prop · G90350 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:50 om ändringar i allemanssparandet 1985/86: 50 Regeringen föreslårriksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll . På regeringens vägnar OlofPalme Ipropositionen föreslås vissa ändringar i allemanssparandet. Sparareges möjlighet att, utöver de maximall tillåtna månadsinsättningarna pä 800kr., sätta in högst . i allemanssparandet år1986. Vidare höjs gränsen för de samlade nettoinsättningarna frän 30000 kr.till . Liksom tidigare utgår bonusränla till ungdomar under detförsta kalenderåret de sparar. Bonusen begränsas dock till högst . I 1985/86. Prop.1985/86:50 Förslag till Lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande Härigenomföreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1983:890) om allemanssparande skall haföljande lydelse. Varje sparare får sätta in högst i allemanssparan- Spararens insättningar, i förekommande fall minskade meduttag, får sammanlagt inte överstiga . Underförsta kvartalet får en sparare, utöver insättningar enligt förstastycket, sälta in sammanlagt högst i allemanssparandet. Spararens insättningar, i förekommande fall minskade meduttag, får sammanlagt inte överstiga i5 . Den sombörjar spara fär ett särskilt till-lägg (bonusränla)motsvarande årlig ränta. Även den som börjar spara ett senare åroch som det året fyller högst får en sådan bonusränla. Den sombörjar spara och som del forsla kalenderåret tum sparar fyller högst fårför detta är ett särskilt tklägg (bonusränla) motsvarande årligränta, dock högst . Bonusräntan bekostas av staten och tillförs sparmedlen medutgången av det år dä sparandet inleddes. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1984: 1036. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31oktober 1985 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , R. , , , ,. Proposition om ändringar i allemanssparandet Hushällssparandet har uppvisat en negativutveckling. Med anledning av detta har regeringen vidtagit åtskilliga åtgärderför att stimulera hushållsparandel. Under är 1986 frigörs betydande sparbeloppihushållssektorn. Del gäller såväl skattesparmedel som spar- ochpremieobligationslän. Dessa sparbe-lopp kommer sammantaget atl medföra kraftigalikviditetspåspädningar i hushållssektorn. Mot denna bakgrund vill jag nu taupp frågan om ytteriigare åtgärder i syfte att stimulera hushållssparandet. Hushållens reala sparande består huvudsakligen avhushållens investeringar i små-och fritidshus. Det finansiella sparandetbestår av hushällens bankinläning, placeringar i värdepapper och privatpensionssparande m. m. Hushållens sparkvot erhålls som kvoten mellan sparandetoch hushållens disponibla inkomster. sjönk sparkvoten för att under 1970- taletstabiliseras i intervallet (diagram I). sjönk sparkvoten drastiskt till 0,och harsedan dess sjunkit till är 1984. Under detta år skedde alltså, totalt sett,inget sparande i hushällsseklorn. Den långsiktiga nedgången av sparandet under 1960-taletförklaras sannolikt av ATP-systemets tillkomst. ATP-systemel har till stor delersatt det privata pensionssparandel. Eftersom ATP-sparandet inte definierassom hushållssparande medför detta all pensionssparande som sker i ATP-sy-stemetrent definitionsmässigt minskar hushållssparandet i den mån det 11 1985/86. Sparkvotens utveckling 19631984. Hushållensreala och finansiella sparande (Procent av disponibel inkomst) -T---- 1---- r---- 1--- 1--- 1--- 1---- 1---- 1---- 1--- 1---- 1--- 1---- r---- 1---- 1---- r 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Troligen hade hushållssparandet i slutet av 1960-taletanpassats till pensionssystemets successiva utbyggnad. Under1970-talet upprätthölls sparkvoten av det reala sparandet. Perioden kännetecknasdock av finansiell skuldsättning främst som en följd av hushällens omfattandeförvärv av småhus. Småhusinvesteringar var skattemässigt gynnsamma under1970-talet och gav en hög real avkastning. De kortsiktiga parakellavariationerna i den totala och finansiella sparkvoten förklaras i huvudsak avförändringar i den disponibla inkomsten, kredit-marknadslägel etc. Utvecklingenunder har, som jag nämnde, kännetecknats av en mycket kraftignedgång av sparkvoten. Denna utveckling torde främst bero pä den minskning avhushällens reala disponibla inkomster med som skedde åren 1981-1983.Nedgången av sparandet är att hänföra till det reala sparandet. Del finansiellasparandet uppvisar en svag ökning. Dessa förändringar beror sannolikt bl. a. påalt den reala avkastningen på småhusinvesteringar minskal tkl följd avstigande realräntor och inkomstskattereformen som avkastningen påfinansiellt sparande ökat. En förklaring till varför det finansiella sparandelinte ökat mer än vad som skett kan vara de kraftiga finansiellaförmögenhetsökningar på grund av värdestegring som sketl i hushållssektornunder 1980-lalet. år1984 uppgick hushållens finansiella förmögenhet till ca . Prop.1985/86; 50 mot . i slutet av är 1979. Ökningen på 115miljarder kr. hänför sig så gott som helt till kursuppgången på börsnoteradeaktier. Ocksåvid en internationell jämförelse är sparkvoten låg i . Något som måstebeaktas vid en sådan jämförelse är att till skillnad mot många andraländer har ett väl utbyggt offentligt pensionssystem. Jag har tidigare berört ATP-systemetstroliga inverkan på hushällssparandet . Hushällssparandet iSverige kan således ej förväntas ligga på en så hög nivå som är fallet i mångaandra länder. Underär 1986 frigörs betydande sparbelopp i hushällsseklorn. Det gäller såväl 1980 årsskaltesparmedel som spar-och premieobligationslån som faller ut. Sammantagetkommer dessa frigjorda sparbelopp att medföra en mycket kraftig likviditetspåspädningi hushållssektorn. Tabell 2 Uppskattning av frigjorda sparbelopp inomhushållssektorn 1986 Sparobligalioner Spar 80:2 Spar 79 Spar 74 Spar 81 Källa: , . Enmycket stor del av beloppen kan lyftas ijanuari 1986. Som jämförelse kan nämnasatt sparbeloppen som frigörs dä motsvarar av den beräknade privatakonsumtionen för . 3.1 Nuvarande regler i huvuddrag Allemanssparandetstartade och är öppet för alla i kyrkobokfördapersoner fr. o.m. det år de fyller (prop. 1983/84:30, FiU 13, rskr 32,SFS 1983:890). Sparande kan ske i två former, sparande pä rikssparkonto i bankoch värdepapperssparande i kapitalsparfond. Ka-pitalsparfonderna kan varaantingen allmänna, öppna för samtliga sparare, eller företagsanknutna, öppnaendast för anställda i ett visst bolag eller inom en viss koncern. Rikssparkonlooch kapitalsparfond benämns i allmänhet allemansspar resp. allemansfond (akmän/förelagsanknuten). 1985/86:50 Högstatillåtna mänadsinsättning i allemanssparandet är . fåren sparares sammanräknade netloinsättningar i båda sparformerna uppgå tillhögst . 1 allemanssparerhåller spararen ränta motsvarande diskontot + 1,. Avkastningen iallemansfond är beroende av den löpande avkastningen och värdeutvecklingen påfondens placeringar. Den löpande avkastningen som tillfaller fonden skallåterinvesteras. Spararens avkastning framkommer därmed helt i form avvärdestegring pä förvärvade fondandelar. Spararensavkastning är befriad från inkomstskatt. Kapitalsparfonderna är befriade frånskatt på löpande avkastning. beslutade att kapitalspaifonderfr.o.m taxering befrias från all skattskyldighet förrealisationsvinster på aktier och obligationer (prop. 1984/85:129, FiU 25, rskr249. SFS 1985:264). var kapitalsparfonderna skattskyldiga förrealisationsvinster på aktier som innehafts i mindre än tvä år samt förrealisationsvinster på obligationer. Tillungdomar utgår i båda sparformerna bonusränla på under det förstakalenderåret, dock senast det år de fyller . Ungdomarsom sparat ett visst belopp i allemanssparandet har möjlighet att erhålla bospariånfr. o. m. , motsvarande i princip den insattabehållningen (prop. 1984/85:51, FiU 7, rskr 59, SFS 1984: 1036). Lånerätieninträder då spararen fyller och upphör i och med utgången av det år dåspararen fyller . För alt kvalificera sig för bospariån krävs alt deackumulerade nettoinsättningama uppgår till . på ett rikssparkontoeller ett kapitalsparkonlo, utan möjlighet lill sammanläggning. Ettoch ett halvt är efter allemanssparandets introduktion kan det konstateras attdet är den mest omfattande sparform som funnits i , både vad gällerantalet sparare och sparbeloppens storlek. Månadsinsättningarnauppgår f n. till nära 900 milj. kr., vilket motsvarar en ärlig sparvolym pånära . Vadgäller insättningarnas fördelning mellan allemansspar och allemansfond, säöverväger sparandet i allemansspar kraftigt. De månatliga insättningarna är f n.ca sex gånger större i allemansspar än i allemansfond. Insättningarna iallemansfond har minskat främst som de ökat i allemansspar.Minskningen av sparandet i allemansfonderna får nog huvudsakligen tillskrivasden allmänna utvecklingen på börsen, vilket självfallet avspeglas ifondandelarnas värdeutveckling. (Milj.kr.) Prop.1985/86: 50 ning-Milj. kr. ning-MilJ. kr. \ Inkl. HSB fr.o.m . - Exkl. ränta resp. värdeförändring. De svenska hushållen ökade under första halvåret 1985kraftigt sin privata konsumtion. Detta gällde framför allt varaktigakonsumtionsvaror. Konsumtionsökningen skedde som hushållensbankinlåning minskade underförstå . Dessutom minskade hushållensina tillgodohavanden i bankerna. Hushållens utgiftsökningar har bidragit till försämringenav bytesbalansen. Visseriigen är ökningen av den privata konsumtionen inte denfrämsta orsaken till bytesbalansförsämringen, men denna belyser ändock de problemlandet ställs inför vid en kraftig ökning av den privata konsumtionen i rådandesamhällsekonomiska läge. En negativ utveckling av bytesbalansen tvingarregeringen alt föra en stram ekonomisk politik. Den ekonomiska politiken syftar lill att förbättrabytesbalansen och del reala sparandet, främst i form av ökadeindustriinvesteringar. Denna politik är nödvändig för alt skapa utrymmeför höjda reallöner. Om utrymme skall skapas för en fortsatt expansion avindustrikapaciteten är det nödvändigt att sparandet inom övrigasamhällssektorer ökar. Det innebär att statens budgetunderskott måste minska.Här kan vi nu skönja en positiv utveckling. Vidare krävs det alt hushållensstigande disponibla inkomster inte i alltför hög utsträckning används tillkonsumtionsökningar. Det är således önskvärt att hushällssparandet ökar för attvi därigenom skall kunna undvika en så stram finanspolitik att den slår alltförhårt mol hushällssektorn. Mot dennabakgrund är det av samhällsekonomiska skäl angeläget att ytteriigare stimulerahushållssparandet. Ett ökat hushällssparande är även angeläget fränprivatekonomiska utgångspunkter. Jag har inte för avsikt att här närmareutveckla de privatekonomiska motiven men önskar ändå påminna om dessa eftersomde ofta glöms bort i den allmänpolitiska debatten. I detta sammanhang kan ävennämnas regeringens initiativ att tillsätta en spardelegation fr.o.m. den 1 juli1985. Denna har till uppgift bl. a. att informera hushållen om den trygghet somföljer med ett regelbundet sparande. 4.2 Temporär höjning av högsta tillåtna månadsinsättning iallemanssparandet Mitt förslag: En sparare får, utöver de nu maximalttillåtna månads-insättningarna pä , sätta in5 . Beloppet fär fritt fördelas mellan allemanssparoch allemansfond Maximigränsen för en sparares totala netloinsättningarhöjs . Skälen för mitt förslag: Som jag tidigare nämnt finns detstarka skäl att befara att en likviditetspåspädning i hushållen av den storleksom jag tidigare redovisat kan komma atl leda till en kraftig konsumtionsökningom inte sparandet ökar. Flera åtgärder har redan vidtagits för att stimulera hushällssparandet.Viktiga förändringar införs . Sparavdraget individualiseras ochhöjs till . för var och en. Vidare införs ett nytt avdrag pä 1 000 kr.som får utnyttjas mot vinster vid försäljning av aktier som man innehaftkortare tid än tvä år. Härtill kommer atl riksgäldskonloret under är 1986 påsedvanligt sätt avser alt erbjuda hushållen olika placeringsalternaliv. Samtidigtär del dock nödvändigt att staten utformar sina sparformer så alt de stimulerarlik fortsatt sparande och kan ta emot de belopp som frigörs. Allemanssparandethar visat sig vara en mycket attraktiv sparform. Enligt min mening skulle entillfällig höjning av beloppsgränsen i allemanssparandet vara en lämpligåtgärd för att stimulera sparandel och därmed begränsa riskerna för en kraftigkonsumtionsökning. Den föreslagna åtgärden, tillsammans med riksgäldskontoretserbjudanden, bör kunna medföra att åtskilliga skatte- och obligationssparareväljer atl fortsätta att spara de medel som frigörs . Förslaget innebär att en sparare, utöver de insättningarsom han f.n. fär göra, kan göra ytterligare insättningar på sammanlagt 5000 kr.under första kvartalet 1986, dvs. i prakfiken under liden fr.o.m. den 2 januarit.o.m. Spararen får själv avgöra om han vill Prop.1985/86: 50 sätta in hela beloppet vid ett och samma tillfälle eller om hanvill dela upp sparandel i flera insättningar. Totalt kan således en sparareunder sätta in . Enligtgällande regler kan en ungdom erhålla högst ca . i bonusränla under detförsta kalenderåret han sparar. Bonusräntan tillkommer utöver den ordinarieräntan eller värdeförändringen. Möjligheten att sätta in . extra underförsta kvartalet skulle emellertid medföra en ytterligare bonus pä upptill . för nytillkomna ungdomssparare. Jag anser det inte motiverat alten så hög bonus utgår. Den bör därför begränsas fill totak högst . Bonusen motsvarar då gott och väl den högsta bonus som kan utgå enligtnuvarande bestämmelser vid maximalt regelbundet sparande. Möjlighetenlill extra insättning aktualiserar enhöjning av den nuvarande 30000-kronorsgränsen avseende de ackumulerade nettoinsättningarna.Jag föreslär alt gränsen höjs till . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag lilllag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande. Denföreslagna lagändringen är av sä enkel beskaffenhet alt lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta förslaget till lagom ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.