prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utvecklingssamarbetet medZambia regleras av etl tvåårsavtal, som för kalenderåren 1986 och 1987 omfattartotalt 380 milj. kr. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Biståndetpå jordbmksområdet omfattar integrerad landsbygdsutveckling, kooperation,produklionsrådgivning och lantbmksulbildning, utsädesproduklion, prisregleringoch lantmäteriverksamhet. Siödetexpanderade kraftigt fram lill 1982, varefter en konsolidering har ägt rum. del av biståndet sker genom samarbetet med svenska institutioner. Dellagäller kooperation, ell ulsädesprogram och lantmäteri. Slor vikt läggs vid allsmåbönder nås inom de olika delprogrammen. Tackvare stödels omfattning och långsiklighet har en dialog kunnat föras omprisfrågor, kooperationens inköps- och försäljningsmarginaler m.m. Programmelför stöd lill landets pris- och inkomslkommission förväntas komma atl bidralill en förbättrad prispolitik i jordbruket. 1985/86: 100 Bil.5 Inomhälsoseklorn har stöd främsl lämnals tiU uppbyggnad av primärhälsovården pålandsbygden. Stöd har därvid lämnats lill byggande och uppmstning avhälsocentraler liksom lill utbildning av personal för primärhälsovården. Stödhar också givils för hälsoplanering, nutrition, transporter ochmedicinförsörjning. 1980ingicks avtal om seklorslöd på undervisningsområdet, med koncentration lillprimämndervisning och till undervisning av handikappade elever. Biståndet harmöjliggjort en bällre försörjning av material och utmstning till skolorna.Avsikten med slödels huvudinriktning på primärundervisning är all del skallslå i samklang med de svenskslödda insatserna på jordbruksområdet och inomhälsovården. Del skall därmed bidra till atl bättre tillgodose basbehoven påden zambiska landsbygden. Delsvenska biståndet lill har varil mycket personalintensivt. Under desenasle åren har dock personalbiståndet minskal, bl. a. lill följd av ensträvan atl avveckla personalinsatser utanför de tre koncentrationsområdena.En personal- och konsultfond används huvudsakligen för stipendier, vilkamöjliggör för ell slort antal zambier alt få vidareutbildning utomlands.Härigenom kan den zambiska förvaUningen stärkas . Fonden används ävenför institutionellt samarbete med inom kraft-och transportområdena. Prop.1985/86: 100 Importstöd gjl 5 I början avsattes belydande belopp, men harimportslödels andel sjunkit. För vart och ell av gavs 25milj. Av detta var 20 milj. kr. bundel fillupphandling i . Del bundna importslödet har använts för aU bygga upplandels kapacitel för tillverkning av järnvägsvagnar. har gjort belydande upphandlingari med biståndsmedel. Upphandlingen har främsl gällt teleutrustning,järnvägsvagnar, fordon, reservdelar och papper saml konsulttjänster.Ålerflödel av biståndsmedel från tiU har därför genomgåendelegat på en hög nivå. Under /83 minskade ålerflödel emeUertidfrån tidigare till under .50 %. En slor del av ålerflödel ärpersonalbistånd. Biståndutanför landramen lämnas genom katastrofhjälp, utvecklingsinsatser genomenskilda organisationer och forskningssamarbete. 249 17 1985/86. 1985/86:100 Bil. -V/-...*-''' fiiimpopo "J*»*!»!» -' Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 8,3 milj. (1984) - totalt (exkl. östländer) (1983) - (1984/85) P, , u I . I r Prop. 1985/86: 00 Ekonomiskoch social utveckling _., , Denpolitiska polariseringen i fortgår. Vid de allmänna valen år 1985förstärkte del regerande ZANU-partiel sin maktposition och har över tvåtredjedelar av platserna i underhuset. Oppositionspartiet vannemellertid samfiiga mandat i . Detta valul-slag förstärkerintrycket all är politiskt indelat i överensstämmelse med de bäggehuvudstammarnas, shona och ndebele, traditionella bosättningsområden. Vid delseparata valet fill den femtedel av platserna i underhuset som reserverats förvita, vann lan och hans parti majoriteten. Efter en rekordartad ekonomisk tillväxt de förstasjälvsländighelsåren, följd av en tillbakagång 1982-1983, är landet nu inne ien period av ekonomisk ålerhämlning och förnyad tillväxt. Jordbmksproduktionenhar ökat kraftigt i och med atl den treåriga torkperioden är över. Småbmkarnabidrar nu i ökande utsträckning lill att skapa etl överskott av spannmål,främst majs. Rekordskördar av de viktigaste exportgrödorna har lillsammans medökad export av mineraler och industrivaror lett liU en kraftig tillväxt avtolalexporten . Regeringen har i syfte att undvika storabelalningsbalansunderskolt vall att under de senasle åren skära ned importen.Härigenom har handelsbalansunderskoltet vänts till elt belydande överskoll.Den positiva utvecklingen i utrikeshandeln har föranlett regeringen atl genomföralättnader i importrestriktionerna huvudsakligen till gagn för industrin. Det statsfinansiella lägel är emellertid alltjämtprekärt med ett belydande budgetunderskott. Även skuldsituafion inger farhågor.Landels lotala ullands-skuld motsvarar nästan hälften av bmttonationalproduktenoch har tredubblats sedan självständigheten. Skuldljänstkvolen uppgår till av exportinkomsterna och beräknas öka fill . Regeringen har försökt atl driva en rättvisfördelningspolitik utan atl förändra huvuddragen i den ekonomiska stmkturen.Förbättringar av levnadsvillkoren för de fatfiga på landsbygden har skett bl.a. genom ell jord-omfördelningsprogram och satsningar inom hälsovård ochundervisnmg. Regeringen beslutade alt höja minimilönen och förbättraandra löner. Sysselsättningslägel är ansträngt, då antalet arbelsfillfalleninle ökat sedan självständigheten, som antalet invånare i arbetsförålder har ökat med över en halv miljon. Detsvenska biståndet tUl inleddes i och med alt landel blev självständigt1980. Totalt har t. o. m. 1984/85 ca 400 milj. kr. Del nu gällande samarbetsavialet omfattar budgetåren1985/86 och 1986/87 och avser en medelsram om 125 milj.kr.för vartdera årel. Huvudmålen för biståndssamarbetet är alt medverka iZimbabwes strä van till social och ekonomisk utjämning och fill att minska landets ekono- 251 ekonomi kännetecknas av en Prop. 1985/86:100 uppdelning i en väl utvecklad modern seklor och en föga utveckladlands- Bil. 5 bygd, där majoriteten av befolkningen lever under svårabetingelser. I syfte att förbättra levnadsvillkoren för de fatliga pålandsbygden driver regeringen en ambitiös hälsovårds- och undervisningspolitik.En stor del av det svenska biståndet är slöd till dessa sektorer. Del svenskastödet till en personal- och konsultfond gynnar utjämningssträvandena bl.a.genom studier om utbyggnad av landsbygdsvägar. Det gör även delar av importstödet,t. ex. inköp av bormlmstning för landsbygdens vattenförsörjning. I övriglanvänds personal- och konsultfonden samt importslödet för all medverka till allZimbabwe diversifierar och förstärker sin handel och ekonomi, för att på längresikt minska beroendet av . Förvallningsbiståndel syftar till allförstärka den zimbabwiska förvaltningen och därigenom effektivisera landetsutvecklingsanslrängningar. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Undervisning (inklusive förvaltnings- Underde försia åren av biståndssamarbetet uppstod belydande reservationer som enföljd av de problem den nya administrationen ställdes inför. I takt med attrutinerna förbättrats har också utbetalningstaklen successivt ökat. Tonvikteninom biståndet till hälsoseklorn ligger på att förbättra primärhälsovården pålandsbygden. Delta sker bl. a. genom slöd lill uppbyggnad av dels bostäder tillpersonal inom byhälsovården, dels hälsocentraler. För atl förbättrautbildningen av hälsovårdspersonal används medel för inrättande av tvåvårdskolor. (Inom nutrilionsområdel ges stöd till ett program för tilläggskostlill ca 200 000 undernärda barn). Del landsomfattande vaccinationsprogrammetbedrivs med svenskt slöd. 1985/86: 100 Undervisning d-i r Stödethar alllmer kommit att inriktas på att förbättra kvalitet och innehåll iundervisningen. a. genom fortbildning av primärskolelärare ochuppbyggnad av primärskolor i eftersatta områden. Andra viktiga komponenter istödet är produktion av lokalt anpassade läromedel, som spritts till över I 000skolor. Genomförvaltningsbistånd ges stöd till uppbyggnad och förbättring av . Stöd ges bl.a.tiU uppbyggnad av distrikts-ochprovinsförvaltningarna, fill förvallningsutbildning på kommun- och byni-vånsamt lill statistisk och ekonomisk planering. , () och ()medverkar i detla biståndssamarbete. Dennafond är lill största delen bunden till upphandling i . Den större delenav fonden används för personal inom och konsuUstudier för atlförbällra transportnätet. För att fylla väsentliga luckor inom zimbabwiskamyndigheter finansieras via fonden svensk personal, som direkl anställs avZimbabwes förvaltning. Fonden används också för en utredning av skattesystemet. Importslödethar hitintills i sin helhet varit bundel till inköp i . /86lämnas dock en del av importslödet obundet för atl säkerställa internationellanbudsinfordran. Importstödet har i ökande utsträckning kommit att användasför insatser med inriklning på landsbygdsutveckling och för varor som i övrigtkompletterar andra insalser inom biståndssamarbetet. Ettflertal svenska organisationer bl.a. Afro Art, Lantbmkarnas riksförbund.Svensk volontärsamverkan, Svenska scoutrådel, kyrkliga studieförbundoch bedriver utvecklingssamarbete iZimbabwe och får bidrag för detta. SAREC lämnar stöd till institutför utveckiingsstudier (ZIDS) och finansierar forskningsprojekt. Del svenskabiståndet till det regionala samarbetet i södra , via SADCC, finansieraren mikrovågslänk, en internationell televäxel och studentbostäder i Harare.U-krediter har beviljats för en kontrollcentral för landets eldistribution ochen sprängämnesfabrik. Genom ges också slöd till tUlverkning avoptimuskök. 1985/86: loo Regionaltekonomiskt samarbete i södra SödraAfrika präglades under 1970-lalel av kampen för självständighet i ,och saml mol rasism och minoritelsslyre i ochNamibia. Ett nära politiskt samarbete utvecklades mellan de s.k.frontstaterna iregionen (, , , och ), framför alll ikampen för självständighet. Efter frigörelse förbättradesförutsättningama för ell ekonomiskl samarbete mellan staterna i regionen. Ettsådant samarbele inleddes inom ramen för konferensen förutvecklingssamarbete i södra (SADCC). Förutom frontstaterna deltar ävenLesotho, och . Målet för SADCC är bl. a. atl minska beroendet avSydafrika när det gäller (ransporter, sysselsättning, kapital, teknologi ochhandel. Bildandet av SADCC måste anses som ett bakslag för egnaplaner på aU förstärka sin roll i regionen. har svarat med väpnadeattacker eUer stöd till sabotageaktioner i grannländerna. En del av dessaaktioner har varil riktade mol transportleder, hamnar och oljeraffinaderier. Dedirekta och indirekta koslnaderna för destabilisering avSADCC-länderna har beräknats lill 7 miljarder US-dollar.Detla motsvarar en fjärdedel av SADCC-ländernas sammanlagda exportintäkter. SADCC:s arbetsmetod är att samarbeta om konkretaprojeki, utan atl bygga upp mellanstatliga institutioner. inrättades i och etl SADCC-sekrelarial iGaborone 1982. För de övriga sektorerna sköts samordningen av de olika ländernamed hjälp av enheler i respektive fackminislerier. Tretton samarbetsområden harhitfiUs fastlagts, av vilka Iransporter och kommunikationer är de viktigaste.Trots att SADCC endast har funnits i omfattar verksamheten redanett slort antal projekt. Utvecklingen har varit snabb med tanke på alt ländernai södra haft all brottas med stora ekonomiska problem,torka och andra naturkatastrofer samt - inte minst - Sydafrikasaggressionspolilik. Några anledningar fill atl SADCC-samarbetet har fungeratså väl är dels att det har hög politisk prioritet i medlemsländerna, dels attden pragmatiska projektinriktningen, med lönsamhets- och effektivitetskriterier,lyfts fram. Till della kommer all hotet från tvingat länderna sammanoch gjort atl ideologiska skUlnader tonats ned. Inom det mest centrala samarbetsområdet -transporter och kommuni kationer - var drygt 100 projeki under genomförande eller beredning. Dessa projekt har en total kostnad av ca . Redan i mitten av 1983 fanns del regionala projekt under genomförande i samfiiga SADCC-länder och inom alla delområden av transport- och kom- 254 munikalionssektorn.Bidragande liU della resultat är del tekniska bistånd Prop. 1985/86:100 somSverige och övriga nordiska länder släUl lill Bl'- 5förfogande. Ensärskild anslagspost för slöd fill regionalt samarbele infördes /82 då 60milj. /83 höjdes anslagsposten tUl 100 milj. kr.,varav 15 milj. kr. för Östafrikanska , (EADB). /84 fick SADCC-biståndet en egen finansiell ram på 115 milj. krefter att ha belastat anslagsposten Regionala insatser. Det totalaplaneringsutrymmet för treårsperioden /86 - 1987/88 uppgår tiU ca 561 milj.kr., inklusive lidigare outnyttjade anslag. HitfiUs har ca 88 milj. kr utbetalatslill olika SADCC-projekl. Del svenska stödet är koncentrerat fill transport-och kommunikafions-seklom, energiområdet samt forskningssamarbete genom SAREC.Insatserna motiveras huvudsakligen av tillväxt- och oberoendemålen, medanövriga mål för biståndet kommer i andra hand. Svensktillverkad utmstning ochsvenska tjänster har i stor utsträckning använts i insatserna. Etl telekommunikafionsprojekl slutfördes under1984/85. Det består av mikrovågslänkar mellan och , varigenomdessa länder har anslutits lill det panafrikanska telenätet och blivitoberoende av för sin teletrafik. SIDA förvahar ell nordiskl stödlill den tekniska enheten vid SADCC:s transport- och kommunikationskommission iMogambique. Vidare har en huvudväg i lUl den mogambikiska gränsenfinansierals tiUsammans med Afrikanska . Bidrag lill eltcivilt passagerarplan har utgått för att flygbolaget i skall kunnautföra egna flygningar lUI orter utanför . /86 koncentrerasinsalserna på några slörre projeki. Hit hör anläggningsarbeten och upprustningav hamnen i i för 120 milj.kr., uppmstning avnavigalionshjälpmedel längs för 50 milj.kr., uppmstning avTazara-järnvägen för 50 milj.kr., utbyggnad av signalsystem för för 60 milj. kr. samt uppförande av en internationeU telefonväxel iMaputo, Mogambique. Frånsett transporter och kommunikationer har svenskstöddainsatser och studier avsett ett regionall markvårdssekrelarial och regionalläramtbUdning. har åtagit sig atl bekosta elt antal studier påenergiområdet, t. ex. kraftöverföring från Mogambique tUl och en studieav underhållsbehov av slörre kraftstationer i hela SADCC-områdel samt annat samarbelepå energiområdet. Underanslaget för humanitära insatser i utbetalades /85121 milj. kr. Därav utnyttjades 46 milj. kr. för ändamål i . /86 har 125 milj. kr. Humanitärt bistånd i Latinamerikainrättades /77. Därmed befästes det stöd, främst till flyktingar och repressionsoffer inne i 255 landet, som inleddes medkatastrofmedel efter militärkuppen i . 1985/86: 100 Dethumanitära stödet har sedermera utvidgats tiU att omfatta utsaUa Bil. 5grupper och familjer i flertalet länder i Lafinamerika där mänskliga rättigheterkränks. Betydande belopp kanaliseras tUl offer för förtryck i södraLatinamerika samt lill centralamerikanska länder såsom ochGuatemala. Stöd lämnas till insatser för försvar av mänskligarättigheter och för verksamhet som direkt eUer indirekt bidrar tiU endemokratisk samhällsutveckling. a. används medel för nödhjälp tUl internaoch externa flyktingar, rättslig och medicinsk hjälp tiU polifiska fångar ochderas anhöriga, efterforskning av fängslade och försvunna, dokumentation avbrott mot de mänskliga rättigheterna och för stipendier samt underhållsbidragtill familjer, vUkas försörjare har fängslats eller dödats. I några falllämnas slöd fill mindre verkstäder för att främja sysselsättning och Ullbarnbespisningar saml s. k. folkmatsalar i slumområden, liksom fill daghem förbarn fiU politiskt förföljda. har demokratiskt valdaregeringar tillträtt i , och , varför behoven avhumanitära insatser förändrats. För att under en kortare övergångsperiodunderiäUa återanpassningen lämnas stöd tiU frigivna fångar, anhöriga tiil försvunna,psykiskt skadade barn samt tUl återvändande flyktingar, bl. a. i ochUmguay. Biståndet förmedlas av svenska och internationeUaenskilda organisationer, som ansökt om bidrag för humanitära insatser iLafinamerika. Bland dessa organisafioner kan nämnas Arbetarrörelsensinlernafionella centmm, /Frikyrkan Hjälper, Kyrkornas världsråd,, Rädda barnen. Ansökningarna bereds av beredningen för humanitärt bistånd. Situafionen i har de senasle årenpåkallat insalser av nödhjälpskaraktär för atl hjälpa ett ökande antalflyktingar atl överleva. Den del av det humanitära biståndet som har utgåtttill har därför ökat gradvis. Som en följd av inbördeskriget iEl har över 60000 personer dödals, varav 50000 civila. av ElSalvadors befolkning, vilkel motsvarar en miljon av lotall 5 miljoner invånare,har flytt sina hem undan kriget. Hälften har flytt landet, medan resten (525000) bor i flyktingläger eller nybyggarbosältningar. I är lägel förde mänskliga rättigheterna fortsalt aUvariigt, vilket bl. a. yurar sig iövergrepp på civilbefolkningen och förföljelse av politiskt och fackligtaktiva. Enligt en beräkning av FN:s flyktingkommissarie var antalet flyk-fingari 346 000, varav merparten var salvadora-ner. Av dembistods endast 106 000 av flyktingkommissarien, varav 33 800 från ,41 000 från och 28 000 från . FN:s flyktingkommissarie harinte mandal atl bistå de människor i regionen som är hemlösa i del egna landel.Hjälpbehoven bland dessa människor är stora som de i hög grad måslelila lill humanitär hjälp från andra länder och hjälporganisationer. har arbetet med dethumanitära biståndet i vunnit ökad stadga. I planeras de slörre 256 insalserna på årsbasis ochi har mtinerna förbättrats, bl.a. Prop. 1985/86: 100 genomsamarbetsavtal mellan SIDA och de större moltagarorganisafioner- Bil. Isynnerhet i har kapaciteten hos mottagande och förmedlandeorganisationer ulvecklals, vilket skapat fömtsättningar för ökadehjälpinsatser. Framför allt i har del humanitära biståndetbidragit lill att stärka motlagargmpperna och ge dem ökad prestige i arbetetför fred och mänskliga rättigheter. Humanitärt bistånd i södra Detvå senasle åren har motsättningarna i det sydafrikanska samhällel på ell alltbmtalare sätt kommit . Regeringen har klart visat atl den inle avsergenomföra en avveckling av apartheidsyslemel. Den svartabefolk-ningsmajorilelen har lika klart visal all man inte längre tolererar enrasål-skillnadspolitik. Regimen har valt alt med våld och terror försöka krossaoch splittra del växande apartheidmotslåndel. I en snabbi växande takt bliralltfler människor i och utanför offer för apartheidsyslemel ochregimens meloder att vidmaklhålla detla. Del svenska humanitära biståndet i södra elt stöd till offer för och motståndare mot apartheidsyslemel. a. stöd lill uppbyggnad av folkliga organisafioner, såsomfackföreningar och kyrkor, rättshjälp fill fängslade apartheidmotståndare ochderas familjer, flyktinghjälp, stipendier, utbUdningsinsatser samt informalionoch forskning. Bidragen kanaliseras dels som direkta bidrag till de bäggebefrielserörelserna SWAPO:s (South West Peoples Organisaiion) och ANC:s() humanitära verksamhel, dels fill svenska ochinternationella enskilda organisationer. Del svenska humanitära biståndssamarbetet med SWAPOinleddes /71 och har ca 260 milj.kr. Förbudgelårel 1985/86 har 50 milj. kr anvisats för SWAPO. Huvuddelen av biståndethar använts för inköp av fordon och dagliga förnödenheter, som kläder, livsmedel,mediciner lill de ca 50 000 namibiska flyktingar som finns i och Zambia.En ökande andel av biståndet används för olika utvecklingsprojekt iflyktinglägren, såsom utbildnings- och hälsovårdsinsatsen i Kwanza-Sul-lägrel iAngola. Stöd ges också lill bl. a. jordbruksprojekt, för all ökasjälvförsörjningsgraden i flyktinglägren, och till uppbyggnad av enfordonverkslad. I och med alt biståndssamarbetet alltmer antagit projektkaraktär,har eftersläpningar i utbetalningarna uppkommit. Detta är elt utslag av desvårigheter en befrielserörelse ställs inför då den tvingas verka i ett annalland. Biståndssamarbetet med ANC har pågått /73och ca 185 milj.kr. För samarbetet 1985/86 har 43 milj.kr.anvisats. Även biståndet till ANC används huvudsakligen för inköp av dagliga förnödenheter för försörjning av sydafrikanska flyktingar. En viss projekt verksamhet har inletts, lill slörsta delen inom jordbrukssektorn. Svenskt stöd kommer alt ulgå till uppbyggnad av ell slörre jordbruks- och byut- vecklingsprojekl i Dakawa, . Biståndet innefattar bidrag tUl admi- 257 nistration, informationoch transporter. Medel ulgår också för ett särskilt Prop. 1985/86: 100program för stipendier i , inom vilket f. n. förskole- och primärsko- Bil. 5 lelärare från ANC deltar. Det övriga humanitära biståndet rör insalser föroffren för och motståndare mol apartheidsyslemel, förmedlat av olika enskildaorganisationer. Dessa organisafioners ansökningar behandlas av beredningen förhumanitärt bistånd som avger rekommendationer till regeringen för insatseröverstigande 3 milj. kr. och till SIDA för insatser dämnder. En strävan har underde varit dels atl bredda anlalet kanaliserande organisationer,dels att i högre grad involvera svenska enskilda organisationer. En stor del av det övriga humanitära biståndetavser insatser för stipendieverksamhet och utbildning. Huvuddelen används förflyktingsiipen-diater, genom bl.a. , AfricanEducational Trust och United Nafions Educational and Training Programme. Stödlämnas också inne i och , för universitelsstipendier,korrespondensundervisning, kvällskurser, fackliga kurser och allernalivautbildningsinsatser. De sydafrikanska kyrkorna har en viktig ställning iSydafrika och inom apartheidmotslåndel. Slöd ges till olika kyrkligaaktiviteter, som samlings-centrum, socialt arbete och utbildningsinsatser,genom bl.a. / Frikyrkan Hjälper, Lulherhjälpen, och Mission. Det sydafrikanska förtrycket får till följd eltväxande antal politiska fångar. För att de skall få möjlighet till försvar gesstöd tiU advokathjälp, och även till all upprätthålla de drabbade familjernasförsörjning, genom bl. a. Inlernalional Defence and och . Fackföreningsrörelsen blir en allt viktigare faktori antiapartheidrörelsen och stöd till denna sker genom LO/TCO:s biståndsnämndsförsorg. Spridning av informalion och forskningsresultat omsituafionen i är betydelsefuU för atl öka medvetenheten omapartheidsyslemel. Därför stöds sådan informalion såväl i som utanförSydafrika. Organisationer som svarar för informationen och får stöd är bl.a.Arbetarrörelsen Internationella Centrum, och Afrikagmpperna i . Bland andra organisationer som förmedlar svenskthumanitärt bistånd till offer för och motståndare mol apartheidsyslemel i södraAfrika kan nämnas Brödet och Fiskarna, ,, , och . AnslagspostenKatastrofer m.m.uppgick under budgelårel 1984/85 till 360,8 milj.kr. Av dellabelopp och reserverade medel om 20,9 milj. kr. från föregående budgelår har381,5 milj.kr tagits i anspråk för elt 100-lal insatser. Densynneriigen svåra försörjningssituationen i stora delar av har motiverat ökat katastrofbistånd med både kort- och långsiktig verkan tUl en rad afrikanska länder.Insatser med långsiktig och förebyggande verkan Prop. 1985/86: 100 har iförsia hand inriktats på programländer och är avsedda atl komplettera Bil. 5det reguljära utvecklingssamarbetet. Nära 3/4 av anslagsposten har utnyttjatsför insatser i eU tjugotal . Andelen av biståndet som ges lillAfrika har ökat /85. har erhållit omkring 1/4 av anslagsposten.Andra stora mottagare av katastrofbistånd är Mogambique, , ochZimbabwe. Enskilda organisationer utgör det viktigasteinstrumentet för katastrofinsatser. Nära hälften av anvisade medel har avsettinsalser av varierande sloriek i svenska, enskilda organisationers regi.Svenska röda korset, är tillsammans med de internationella rödakorsorganisationerna, den i särklass största bidragsmotlagaren med ca 78 milj.kr., vilkel är någol mer än vad som utgått till övriga enskilda organisationerlillsammans. av anvisade medel har kanaliserats via FN:sfackorgan.