prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Därmed kommer man också in på frågan om pensionärernas möjligheteratt få del av kommande standardökningar i samhället." Den aviserade utredningen hartillsatts. Ulredningen som antagit namnet pensionsberedningen (S 1984:03) harinom sig tillsatt en särskild arbetsgrupp som särskilt har till uppgift atl idetta sammanhang följa den samhällsekonomiska utvecklingen och reallöneutvecklingen. Närmare 2 miljoner personer har folkpension, varav drygt 1,5 miljoner har ålderspension och 0,3 miljonerhar förtidspension. Av ålders- och förtidspensionärerna har 1,3 miljoner ävenATP. Ökningen av antalet ATP-pensionärer fortsätter. Det övervägande flertaletav de folkpensionärer som saknar ATP eller har låg sådan får i ställetpensionstillskott. Vidare får 600 000 pensionärer också kommunaltbostadstillägg (KBT). Pensionernas storlek i kronor perår framgår av följande sammanställning. I den framgårockså höjningen av pensionerna för . 1983 1984 1985 1986 Höjning år1986 låg eller ingen ATP 27974 29 232 31392 33 552 -1-2 160 låg eller ingen ATP 49053 51359 55 154 58 949 4-3 795 med låg eller ingen ATP 36 839 38 976 41 856 44 736 -1-2 880 genomsnittlig ATP 42615 45 373 48 725 52 078 -1-3 353 maximal ATP 95 545 98 105 105 948 113 238 -7 290 Folkpensionerna finansieras delsgenom en socialavgift, som betalas av arbetsgivare och egenföretagare, delsgenom skatter. Avgiften utgör av löneunderiagel. Avgiften, som tillförsstatsbudgeten, beräknas med detta avgiftsuttag täcka av statensutgifter 1986. ATP finansieras genom avgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. ATP-avgiften för har fastställts tilloförändral och för till av avgiftsunderlaget. AP-fondenbedöms härigenom kunna filiföras så mycket medel, efter det all erforderligautbetalningar har gjorts, att en viss real ökning av fondens medel kan ske. Förvärvsarbetande som är mellan 60och och som vill minska sin arbetstid kan få delpension som då täcker av inkomstbortfallet. pensionensvärde är knutet till basbeloppet. Regeringens avsikt är att undermandatperioden återföra ersättningsni- Bil. 7 vån inom delpensioneringentill av inkomstbortfallet. Därigenom kommer de ursprungliga intentionernabakom reformen som gällde fram att återställas. Det nuvarande allmännapensionssystemet har i sin huvudsakliga utformning varit i kraft . Ettomfattande reformarbete på den allmänna pensioneringens område har emellertidgenomförts . Som en följd av dessa reformer garanteras allanumer en god ekonomisk trygghet vid pensioneringen. Pensionsberedningen har att se övervissa frågor inom den allmänna pensioneringen. En utgångspunkt förutredningens arbete är att grunderna för folk- och tilläggspensioneringen skallligga fast i sina huvuddrag. Det ankommer vidare på pensionsberedningenalt se över vissa frågor avseende reglerna för värdesäkring avpensionsförmånerna, reglerna för intjänande av ATP och ulformningen avefterlevandepensioneringen. Beredningen skall också ge sin syn på hur denframtida finansieringen kan tryggas. Pensionsberedningen skall även undersökamöjligheterna till lagtekniska och administrativa förenklingar inom denallmänna pensioneringen. Pensionsberedningen skall medförtur överväga om nuvarande regler för en rörlig pensionsålder ärtillfredsställande och pröva frågan om ett system med frivilliga avgångar frånarbetsmarknaden före den ordinarie pensionsåldern. Sjukförsäkringen är uppbyggd medsyfte alt ge sjukpenning som ersätter av arbetsinkomsten upp till 7,5gånger basbeloppet (. Det genomsnittliga antalet sjukdagarhar minskal under en lång följd av år lill per försäkrad år 1983.För år 1984 har emellertid en mindre ökning skett perförsäkrad. beräknas en fortsatt mindre ökning perförsäkrad. De långa sjukfallen på sju dagareller mera svarar för huvuddelen av sjukpenningkostnaderna. Långasjukskrivningsperioder medför ofta också stora negativa konsekvenser för denenskilde. Det är därför angelägel från såväl den försäkrades synpunkt som frånallmän kostnadssynpunkt att åtgärder vidtas för att underlätta rehabiliteringenav dem som drabbas av sjukdom. En utredning (S 1985:02) har därför tillsattsför att se över sjukförsäkringen i syfte alt ge den en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetetoch när det gäller sjukdomsförebyggande insatser (Dir. 1985:13). Sjukförsäkringen ersätter även dekoslnader för läkarvård, sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård,sjukhusvård och sjukresor som Överstigerde patientavgifter som har fastställts. För personer som behöver mycket sjukvård eller läkemedelfinns elt högkostnadsskydd, som innebär befrielse från ylleriigare koslnaderunder en tolvmånadsperiod efler 15 läkarbesök eller läkemedelsinköp. Tandvårdsförsäkringen ersätter patientenstandvårdskostnader upp lill . Den som är får avgiftsfri tandvård hos landstingens folktandvård. Landstingen har för atl bygga upp barn- och ungdomstandvården erhållit ell stimulansbidrag, som för uppgår till . per individ i åldern . och ungdomstandvården fullt utbyggd inom samfiigalandsting. Bidraget till Prop. 1985/86:100 landsfingen bör därför tas bort fr.o.m. . Arbetsskadeförsäkringen omfattaralla arbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall för den som drabbas av skador i sitt arbeie.Försäkringen finansieras helt genom avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgifterna förs till en särskild fond, arbetsskadefonden. Den ekonomiska omfattningen underår 1986 av försäkringen vid sjukdom, handikapp och åldrande beräknas bliföljande (milj. Antalet arbetsskadeärenden hosförsäkringskassorna har ökat kraffigt . Handläggningstidernahar därigenom kommit att bli ofill-fredsställande långa. En särskild utredarehar därför haft i uppgift alt bl.a. se över möjligheterna till en förenkladadministration och en utökad samordning mellan den allmänna försäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. Utredaren har avlämnat ett betänkande,(SOU 1985:54) Översyn av arbetsskadeförsäkringen. I årets budgetförslagförordas också att resurserna för handläggning av arbelsskadeärenden förstärkskraftigt. En väsenfiig målsättning förregeringens arbete är att förbättra denoffentliga sektorns service till medborgarna. svarartillsammans med försäkringskassorna för väsentliga delar av administrationenoch tillämpningen av det sociala trygghetssystemet. Delta innebär förförsäkringskassorna omfattande kontakter med allmänheten, varvid stora kravställs på den service som ges. Som framhållits i prop. 1982/83:127 om vissaadministrativa frågor inom den allmänna försäkringen m.m. bör fortsattaansträngningar göras för att utveckla kon-taklen mellan allmänheten ochsocialförsäkringsadministrationen. Regeringen uppdrog åt SIPU attbiträda vissa myndigheter vid planering, genomförande och uppföljning av s.k.serviceprojekt. Genom beslut utsågs bl.a. riksförsäkringsverkelmed försäkringskassorna att delta i denna särskilda servicesatsning. Uppdragetunderströk ytterligare angelägenheten av att intensifiera det redan påbörjadearbetet med utveckling av servicen. Med anledning av regeringensuppdrag har redovisal en rapport överpågående arbete med översyn av regelsystemet inom socialförsäkringsområdetbl.a. för att utmönstra ofidsenliga eller på annat sätt onödiga regler. Med lanke på den stora betydelsesocialförsäkringen har för medborgarna är det väsentligt allförsäkringskassorna kan ge en god service och att de ges möjlighet atthandlägga försäkringsärendena på ett sätt som är tillfredsställande för såvälsamhället som de försäkrade. Därför prövas möjligheterna att decentraliseraarbetsuppgifter från försäkringskassornas centralkontor tilllokalkontoren i avsikt att förbällra servicen till de försäkrade. 1985/86:100 grund av den stora ökningen av antalet arbetsskadeärendenföreslås en sär- Bil. 7 skild förstärkning av försäkringskassornas resurser förhandläggning av arbetsskadeärenden. Särskilda projektmedel avsätts också föratt ge försäkringskassorna möjlighet att bedriva utvecklingsarbete som kanleda till förbättrad administration och enklare regler i försäkrings- ochbidragssystemen. Försäkringskassornas roll i rehabiliteringen betonassärskilt, inte minst i syfte atl förebygga ohälsa. Vissa genomrationaliseringar frigjorda medel kan också utnyttjas inom andra väsentliga delarav försäkringsadministrationen. Regeringen har tidigare denna dagförelagt en proposition om ökad förtroendemannainflytande inomförsäkringskassorna, 1 propositionen föreslås att de nuvarandepensionsdelegalionerna och försäkringsnämnderna ersätts medförlroendemannaorgan kallade socialförsäkringsnämnder. De nya nämndernaföreslås avgöra vissa typer av ärenden som har det gemensamt att utgången harstor betydelse för den försäkrade från trygghels- och försörjningssynpunklsamtidigt som ärendena inrymmer belydande inslag av skälighetsbedömning. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar en central plats i samhällets servicetill barnfamiljerna. Barnomsorgen syftar till att ge barnen omvårdnad ochutvecklingsfrämjande stimulans. Den skall stödja föräldrarna i föräldrarollenoch förbereda barnen för ett vuxenliv i gemenskap och solidaritet.Barnomsorgen gör del också möjligt för båda föräldrarna att förvärvsarbetaeller studera. Därigenom främjas jämställdheten mellan kvinnor och män. Barnomsorg bedrivs i olikaorganisatoriska former. För förskolebarnen finns daghem, familjedaghem,deltidsgrupper och öppna förskolor. För skolbarnen finns fritidshem ochfamiljedaghem. beräknas avsamtliga förskolebarn i åldrarna få del av den kommunala barnomsorgen iform av daghem, familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola. har beslutatom principerna för att förverkliga en rätt för alla barn att delta i kommunalbarnomsorg från etl och till dess de börjar skolan. För barn vars vårdnadshavareförvärvsarbetar eller studerar skall rätten avse plats i kommunalt daghem,föräldrakooperaliv eller familjedaghem. För barn som är i familjedaghem ellervars föräldrar är hemarbetande skall rätten gälla deltagande i öppen förskolaeller plats i deltidsgrupp. Den angivna målsättningen skallfrämjas genom en planmässig ulbyggnad som innebär att barnomsorgen för allabarn inom åldersgruppen är fullt utbyggd senasi . För atl underlätta utbyggnaden harriksdagen beslutat om vissa höjningar av statsbidraget till barnomsorgen.Vidare införs statsbidrag för deltidsgruppernas verksamhet. Förändringarna ibidragssystemet gäller från . Ett tillfälligt anordningsbidrag utgår vidare peravdelning för anordnande Prop. 1985/86:100 av daghem eller friudshem genomnybyggnad eller ombyggnad. En förut- Bil. 7 sättning är härvid attbyggnationen har salts igång efter men före . Av statsbidraget till kommunernasbarnomsorg avsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Projekt av detla slag bedrivs f.n. i nära 175 kommuner. Det statliga stödet lillkommunernas barnomsorg beräknas för näsla budgetår lill sammanlagts 490 milj.kr., vilket åren ökning med 1 060 milj. kr. kommer regeringenall lägga fram en proposition om skolbarnomsorgen. Regeringens barn- ochungdomsdelegalion, som fillkallades , lämnade en rapport(SOU 1985:33) "Några barn- och ungdomsfrågor 1982 - 1985". Irapporten finns en redogörelse dels för de åtgärder som regeringen vidtagit påbarn- och ungdomsområdet dels för det förberedelsearbete, som bedrivits i barn-och och de allmänna diskussioner som därvid förts. /87 kommer delegationen främst atl inrikta sitt arbeie molallmänna, övergripande och principiellt inriktade frågor. Omsorg om äldre och handikappade Vid sidan av den ekonomiska tryggheten är en bra bostadoch en väl fungerande social service grundläggande förutsättningar för allasdelaktighet i samhällsgemenskapen. Bland äldre människor finns detmånga fler handikappade än bland yngre därför alt deras funktioner ofta sättsner med stigande ålder. Den snabba ökningen av antaletpersoner i gruppen avtar. Den framfida utvecklingen både närdet gäller de äldres andel i befolkningen och antalet äldre kommer att varamindre dramatisk än . kommerantalet personer att vara mindre än . Däremot förändrasäldregruppens sammansättning. Medan antalet personer i gruppen under 75 årminskar fram , kommer gruppen att öka. Möjligheterna för äldre,långtidssjuka och handikappade att leva ett fullvärdigt liv är starkt beroendeav samhällets insatser. Regeringen har redovisal utgångspunkteroch förslag fill åtgärder, som syfiar lill att ge fler möjligheter att trotsfunklionsnedsättningar eller sjukdom leva ett aktivt liv i vanliga bostäder därfriheten och integriteten är skyddad (prop. 1984/85:142, BoU 24, rskr. 347).Som framhållits i regeringsförklaringen måsle arbelel med all ge äldre ochhandikappade ökade möjligheter atl bo kvar hemma fortsätta. Likaså är detväsentligt atl den positiva utvecklingen mot bättre livs- och boendemiljöerinom långtidssjukvården - bl.a. vid mindre lokala sjukhem - påskyndas. Det fortsatta utredningsarbetet pådessa områden fokuseras kring två huvudfrågor, nämligen strukturförändringarmot öppnare vård- och boendeformer inom socialtjänst och hälso- och sjukvårdsamt ett program för för- bättringarav livsmiljön inom landstingens institutioner för vården av lång- Prop.1985/86:100 tidssjuka. Detta utredningsarbete leds av en tvärdepariementalarbetsgrupp Bil. 7 i vilken de två kommunförbunden ingår. Denparlamentariskt sammansatta äldreberedningen (S 1981:01) beräknas under år 1986komma med sitt huvudbetänkande om den framlida äldreomsorgen. Äldreomsorgen inriktas alltmer påatt de äldre skall ha ett eget självständigt boende. Att bo kvar i sin invandamiljö förstärker den enskildes integritet och underlättar integrering isamhället. Detta förutsätler emellertid att bostäder och närmiljö anpassas tilläldre människors behov och att de erbjuds god omvårdnad, social omsorg ochservice liksom hälso- och sjukvård. Social hemhjälp och färdtjänst ärviktiga medel för att förverkliga de äldrepolitiska målen. Statsbidraget tillden kommunala har lagts om för att främja eget boende och gekommunerna bredare möjligheter alt ordna omsorgen efter lokala och individuellaförutsättningar. Inom hemhjälpen pågår ell omfattande förnyelse- ochförändringsarbete med stöd av särskilda statliga medel. Ca 350 000 äldre och handikappadefår social hemhjälp. Mellan landstingskommunerna och kommunerna utvecklas ettsamarbete inom sjukvård i hemmet och hemhjälp som gör det möjligt för fleräldre och handikappade att bo kvar hemma. ÅtgiJrderna för handikappade harhög prioritet i regeringens politik, Målel inom handikappområdet är att görasamhället tillgängligt för alla människor. Endast så kan samhället erbjuda enfullständig gemenskap, som kan utveckla och förbättra villkoren för alla. Det system av handikappåtgärder somvuxit fram sedan början av 1960-lalet har i grunden förändrat levnadsvillkorenför handikappade. En förändrad syn på handikapp har varit en förutsättning fördenna utveckling. Den förändrade synen innebär, att handikappade är resurser isamhället på samma sätt som andra och med samma rättigheter och skyldigheter.Handikapp uppfattas alltmer som en otillräcklighet eller en bristandeförutsättning i den verksamhet eller i den miljö som utestänger människor medfunklionsnedsättningar. Genom omprioriteringar har utrymmeskapats för resursförstärkningar och reformer inom handikappområdet. Insatsernaavser olika handikappgrupper och skiftande ändamål. De innebär ett ökat stödtill handikapporganisationerna och till handikappforskning inom olikasektorer. Åtgärder för all handikappade skali erhålla och behålla arbeteförstärks. Handikappidrotten får ökade bidrag och kulturområdet tillförs nyaresurser. De nämnda handikappåtgärderna under social-, utbildnings-,jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementen genomförs inom en ram av 75 miij.kr. Av stor betydelse för mångahandikappade är att de differentierade vårdavgifterna inom sjukvården förålders- och förtidspensionärerna avskaffas . En ny omsorgslag träder i kraft den1 . Därmed bekräftas de grundläggande teserna om integrering ochnormalisering för psykiskt utvecklingsstörda. Personkretsen vidgas atl omfattapersoner som på grund av förvärvad hjärnskada blivit förslåndshandikappade samtpersoner med barndomspsykos. Hälso-och sjukvård Prop. Bil 7 En hälso- och sjukvård av god kvalitet är av grundläggandebetydelse för Det övergripande målel för hälso- ochsjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, en god hälsaoch vård på lika villkor för hela befolkningen. finns regionala ochsociala skillnader både vad gäller hälsa och tillgång på hälso- och sjukvård.Del är därför vikfigl alt ägna särskild uppmärksamhet åt förebyggande insatsersom kan öka möjlighelerna för utsatta grupper att leva etl hälsosammare liv. Totalkostnaden för samhälletshälso- och sjukvård är omkring 75miljarder kr., vilket motsvarar av BNP. De statliga bidragen och ersättningen från sjukförsäkringensvarar för närmare en fjärdedel av dessa kostnader. Huvuddelen finansieras avlandstingskommunala medel. expanderade hälso-och sjukvårdssektorn kraftigt. har däremoi expansionenbegränsats. För atl möjliggöra en fortsatt satsning på angelägna områden ställsökade krav på omfördelning av befinfiiga resurser. Ett viktigt led i regeringensarbete för att möjliggöra en hälso- och sjukvård på lika villkor för helabefolkningen är de förändrade regler för statliga bidrag ochförsäkringsersättningar till sjukvårdshuvudmännen för öppen vård som gällerfr.o.m. Ersättningarna utgår fr.o.m. denna fidpunkl med enhetligabelopp per invånare och innefattar ersätlning för både offentlig och privatvård. Regeringen har iprop. 1984/85:181 redovisat utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m.m. Ipropositionen konstateras att en förbättrad folkhälsa förutsätler en fortsattaktiv och samordnad hälsopolitik. Dagens hälsoproblem måste åtgärdas utifrån enhelhetssyn på samhällsutvecklingen. Hälsoupplysning är en väsentlig del av detförebyggande arbetet och en uppräkning med 1,2 miljoner föreslås för anslagettill hälsoupplysning. Riksdag och regering har ett ansvarför att samordna det hälsopolitiska arbetet och för att initiera olikautvecklingsinsatser. För att ge regeringen underlag för dessa uppgifter har enrådgivande hälsopolitisk expertgrupp inrättats i anslutning till hälso- ochsjukvårdsberedningen. Vidare har regeringen givit i uppdragatt sammanställa uppgifter om bl.a. hälsotillståndet och dess förändringar.Uppgifterna skall redovisas i en folkhälsorapport som utöverstatistik skall innefatta analyser av orsakerna fill konstaterade förändringaroch utvecklingstendenser. Tidig upptäckt av sjukdomar är ettviktigt led i det förebyggande arbetet. Resultatet av en pågåendeförsöksverksamhet med mammografi visar att en allmän hälsokontroll kan minskadödligheten i bröstcancer. Mot bakgrund av dessa resultat har socialstyrelsenutarbetat förslag lill allmänna råd med riktlinjer för en allmän hälsokontrollmed mammografi. Etl nytt och allvarligl hot molfolkhälsan utgör sjukdomen AIDS (Ac- quired Immune Deficiency Syndrome). AIDS, förvärvad immunbrist, kan utvecklas hos den som smittus med ett virus som vanligtvis benämns HTLV- III/, Dödligheten hos de smittade som utvecklat AIDS är mycket hög. Enligt vad inan erfarit har av de smittade avlidit inoin tvåår, U Kraftfulla åtgärder måste vidtas snabbt för att förhindraatt smittan får Prop. 1985/86:100 fäste i de stora befolkningslagren. För att samordna arbetet inomsamhällets alla områden med att begränsa spridningen av HTLV-lll/LAV-virusbeslöt regeringen att tillsätta en särskild delegafion inomsocialdepartementet, AlDS-delegati-onen. Till delegationen har tvåreferensgrupper knutils, en med företrädare för berörda organisationer och enmed företrädare för storstadskommunerna. Delegationen har av regeringen fält iuppdrag att bl.a. följa och initiera forskning på området samt ta initiativtill de åtgärder som detta kan föranleda. Delegationen skall vidare bedömabehovet av och initiera information till riskgrupper, vårdpersonal ochallmänheten, bedöma och påtala behovet av omedelbara åtgärder t.ex. frågor omlagstiftning samt bedöma angelägna resLUsbehov. Antalet uppläckta smittbärare ilandet var 910. Det totala antalet uppskattas till 3000-5 000. Det fanns 42 rapporterade fall av AIDS, Av dessahade 22 avlidit. Man beräknar att antalet ,MDS-fall f.n. fördubblas omkring varåttonde månad. Smittan har fått sinstörsta utbredning bland homo- och bisexuella män och intravenösanarkotikamissbrukare. Efter förslag av AIDS-delegationenhar regeringen beslutat att hänföra infektion av HTLV-III/till de veneriskasjukdomarna genom ändring i smiltskyddskungörelsen (1968:234), Med anledning avregeringens proposition 1985/86:13 har (SoU 4, rskr, 15) ocksåbeslutat om vissa ändringar i smittskyddslagen (1968:231) bl.a. om upphävandeav straffbestämmelsen i 26 S smittskyddslagen samt vissa andra ändringar föratt underlätta genomförandet av smittskyddslagens skyddsåtgärder. Socialstyrelsenhar till ledning för hälso- och sjukvårdspersonalen m.fi. utfärdatföreskrifter om tillämpningen av smittskyddslagens bestämmelser påHTLV-lll/LAV-smittade, Det är nv yttersta vikt ismittskyddsarbetet att landets kommuner och landsting omgående engagerar sig iarbetet med alt begränsa smittspridningen av HTLV-III/i Sverige.Tidsfaktorn är betydelsefull när det gäller att begränsa antalet sinittade ivårt land. Det praktiska arbetet måste alltså igångsättas skyndsamt och dethuvudsakliga ansvaret för detta vilar på kommunerna och landstingen,AIDS-delegationen har i samråd med företrädare för och hälso-och sjukvården i de tre storstadsregionerna övervägt behovet av insatser inomnarkomanvården för att begränsa den snabba sniittspiidningen. Under anslaget Epedimiberedskapm.m. föreslås att 5 milj. kr. ställs till förfogande försådana extraordinära resursbehov som AIDS-delegationen bedömer vara angelägnaför att begränsa smittspridningen, ELtt centralt mål för regeringenshälso- och sjukvårdspolitik är att vården ges på lika villkor till hela befolkningen och att alla vid sjukdom kan erhåUa en god v,Trd, En vård på lika villkor innebär enligt regeringens uppfattning bl.a, att enhetliga vårdavgifter tillämpas för hela befolkningen. Det system med differentierade vårdavgifter som sjukvårdshuvudmännen kunnat lill- lätnpa är elt avsteg frän viktiga principer för hur vården bör - förmedlas.Regeringen har därför i prop. 1985/86:43 föreslagit att möjlighe- Prop.1985/86:100 ten till en differentiering av vårdavgifterna för utförsäkradepensionärer av- Bil. 7 skaffas , har nyligengodkänt förslaget (SoU 1985/86:9, rskr. Ett grundläggande krav är vidareatt hälso- och sjukvården så långt möjligt anpassas lill människornas behovoch önskemål. Befolkningen har i allmänhet stort förtroende för hälso- ochsjukvården. I olika sammanhang framhålls dock alt öppethållandelider,kontaktmöjligheter och tidsbeställning, långa väntetider och bristandekontinuitet i läkarkontakter m,m, uppfattas som problem. Regeringen har uppmärksammatdessa frågor och bedriver i samarbete med landsting, m.fi. ettantal projekt som syftar till att utveckla en bättre service inom hälso- ochsjukvården. Den enskilde bör också få frihetatt själv välja mellan erbjudna behandlingsformer och behandlingsmetoder. S.k,alternativa behandlingsmetoder tilldrar sig ett allt större intresse.Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att utreda frågor omhur patienternas säkerhet i alternativa vårdformer kan garanteras. Kommittén hari oktober avlämnat ett delbetänkande (Ds S 1985:5) angående injektion avnaturmedel som f.n. remissbehandlas. En proposition i frågan kommer attföreläggas . I avvaktan på att ställning tas tillalternativmedicinkomi7iiiténs delbetänkande om injektion av naturmedel harregeringen i en proposition (prop. 1985/86:33) föreslagil att endispensregel införs i den s.k, injektionslagen för attmöjliggöra en försöksverksamhet med behandling med antroposofiska medicinervid Vidarkliniken i utan att dessa injektionsmedel prövats enligt lagen.Riksdagen har godkänt propositionen (SoU 1985/86:33, rskr 7). Den medicinskt tekniskautvecklingen har gått mycket snabbt.