prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Den som iminst under en ramtid av i anslutning till atthan avslutat utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och somberättigar till studiesocialt stöd stått till arbetsmarknadens förfogande somarbetssökande genom den offentliga arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetatär berättigad till kontant arbetsmarknadsstöd utan att ha uppfylltarbetsvillkoret. Vid bestämmande av ramtid inräknas inte tid då sökanden harvarit hindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande på gmnd av sjukdom,värnpliktstjänstgöring, havandeskap el- Senaste lydelse 1984:514. de på grund av sjukdom, värn- ler vård av eget barn elleradoptiv-pliktstjänstgöring, havandeskap el- barn som inte har fyllt två år.ler vård av eget barn eller adoptivbarn som inte har fyllt . Arbetslössom avses i 1 § 3 skall vid tillämpning av första stycket anses ha fullgjortarbetsvillkoret. Dennalag träder i kraft . I fråga om sökande som före den 30 juni1986 avslutat arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering förvilken statligt utbildningsbidrag har utgått gäller äldre föreskrifter. Tryckeri, 1986 27 Industridepartementet: Glesbygdsstöd till investeringar idrivmedelsanläggningar Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetJohansson Bilaga 5 Prop. 1985/86: 150 Bil. Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /87, m. m. Glesbygdsstöd till investeringar i drivmedelsanläggningar Mitt förslag: Om särskilda skäl föreligger får underperioden 30 juni 1988 avskrivningslån till drivmedelsanläggningari glesbygd lämnas med högst av den godkända kostnaden för investeringarsom föranleds av övergången till blyfri bensin. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Enligt bestämmelsernai förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd kan avskrivningslån tilldrivsmedelsanlägg-ningar lämnas med högst av den godkända kostnaden förinvesteringen. har beslutat om en övergång till blyfri bensin.I propositionen om skärpta avgasreningskrav för personbilar, m.m. (prop.1985/86:61, JoU 11, rskr. 101) berördes kortfattat problemet meddistribution av bensin i glesbygd. I propositionen konstaterades att det iglesbygd kan bli långa avstånd mellan bensinstationer som tillhandahållerblyfri bensin. Vidare noterades att kompletterande investeringar vidtankställen med endast en bensinpump kan behövas och att sådana kan stödjas medglesbygdsstöd. Slutligen anfördes att utvecklingen skulle följas med uppmärksamhetoch eventuellt behov av ytterligare åtgärder studeras. Distribution av bensin till konsumenter i glesbygd skerofta från bensinpump i anslutning till en lanthandel. I många fall finns därendast en pump, vilket vid en övergång till blyfri bensin gör det omöjligt attutan investeringar förse kunderna med dels blyad bensin för äldre bilar, delsblyfri bensin för nyinköpta bilar. Det bör tilläggas att bensinförsäljning isig inte är särskilt lönsam för glesbygdshandlaren, utan att den är en servicesom erfordras för att de bilburna inte skall åka förbi butiken till annan ortoch köpa bensin, vilket ofta leder till att även dagligvaror inhandlas där. hemställde i en skrivelse den 1 november1985 att regeringen skulle överväga särskilda åtgärder för att motverka deolägen- 1 1985/86. heter somkunde drabba konsumenterna i landets glest befolkade delar vid Prop.1985/86: 150 införandet av blyfri bensin och obligatoriskt skärpta krav påavgasrening Bil. 5 för personbilar. bedömde att en stor andel avbensinanläggningarna i glesbygd saknar förutsättningar att själva bära deinvesteringskostnader som föranleds av övergång till blyfri bensin. Verket hari andra sammanhang tidigare föreslagit bl. a. att avskrivningslån skall kunnalämnas med högst av investeringskostnaden om det finns särskilda skäl.Enligt verket kan det nu bli nödvändigt med ett sådant förhöjt investeringsstödför att en acceptabel distributionsstruktur för bensin skall kunna upprätthållasi glesbygd. meddelades att verket hade påbörjat en inventering avdrivmedelshandelns struktur i glesbygd för att bedöma investeringsbehovet. ans\öt sig i enskrivelse till regeringen till konsumentverketshemställan. har i en skrivelse till regeringen den 31januari 1986 hemställt att investeringsstödet till drivmedelsanläggningar iglesbygd ges en sådan storlek att erforderliga ombyggnader och kompletteringarkan ske. För bedömdes investeringsbehovet uppgå till ca 16 milj.kr. återkom i en skrivelse iår med den inventering av drivmedelsförsöoningen i glesbygd som tidigareaviserats. Det sammanlagda investeringsbehovet uppskattas till 24 milj. kr.,medan det totala behovet av statligt stöd inte bedöms överstiga 14 milj. kr.Tidigare framlagda förslag om förhöjt glesbygdsstöd upprepas liksom atterforderligt utrymme måste säkerställas inom ramen för anslaget C 4. Av inventering framgår att av destuderade bensinanläggningarna var etablerade på orter som tidigare beviljatsstatligt stöd till kommersiell service. Det är således väsentligt att följdernaav beslutet om övergång till blyfri bensin inte resulterar i försämrade överlevnadsmöjligheterför de hundratals butiker som fått glesbygdsstöd. Särskilt angeläget är dettamed hänsyn till att erforderliga investeringar i regel inte leder till annat änatt den nuvarande försäljningsvolymen kan bibehållas. Således är möjlighetenatt förränta insatt investeringskapital i de flesta fall mycket begränsad.Möjlighet bör därför, enligt min mening, öppnas för att i sådana fall lämnaförhöjt glesbygdsstöd till nödvändiga kompletteringsinvesteringar. Givetvisskall - liksom - förordningens generella bestämmelse gälla att stödetinte får vara större än som med hänsyn till övriga finansieringsmöjligheter ochandra omständigheter fordras för att den åtgärd som åsyftas med stödet skallkunna genomföras. Det är angeläget att snabbt få till stånd nödvändigainvesteringar, och därmed ge glesbygdsinvånarna rimlig åtkomst till blyfribensin. Enligt min mening bör det förhöjda glesbygdsstödet enbart kunna lämnasunder en övergångstid, varför jag föreslår att det tillämpas den1 30 juni 1988. Flera strategiskt belägna butiker i glesbygd har numerarustats upp med hjälp av glesbygdsstöd. Förbmkningen av medel för sådana insatser inom 2 ramen för anslaget C 4.Regionala utvecklingsinsatser m.m. har därför Prop. 1985/86: 150 minskat undersenare år. Därmed bör ett visst ekonomiskt utrymme för nu Bil. 5 nödvändigainvesteringar i bensinanläggningar ha skapats. Eftersom det föreslagna förhöjdaglesbygdsstödet dessutom inte gäller generellt, utan är en möjlighet om detfinns särskilda skäl, bör medelsförbmkningen till följd av den föreslagnaförändringen kunna rymmas inom nuvarande anslagsram. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag förordat om möjligheten att lämna förhöjt glesbygdsstöd tillinvesteringar i drivmedelsanläggningar som för anleds av övergången till blyfribensin. Tryckeri, ätockholm 1986 Reviderad nationalbudget för 1'; ]'- 'o Denreviderade nationalbudget, som härmed läggs fram, beskriver den internationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Na- tionalbudgeten bygger påmaterial från fackdepartement och olika verk och institutioner. Dethuvudsakliga underlaget är prognos , vilkenoffentliggjordes . har hörts, men dess ledamöter bär intenågot ansvar för de bedömningar som görs i nationalbudgeten. Arbetet har lettsav statssekreteraren och departementsrådet avslutades . 1 1985/86. 1 Sammanfattning Pi-op- '985/86:150 Konjunkturiägethar förbättrats markant . framstod utsikternaför fortsatt produktionstillväxt som måttliga både internationellt och framförallt i . har emellertid förutsättningarna ändrats. Oljepriset harhalverats och dollarkursen har anpassats nedåt. För industriländerna väntas enförstärkning av tillväxten. I torde BNP-ökningen bli ungefär lika starki år som , . preliminära nationalbudgeten antogs genomsnittspriset på importerad råoljabli per fat 1986. Prisnivån när kalkylernaavslutades var något högre. I börian av hade spotmark-nadsprisernaför vissa råoljekvaliteter fallit till per fat. Det faktisktregistrerade priset på importerad råolja har emellertid legat högre och ettgenomsnittspris på per fat 1986 har bedömts vara en rimligutgångspunkt för föreliggande konjunkturprognos. Dollarkursenhar sjunkit från ca . i börian av april.Till grund för beräkningarna har lagts de valutakurser som gällde i februari1986, vilka också överenstämmer väl med de kurser som gällde iapril efter kursjusteringarna inom EMS. Det innebär en genomsnittskurs fördollarn på . Desjunkande oljepriserna får en stimulerande inverkan på världsekonomin.Oljeprisfallet dämpar inflationen i de oljeimporterande länderna. Därigenomökar den reala inhemska efterfrågan i dessa länder, vilket drar med sig importoch ökar världsmarknadens tillväxt. I viss utsträckning motverkas dessastimulerande effekter på väridshandeln av en svagare utveckling i deoljeproducerande länderna. Dessutom kan den ökade efterfrågenivån i vissaländer komma att hållas tillbaka av finans- och penningpolitiska åtgärder iåtstramande riktning. Såvitt nu kan bedömas kommer detta emellertid bara attske i liten utsträckning. Dessutom innebär den dämpade inflationen attfinanspolitiken automatiskt blir mer expansiv. Nettoeffekten av oljeprisfalletblir därför en lägre inflation och en högre tillväxt i världsekonomin. Denstimulerande effekten på produktionen förstärks av att lönekostnaderna dämpasoch att tilltron till fortsatt tillväxt ökar. Oljeprisfallet kan därigenom, omden lägre prisnivån blir bestående, komma att verka stimulerande på väridsekonomini åtminstone . Dollarkursensanpassning nedåt har också en gynnsam effekt. Den begränsar åtminstone pånågot obalanserna i utrikeshandeln mellan å ena sidan Förentastaterna och å andra sidan och . Anpassningenär ur denna synvinkel emellertid ännu otillräcklig och torde inte, även om dendrivs längre, ensam kunna upphäva obalanserna. BNP-tillväxteni OECD-området bedöms nu bh 3 1/1986. I våra nordiska grannländer beräknas emellertid tillväxten bli svagare än i Qol. Detta och en svagare importtillväxt i gör att även exportmarknaden för svenska bearbetade varor beräknas öka något lång sammare eller med . Inflationen i OECD-området beräknas falla till 3 1/1986 och även arbetslösheten ser ut att kunna minska något. Internationella förutsättningar Prop. 1985/86: 150 BNP i , % 3 1/4 Konsumentpriser i , %' 3 1/2 Arbetslöshet i , % Exportmarknadstillväxt, %' nella valutor, % Dollarkurs i kr. Räoljepris, dollar per fat Avser bearbetade varor. De vikter, som har tillämpats,avspeglar ländernas betydelse som avsättningsmarknad för svensk export avbearbetade varor. När det gäller effekterna på den svenska ekonomin, kan mankonstatera, att tillväxten sUmuleras, sysselsättningen stiger, inflationensjunker och bytesbalansen förbättras. Särskilt väsentligt är att möjligheternaökar att uppnå höjda reallöner vid låga nominella löneökningar. Det bör noterasatt den svenska ekonomins konkurrenskraft inte förbättras nämnvärt av defallande oljepriserna, eftersom inflationen dämpas väsentligt även i några avvåra viktigaste konkurrentländer. Däremot förbättras de svenska företagenssituation genom att marknadstillväxten ökar. Den privata konsumtionen beräknas öka med 2,1986, dvs.i ungefär samma takt som , se tabell 1:1. Det innebär attkonsumtionsnivån höjs med . Upprevideringen avkonsumtionsprognosen från den preliminära nationalbudgeten är drygt Iprocentenhet och beror huvudsakligen på att inflationen nu beräknas bli lägre. Till gmnd för den stigande privata konsumtionen liggerbåde ökade reallöner och ökade inkomstöverföringar. Sparkvoten har antagits blioförändrad mellan åren. Det finns faktorer som talar för en ökning av sparkvoten,bl. a. att sparandet var osedvanligt lågt 1985, att realräntan är hög och attstaten stimulerar hushållssparandet. Men det finns också faktorer som talar fören minskning av sparkvoten, särskilt de förbättrade möjligheterna att låna. Den offentliga konsumtionen väntas öka med 1,1986, dvs.i nästan samma takt som . Därvid förutses den kommunala konsumtionenfortsätta att öka med . Kommunsektorns ekonomi är överlag god. Kommunernasinkomster beräknas öka med 8 1/1986, likviditeten är god och den kommunalautdebiteringen minskade 1986 . Skillnaderna mellanenskilda kommuner och landsting är emellertid stora. Den statliga konsumtionenväntas minska med ca I % till följd av den restriktiva inriktningen av statensbudgetpolitik. Den ökade optimismen och den lägre räntenivån torde verkastimulerande på investeringarna . Näringslivets investeringar beräknas ökamed 1986. Uppgången berör nästan alla delar av näringslivet.Industriinvesteringarna beräknas öka med 1986 och därmed bli 1985/86: 150 - Bil. Import av varor och tjänster -0,9 -8,6 -0,3 -3,9 -1,8 -0,9 -1,6 -1,0 Export av varor och tjänster 'Förändringstalet avser förändring i lagerinvestering i procent av föregåendeårs BNP. närmare45% högre än 1982. Inom de statliga affärsverken svarar statensvattenfallsverk, och för betydande ökningar. Bostadsbyggandetberäknas komma att öka till följd av stigande realinkomster,sänkt ränte- och oljeprisnivå, minskning i antalet outhyrda lägenheter m.m.Antalet påböriade lägenheter beräknas öka till 32000 . Till följd av ettosedvanligt litet antal igångsatta lägenhetsbyggen ochi börian av 1986 beräknas bostadsinvesteringarna emellertid volymmässigtminska något . Minskningar förutses även för handelsflottans och deoffentliga myndigheternas investeringar. De totala investeringarna beräknas ökamed 1986. Denförväntade lageruppbyggnaden uteblev i stort sett. Ändå gavlagerrörelserna ett betydande positivt bidrag till den totala användningen tillföljd av lageravvecklingen året innan. förutses en begränsadlageruppbyggnad innebärande svagt minskande lagerkvoter i industri och handel.Lageromslaget beräknas till 0,av BNP. Exportenberäknas öka med 1986. Denna prognos innefattar en fortsatt långsamförlust av marknadsandelar för exporten av bearbetade varor till OECD-området.Detta motverkas av återtagande av andelar i övriga länder. Övrig varuexportminskade 1985, medan en ökning förutses . Den totala exporten väntas därmedöka snabbare än . Importen beräknas öka med 1986, vilketär en något långsammare importökning än 1985. Genom prisfallet på råolja ochpetroleumprodukter väntas värdet av varuimporten bli i stort sett oförändratmellan 1985 och 1986 i löpande priser. Meddessa förutsättningar skulle bruttonationalprodukten (BNP) öka med 1986.Det innebär att BNP-tillväxten når upp till en nivå, somär förenlig med långsiktig resurstillväxt och successiv anpassningfill fullt resursutnyttjande. I föriängningen innebär detta att Prop.1985/86: 150 möjligheterna ökar att i enlighet med långtidsutredningnå full Bil. 1.1 sysselsättning och samhällsekonomisk balans i slutet av1980-talet. Närdet gäller tillväxtens sammansättning beräknaskapitalbildningen ha svarat för , se nedanstående tablå. På längre siktär det ungefär vad som krävs för att nå balans enligt långtidsutredningen. Detkan jämföras med att kapitalbildningen svarade för endast av tillväxtenunder . Det har emellertid skett en klar förskjutning motkonsumtion . Medan konsumtionen bara svarade för avden totala produktionsökningen 1982-1984, beräknas konsumtionsandelen bli ca75% 1985 och 1986. Detta senare är en klart starkare inriktning påkonsumtion än vad som kan bedömas vara långsiktigt förenligt med en utvecklingmot balans i den svenska ekonomin, men får ses mot bakgrund av att särskilt denprivata konsumtionen har utvecklats svagt. Årligprocentuell volymförändring och bidrag därtill -0,7 Bruttoinvesteringar,lagerinvesteringar och nettoexport. Arbetsmarknadslägethar förbättrats kraftigt . Sysselsättningen ökade med 36000personer 1984 och 44000 personer 1985. Arbetslösheten har reducerats frånnästan i mitten av 1983 till i börian av 1986 (säsongrensade tal).Denna sysselsättningsökning och dämpning av arbetslösheten har uppnåtts trotsatt de arbetsmarknadspolitiska insatserna har reducerats. Internationellt settär detta en mycket bra utveckling. Arbetslösheten i OECD-området är igenomsnitt , i många länder betydligt högre. Enfortsatt sysselsättningsökning fömtses , dock i långsammare takt än i fjol.Antalet sysselsatta beräknas öka med ca 30000 personer 1986. Åven arbetsutbudetväntas öka något långsammare än . Arbetslösheten beräknas kunna hållaspå en säsongrensat oförändrad nivå under loppet av året, trots minskadearbetsmarknadspolitiska insatser i form av beredskapsarbeten m.m. Mellanårsgenomsnitten 1985 och 1986 torde arbetslösheten minska något. Prisökningarnahar varit högre i än i andra industriländer. Undersenare tid har emellertid inflationen dämpats betydligt i ,från till 4,(KPl-ökning t.o.m. den angivna månaden). Prisökningarna under loppet av 1986beräknas stanna vid . Det skulle innebära att inflationen under 1986anpassades ned mot OECD-genomsnhtets. Manbör emellertid hålla i minnet att i OECD-området ingår några, främstsydeuropeiska, länder med höga inflationstal, vilka drar upp OECD-genomsnittet.Jämförs med 14 samman-vägda med hänsyn till ländernasbetydelse som konkurrenter torde inflationen i även överstigautlandets. I och beräknas inflationen bli I %eller därunder . Enväsentlig orsak till att inflationen sjunker i är att de internationellaprisstegringarna har dämpats och framför allt att oljepriserna har fallit underde . Dessutom har de inhemska kostnadsfaktorerna utvecklatsgynnsamt. Inflationens karaktär av självgenererande process medför att denminskade inflationen, även om den initieras av lägre utländska prissteringar, tordefå dämpande effekter på pris- och löneökningarna både under detta år och nästaår. Somgrund för prognoserna ligger en löneökningstakt i näringslivet ienlighet med de avtal, som har slutits. För den offentUga sektorn har,i avsaknad av nya löneavtal, beräkningsmässigt utgåtts från den löneökning, somföljer av tidigare slutna avtal. Beräknad på detta sätt stiger dengenomsnittliga timlönen med 1986. Detta är en lägre ökningstakt än undersenare år, men ändå högre än i våra konkurrentländer. Den reala timlönen föreskatt beräknas stiga med i genomsnitt 1986. 1985/86:150 Bil. Bytesbalansenförsämrades 1985 till följd av en kraftig efterfrågeökning och vissatillfälliga faktorer, främst en ökning av nettoimporten av råolja ochpetroleumprodukter. Efter att ha uppvisat ett mindre överskott 1984 beräknas nuunderskottet ha blivit . Främstgenom de fallande oljepriserna förbättras balansen mot utlandet i år.Bytebalansen beräknas uppvisa ett överskott på ca . 1986, enförbättring med . Miljarderkr., löpande priser Export av varor Import av varor -3,0 -23,6 -3,7 -27,1 -3,6 -31,3 -3,2 -28,2 -7,2 -9,4 'Korrigering av handelsstatistiken till att överensstämma med nationalräkenskaperna. Tillförbättringen av bytesbalansen bidrar också dollarkursens nedgång Prop.1985/86: 150 . Denna nedgång förstärker de svenskaföretagens Bil. l.l konkurrenskraft, minskar priserna på importerade varorprissatta i dollar och reducerar ränteutgifterna för utlandsskulden. Ett väsentligt led i den ekonomiska politiken de senasteåren har varit att återupprätta finansiell balans i den svenska ekonomin.Ambitionerna har kommit till uttryck i de långsiktiga mål statsmakterna haruttryckt om att uppnå ett överskott i den offentliga sektorns finansiellasparande och i bytesbalansen. Avsikten är att uppnå ett sparande i den svenskaekonomin, som är tillräckligt stort för att finansiera en investeringsnivå,som är förenlig med stabil tillväxt och full sysselsättning. Ett omfattandesparande är också en förutsättning för att räntenivån skall kunna hållas nereoch för att på kunna avskärma från inflationsimpulserutifrån. har den offentliga sektorns finansiellasparande förbättrats kraftigt från ett underskott på . 1982till ett beräknat underskott på . Till största delen ärdet reduceringen av statens budgetunderskott som svarat för förbättringen.Statens budgetunderskott beräknas bli . Huvudsakligenväntas detta kunna finansieras genom företagens insättningar på olika konton iriksbanken, bankernas kassakravsmedel och upplåning från hushållen. lönsamhet och bruttosparande har stigitväsentligt . Emellertid har även investeringar inkl. lager ökatkraftigt, varför det finansiella sparandet beräknas ha minskat fram till 1985.För 1986 förutses en fortsatt god lönsamhet och en viss ökning av företagensfinansiella sparande. Hushållens sparande beräknas bli fortsatt lågt 1986. Bytesbalansen har förbättrats från ett underskott på 22miljarder kr. 1982 till ett beräknat överskott på . 1986.Förbättringen av bytesbalansen riskerar emellertid att dölja det förhållandet,att det på något krävs en fortsatt utbyggnad av den exporterandeoch importkonkurrerande delen av näringslivet. För det första är en stor del avförbättringen av bytesbalansen en konsekvens av fallet i oljepriser, menstor osäkerhet råder ännu om den framtida nivån på oljepriserna. För det andraförhindras en fortsatt försämring av den svenska konkurrenskraften bara av eneffektiv depreciering av den svenska kronan både 1985 och 1986, en följd avdollarkursens nedgång och vissa rörelser i valutakursindex. Pris- ochlöneökningarna i har ännu inte anpassats ned till takten i vårakonkurrentländer. För det tredje måste den inhemska efterfrågenivånfortfarande höjas väsentligt för att ett fullt resursutnyttjande skall kunnauppnås. Slutsatsen är således att den finansiella balansen harförbättrats påtagligt , men att en balanserad situation ännuinte har uppnåtts. Än återstår mycket innan ett permanent överskott haretablerats i den offentliga sektorns sparande och innan näringslivet harutvecklats så att ett stmkturellt överskott kan nås i bytesbalansen. APPENDIX Pp, \'''''-''' Effekter av olika oljeprisantaganden 1delta appendix redogörs för de samhällsekonomiska effekterna av ändradeoljepriser. Analysen visar hur prognoserna för några centrala variablerpåverkas av en sänkning av det genomsnittliga räoljepriset med 5dollar per fat. Analysen avser också att belysa effekterna av den oljeprissänkningsom faktiskt ägt rum. Förstbehandlas effekterna på den internationella ekonomin och en känslighetsanalysgörs avseende förändringar i vissa nyckeltal för OECD-området. Därefter följerkalkyler avseende den svenska ekonomin. Underlaget för beskrivningen är de beräkningarsom har gjortv utvecklingen vid råoljepriser på 20 dollarresp. Utbudsöverskottav olja på de internationella marknaderna, svag efterfrå-getillväxt samt ökadesvårigheter för de oljeproducerande länderna att enas omproduktionsbegränsningar har medfört att oljepriserna fallit kraftigt. Detgenomsnittliga råoljepriset på spotmarknaden har sjunkit från per fatunder senare delen av 1985 till ca per fat i börian . Attprognosticera utvecklingen på oljemarknaden är svårt. En allmän bedömning ärdock att oljepriserna inte kommer att stiga brant inom den närmaste framtiden.Ett skäl är att marginalkostnaden för icke OPEC-an-slulen produktionfortfarande ligger under marknadspriset. Ett annat är att oljeefterfrågan haren låg priselasticitet, vilket innebär att ett prisfall inte ger någon storomedelbar konsumtionsökning. På är emellertid prisutvecklingenmycket svår att förutse. Effekternapå världsekonomin av den oljeprissänkning som ägt rum är starkt beroende av hurpriser och löner i industriländerna påverkas, hur finans- och penningpolitikenutformas i dessa länder och hur de oljeproducerande ländernas importutvecklas. De lägre oljepriserna torde dämpa priserna mer än lönerna under1986. Därigenom stiger realinkomsterna och den inhemska efterfrågan i deoljeimporterande länderna. Denökade efterfrågan kommer i vissa industriländer att neutraliseras avfinanspolitiska åtgärder men de flesta länder avstår sannolikt från sådana.Därtill kommer att finanspolitiken automatiskt blir mer expansiv när inflationensjunker eftersom de offentliga utgifterna i högre utsträckning än inkomsternaär nominellt fixerade.