prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Syftet med kreditgarantin ärtvåfaldig. En anställd som omplaceras kan med hjälp av lånet lättare lösabostadsfrågan på den nya orten. Härigenom minskar kostnaderna förtraktamenten i samband med omplaceringen. Från anslaget betalas de kostnadersom kan uppkomma till följd av att den statliga garantin behöver las i anspråk.Anslaget disponeras av kammarkollegiet. I avvaktan på all ytterligareerfarenheter har vunnits av anslagsutvecklingen förordar jag atl anslaget ävenför /87 förs upp endasl med ett formellt belopp om . Jag hernställer alt regeringen föreslår att till Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till förnyelsefonder på det statligtreglerade området 1985/86' 1986/87 Förslag lOOOOOOOO ' För innevarande budgetår har anvisat ettreservationsanslag av 50 milj. kr. till förevarande anslag pä tilläggsbudget 1till statsbudgeten. I avtal mellanstaten och de statsanställdas huvudorganisationer har parterna satl av medelför inrättande av förnyelsefonder på det statligt reglerade området. Fondernasändamål är enligt avtalet att i samband med förnyelse av arbeie och verksamheltillföra särskilda resurser för att bereda utvecklingsmöjligheter och tryggadanställning för arbetstagare med bristande utbildningsbakgrund och förpersonalgrupper som lill följd av siruklurförändringar befinner sig i ellerriskerar att komma i övertalig-hetssitualioner. För budgeiåren 1985/861, o. m.1988/89 har parterna enats om alt fondernas sloriek skall vara 50 resp. 100,100 och 50 milj. kr. Avtalet har godkänts av lönedelegalion ochregeringen. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området för /87anvisa ell reservalionsanslag av lOOOOOOOOkr. 1985/86: 100 1984/85 Ulgift 3 257 950 ' ' 1985/86 Anslag 5 962 000 1986/87 Förslag 6160000 Frän anslaget betalas utgifter förkonsulter som personalorganisationerna anlitar i rationaliséringsfrågor medstöd av medbestämmandeavtal som har godkänts av regeringen. Jag har med ledning av träffademedbestämmandeavtal för /86 beräknat medelsbehovel /87 till . 1 likhet med föregående år ställsmedlen lill förfogande i avvaktan på att ylleriigare erfarenheter har vunnits. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Externaarbetstagarkonsulter för /87 anvisa etl förslagsanslag av . Länsstyrelserna m. m. P'"0P- 985/86:100 Länsstyrelserna m. m. 1984/85Ulgift 1972560736 1985/86Anslag 1985 527000 1986/87 Förslag 2 146966000 Länsstyrelserna svarar för den slalligaförvaltningen i länen i den mån detta inte ankommer på andra myndigheter.Länsstyrelserna skall främja länens utveckling och befolkningens bästa samlverka för all statlig, och landstingskommunal verksamhel samordnasoch anpassas lill de regionalpolitiska målen och till riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Länsstyrelsernas verksamhet är mångskiftande.Arbetsuppgifterna berör bl.a. samhällsutbyggnaden i vid mening,beskattningsväsendet, totalförsvaret, social omvårdnad och räddningstjänst.Länsstyrelserna är högsta polisorgan i länen saml huvudmän förpriskonlorsverksamheten. Länsstyrelserna är i sitt arbete direktunderställda regeringen. Samiidigt fungerar de i en del frågor som regionalaorgan åt vissa cenlrala ämbetsverk. leds av en styrelse.Landshövdingen är styrelsens ordförande. Styrelsen består därutöver av 14ledamöter, som utses av . Länsstyrelserna är, med undantag för Stockholmslän, organiserade i två avdelningar planeringsavdelningen ochskatteavdelningen - samt en allmän och en administrativ enhet. iStockholms län är indelad i fyra avdelningar; planeringsavdelningen,förvaltningsavdelningen, taxeringsavdelningen och administrativa avdelningen. Landshövdingarna är chefer för länsstyrelsema.Länsråden är avdelningschefer. Stållföreträdare för landshövding är, medundantag av , ett av länsråden. I är länsöverdirektörenlandshövdingens ställföreträdare. I , och samt Jämtlandslän finns en länspolismästare som är ansvarig för polisfrågor inomlänsstyrelsen och samfidigt polischef vid en polismyndighet. I övriga län utomi finns en lånspolischefsexpedition. I fullgör de uppgiftersom i andra län ankommer på länsbostadsnämnderna. Under länsstyrelserna lyder i olika avseenden delokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna, polisväsendet ochcivilförsvaret. Antalet av regeringen inrättade tjänster vidlänsstyrelserna uppgår lill ca 9500. Därtill kommer tjänster somlänsstyrelserna själva har inrättat. Hit hör bl. a. fiänsler för drygl 1 300lokalvårdare. Enligt beslul av med anledning avpropositionen om samman hållen skatteförvaltning m.m. (prop. 1985/86:55, BoU II, rskr82) skall skatteavdelningarna brytas ul från länsstyrelserna och bilda självständiga 53 skatteverk.Omorganisationen skall enligt beslutet äga rum den Prop. 1985/86:100 1987. I Norrbotiens län förbereds i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1985/ 86:5, BoU 3, rskr 64) en försöksverksamhet medsamordnad länsförvaltning. Försöksverksamheten avses pågå denIjuli 1986 t.o.m. . () är ett gemensamt rationalise rings-, samordnings- och utbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelserna i frågor som rör personal- och ekonomiadministra tion, rationalisering och administrativ ulveckling. Nämnden fastställer for mulär till vissa blankeller för länsstyrelserna. 1 samråd med länsstyrelser na planlägger och anordnar nämnden ulbildning och konferenser för läns sty relsepersonal. På regeringens uppdrag genomför utredningar som rör länsslyrelseorganisationen. En redovisningscentral för länsstyrelserna är knuten till nämnden. leds av en styrelse som beslår av ordförande,vice ordförande och sex andra ledamöter. Nämndens chef ingår i styrelsen.! Anlalet anslällda hos nämnden är ca 25. Lånsstyrelsernabegär - med ell undantag - atl huvudförslagel inte till-lämpas för budgetåret1986/87. Anledningarna härtill är flera. Pågående eller avslutadeutredningar berör olika delar av länsslyrelsernas verksamhet i en omfattningsom nu är svår atl överblicka. Länsstyrelserna har begränsade möjligheter attsjälva bestämma inriktningen av sin verksamhet. bedöms mångaenheter vara underbemannade. Medlen för bl. a. resor och utbildning ärolillräckliga. Länsstyrelserna anser alt statsmakterna mäste angeinom vilka områden fortsatta besparingar skall ske. Därvid krävs lag- ellerförfattningsändringar som medför att arbetsbelastningen vid länsstyrelsernaminskar. Alternativt måste statsmakterna precisera inom vilka områdenambitionerna kan sänkas. Länsstyrelserna har i sina anslagsframställningarsjälva redovisat ett slort antal förenklings- och avregleringsförslag. Deflesta förslagen kan genomföras endast med statsmakternas medverkan. Länsstyrelserna yrkar medel för nya ijänster vidframför allt skatte- och planeringsavdelningarna. Under hänvisning till atl medlen för ulbildning, resor, avgifter för ADB-utmstning m. m. är otillräckliga anhåller flertalet länsstyrelser om en beslående uppräkning av förvaltningsanslaget. Några länsstyrelser yrkar särskilda medel för sådan nalur- och fornvård som lidigare finansierals med beredskapsmedel. Vidare yrkar länsstyrelserna medel för engångsutgifter. Det gäller inköp av telefonväxlar, ordbehand- 54 lingsutrustning,persondatorer, skyltar och mycket annat. En mer utförlig redogörelse för länsstyrelsernasyrkanden lämnas i anslulning till anslagsberäkningen för varje län. () har i sin anslagsframslällning uigått från detobligatoriska huvudförslaget. föreslår att den sammanlagdautgiftsminskningen läggs ul med I % under /87, underbudgelårel 1987/88 och under budgelårel 1988/89. ifrågasätter dock omhuvudförslaget bör tillämpas på en liten myndighet som , eftersom ensuccessiv minskning av resurserna kan äventyra syftet med verksamheten. Följande myndigheter har yttrat sig över länsslyrelsernasanslagsframställningar - statensplanverk belräffande planenheterna - lantmäteriverket belräffande lantmäterienheterna - civilförsvars- beträffande försvarsenheiernaslyrelsen och överstyrelsen för ekonomiskt försvar riksanlikvarieämbetet Och statens historiska museer statens pris- och karteUnämnd beträffande laxeringsavdelningen,administrativa avdelningens uppbördsenhet och dataenhet i samtskatteavdelningarna och vägtrafikskatte-konlrollen hos länsstyrelserna beträffande länsslyrelsernasuppgifter enligt lagen (1977: 293) om handel med drycker och enligtsociaUjänsllagstiflningen belräffande bil- och körkorlsregislren menar attstatsmakterna har tilldelat länsstyrelserna en nyckelroll i detregionälpolitiska utvecklingsarbetet. länsstyrelsernasbedömningar atl ytterligare minskningar av personalstyr- Prop. 1985/86: 100kan på de regionalekonomiska enheterna allvarligl skulle äventyra de Bil.15 regionalpolitiska insatserna. En förstärkning bör ske med tjänster främst istödlänen. påtalarnaturvårdsenheternas slora svårigheter all klara sina uppgifter, särskill vadgäller tillsynsverksamheten. En ökad samverkan med länsnämnderna eller mellanlänsstyrelser kan enligt verkets uppfattning vara elt sätt att utnytfiakunskaper och erfarenheter som bara finns vid vissa länsstyrelser. Gemensammaprojektgrupper bör också kunna tillsättas för speciella problem. framhåller atlmedlen till vård av nalurreserval är olillräckliga. Lånsstyrelserna har inle resurserför en aktiv tillsyn av valtenanläggningar. Den avgift som tas ut av den somfår tillstånd för vattenföretag bör enligt mening även kunnaanvändas för att förslärka tillsynen. poängterar altplanenhelerna allmänl sell är hårt ansträngda. Särskilt vid de mindreplanenhelema finns del anledning till oro beträffande arbetssituationen. kommer en betydandearbetsinsats att krävas av planenhelerna, då ochnaturresurslagen skall inlroduceras. Konflikten mellan kraven på ärendehanteringoch rollen som initiativtagande och samordnande organ blir då alltmer påtagliginom . Länsstyrelserna har inle längre fritillgång till underlagsmaterial som behövs för den fysiska planeringen.Planverket finner del nödvändigl att sialsmaklerna anslår medel för inköp avkartor, flygbilder, uppgifter om hydrologi, fastigheter m.m. stöderocksä de planenheter som försöker utveckla ADB-användning i fysisk planering. menar attlantmäterienheterna måste få en resursförstärkning för atl kunna följa lagaroch bestämmelser och uppfylla krav från kommuner, andra myndigheter ochallmänheten. Resurserna bör också planenligt omfördelas mellan länen. Län där förhållandena påkallar mergenomgripande fastighetsreglering bör tilldelas särskilda medel. Införandel avmikrografi bör stödjas. Även behovel av arkivvårdande ålgärder är stort hos deflesta lantmälerienheter. Däremoi anser lantmäteriverket inte alt del finns ettallmänt behov av extra medel för registerkartuppmstning. framhåller viktenav personalförstärkning på lantmäterienhelen på Golland. Det bedöms också sommycket angeläget att , och lilldelas medelför en mer genomgripande fastighetsreglering. konstateraratt försvarsenheternas verksamhet i vad avser civilförsvarets planläggningkommer att ändra karaktär. Uppgifterna kommer att avse övergripande planering,tillsyn, rådgivning och samordning. Ökade insatser för utbildning och övningkommer att behövas. Försvarsenheternas kompetens behöver anpassas lill de nyauppgifterna. Teknisk kompetens för att hantera frågor om skyddsrum samtalarme- 56 rings- och sambandssystemmåste upprätthållas även sedan ansvaret för Prop. attgenomföra skyddsrumsbesiklning m. m. överförts lill kommunerna. tivjlförsvarsstyrelsen bedömer alten översyn av försvarsenhelernas lesursbehov för civilförsvarsverksamhet ärnödvändig. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF) menar atl arbetsläget vid lånsstyrelsernas försvarsenheterkaraktäriseras av en fortsatt och tilltagande obalans mellan uppgifter ochresurser. Ytteriigare resursminskningar medför att myckel angelägnaarbetsuppgifter blir åsidosatta. ÖEF anser att försvarsenheterna bör undantasfrån fortsatta besparingar. stöderframställningarna om förstärkningar av länsstyrelserna i , ochGävleborgs län med handläggartjänster. Ämbetet anser också atl förstärkningbehövs i och Norrbollens iän. Ämbelei hemställer alt särskildamedel anvisas över tretionde huvudtiteln för arbetet med de regionalakulturminnesvårdsprogrammen under /87. I den mån medel för nyafiänsler inle beviljas, bör resp. län med hög prioritet tilldelas medel för altutarbeta program för kulturminnesvård. Ämbetet förutsätter vidare attlänsstyrelsernas bedömningar och yrkanden vad avser ordinarie medel för vårdav fornlämningar beaktas i den pågående översynen av formerna för fornvårdensfinansiering och atl därav föranledda förslag framläggs i budgetpropositionenför /87. Statens pris- och karteUnämnd (SPK)anser atl kraven på besparingar vid länsstyrelserna har drabbat priskontorensverksamhet onormalt hårt. Nämnden motsätter sig förslag till neddragningar avpriskonlorens personal som inte utgår från en samlad bedömning av SPK:sfältorganistion. I den översyn av nämndens organisation som har aktualiseratsav SPK bör även relationerna mellan SPK och priskontoren behandlas. Nämnden önskar få ett avgörandeinflytande över tillsättningen av handläggare pä priskontoren. Möjligheternaatt tillfälligt omplacera handläggare från ett priskonlor lill elt annat föratt därigenom ufiämna variationer i arbetsbelastningen behöver ocksåförbättras, anser nämnden. () anmäler attverket kommer att göra en översyn av personalförsörjningen iskatteförvaltningen. Översynen skall bl.a. omfatta kompetens- ochbehörighetskrav, karriär- och befordringsvägar samt lönesystem ochlönestruktur. behov avresurser bör enligt RSV:s mening bedömas med beaktande av de omfattandeförändringar som följer av beslutade och planerade reformer. Verket förordarför nästa budgelår i princip oförändrade resurser lill skatteförvaltningen. Ennågol större uppräkning än normalt av förvaltningens resekostnader bör dockske. Beträffande länsstyrelsernasskatteavdelningar förutsätter RSV att de medel för särskilda arbetsuppgifter t.ex. den reformerade inkomstbeskattningen - som utgått anvisasäven för /87. RSV tillstyrker yrkandet om nyafiänsler lill taxerings-, revisions- och uppbördsverksamhelen i . Motsvarande yrkanden från öv riga länsstyrelser bör enligt verkels uppfattning anstå. Detsamma gäller 57 yrkanden om fiänsler till mervärdeskatteenheterna. För alt ärendebalanserna vid besvärsenheterna skall kunnanedbringas Prop. 1985/86: 100 till en rimlig nivå bör enheterna tillförassammanlagt 5 milj. kr. att fördelas Bil. 15 av RSV till de besvärsenhetersom har de största balanserna. RSV föreslär vidare atl regeringen anvisar I milj. kr. för kontroll av väglrafikskatl. Beloppet bör tillställas RSV ochfördelas på länsstyrelser av verket. har i avvaktanpå regeringens ställningslagande lill polisberedningens förslag avstått frånalt lämna synpunkter på länsstyrelsernas anslagsframställningar. framhåller attflera länsstyrelser på ett oacceptabelt sätt tvingats sänka ambitionsnivån närdel gäller den regionala tillsynen över sociaUjånsten. En resursförstärkningbedöms som mycket angelägen. Styrelsen föreslår en översyn av de socialafunktionernas arbetssätt, där förhållandet till länsrällerna särskill sluderas. Någon minskning av resurserna föratt fullgöra uppgifterna enligt lagen om handel med drycker bör enligtsocialslyrelsens mening inle ske förrän ell ställningstagande till aktuellautredningsförslag föreligger. Trafiksäkerhelsverkel (TSV) påpekaratt schablonmässiga besparingar har medfört attkörkortsinnehavarna betalar för en allt sämre service frän länsstyrelserna.Enligt TSV:s uppfattning kan elt I 000-kronorsanslag för länsstyrelsernas bil-och körkortsregisler vara ett sätt att komma till rätta med detla problem. Verket tillstyrker yrkanden frånlänsstyrelserna i , och om medel för nyatjänster. Som en följd av beslut kommer belydandeförändringar av den regionala förvaltningen atl genomföras under de närmasteåren. Skatteavdelningarna och motsvarandeenheter vid i bryts ut från länsstyrelserna ochbildar egna myndigheter, en i varje län. I Norrbollens län förbereds enförsöksverksamhel med samordnad länsförvaltning. Försöksverksamheten, sominleds den , avses ge mer detaljerade kunskaper och erfarenheter omhur den framtida statliga länsförvaltningen skall utformas. Försöket skallutvärderas så att en proposition kan föreläggas före den 1juli 1989. Reformerna kommer atl inverka pålänsstyrelsernas arbete . Särskill påverkasskatteförvaltningen och länsstyrelsernas administrativa enheler. Utbrytningenav skatteavdelningarna och molsvarande enheter innebår all medel för dennaverksamhet efter den inte längre skall disponeras avlänsstyrelserna. Jag har i det följande beräknat medel för länsstyrelserna förhela / 87. En uppdelning av medlen kommer därför atl blinödvändig. Fr.o.m. /88 kommer medel för skatteförvaltningen atti sin helhet budgeteras under sjunde huvudtiteln. Inom övriga delar av är - vilkel jag ocksåanförde i min 58 anmälan lill förra åretsbudgetproposition - verksamheten mångskiftande. Den berör ell flertal samhällsområden. Länsstyrelserna harbegränsad Bil. 15 frihel all själva fastställa omfattningen av sinainsalser och att prioritera mellan olika verksamhetsområden. Vid mina beräkningar av anslagettill länsstyrelserna för /87 harjag därför strävat efter att sålångt möjligt ange inom vilka områden eller på vilka punkter jag har bedömt attutgiftsminskningar kan genomföras. Jag redogör i det följande närmare för minaställningstaganden. I frågor som rör skatteavdelningarna harjag samrått medchefen för . Länsstyrelserna har begränsade möjligheter att självarationalisera sina arbetsuppgifter bl.a. fill följd av att dessa i många fallinte kan förändras ulan eller regeringens medverkan. Regeringen gav i vårasstatskontoret i uppdrag alt i nära samarbete med undersöka möjligheternaatt förenkla eller slopa vissa arbetsuppgifter vid länsstyrelserna.Statskontoret kommer att redovisa resultatet av sin undersökning. I detta sammanhang vill jag ocksånämna att i län, som elt led i del s.k. serviceprojektetvid , lämnal åtskilliga förslag till förenklingar till regeringen.Flera andra länsstyrelser har i sina anslagsframställningar tagit upp liknandefrägor. Förslagen bereds f. n. i . Översyn av länsstyrelsernas planeringsavdelningar En arbetsgrupp i civildeparlemenlet har genomfört enöversyn av organisationen av länsstyrelsernas planeringsavdelningar. Arbetsgruppens förslag, somredovisas i betänkandet Länsslyrelsernas planeringsavdelningar - organisaiionoch arbetssätt (Ds C 1984:14). Gruppen har bl.a. föreslagil attlänsstyrelserna ges ökade befogenheter vad gäller planeringsavdelningarnas inreorganisaiion. Vidare har man pekat på länsslyrelsernas möjligheter alt självavid behov omplacera sin personal. I sammanhanget har bl.a. juridiskafunktionerna och de s.k. fåmansenheterna ägnats uppmärksamhet. Arbetsgruppen har angivit olikamöjligheter för att åstadkomma en bättre samverkan mellan olika verksamheterinom länsstyrelserna och mellan länsstyrelserna och länsnämnderna. Synpunkterpå länsstyrelsernas ekonomiadministrativa syslem har även redovisats. Remissinstanserna har lill heltövervägande del slälll sig positiva till arbetsgruppens förslag. Arbetsgruppens genomgång av deregler som har betydelse för länssty relsernas organisation visar att länsstyrelserna har stor frihet att besluta om förändringar i sin organisaiion. Enligt min mening kan denna genomgång vara till god hjälp för länsstyrelserna i deras arbete med 59 attanpassa sin organisation och sitt arbetssätt till ändrade förutsättningar Prop. 1985/86: 100 bl. a. ifråga om varierande arbetsbelastning inom och mellanolika funklio- Bil. Del gäller både de större enheterna ochfåmansenheterna. Länsstyrelserna bör enligtarbetsgruppen ges vidgade befogenheter när det gäller planeringsavdelningensinre organisaiion. Förslaget behöver övervägas ytterligare. Del gäller bl.a.hur de olika sektorintressena skall definieras, tillvaratas och avvägas molvarandra och hur en uppföljning av verksamheten skall ulformas. Regeringen avser - som framgår avpropositionen om sammanhållen skatteförvaltning m.m. - att före den Ijuli 1989 förelägga en proposition om den framlida regionalaförvaltningen. Jag anser därför inte att nägon generell förändring avlänsstyrelsernas planeringsavdelningar bör genomföras . Jag ser delemellertid som mycket angeläget att länsstyrelserna själva fortsätter detförnyelsearbete som redan har inletls på många håll. Jag kommer därför ävenfortsättningsvis att i positiv anda pröva förslag från enskilda länsstyrelserom alt förändra sin organisafion av besparings- eller rationaliseringsskäl. Arbetsgruppens förslag om ettförändrat anslagssystem för lantmäterienheterna och - som en förutsättninghärför - en överföring av fastighelsregistreringen lillöveriantmätarmyndigheterna har sä gott som enhälligt avstyrkts avremissinstanserna. Enligt min mening bör någon förändring enligt arbetsgruppensförslag inte aktualiseras . Arbetsgruppen anser att detregeringsbeslul som reglerar försvarsenheternas inre organisation bör undersöker f. n. försvarsenheternasorganisation och uppgifter. Utredningen genomförs tillsammans med någralänsstyrelser. Innan utredningsresultatet föreligger är jag inte beredd attföreslå några åtgärder med anledning av arbetsgruppens förslag. Arbetsgruppens förslag om en ökadfrihet för länssstyrelserna att fördela sina ärenden studeras f.n. av . Jagavvaktar i denna fråga resultatet av LON:s utredning. Inom det ekonomiadminislrativaområdet har arbetsgruppen bl.a. framhållit att länsstyrelsernas verksamhetskulle kunna effektiviseras, om länsstyrelserna fick möjlighet atl disponeratilldelade medel pä ett friare sätt och under flera är. Riksrevisionsverkel har fållregeringens uppdrag att utreda möjlighelerna atl i mer systematiska formeröverföra medel mellan budgetår. Verket kommer att redovisa resultatetav utredningen till regeringen. Jag vill i avvaktan härpå inte föreslå någonförändring av länsstyrelsernas anslaeskonstruktioner. Utbrytningen av skatteavdelningarna från länsstyrelsernakommer under nästa budgetär att särskilt påverka arbelel vid länsstyrelsernas administra tiva enheter. Jag har därför funnit det riktigt att undanta dessa enheter från det allmänna kravet på utgiftsminskningar. Beträffande skalleförvaltning en har chefen för tidigare anfört att denna övergångs- 60 visbör undantas från besparingar enligt huvudförslaget. Som följd av Prop.1985/86:100 beslutet att höja beloppsgränsen förredovisningsskyldighet lill mervärde- Bil. 15 skatt (prop. 1985/86:47, SkU17, rskr 92) kommer arbetsbelastningen vid mervärdeskalteenheterna att minska.Detta bör beaktas av i det översynsarbele som chefen förfinansdepartementet lidigare har föreslagil. För övriga delar avlänsstyrelseanslaget harjag räknat med ett begränsat ettårigt huvudförslag, sominnebår en utgiftsminskning efler pris- och löneomräkning med i storieksordningenI %. Koslnader för kungörelseannonseringhar lidigare belastat en särskild, förslagsvis betecknad anslagspost.Belaslningen på anslagsposten har krafligl överstigit anvisade medel, trotsall ålgärder vidtagits för atl begränsa länsslyrelsernas utgifier. Del ärangelägel alt kostnader för denna form av kungörelser begränsas och allannonseringen effektiviseras. Jag föreslår därför atl den särskildaanslagsposten slopas och alt länsstyrelsernas förvaltningsanslag i ställettillförs sammanlagt 14 milj.kr. I förhållande till uppskattade kostnader förnäsla budgelår innebär detla en minskning av anslagsbelastningen med ca 1,5milj. Jag avser att i samband med regleringsbrevet återkomma tillregeringen om hur medlen skall fördelas på län. Efter samråd med chefen förjustitiedepartemenlet föreslår jag all det särskilda anslaget förmedborgarvitinen slopas från och med nästa budgetår. För innevarande budgetårär kostnaderna för statsbidraget beräknade till .