prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet (SOU 1985:54) som lämnades inovember 1985 konstaleras bl.a. att antalet arbetsskadeärenden ökat kraftigtoch atl handläggningstiderna härigenom har blivit ofillfredsställande långa.Detta har också uppmärksammals av som i en särskild skrivelsefill regeringen begärt extra medelstilldelning för arbetsskadehandläggningen.1 årets budgetförslag för såväl som försäkringskassornaförordas också atl resurserna för handläggning av arbetsskadeärendenförstärks. Jag har tidigare denna dag föreslagit regeringenatt lägga fram en proposition med förslag om ökat förtroendemannainflytande iförsäkringskassorna (prop. 1985/86:73). 1 propositionen föreslås att denuvarande pensionsdelegationerna och försäkringsnämnderna skall ersättas medenhetliga förlroendemannaorgan kallade socialförsäkringsnämnder. Vidareföreslås vissa ändringar såvitt avser kassornas omprövning av beslut. Deföreslagna ändringarna beräknas kunna genomföras inom ramen för nuvaranderesurser för administrationen av den allmänna försäkringen. Besvärsorganisalionen för överprövning avförsäkringskassornas beslut i socialförsäkringsärenden m.m. består av treregionala försäkringsrätter och - som högsta instans - försäkringsöverdomslolen.För bevakning av rättspraxis inom ifrågavarande område finns en särskildombudsenhet vid som kan gå in som part hosförsäkringsdomstolarna. Försäkringsöverdomslolen och försäkringsrätternahar haft stora ärendebalanser. Balanssituationen har dock numeraförbättrats avsevärt i försäkringsrätterna. I försäkringsöverdomslolen ärdäremot arbetsläget alltjämt bekymmersamt. Förslagen i nyssnämnda propositionrörande ändringar av omprövningsförfarandel i försäkringskassorna beräknas påsikl innebära en viss ökning av målantalet i försäkringsdomstolarna. Det är väsentligtatt - innan denna ökning inträffar - nuvarande målbalanser nedbringats till engodtagbar nivå. Jag har därför vid medelsberäkningen tagit hänsyn tillbalanssiluationen hos överdomslolen. Jag ulgår ifrån alt domstolarna imöjligaste mån skall sträva efler att bevara nuvarande takl vad gäller altavarbeta ärendebalanserna. Försäkringsöverdomslolenär högsta prövningsinstans för socialförsäkringen. Domstolen har all prövasådana mål som fullföljs från försäkringsrätt och från arbetsmarknadsstyrelseneller som styrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har tiolagfarna och nio andra ledamöter. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Prop. Domstolen Föredra- "'' ' Förvaltningskostnader (därav lönekostn.) (7 675 000) -1-( + Domstolenhar redovisat en resultatanalys för /85. Av denna framgår altdomstolens måltillslrömning, som ökade kraftigt under början av 1980-talel,minskat . inkom 2 344 mål och för år1985 räknar försäkringsöverdomstolen med att ca 2 250 nya mål skall komma in.Antalet avgjorda mål uppgick till 2 231 och beräknas till något lägreantal . Avverkningen understiger således tillströmningen varförbalanssiluationen försämrats. fanns 3 354 ej avgjorda målhos försäkringsöverdomstolen och ca 3 600 mål. Domstolenföreslår i sin anslagsframslällning bl.a. följande. Huvudförslag för treårsperioden1986/87 - 1988/89 som innebär en minskning med . Om beloppet slås utungefär jämnt på de tre åren skulle minskningen /87 uppgå till 179 000kr. Detta skulle enligt domstolen innebära minskad målavverkning och fåallvarliga konsekvenser beträffande balansutvecklingen. Huvudförslaget bördärför inte genomföras. Pris- och löneomräkning + , För bl.a. ersättning tillmedicinskt sakkunniga och viss terminalutrustning behövs en förstärkning med175 . Måltillströmningeni försäkringsöverdomstolen har minskat under /85 och kanberäknas avta ytterligare under innevarande budgetår. Balanssiluationen är dockalltjämt bekymmersam. Förslagen i prop. 1985/86:73 om ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna beräknas innebära enviss ökning av måltillströmningen. Det är väsentligt att - innan denna ökninginträffar - nuvarande målbalans i största möjliga utsträckning har arbetatsner lill en godlagbar nivå. Med hänsyn härtill bör enligt min meninghuvudförslaget inle tillämpas på anslaget lill försäkringsöverdomstolen förnästa budgetår. Detla undantag har finansierats med en utgiftsbesparing vidförsäkringsrätterna. Jag har vidare beräknat . för ökade kostnaderför sakkunniga, terminaler m.m. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Försäkringsöverdomstolenför /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 38 811042 1985/86 Anslag 39 268 000 1986/87 Förslag 40 712 000 Försäkringsrätterna är förstabesvärsinstans för främsl socialförsäkringsärenden m.m. som handläggs av deallmänna försäkringskassorna. Del finns tre försäkringsrätter,nämligen en för (fem avdelningar), en för (femavdelningar) och en för (två avdelningar). 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Personal 190 - 2 - S Förvaltningskostnader 34573 000 + 1 519 000 + 938 000 (därav lönekostn.) (30536 500) (-1- 1 314 000) (-1- 799 000) Lokalkostnader 4 695 000 -t- 506 000 -t- 506 000 Summa 39 268 000 -h 2 025 000 -h 1 444 000 Försäkringsrätterna har redovisat en resultatanalys /85. Av denna framgår alt målbalanserna minskal till följd avminskad tillströmning av besvärsärenden. fanns ca 13 800 ejavgjorda mål hos försäkringsrätterna. Under innevarande budgetår räknardomstolarna med att 7 500 nya mål skall komma in och att man skall kunna avgöra9 500 mål. Försäkringsrätterna föreslår i sina anslagsframställningar bl.a.följande. /87 innebär en minskning med . Minskningen avutgifterna fördelas , med fördelningen såvitt avserförsäkringsrätten för 11/2,11/2 och samt beträffande deövriga rätterna 2, 2 och för första, andra respektive tredje budgetåret.Huvudförslaget innebär personalminskning. Domstolarna räknar med att kunnaklara huvudförslaget /87 genom olika åtgärder och bibehållabalansavarbetningen på en i slort sell oförändrad nivå. Pris- ochlöneomräkning -h . Den 1 juli 1985utbyttes vid försäkringsrätterna etl antal assessorstjänster mot tjänster somförsäkringsrältsråd. Detla har medfört att rätterna numera har tre ordinariedomare på varje avdelning. Enligt försäkringsrätten för börutvecklingen mol etl större antal ordinarie domare fortsätta. Ylleriigare enassessorsljänsl på varje avdelning bör bytas mol tjänst somförsäkringsrättsråd. Organisationsförändringen bör kunna rymmas inomhuvudförslaget. Det är tillfredsställande attarbetsbalanserna minskar hos försäkringsrätterna. Detla beror bl.a. på attantalet inkomna mål varit lägre änmålavverkningen. Den förstärkning av försäkringskassornas resurser förhandläggning av arbelsskadeärenden som jag tar upp under anslaget B 4.Allmänna försäkringskassor kan beräknas innebära alt måltillströmningen tillförsäkringsrätterna ökar. Vidare har jag i prop. 1985/86:73 om ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna föreslagit ålgärder som påsikt kan innebära en ylleriigare ökning av måltillströmningen. Jag räknar medatt denna målökning skall ligga inom ramen för försäkringsrätternasavverkningskapacitel. Jag godlar försäkringsrätternashuvudförslag med en real minskning av utgifterna om . Enligt minmening bör den totala reala minskningen fördelas med 2,1 och för försia,andra respektive tredje budgetåret. Den besparing för budgelårel 1986/87 somskulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget för anslaget B 1.Försäkringsöverdomstolen tas vidare, som jag har nämnt i anslutning till detanslaget, ul under förevarande anslag. Utgångspunkten för mitt förslag ärf.n. att försäkringsrätterna senast till /89 skall ha genomförten real minskning av anslaget med . Enligt vad jag har anförtkan mältillströmningen i försäkringsrätterna beräknas öka till följdav mitt förslag om ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna. I denmån detta får mera betydande konsekvenser på balanssiluationen och därmedväntetiderna för allmänheten får frågan beaktas i budgetpropositionerna för deföljande två budgetåren. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Försäkringsrätter /87 anvisa ett förslagsanslag av . ' I beloppet ingår anslaget Ersällning till poslverkel förutbetalning av allmänna barnbidrag, pensioner m.m. är centralförvaltningsmyndighet främsl för ären den som rör den allmänna försäkringen - dvs. sjukförsäkring inkl. föräldra försäkring och tandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering - saml delpensionsförsäkring och arbeisskadeförsäkring, aUmänna barnbi- 27 dragoch bidragsförskott samt för ärenden som rör utbetalning av utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning och dagpenning till vissa värnpliktiga. 1 verkets uppgifter ingår bl.a. att utöva ledningoch tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, som är lokala organ för denallmänna försäkringen mm. svarar för utbetalningen avhuvuddelen av förmånerna genom sin ADB-central i . Verket handläggerockså ärenden enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring m.fl. äldreförfattningar inom motsvarande område. I verkel handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter som avser lid . Förbevakning av rättspraxis inom socialförsäkringsområdet finns en om-budsenhelsom fullgör verkels uppgift att inträda som part i försäkringsdomstolarna.Verket är vidare redovisningscentral och har ett revisionskontor för ett antalmyndigheter och de allmänna försäkringskassorna. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektör samt fem särskilt förordnade ledamöterjämte två personalföreträdare. Verket är organiserat på en administrativavdelning, en tillsynsavdel-ning, en utvärderingsavdelning och en ombudsenhet.Därjämte finns tre enheter; .ADB-centralen, avgiftsbyrån och yrkesskadebyrån.Inom avdelningarna finns byråer och fristående sektioner. ADB-cenlralen ärplacerad i . 1985/86:100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 -Hl 3 397 000 - 12 943 000 (därav lönekostnader) (141 748 000) (+ 8 218 000) (+ 9 831 000) Kostnader för drift av data- -1- 22 895 000 + 9 055 000 m,m. - 6 390 000 - 6 589 000 - 3 394 000 + 30 434 000 + 12 365 000 tioner m,m. -1-16 394 000 + 20 923 000 Ersättning från de allmän- -H 4 665 000 + 4 665 000 Ersättning från statens löne- och pensionsverk för data- drift m,m. Ersättning från de affärs- -1- 8 952 000 - 13 663 000 7 föreslår j sin anslagsframställningbl.a. /87 innebär en minskning med . Sammanlagl förtreårsperioden har räknai med en minskning om något över5 %. Minskningen beräknas genomföras bl.a. genom avveckling av verketsavgiftsbyrå. Avvecklingen medför också en ylleriigare minskning av kostnadernaför ADB-driften med ca . och portokostnaderna med ca . Pris- ochlöneomräkning )- . Till följd av utbyte avterminaler och datorutrustning behövs för ADB-driften ytteriigare 10,6 milj. kr. Vidare harriksförsäkringsverket beräknat ca 5,7 milj. kr. för viss terminalutrustning tillkommunerna avseende kommunikalion med socialförsäkringens ADB-system. Verkethar även beräknat 1,5 milj. kr. för laserskrivareutrustning för kopiering ochtryckning inom verket. Beträffande de båda sistnämnda investeringarna somberäknas ge rationaliseringseffekter pågår alltjämt viss utredning. Regeringen haruppdragit ål att genomföra ett utrednings- ochutvecklingsarbete avseende den långsiktiga inriklningen av ADB-verksamheten påsocialförsäkringsområdet. För utredningens behov krävs för /87en resursförstärkning med . VidADB-centralens produktionshall finns utrustning lill ett värde av ca 52 milj.kr. Med hänsyn härtill och till vikten av alt ADB- verksamheten kan fungerautan allvarligare störningar är bl.a. larmanläggning och brandskydd avväsentlig betydelse. För upprustning av befintlig larmanläggning ochinstallation av brandsläckningsmedlet halon behövs . Under våren1985 har individuell information om den framtida pensionens storlek m.m. säntstill försäkrade i åldern . Effekterna härav har följts upp och visarett myckel positivi resultat. Därför anser verket att de försäkrade även ifortsättningen bör få motsvarande information. För budgetåren 1986/87 - 1988/89föreslår verket att informationen under respektive budgetår sänds tillförsäkrade i åldern , 43- och . /87 beräknaskostnaderna till ca 1,9 milj. kr. Utvärderingsverksamhetensåvitt avser socialförsäkringens effekter för individ och samhälle tillhör deområden som verket särskilt vill prioritera. 1 samband härmed behövs särskildaprojektmedel med 1,5 milj. kr. Genom särskildainsatser har kunnat minska portokostnaderna. Deninformation som lidigare bifogades vissa blankett-skrivelser i form av enbroschyr trycks numera på blanketten. Vidare har blankettpapprets viktminskats. Det tolala anlalet försändelser som berörs utgör ca 10 milj. ochbesparingen beräknas till 19,8 milj, kr. Fr,o,m samordnades uppbörden avarbetsgivaravgifterna med skatteuppbörden och administrationen ankommer på skattemyndighe terna. skall dock svara för debitering och uppbörd av avgifter som avser utgiftsår , 1 samband med omläggningen kan 29 riksförsäkringsverketsavgiftsbyrå successivt avvecklas i takt med att arbets- Prop. 1985/86:100 uppgifterna försvinner. Som anfördes i prop. 1983/84:167 omnya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. innebäromläggningen problem för . Bl.a. ställs krav påpersonalpolitiska åtgärder av olika slag. I nämnda proposition framhölls därföralt hänsyn härtill fick tas när det gäller alt bedöma riksförsäkringsverketsmöjligheter atl kunna reducera personalstyrkan i övriga delar av verket underden lid avvecklingen pågår. Jag godtar treåriga huvudförslagvarigenom besparingen genomförs dels genom de allmänna rationaliseringar somverket genomför, l.ex. inom posthanteringen, dels i anslutning tillavvecklingen av avgiftsbyrån. Utgångspunkten för mitt förslag är attriksförsäkringsverket senast lill budgelårel 1988/89 genom avveckling avavgiftsbyrån skall ha genomfört en real minskning av förvaltningskostnader,lokalkostnader och ADB-kostnader om respektive , , och525 . För ökade kostnader för ADB-driften i samband med byte av vissutrustning har jag beräknat . I samband med utbytet räknar jag medatt fyra tjänster som operatör kan dras in. Vidare har jag beräknat ytterligaremedel om 3,8 milj. kr. för utredning av den långsiktiga inriktningen avADB-verksamheten, den s.k. FAS 90-utredningen. Beloppet avser bl.a. vissdatorutrustning och försöksverksamhet. Jag har även räknat medel för förbättratlarm- och brandskydd vid ADB-centralen. För /85 anvisadesmedel för försök med utsändning av information om den allmännapensionsförsäkringen till försäkrade i åldern . Beskeden gavinformation om intjänade pensionspoäng och hur stor var och ens ålderspensionkunde beräknas bli. Med hänsyn till del positiva mottagande informationen fåttanser jag att särskilda informationsinsatser bör göras även . /87 bör enligt min mening informationen avse åldersgruppen 50-55år. Jag beräknar kostnaderna till ca 1,7 milj. kr. Jag har vidare, liksomfallet var förden tidigare försöksverksamheten, beaktat beloppet vidberäkningen av ersätlningen från allmänna pensionsfonden. Under anslaget B 4. Allmännaförsäkringskassor kommer jag att föreslå vissa åtgärder i syfte att minskahandläggningstiderna i kassorna såvitt avser arbelsskadeärenden. I anslutninghärtill anser jag att även resurser för insatser inomdelta område bör förslärkas. Jag beräknar medel för ylleriigare tvåhandläggartjänster. Genom all administrationen av arbetsgivaravgifternaöverförs till skaltemyndigheterna kommer all svaraför de informationsinsatser som behövs i fråga om avgiftsuppbörden. I sambandhärmed bör medel motsvarande utgifier för ifrågavarandeinformalion, , föras över till frånriksförsäkringsverket. Jag har i denna fråga samrått med chefen för finansdepartementet.Enligt vad jag har erfarit kommer chefen för senare dennadag att redovisa att han avser återkomma med förslag till regeringen att isärskild proposition föreslå all riksrevisionsverkel från den 1 juli1986 övertar ansvaret för den statliga redovisningsrevisionen. grund härav har jag inleberäknal några särkoslnader för revisionskontoret Prop. 1985/86:100 vid . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 395 293 732 1985/86 Anslag 395 147 000 1986/87 Förslag 405 749 000 Utgifterna för försäkringskassornas administrationfinansieras till med statsbidrag från utgiftsanslag och till medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel pä statsbudgeten. Frånanslaget finansieras stalsbidragsandelen av försäkringskassornasförvaltningskoslnader. Ärenden inom den allmänna försäkringen handläggs iförsia instans av de allmänna försäkringskassorna. Allmän försäkringskassafinns i varje landstingskommun och i kommun som inte fillhör landstingskommun.Försäkringskassorna leds av styrelser som består av ordförande och viceordförande som utses av regeringen samt fyra övriga ledamöter som utses avlandstinget eller, i förekommande fall, av kommunfullmäktige.Riksförsäkringsverkel är central förvaltningsmyndighet för verksamhetsområdetoch utövar den centrala ledningen och tillsynen. Verket utfärdar föreskrifteroch rekommendationer för kassornas verksamhet. Anvisade medel fördelas avriksförsäkringsverket på de olika försäkringskassorna. Bestämmelserna om allmänna försäkringskassoråterfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Huvuddelen av den verksamhetinom , som innebär kontakt med de försäkrade, bedrivs vidlokalkontor och filialexpedilioner som finns knutna till vissa lokalkontor.F.n. finns ca 450 lokalkontor och ca 35 filialexpeditioner. Är Förvaltningsut- Antalårsarbetaren' 2 804(anvisat) 't.o.m, 1981 . Förde därpå följande budgetåren vidingången av resp. budgetår. 2 292 616 000 + 137 781 000 (därav lönekostnader) (1 984 504 000) 165 100 000) (-1- 121 496 000) 10 000 000) + 15 400 000 + 9 100 000 - 3 100 000 2 804 016 000 + 159 181 000 + 10 000 000 - 9 000 000 1 20(1 000 -1- 87 500 000 2 239 169 000 -H 60 079 000 + 10 602 000 Prop.1985/86:100 Bil. anslagsframställning bygger påuppgifter som verkel hämtat in från försäkringskassorna samt på bedömningar omverksamheten som gjorts centralt inom verket bl.a. med hjälp av det s.k.arbelsredo-visningssystemet. redovisar för budgetåren1986/87 1988/89 dels ett huvudförslag, dels ett tilläggsförslag som innebär ihuvudsak oförändrade resurser och sorn upptar enligt verkets mening angelägnaresursförstärkningar på vissa delområden. föreslår i anslagsframställningenbl.a. Pris- ochlöneomräkning m.m. -I- . Ettgenomförande av huvudförslaget (- ,) skulle, enligt verkets ochförsäkringskassornas bedömning, framtvinga sådana begränsningar ihandläggningen av bl.a. långa sjukfall och kontrollverksamheten att samhälletskulle förorsakas ökade försäkringsutgifter. Vidare skulle försäkringskassornatvingas till inskränkningar i lokalkontorsnälel. Riksförsäkringsverketframhåller atl ytterligare sådana inskränkningar kan komma att uppfattas som enpåtaglig försämring av kassornas service och understryker att en god service iförsäkringskassorna är av väsentlig betydelse för medborgarnas förtroende försocialförsäkringssystemet. Riksförsäkringsverketunderstryker särskilt att situationen inom arbetsskadeförsäkringens område förnärvarande inte är acceptabel. Med befintliga resurser saknas enligt verkelförutsättningar att åstadkomma godtagbara handläggningslider. Därtill kommeratt ärendetillströmningen kan förväntas atl öka framöver. Verket har i ensärskild skrivelse till regeringen begärt extramedelstilldelning med 15 milj. kr. för förstärkning av resurser- Prop.1985/86:100 na för handläggning av arbetsskadeärenden. Av skrivelsen framgårockså alt Bil. 7 verkel inom ramen för sitt tilläggsförslag avser atl göravissa omprioriteringar för att ytterligare förstärkaarbetsskadehandläggningen. anser att del med ökadeinsalser på vissa områden skulle kunna göras effektiviseringar inom försäkrings-och bidragsområdet som skulle ge samhällsekonomiska besparingar. Somexempel på sådana insatser anges förbättrad sjukfallshantering, effekfiviseradrehabiliteringsverksamhet samt ökad kravverksamhet inombidragsförskollshante-ringen. Riksförsäkringsverkel föreslår alt sådana ökadeinsatser görs i den takt som resurser frigörs på grund av rationaliseringar. Därutöver bör enligt verket särskilda medel förprojektverksamhet anvisas under anslaget. För innevarande budgetår har 10milj. anvisats för detta ändamål. Närmare 100 ansökningar om projektmedelför 30 milj. kr. Verket gör redan nu den bedömningen att de beviljadeprojekten kommer att medföra sådana samhällsekonomiska effekter som välmofiverar tilldelade medel. För vart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89anser verket atl 20 milj. kr. bör anvisas för utvecklings- ochförsöksverksamhel, saml att möjlighet även skall finnas all bedrivaförsöksverksamhet med ändrade förmånsregler. 1982/83:127 (SfU 24, rskr. 342) angående vissa administrativa frågor inomden allmänna försäkringen m.m. underströks försäkringskassornas betydelsefullaroll som beslutande organ i det absoluta flertalet individuellaförsäkringsärenden. Med lanke på den stora betydelse som socialförsäkringenhar för medborgarna är del väsentligt att försäkringskassorna ges möjlighetatt ge en god service och förutsättningar atl på ett - för samhället och deförsäkrade - tillfredsställande säll handlägga försäkringsärendena. Det är nödvändigt att även försäkringskassornaomfattas av den noggranna ulgiflsprövning som behövs i budgetpolitiken för attlångsiktigt sanera statsfinanserna. Jag har i min beräkning av medelsbehovetutgått från en real minskning av utgifterna . Antalet arbetsskadeärenden har ökat kraffigt undersenare tid. Handläggningstiderna har därigenom kommit att bliotillfredsställande långa. Resurserna för handläggningen av arbetsskadeärendenbehöver därför förstärkas, vilket även framhållit i ensärskild skrivelse till regeringen. Av de medel som tas ul som besparing inomförsäkringskassorna genom huvudförslaget bör därför 15 milj. kr. återiäggasför detta ändamål. Arbetsskadeförsäkringen finansieras helt genomavgifter frän arbetsgiva re och egenföretagare. Av avgifterna förs en trettiondedel till staten som bi drag till kostnaderna för försäkringens förvaltning. Genom den kraftiga ök ning av antalet arbetsskadeärenden som skett täcks inte längre kostnaderna av förvaltningskostnadsbidraget. En ändring bör därför göras i lagen (1981:691) om socialavgifter så att bidraget höjs till en tjugofemtedel av ar betsskadeavgiften fr.o.m. och fill en tjugondedel fr.o.m. den 33 3 1985/86. Därigenom uppnås föreskrifterna i lagen(1976:380) om arbels- Prop. 1985/86:100 skadeförsäkring alt avgifternatillsammans med andra tillgängliga medel Bil. 7 skall täcka ävenförvaltningskostnaderna för försäkringen. bör inkomsttitel istatsbudgeten, bidrag till förvaltningskostnaderna för arbetsskadeförsäkringen,upphöra och förvallningskostnadsbidraget bör i stället tas upp som inkomstunder della anslag. Ett inom upprättat förslag till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter bör fogas lill protokollet i deltaärende som bilaga 5.1. Det arbete som pågår med allrafionalisera administrafionen måsle fortsätta. De genom ralionaliseringfrigjorda resurserna bör kunna tas i anspråk för förstärkning inom områden därförsäkringsmässiga och samhällsekonomiska besparingar kan uppnås.Riksförsäkringsverket har i sin anslagsframställning redovisat sådana förslag.De mest angelägna områdena är sjukfalls-och rehabiliieringsverksamheten,kravverksamheten avseende bidragsförskott, inkomstprövade pensioner samlarbeisskadeförsäkringen. Även för de försäkrade är förstärkta insatser inomdessa områden av slort intresse. Det finns, som jag tidigare framhållit, ocksåanledning atl ge servicefrågorna ökad uppmärksamhet. För sådana effektivitets-och rafionaliseringsinsatser med verkan på samhällsekonomi och statsfinanserföreslår jag alt 33 milj. kr. återläggs av de besparingar som huvudförslagetmedför.