prop · G903155 · 1985-12-31 00:00:00 — Just den omständigheten atl uppgif terna i registret i något enstaka fall kan komma till användning i ej sekre tessbelagd verksamhet medför emellertid atl det blir oklart vilket sekre tesskydd som gäller för uppgifterna så länge de finns i ADB-registrel. Denna oklarhet bör undanröjas. Etlsärskilt sekretesskydd bör tillskapas för de uppgifter i utsökningsregislrelsom finns på terminal hos skaltemyndigheterna. Man kan här tänka sig antingenden sekretess som gäller i exekutiv verksamhet eller den sekretess som gällerpå skatteområdet. Del kan i och för sig hävdas att del är bäst förenligt medgrunderna för skaltesekretessen all lerminalbilden ges samma skydd som det somallmänt sett gäller inom skattemyndigheterna. För en sådan lösning talar ocksåden omständigheten all uppgifterna så gott som uteslutande kommer all användasinom sådan verksamhet som är belagd med tull- eller skatlesekreiess. Enligt minmening talar emellertid övervägande skäl för en ordning som innebär att sammasekretess för uppgifterna i regislret gäller oavsett var uppgifterna finnstillgängliga. Det ter sig sålunda knappast motiverat all ha en mera omfattandesekretess för uppgifterna bara därför alt en terminal finns hos enskaltemyndighet. En ordning som innebär att uppgifterna så länge de befinnersig i registret behåller den sekretess som gäller hos den regislerförandemyndigheten är också bäst förenlig med den lösning som har valls i fråga omkronofogdemyndigheternas terminalåtkomst till del centrala skalteregistrel. Eftersamråd med chefen för föreslår jag därför att del isekretesslagen införs en bestämmelse som ger uppgifter i utsökningsregislrelsom är tillgängliga på terminal hos generaltullstyrelsen, länsstyrelserna ochde lokala skattemyndigheterna samma sekretesskydd som gäller för dessauppgifter i den exekutiva verksamheten. Laglekniskt bör detta uttryckas så attsekretessen för uppgifterna i ulsökningsregistret gäller myndighets verksamhetsom avser förande av eller uttag ur registret. Detta uttryckssätt, som ocksåanvänds i fråga om allmänt kriminalregisler m. m. 7 kap. 17 §sekretesslagen), innebär att den sekretess som gäller hos den regislerförandemyndigheten blir tillämplig också hos terminalanslutna myndigheter, så längeuppgifterna är kvar i registret. Görs ett utdrag ur registret eller användsuppgifter ur delta på annat sätt i den lerminalanslutna myndighetensverksamhet blir sekretessbestämmelserna för denna verksamhet i ställettillämpliga. Avredaktionella skäl bör samma uttryckssätt användas också i fråga om sekretessenvid kronofogdemyndigheternas terminalåtkomst lill del centrala skatteregistret.Den nuvarande regleringen i 9 kap. 19 § sekretesslagen bör därför utgå ochersättas med en regel av samma slag som den jag har föreslagit beträffande utsökningsregislrel.Den nya regeln om skalteregistrel bör tas in i 9 kap. 1 §. Detta föranleder isin tur en ändring av 9 kap. 2 §. Även i denna fråga har jag samrått med chefenför . Prop.1985/86: 155 Mitt förslag: Förutbetalning av influtna medel och för annan redovisning får uppgifter ur ulsökningsregistretlämnas ut på medium för automatisk databehandling. Sådant utlämnande får skeför andra ändamål endast om detta följer av föreskrifter i författning eller omregeringen har medgivit det. Regeringen får bemyndiga Dl att lämna sådantmedgivande i fråga om ej sekretessbelagda uppgifter. utredningens förslag: Samma som milt. Remissinstanserna: Förslaget har lämnats ulan erinran avde flesta remissinstanserna. DI har förutsatt att det sker en noggrannarereglering av utlämnandefrågorna, medan några myndigheter inomskatteförvaltningen har framfört önskemål om att utlämnande ulan särskild prövningskall få ske också för beskattningsändamål. Man har då pekat på behovet avsmidiga ADB-rutiner vid l.ex. branschvisa konlrollaklioner som företas isamverkan mellan olika myndigheter. Som ett annat användningsområde därskulduppgifter m. m. bör vara tillgängliga på ADB-medium har nämntstaxeringsnämndernas arbete med skönslaxeringar. Här har framförts tanken alt taxeringsaviernakompletteras med uppgifter ur ulsökningsregistret, vilket skulle innebära enrationalisering av det informationsutbyte som sker mellankronofogde- och skattemyndigheterna. Skälen för mitt förslag: Av min redogörelse för ADB-systemetinom exekutionsväsendet (avsnitt 2) har framgått att magnetbandsrutiner tillämpasför JdI. a. utbetalning via detstatliga redovisningssystemet (system S). Sådana rutiner tillämpas i vissutsträckning också vid redovisning lill uppdragsgivande myndigheter. När detgäller de enskilda målen har jag i avsnittet om förfoganderätt ochregisteransvar (3.3.2) pekat på utvecklingen mot en ökad användning av ADB-rutinervid registrering av målen. Denna s. k. bandmålsregislrering bör för att vararationell ha sin motsvarighet i den teknik som används vid utbetalning ochannan redovisning av verkställighetsuppdragen. Detta förutsätter att utlämnandekan ske på medium för ADB-behandling. Både för de allmänna och de enskildamålen finns det således behov av en ordning som medger att betalning och annanredovisning kan ske med hjälp av t. ex. magnetband. Jag ansluter mig därför pädenna punkt till utredningens förslag, som också överlag har godtagits avremissinstanserna. I fråga om utlämnande för andra ändamål har utredningenföreslagit samma reglering som gäller enligt skalleregisterlagen. Utlämnandeskall således få ske när delta följer av förfaltningsföreskrifter eller närregeringen har medgivit det. Vidare föreslås att DI efter bemyndigande avregeringen skall få lämna sådant medgivande i fråga om ej sekretessbelagda uppgifter.Den sålunda föreslagna ordningen öppnar en möjlighet atl tillgodose önskemålenfrån skatteförvaltningen om ADB-teknisk tillgång lill uppgifter från utsökningsregislreli samband med skönstaxeringar. Däremot är den mindre väl lämpad för utlämnandeav uppgifter på ADB-medium för tillfälliga behov, t. ex. för sådana konlrollaklionersom har nämnts av några remissinstanser. Skattemyndigheternas möjligheter atlrationellt utnyttja registret för sådana ändamål blir alltså i någon månlidande, men detta kan inte anses vara en olägenhet av sådan art all denmotiverar en annan ordning än den som har föreslagit. Skatteförvaltningenhar i föregående avsnitt (3.3.4) föreslagits få terminalåtkomst till utsökningsregislrel,och enligt min mening bör man innan ytterligare erfarenheter gjorts låta fråganom utlämnande i andra former bli beroende av en prövning i vaije särskilt fall. Jag ansluter mig också till utredningens förslag i den deldetta innebär att DI efter delegation från regeringen skall få pröva frågor om utlämnande. delta sammanhang vill jagerinra om vad jag sagt om registrets Prop. 1985/86: 155 användningför kredilupplysningsändamål (3.3.1). Massutlag av uppgifter på ADB-medium fördelta ändamål avses således bli underkastade DI:s prövning. Somjag tidigare framhållit blir kreditupplysningslagens skyddsregler om underrättelsem.m. tillämpliga när dessa uppgifter i sin tur lämnas ut av krediiupplysningsföretagen. Utlämnandeav uppgifter i ulsökningsregistret som lämpar sig för kreditbedömning bördärför kanaliseras via kreditupplysningsförelag. Däremot bör ekonomiskinformation av det här slaget inte spridas i fall där kreditupplysningslagensregler inte blir tillämpliga. Risken för detta kan enligt min mening motverkasgenom all del i utsökningsregisteriagen tas in en bestämmelse som förhindrarall de registeransvariga myndigheterna vidtar särskilda åtgärder för atlframställa eller tillhandahålla handlingar eller uppgifter som är ägnade försådan kreditbedömning som avses i kreditupplysningslagen, om åtgärdernabetingas av annat än den verksamhet som myndigheten har all fullgöra enligt sininstruktion eller enligt lag eller förordning. Bestämmelsen bör lagleknisktkunna utformas så att uppgifterna i registret endast får bearbetas i enlighetmed registrets ändamål. Med hänsyn lill atl del i samband med utlämnande på ADB-mediumav uppgifter till l.ex. UC kan finnas behov av speciella bearbetningar bör utsökningsregisteriagenha en föreskrift också om detta. Delinnebär i fråga om utsökningsregislrel att det inte blir tillåtet atl användasärskilda program för alt sammanställa uppgifter om de registreradesekonomiska förhållanden i den mån detta inte är direkt motiverat avkronofogdemyndigheternas verksamhet. Därmed bör man kunna hindra i vart fall massutlagav uppgifter som kan användas för sådan kreditbedömning som sker vid sidan avdet normala förfarandet i kredilupplys-ningssammanhang. Mankan överväga ytterligare åtgärder i fråga om utlämnande som ej omfattas avoffentlighetsprincipen, l.ex. utlämnande lill myndigheter. Även om ett sådantutlämnade av uppgifter helt håller sig inom ramen för den utlämnandemyndighetens skyldigheter kan informationsutbytet nämligen - l.ex. i samband medstatlig eller upphandling ibland vara så pass likt det som sker via krediiupplysningsföretagenatt man bör överväga att införa en motsvarighet till denunderrättelseskyldighet som finns angiven i 11 § kreditupplysningslagen. Jaghar därför övervägt om man t. ex. skulle kunna ha en föreskrift som innebär atten myndighet som från utsökningsregislrel inhämtar uppgifter för en verksamhetsom ej avser myndighetsutövning skall underrätta den omfrågade personen om deuppgifter som inhämtas. Jag har emellertid funnit att en sådan regel inte bör införasulan mera ingående överväganden än som varil möjliga i detta lagstiftningsärende.Enligt min mening bör frågan kunna övervägas av DOK. Jagvill slutligen framhålla atl den ordning jag nu har föreslagit bör ses som enprovisorisk lösning i avvaktan på atl resultatet av DOK:s arbete föreligger. 1985/86: 155 Mittförslag: Uppgifter om indrivning av böter får bevaras i registret lill utgångenav det år då betalning har skett. Andra uppgifter om verkslällighelsuppdragetoch kronofogdemyndigheternas åtgärder får bevaras i registret under högst treår. Så länge någon av dessa uppgifter finns kvar skall också idenlifieringsdatabevaras i registret. Uppgifterna skall gallras senast efter bevaringslidensutgång. Regeringen får medge atl bevaringstiden för vissa uppgifter föriängs lillhögst . Utredningensförslag: har föreslagit en generell bevaringstid på fem Remissinstanserna:De hörda arkivmyndigheterna har från sina utgångspunkter godtagit förslagel.Detta har också de flesta andra remissinstanserna gjort, men några myndigheterinom skalteförvaltningen har ansett alt en föriängd bevaringstid är motiverad ifråga om vissa uppgifter, bl. a. uppgift om konkurs. DI och JK har å andrasidan under hänvisning lill kredilupp-lysningslagens regler uttalat sig för engenerell begränsning av bevaringstiden till . Skälenför mitt förslag: Utredningen har föreslagit en generell bevaringstid på femår, vilket bl. a. skulle underlätta rutinerna för gallring ur regislret. Vissaremissinstanser har velat begränsa bevaringstiden lill . Enligtmin mening bör man beakta i vad mån olika uppgifter behöver bevaras för deändamål som har angivits i 1 §. Del är därför mindre lämpligt att låsalidpunkten för gallring till tre eller . 1 stället bör en regel som medgeren differentierad gallring införas. Huvudregeln bör då vara att uppgifterna fårbevaras under högst . För vissa uppgifter bör bevaringstiden emellertidvara ännu kortare. Jag tänker här på uppgifter om en bötesdom där böterna är betalda.Dessa uppgifter bör enligt min mening rensas ut så snart de inte längre behövs.Enligt nu tillämpade rutiner sker engallring av registret och jag förutsätter all man då kan utesluta uppgifter omböter som har betalats året innan. Detta skulle innebära all den genomsnittligabevaringstiden för dessa uppgifter blir . För vissa andrauppgifter kan del å andra sidan vara motiverat med en något längre bevaringstidän . En uppgift om konkurs behöver t. ex. vara tillgänglig om det kommerin nya mål mot gäldenären. Debiterad B-skatt kan bli restförd och även betald ietl tidigt skede. Skall man senare kunna använda maskinella rutiner för altbeakta en omräkning som rör sådan skatt krävs därför en längre bevaringstid än treår. Enligt min mening bör man i dessa och liknande fall kunna utsträcka denlängsta bevaringstiden lill . Del bör ankomma på regeringen alt avgöravilka uppgifter som skall omfattas av denna längre bevaringstid. Den femåriga bevaringstidenbör få tillämpas endast när särskilda skäl motiverar detta. Föratl anpassa bestämmelserna lill praktiska gallringsrutiner bör vidare anges atluppgifterna skall gallras senast efter bevaringslidens utgång. 3.3.7 övriga frågor Prop. Blandde frågor som lämnats oreglerade i utredningens förslag är inhämtande avuppgifter lill registret och rättelser i detta. Flera remissinstanser har pekatpå behovet av bestämmelser på dessa punkter. Ifråga om formerna för inhämtande av uppgifter lill registret vill jag hänvisatill den förordning (1983:167) om användning av ADB inom exekutionsväsendetsom har legat lill grund för REX-projeklets senare utveckling. Förordningenreglerar förfarandet vid införande i registret av de allmänna målen och den gervidare RSV rätt att föreskriva rutiner för registreringen av enskilda mål.Tills vidare kompletterar den således den föreslagna utsökningsregisteriagenmed bestämmelser om inhämtande av uppgifter till regislret. Jag har i avsnitt3.1 nämnt aU i etl annat sammanhang behandlat frågan om eventuellaändringar av RSV:s uppgifter i materiellt exekulionsrättsligl hänseende medanledning av ADB-hanteringen inom exekutionsväsendet. Del blir därföranledning att återkomma till frågan om en närmare reglering av bl. a.införandet av uppgifter i registret och i samband därmed ansvarsfördelningenmellan RSV och kronofogdemyndigheterna. Närdet gäller frågan om rättelse av felaktiga uppgifter vill jag erinra om altdalalagen är subsidiärl tillämplig på ulsökningsregistret. De registeransvarigamyndigheterna är därför redan på grund av bestämmelserna i dalalagen skyldigaalt sörja för ändamålsenliga rutiner på detta område. Detta bör lämpligen ske isamråd med DI. Del kan nämnas att RSV och DI redan har kommit överens om etlförfarande som innebär alt felaktiga uppgifter inte görs tillgängliga vidgenerella fråge- och bearbetningsprogram, men däremot vid framställning avregisterbesked enligt 10 § datalagen. På regeringens uppdrag har DI ocksåutfärdat rekommendationer om den närmare tillämpningen av datalagens regler omrättelse i personregister. Jag vill vidare hänvisa lill den tidigare nämndadata- och offentlighetskommittén, som enligt sina tilläggsdirektiv har attbehandla frågan om rättelse i ADB-register. Enligt vad jag har inhämtat avserkommittén att endera dagen överlämna ett delbetänkande som bl. a. behandlarfrågan om rättelser i personregister. Enligtmin mening är del av värde alt bestämmelserna kan träda i kraft snarastmöjligt. krävs det en viss omställning innan registerföringen kananpassas till mitt förslag, som bl. a. innebär att vissa uppgifter skalluteslutas ur registret. Jag bedömer att denna omställning kan av omikraftträdandet bestäms lill . Utöver dessa mindrejusteringar krävs del emellertid också, med hänsyn till de korta bevaringstiderjag har föreslagit, en omfattande gallring av äldre uppgifter i hela registret.Enligt min mening bör man inle belasta de registeransvariga myndigheterna meden kostnadskrävande extra gallring före den årliga gallring som enligtredan tillämpade rutiner sker under del . Jag föreslårdärför att ikraftträdandet av bestämmelserna om bevaringstid och gallring skerförst . 4Upprättade förslag "p-'''' '5 I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen harupprättats i samråd med chefen för justifiedepartementel. Lagrådels yttrandehar inhämtats över förslagen, utom såvitt avser vissa av de föreslagnaändringarna i sekretesslagen. Förslagel i denna del är dock av redaktionellart, varför jag anser atl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen genom proposition föreslårriksdagen all anta lagförslagen. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. 1985/86: 155 Sammanfattning av skatteindrivningsutredningens betänkandeDs Fi 1983:4 1 det här belänkandet lämnar förslag lillförfattningsbestämmelser om det personregister som förs med hjälp av ADB förkronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet. SlU tar i sina överväganden inledningsvis upp de allmännautgångspunkterna för förslagel (4.1). Utredningen konstaterar atl föremåletför författningsregleringen bör vara det personregister som förs med hjälp avADB och inte ADB-systemet som sådant. Härav följer att författningsregleringeninte skall omfatta frågor om ansvaret för driften av systemet och inte heller l.ex.skyldigheten för olika myndigheter all lämna uppgifter för registrering. Vidarekonstateras att de olika databaser som ingår i exekutionsväsendets ADB-systemhar ett gemensamt ändamål och att driften av systemet år ordnad på sådant sättalt del framstår som naturligt atl betrakta de olika databaserna m.m. som ettenda register. Detta föreslås få beteckningen ulsökningsregistret. En annan fråga som behandlas i del inledande avsnittet iutredningens överväganden är vilka områden som är i behov av en fört'allningsreglering.1 denna fråga kan viss ledning hämtas från skatteregisterlagen (1980: 343). Deområden som är reglerade där är också de som datainspektionen har ansett vara ibehov av förfatlningsstöd när del gäller utsökningsregislrel, nämligen - ändamålet medregistreringen, - rättelse avfelaktiga uppgifter, - inhämtande ochutlämnande av uppgifter på ADB-medium, Därefter tar upp frågan om hänsyn vidförfattningsregleringen bör tas lill en framtida eventuell utbyggnad av registerföringen.Utöver registreringen av de allmänna målen, som i princip är fullständig,används ADB-systemel också för en registrering i begränsad omfattning avde enskilda målen hos kronofogdemyndigheterna. Försöksverksamhet pågåremellertid i begränsad skala med en mera fullständig registrering av och nyamaskinella rutiner i de enskilda målen. Registreringen av dessa mål i framtidenkan inle överblickas ens i grova drag. Det bör därför anslå tills vidaremed en författningsreglering av denna registrering. tar också upp frågan om kronofogdemyndigheternastillgång till ett utredningsregisler samt ett konkurs- och näringsförbudregisler. Utred ningen har i en promemoria upprättad lagt fram sina syn punkter på behovet av en utbyggnad av ADB-regislreringen för de nu nämnda ändamålen. I promemorian, som har överlämnats till regeringen, anför atl ADB-tekniken bör utnyttjas för alt bereda kronofogdemyn digheterna smidig tillgång till vissa uppgifter om gäldenärernas egendoms förhållanden som är av betydelse i praktiskt taget alla mål, liksom även 33 uppgifter om företrädare m.m. för företag som har försatts i konkurs. 1985/86: 155 kanemellertid inte med säkerhet bedömas i vad mån en sådan utbyggnad skulleinnebära atl ytterligare uppgifter lagras i exekutionsväsendets ADB-systemeller på annat sätt beröra författningsregleringen av utsökningsregislrel. RSVundersöker f. n. möjligheten att ta in två nya typer av uppgifter i exekutionsväsendetsADB-register nämligen dels uppgifter om personer som har tillstånd atl serveraalkoholdrycker och dels uppgifter om företag som får ekonomiskt stöd avsamhället. anser för sin del all registrering av alla som har tillstånd attservera alkoholdrycker - även personer som inle är gäldenärer skulle innebäraen från principiell sypunkl tveksam utvidgning av utsökningsregisirels ändamåloch innehåll. En sådan utvidgning bör enligt utredningens mening inte göras.Beträffande slödföretagen konstaterar utredningen atl det finns särskildaomständigheter som möjligen kan föranleda all en registrering av alla sådanaförelag bör accepteras. har emellertid funnit anledning alt peka på vissaproblem som är förenade med en utbyggnad av registerföringen på del nu antyddasättet. På grund av dessa problem kan f. n. inte heller biträda tanken påen registrering av alla slödförelag. En mera begränsad registrering av de nunämnda typerna av uppgifter, omfattande endast personer som är gäldenärer hosen kronofogdemyndighet, bedömer utredningen vara av ringa värde. Ifortsättningen behandlar i lur och ordning de områden som har ansetts varai behov av författningsreglering. Till alt börja med behandlas utsökningsregistretsändamål. Registret används som etl hjälpmedel i den del avkronofogdemyndigheternas verksamhet som gäller verkställighet i allmänna ochenskilda mål men däremot inle vid handläggningen av olika slags ärenden, l.ex.ärenden rörande tillsyn i konkurs. Huvuddelen av bestämmelserna omkronofogdemyndigheternas verkställighet finns i utsökningsbalken. Bestämmelserom verkställighet i allmänt mål finns dock även i uppbördslagen (1953:272) m.fl. författningar. föreslår därför en föreskrift atl registret skallanvändas vid kronofogdemyndigheternas verkställighet enligt utsökningsbalkeneller annan författning. Vidare används ulsökningsregistret för utredningar vidbestämmande och uppbörd av skatt. Enfråga som hänger nära samman med registrets ändamål är frågan vilka myndigheter som är registeransvariga i fråga om ulsökningsregistret. Enligt dalalagen (1973:289) är nämligen den regisleransvarig för vars verk samhet ett personregister förs, om han förfogar över registret. terar att förfoganderätten över ulsökningsregistret är uppdelad mellan olika myndigheter dels geografiskt, dels också funktionellt. Den funktio nella uppdelningen är främst beroende på om en viss registreringsålgärd vidtas med hjälp av magnetband eller vid bildskärmsterminal. De magnet- bandsorienterade regislreringsrulinerna handhas - liksom andra maski nella bearbetningar - av RSV för alla anslutna kronofogdemyndigheters räkning, medan varje kronofogdemyndighet i princip svarar för registre ringen via terminal såvitt gäller uppgifter som hänför sig till det egna distriktet. Registreringen av nya mål sker dock centralt även när uppgif- 34 ternainte lämnas på magnetband. Utredningen anser att det bara är den Prop. 1985/86:155 geografiska uppdelningen av förfoganderätten som behöverförfattnings-regleras. Utsökningsregislrel förs som har sagts förkronofogdemyndigheternas verksamhet men också för RSV:s. Verket utnyttjarnämligen regislret för vissa arbetsuppgifter inom beskattningsområdet. Häravföljer alt RSV är regisleransvarig beträffande hela ulsökningsregistret, medan varjekronofogdemyndighet år regisleransvarig såvitt gäller uppgifter som hänför sig tilldel egna distriktet. I det avsnitt som behandlar registeransvaret tar SIUockså upp vissa frågor om myndigheternas serviceskyldighel och konstaterar bl.a. att alla myndigheter som är anslutna lill ulsökningsregistret är skyldiga atlmedverka aktivt till att misstänkta felaktigheter i registret utreds ochfelaktiga uppgifter rättas, samt se till atl den till vilken en uppgift harlämnats ut underrättas om felet. SIUföreslår bestämmelser som ganska detaljerat anger utsökningsregistretsinnehåll. I princip skall registret bara innehålla uppgifterom personer som ärsvarande i mål hos kronofogdemyndigheterna. De typer av uppgifter somförekommer i registret är identifieringsuppgifter m. m. om den registrerade,uppgifter om skulden m. m. och uppgifter om kronofogdemyndighetens beslut ochåtgärder m. m. Vilka identifieringsuppgifterna är beror på om det gäller enfysisk eller en juridisk person. Sökbegrepp i ulsökningsregistret ärpersonnummer respektive organisationsnummer. Uppgifterna om de registreradesnamn och adress samt, i fråga om fysiska personer, vissa ytterligare uppgifterkontrolleras vid registreringen och aktualiseras regelbundet med hjälp av detstatliga person- och adressregistret (SPAR) respektive organisationsnummerregisirel.Uppgifter om in-drivningsuppdragel - dvs. skuldbelopp, medelsslag m. m. angesfullständigt i alla allmänna mål. I de enskilda målen anges uppgifter omskulden bara när utmätning skall ske av överskjutande preliminär skatt.