart kunna beskriva den hotbildsom föreligger. Styrelsen försöker i olika pågående studier alt kartläggafrämst trafiken av kemikalier i bulk fill svenska hamnar med tillhöranderiskbedömningar för och vid utsläpp i miljön. Till delta kommer enligtstyrelsen hotet från övriga transporter av kemikalier till sjöss,styckegodstransporter i konventionella styckegods-fartyg, containerfartyg ochfärjor. Styrelsen bedömer riskerna för olyckor i samband med denna lyp avtransporter sammantaget vara så stora all särskild beredskap för evakuering avbesättning och passagerare bör ingå i planeringsförutsättningarna. Elt ickeoväsentligt hot anses vara riskerna för brand vilket medför behov av resurserför brandbekämpning till sjöss. Även resurser för lokalisering under vatten ochbärgning kan enligt styrelsen krävas. Målsättningför kemikaliebekämpningsverksamheten till sjöss är atl vid Prop. 1985/86:100 olyckor där farliga kemikalier hotar människor och miljö Bil.6 - evakuera människor i fara - bedöma och upprälla riskzonerkring ulsläppskällan, saml bevaka och kontrollera denna zon - bekämpa eller omhänderta ivattnet löskomna kemikalier - om möjligt undanröja hotet frånde löskomna kemikalierna genom bekämpning ombord på skadat farlyg enligtanvisningar från eller i avvaktan härpå, enligt egen bedömning - bekämpa utbruten brand ombordpå skadat farlyg. Underplaneringsperioden avser generaltullslyrelsen atl dels fortsätta den uppbyggnadav resurser som krävs för atl kunna uppnå den målsättning somstyrelsen uppställt belräffande beredskapen för olje-och kemikaliebekämpninglill sjöss, dels ersätta sådan utrustning som är försliten eller på annat sätticke uppnår den effektivitet som krävs eller ej passar in i befintligamaterielsystem. Detla innebär enligt generaltullstyrelsen en vidaresatsning på teknisk utveckling inom styrelsens för teknisk utveckling (STU)insatsprogram TOBOS 85 för oljebekämpning till sjöss under periodens första deloch anskaffning av den materiel som blir resultat av programmet. I avvaktan på regeringens ställningstagandebeträffande utvecklingsprogram för kemikaliebekämpning till lands och tillsjöss, avser styrelsen alt, inom befintliga ekonomiska ramar, förbättra denpersonella beredskapen genom utbildning samt genom viss materielanskaffning.Samtidigt avses även atl inom ramen för sluina avtal med aktuella brandförsvargenomföra utbildning och övningar i den omfattning som bedöms krävas. Inom programområdet stödfunktioner avser styrelsenvidare utveckla befintligt havsövervakningssystem dels för övervakning avutsläpp av olja eller annat som kan vara skadligt för miljön, dels för annanhavsövervakning inom ramen för instruktion (havsfiske,gränsövervakning m. i samarbete med andra berörda myndigheter. Generaltullstyrelsenberäknar medelsbehovet för planeringsperioden enligt nedanstående tabell.Totalt beräknas för perioden 51,5 milj. kr. (prisläge den )motsvarande en åriig anslagstilldelning i nivå med tilldelat anslag /86 minskat med . motsvarande en byråingenjörsljänsloch fyra flygoperalörstjänsler. Detta belopp föreslås bli överfört tillordinarie lönemedel. Fördelningmellan budgelår har enligt styrelsen gjorts med huvudvikt på anskaffning under /87 för alt ge snabbare effekt av det utvecklingsarbete som gjorts inom TOBOS 85 och styrelsens inriktning beträffande kemikaliebekämpning till sjöss samt anskaffning av övervak ningsutrustning för två ersättningsanskaffade flygplan. Investeringsplan för programperioden /87-1990/91 (1000-tal kr.) 1985/86: 100 (prisläge den Ijuli 1985) Med hänsyn till den osäkerhet somligger i investeringsplanen främst inom området forskning och ulveckling menäven vad gäller anskaffning av nyutvecklad materiel inom TOBOS85 yrkar styrelsen inle några särskilda bemyndiganden utanredovisar endast ovanstående årsvisa behov av betalningsmedel i form av årligareservationsanslag. 8.2.2.4 Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar anger i sin programplanför perioden /87-1990/91 att styrelsen kommer att fullföljaden planläggning av dess krigsorganisation, som påbörjats under budgelårel1985/86. Forskningen kommer all inriktas på studier av problem, som är avbetydelse för det psykologiska försvaret. Arbelel med informationen om vårtlands säkerhetspolitik och totalförsvar inriktas dels på samordning mellanlolalförsvarsmyndighelerna, dels på egen produktion av materiel för olikamålgrupper. Genom försvarsbeslut har betydelsefullasatsningar gjorts på den civila delen av totalförsvaret för atl uppnå ettbättre och mer uthålligt totalförsvar. 1984/85:160 om ledningen av de civila delarna avtotalförsvaret anförde min företrädare att vid en fortsatt utveckling av totalförsvarets civila del bör de stora och viktiga förändringarna göras på det organisato riska planet. Genom att förstärka lednings- och planeringsfunktionerna kan de omfattande resurserna som disponeras i samhället utnyttjas på ett effekfivare sätt. I propositionen redovisades ett förslag till funktionsin delning av totalförsvarets civila del. För varje funktion eller samhällssek tor skulle en ansvarig myndighet utses. Enligt vad som anfördes bör det ankomma pä regeringen att ta ställning till funktionernas avgränsning och uppbyggnad. antog de av regeringen förordade riktlinjerna för ledningen av totalförsvarets civila delar (FöU 1984/85:11, 87 rskr 388). Inomförsvarsdepartementet pågår elt arbeie med atl definiera Prop. 1985/86: 100funktionerna och dess uppgifter saml utse funktionsansvariga myndighe- Bil.6 ter. I del följande redovisas funkfionsansvariga myndigheter enligt nugällande planering. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar har somframgår av det föregående avsnittet lämnal en programplan för det ekonomiskaförsvarel för perioden /87-1990/91. I programplanen ingår flera av defunklioner som jag nu avser att beröra närmare. Innan jag gör detta vill jagdock redovisa mina ställningstaganden lill vissa förslag i nämnda programplansom är gemensamma för flera funklioner. Särskilda ålgärder krävs för atl förbereda ochunderlätta samhällets anpassning lill skilda krissituationer för vårförsörjning. Dessa åtgärder har brukat sammanfattas i begreppet ekonomisktförsvar. har genom försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 3, FöU 18, rskr 374) fastställt följande övergripande mål fördet ekonomiska försvarel. "Verksamheten inom del ekonomiska försvarelskall, genom komplettering av det fredstida samhällets resurser ochförberedelser för dess omställning, skapa en sådan försörjningsberedskap atlindividens överlevnad och samhällets funktion kan tryggas om vi helt ellerdelvis blir hänvisade till egna försörjningsresurser. Tillgången på oundgängligen nödvändigaförnödenheter och tjänster skall säkerställas genom en väl avvägd beredskapinom och mellan de olika försörjningsområdena. Samhällets resurser skall kunna sättas in på detsätt som i varje enskilt läge bedöms ge den bästa effekten när det gäller attmildra påfrestningarnas konsekvenser för landet. Resurserna skall härvidfördelas med beaktande av atl befolkningen och de olika samhällsfunktionernasbehov av resurser kan förändras efter hand som ett kris- eller krigslägeutvecklas." Försvarsbeslutet innebar vidare atl en utgångspunktför planeringen inom del ekonomiska försvaret skall vara att samhälletsminimibehov skall kunna tillgodoses med hög säkerhet. Det innebär atlförsörjningsförmåga i första hand skall säkerställas för livsmedel, beklädnad,värme, hälso- och sjukvård samt härför erforderliga stödfunktioner i form avinsatsvaror, arbetskrafl, energi och transporter. Övriga varor och ijänster ärinte oviktiga, men för dem måste en lägre grad av säkerhet accepteras. Mol bakgrund av uttalanden i prop. 1982/83:130 omålgärder för tekoindustrin m.m, har en översyn genomförts avde s.k. planeringsnormerna för del ekonomiska försvaret, dvs. antaganden omkrisers längd, den krislida utrikeshandelns omfattning m.m. Strävan i Översynenhar varit att åstadkomma ensning av de relativt olikartadeförutsättningarna. Översynen av planeringsnormerna har letts av ÖEFoch skett i samband med dels perspektivstudiearbetets fas B, delsprogramplanearbetet. Resultatet härav har redovisals till regeringen dels somen rapport av arbetsläget , dels i en slutlig rapport i september1985. ÖEF har i översynen behandlat följande frågor - antaganden om vilka krisskeden som behöver planeras och antaganden 88 omhur långa olika skeden är. - anlaganden om beslutstidpunkterför omslällningsåtgärder saml Prop. 1985/86: 100 - antaganden om krishandelnsomfatlning. 6 När del gäller de säkerhetspolitiskautgångspunkterna som ledning för bedömningenav krisers längd och krishandelns omfaitning har hänsyn lagils lill vad somanförs försvarskommillés betänkande (SOU 1985:23) Svensksäkerhetspolitik inför 90-talel. ÖEF:s förslag innebär sammanfattningsvis atlolikheten i planeringsförutsättningarna bör kunna minska väsentligt.Förändringarna berör främst varuprogrammen. förverkligande av ÖEF:s förslagmedför bl.a. all behovet av beredskapslagring minskar inom livsmedelsprogrammetoch ökar inom kemi- och metallprogrammen. Enligt min mening är del värdefullt att del nufinns ett underlag i vilket planeringsförutsättningarna för funktionerna inomdel hittillsvarande ekonomiska försvaret har övervägts i ett sammanhang. ÖEF:s perspektivstudie bereds inomregeringskansliet och inom 1984 års försvarskommitlé som en del av arbetetinför totalförsvarsbeslut. Delta gäller även de förslag som ÖEF harlämnal om krisstandarden på beklädnadsområdet och om de hinder som i en krisföreligger för ökning av skiftgången inom teko- och skoindustriema och förvilka kort redogjordes i prop. 1984/85:100 bil. 6 (s. 239 f). Regeringen utfärdade som lidigare nämnts direktiv imars 1985 för programplanering för perioden /87-1990/91 och föranslagsframställningar för /87 för del ekonomiska försvarel.Programplaneringen omfattar ett stort antal myndigheter. Det uppdrogs ål ÖEFatt leda planeringen. I fråga om industriella åtgärder, anskaffning avvaror, materiel och anläggningar samt åtgärder för atl förbällrahandlingsberedskapen angav regeringen en särskild medelsram för /87på 274,5 milj. kr. i genomförandeprisläge 1985/86. Det uppdrogs ål ÖEF atl isamråd med övriga myndigheter lämna förslag till fördelning av medelsramen ochredovisa behov av bemyndiganden för perioden. För budgeiåren 1987/88-1990/91skulle för varje budgelår planeras ålgärder inom en molsvarande medelsram somför /87 i genomförandeprisläge 1985/86. Härutöver skulle förbudgelårel 1986/87 - som ett särskill alternativ redovisas etl översiktligtförslag till resursfördelning mellan de olika program som omfattas avmedelsramen och som grundas på resultatet av den pågående översynen avplaneringsförutsättningarna. ÖEF har i sin programplan lämnal två förslag tillfördelning av den särskilda medelsramen för /87 på 274,5 milj.kr. Det ena alternativet grundas på nu gällande planeringsförutsättningar medandet andra bygger på förslagen i perspektivstudien. Delta senare förslag innebäratt anslaget till livsmedelsprogrammet minskar från 46,4 milj. kr. i prisläge 1985/86 och att dessa medel överförs med 3,1 milj. kr. tillbränsleprogrammet, med 19,3 milj. kr. fill kemiprogrammel, med 13,4milj. kr.lill melallprogrammet och med 1,9 milj. kr. till delprogrammel Vägar. ÖEF:s förslag till fördelning av den särskilda medelsramenär följande (kr. i genomförandeprisläge 1985/86). Alt. 1 (nu 1985/86: 100 Beklädnad m. m. Bränslen och drivmedel m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m, m. Ledning och samordning m, m. ÖEF förordar en fördelning av ramen enligtalternativ 2 och framhåller att en sådan fördelning skapar bättre möjligheteratl förverkliga intentionerna försvarsbeslut. Som jag anförde har den civila delen avtotalförsvaret indelats i funklioner. Vissa av dessa funktioner läcker delområde inom totalförsvaret som har benämnts Ekonomiskl försvar. Jagavser i del följande använda della begrepp endasl i hänvisningar till lidigarebeslut och dokument m. m. Jag vill i fråga om planeringsförutsättningaranföra följande. De planeringsförutsättningar som gäller förlivsmedelsprogrammet innebär all beredskapslagring skall ske för en krisperiodpå med tolal avspärrning avseende kvävegödsel och viss krisimport ifråga om övriga gödselmedel. Delta innebär en väsentligt högre ambitionsnivå änför något av de andra prioriterade försörjningsområdena. Jag anser del därförvara lämpligl alt för innevarande försvarsbeslulsperiods sista år räkna med enmer begränsad uppbyggnad av beredskapslagren på livsmedelsområdet än underlidigare år. Jag tillstyrker därför huvuddragen av ÖEF:s förslag tillmedelsfördelning. Bl.a. med hänsyn till den slatsfinansiella situationen bör numedlen till beklädnadsprogrammel och energiprogrammel enligt min mening minskasmed 60 milj. kr. och 2 milj. kr. omfördelas från programmen Kemiska produkterm. m. och Metaller m. m. lill programmet Ledning och samordning. Jag återkommerhärtill i den funklionsvisa genomgången och vid min anmälan lillanslagsfrågor. ÖEF redogör i programplanen för de principer somtillämpas vid val av beredskapsåtgärder. ÖEF framhåller alt kraven påförsörjningsberedskapen endast kan nås med en blandad struktur avberedskapsåtgärder och med ökad beredskapshänsyn i samhällsplaneringen.Verksamheten måste alllmer inriktas på att bevaka, informera och aktivera tillförebyggande åtgärder. Den högst prioriterade åtgärden är atl höja denadministrativa, organisatoriska och personella handlingsberedskapen inäringslivet och hos myndigheterna. Närmast i prioritet kommermaterielanskaffning för transportsektorn, säkerställande av försörjningsviktigproduktionskapacitet, förberedelser för omställningar saml framtagande avinhemska ersättningsvaror (substitut). Om försörjningsförmågan inte kan tryggasmed dessa beredskapsätgärder och bedömd möjlig krisimporl får beredskapslagringtillgripas. Jagdelar ÖEF:s uppfattning om de principer som bör gälla för val av Prop.1985/86: 100 beredskapsåtgärder. försvarsbeslut framhölls atlförberedelser på utrikeshandels-området är betydelsefulla beredskapsåtgärder.Under de senasle åren har förhandlingar pågått mellan och omingående av ett krishandelsavtal på bl.a. kemi- och metallområdena.Förhandlingarna har slutförts och avsiklen är att avtal skall undertecknasoch ratificeras inom den närmasle framtiden. Jag finner efter samråd medstatsrådet det värdefullt atl försörjningsberedskapen på detta sättkommer atl stärkas. Jag övergår nu till att behandla de olikafunktionerna inom totalförsvarets civila delar. 8.2.3.2Civil ledning och samordning Funktionenomfattar övergripande ledning och samordning av de civila delarna avtotalförsvaret på cenlral, högre och lägre regional samt lokal Riksdagenhar godkänt (prop. 1984/85:160, FöU 11, rskr 388) atl överstyrelsen förekonomiskl försvar (ÖEF) fr.o.m. den får vidgade uppgifter ochbyter namn lill överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Den blir ÖCB ansvarig myndighet påcenlral nivå för funktionen Civil ledning och samordning. Ledningsuppgifter påövriga nivåer handhas av civilbefälhavare (), länsstyrelser ochkommunstyrelser. ÖCB:s uppgifter blir främsl alt på central nivåsvara för beredskapsförberedelserna inom funktionen. ÖCB skall såledessamverka med lolalförsvarels militära del, lillsammans med övrigafunkfionsansvariga myndigheter på cenlral nivå, CB och länsstyrelser utarbetaprinciper för civil operaliv ledning i krig, bedriva operativa studier,samordna den centrala ledningens krigsorganisation, krigsgruppering, samband,skydd och krigsorganisering, ansvara för utbildning och övning av de civilaledningsorganen på alla nivåer m. m. ÖCB får från samma tidpunkt även ansvaret för attsamordna de civila beredskapsförberedelserna. Uppgiften innebär bl. a. atl ÖCBi samråd med berörda myndigheter skall utarbeta riktlinjer för prioriteringenav samhällets civila resurser under kriser och i krig, samordna planeringeninom funktionsövergripande områden som t.ex. skydd, utrymning, krigsanskaffning,undanförsel och förstöring. ÖCB skall vidare verka för att de uppgifter somcentrala myndigheter ålägger de regionala statliga myndigheterna blirsamordnade och balanserade, samordna de centrala myndigheternas administrativaberedskap m. m. ÖCB får slutligen från den uppgiftenatt på central nivå leda och samordna studie- och planeringsverksamheten för totalförsvarets civi la delar. ÖCB skall härvid bl. a. samordna behovet av gemensam försvars forskning för totalförsvarets civila delar. ÖEFhar i skrivelse till regeringen lämnat förslag Prop.1985/86: 100 till organisation m.m. för ÖCB. Regeringen har den 12 december1985 Bil. 6 beslutat om myndighetens organisation fr. o. m. den 1 juli1986. Den nya myndigheten skall enligt beslutet varaorganiserad på följande sätt: ,.i.L_J_,._LJ, ,_L_._iL, , ,, Utveck- Planerings- Utbild- Administra- Bekläd- Kemi- Metall- Affärs- Lag . lings- och bered- nings- tiv enhet nåds- enhet och verk- enhet rings enhet skapsenhet och enhet stads- enhet övnings- ' enhet_ | ] "Ledning och samordning" "Övrig varuförsörjning m, m,' ÖCB skall verka för atl beredskapen inom de civiladelarna av totalförsvaret hålls på en acceptabel nivå och all avvägningenmellan olika åtgärder är lämplig. För alt kunna göra delta måste ÖCB skaffasig överblick över samhällsutvecklingen och dess inverkan på de civila delarnaav totalförsvaret. Detta sker genom samhällsbevakning. Denna verksamhet syfiartill att identifiera de inslag i samhällsutvecklingen som på kort eller långsikt kan få betydelse för de civila delarna av totalförsvaret.Samhällsbe-vakningen är således grunden för den verksamhel som syfiar lill attpåverka statliga och kommunala organ saml enskilda förelag all i ökad grad lahänsyn till totalförsvarets intressen i sin planering och övriga verksamhel. ÖCB skall också skaffa sig överblick överutvecklingen inom den civila delen av totalförsvaret liksom över samspelet mellan denna del av total försvaret och del miUtära försvarel. I delta sammanhang är det väsenfiigl att följa och dokumentera beredskapslägel och alt skaffa sig kunskaper om problem och brisler inom den civila delen av totalförsvaret. Det är också väsentligt att bygga upp kunskap om sambanden mellan olika delar av det civila totalförsvaret saml om effekten av och koslnaderna för olika bered skapsåtgärder. Kunskaper av della slag är en förutsättning för att ÖCB skall kunna arbeta för all verksamheten inom de civila delarna av totalför svaret ges en lämplig inriklning. Sådana kunskaper är också en förutsätt ning för atl ÖCB skall kunna föreslå statsmakterna lämpliga ålgärder vad gäller den civila beredskapen. Kärnan i del kunskapsuppbyggande arbetet är en kvalificerad studie- och utredningsverksamhet. Denna verksamhet är också grund för den inriktande verksamhet som sker med hjälp av plane ringsprocessen. Lednings-och samordningsuppgiften är i hög grad en utåtriktad uppgift. 1985/86:100 Förtroendefulla relationer till övriga beredskapsmyndigheter och till andraBil. 6 samhällsorgan är därför en förutsättning för atl ÖCB skall nå framgång isitt arbete. Den kontaktskapande verksamheten syfiar till alt öka intresset ochförståelsen för beredskapsfrågorna hos chefer och andra anställda vidmyndigheter och företag. Härvid är det väsenlligl alt motivera dessa organsledningar atl engagera sig djupare i beredskapsfrågorna. Målsättningen börvara alt motverka tendenser till att se beredskapsfrågorna som en uppgift fören liten grupp av beredskapshandläggare i stället för ett ansvar förmyndigheten eller förelaget som helhet. Lednings- och samordningsuppgiften går i storutsträckning ut på att motivera andra samhällsorgan atl känna ansvar för och lainitiativ lill åtgärder som kan bidra lill att höja beredskapen. ÖCB:s verksamhetskall således inte syfta till alt ta över ansvar och befogenheler från andraberedskapsmyndigheter. Det är i stället väsentligt att utöva lednings- ochsamordningsuppgiften i samverkan med berörda myndigheter. Viktigasamarbetspartners härvidlag är övriga funkfionsansvariga myndigheter samtledningsfunktionens myndigheter. ÖCB bör inte i första hand ta slöd av formellastyrinstrument vid samordningen av myndigheternas verksamhel vad gäller dencivila beredskapen. Samordningsuppgiften kan utövas på annat sätt. Härvid ärinformations-, utbildnings- och övningsverksamheten viktig. En ökad satsningpå sådan verksamhel bör ske. Planeringsverksamheten är också betydelsefull.Härvid bör ÖCB verka för en förenkling av de formella förfaranden och den dokumenteringsom i många fall förknippas med planeringsverksamheten. Målsättningen bör varaatl betona innehållet i planeringsprocessen snarare än de yttre formerna. Landetär indelat i sex civilområden, som sammanfaller med militärområdena. En avlandshövdingarna inom varje civilområde utses av regeringen atl varacivilbefälhavare. De civila, regionala försvarsförberedelserna skallgrundas på en samlad analys av de förhållanden som påverkarförsvarsmöjligheterna inom resp. civilområde. Civilbefälhavaren skall i fred verka för atttotalförsvaret inom resp. civilområde planläggs så alt del i krig och vidkrigsfara kan föras med en enhetlig inriklning samt så att största möjligaförsvarseffekt uppnås. Civilbefälhavarna samverkar härvid med militärbefälhavarna. Förutom samordning av viss planläggning skallcivilbefälhavarna leda övningar och utbilda eller verka för utbildning av visspersonal för uppgifter i krig. Med anledning av alt en ny ledningsstruktur införsblir civilbefälhavarnas roll och inflytande på beredskapsplaneringen förstärktbl. a. genom att CB i större utsträckning deltar i det centralaplaneringsarbetet. 1 enlighet med försvarsbeslut förstärksCB-kanslierna med ytterligare fem nya tjänster /87. Härigenom uppnås en 93 bättrelolalförsvarssamverkan på högre regional nivå. 1985/86: 100 Länsstyrelserna verkar i fred för alt totalförsvaret inomresp. län planläggs så att det i krig och vid krigsfara kan föras med enenhetlig inriktning samt så att största möjliga lolalförsvarseffekt uppnås.Länsstyrelserna samverkar härvid med försvarsområdesbefälhavarna. Länsstyrelsernas organisaiion ärför närvarande föremål för olika översyner. Försök med en samordnad statliglänsförvaltning i förbereds . Försöksverksamhetenavses pågå den t.o.m. . Regeringen harvidare i prop. 1985/86:55 om sammanhållen skatteförvaltning m. m. föreslagitalt skall brytas ut ur länsstyrelsensmyndighetsorganisation och bilda en myndighet i varje län. De nu aktuellaförändringarna av länsstyrelseorganisationen gör det enligt min meningnödvändigl atl se över krigsorganisation. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . , när organisalionenför länsslyrelsernas försvarsenheter fastställdes, har försvarsenheternasresurser minskat betydligt. Med hänsyn till försvarsenheternas framtidaarbetsuppgifter föreslås inte några riktade besparingar som gällerförsvarsenheternas verksamhet. Jag har i denna fråga samrått med chefen förcivildepartementet. Genom försvarsbeslut skall kommunerna fr.om. denI överta ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå ikrig och det planläggningsansvar i fred som hänger samman härmed. Genomriksdagens beslut (prop. 1984/85:49, FöU 5, rskr 93) om ändringi civilförsvarslagen (1960:74) m. m. - kommunerna och civilförsvaret - samtgenom riksdagsbeslutet (prop. 1984/85: 160, FöU 11, rskr 388) omledningen av de civila delarna av totalförsvaret är kommunstyrelsen högstacivila totalförsvarsmyndighet på lokal nivå. Kommunernas roll i totalförsvarethar härigenom påtagligt förstärkts. Enligt beslut (prop.1984/85:160, FöU II, rskr 388)skall den ombildas till ett rådför beredskap och knytas till ÖCB.