prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Sekreiess gäller hos ombudsmannen och nämnden moletnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) mot etniskdiskriminering för uppgift om enskUds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas alt den enskilde lider skada eUer men omuppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen i högsl tiugo år. Den föreslagna regeln i promemorian har härinarbetats som ett tillägg till 9 kap 21 § sekretesslagen (1980:100),Bestämmelsen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5,2,6), Deninnebär all sekretess gäller hos ombudsmannen och nämnden i ärenden enligtlagen mol etnisk diskriminering, Sekreiessen avser uppgifter om enskildas såvälpersonliga som ekonomiska förhållanden. Med enskilda avses både enskildafysiska och juridiska personer. Sekretessen skyddar alltså t, ex, känsligauppgifter som en invandrare lämnar lill ombudsmannen och även sådana uppgifterfrån en privat arbetsgivare, gäller om del kan antas all denenskilde lider skada eller men om uppgiften i fråga röjs. Bestämmelsen haralltså fått ell s, k, rakt skaderekvisii, vilket innebär all presumtionen ärför offentiighel, I den allmänna motiveringen (avsnitt 5,2,6) har särskiltdiskuterats frågor om utlämnande av uppgifter lill ombudsmannen från annanmyndighei och del behov av skydd för motstående intressen som därvid för vissafall måsle tillgodoses. 6 Statsbidrag till invandrarnas organisationer m.m. 6.1Invandrarorganisalionernas roll Invandrarorganisationerna har en betydelsefullroll som folkrö relser i för social och kulturell gemenskap. De skall kunna verka i del svenska samhällslivet som andra folkrörelser för atl demokratin fördjupas och för atl positiva etniska relatio ner utvecklas mellan invandrare och svenskar och mellan olika invandrargrupper, - Invandrarorganisationerna har även en viktigroll som företräda re för sina gruppers iniressen, Invandrarorganisationerna bör som talesmän för sina medlemmar kunna delta i samråd hos myndigheter, Sådanl samråd bör inte formaliseras genom statlig reglering ulan komma lill stånd efter behov. Del är angeläget att invandrarorganisalionernas möjligheter alt delta i samråd under lättas. Utredningarna: IPOK: s bedömningar i fråga ominvandrarorganisalionernas roll överensstämmer i huvudsak med mina, IPOKframhåller atl koncentrerade samråd i form av s, k, invandrartådslag ellerinvandrardagar med rikstäckning skulle kunna vara en viktig plattform för atlutveckla kontakternamellan invandrarorganisationer och samhällsorgan, IPOK pe- Prop. 1985/86:98kar också på att del är ett önskemål från invandrarorganisalionernas sida attförtroendevalda får möjlighet all vara lediga från arbetet för att kunnafullgöra sina uppdrag. Remissinstanserna: En bred remissopinion instämmeri IPOK: s synpunkler på invandrarorganisalionernas roll. Någraremissinstanser, bl, a, , pekar på problemet med all enorganisalion inte alltid företräder en majoritet inom den nationella gruppen,frikyrkoråd anser all del finns en risk atl invandrarorganisationernautvecklas enligt svenska villkor och blir en del av den svenska maktapparaten istället för atl bibehålla den ursprungliga folkrörelsens traditionella form ochuppgift som myndighelskorrektiv. Skälen för mina bedömningar: har utförligt beskrivit framväxten av invandrarorganisationerna iSverige och deras roll i det svenska samhället. Den första finska föreningenbildades , Efter har organisationsbildningeninom de olika invandrargrupperna utvecklats snabbt och omfattar nu närmare 30riksorganisationer med drygt 1500 lokala föreningar och uppskattningsvis150000 medlemmar. Dessa organisationer, som bildals på nationell,språklig eller gemensamt hemlands gmnd, eller kombinationer därav, har flerauppgifter. De ger en möjlighet för medlemmar av den egna gruppen all kännatrygghet och gemenskap. De bidrar till atl bevara och utveckla del egna språketoch kulturen, och därmed till att förslärka gruppens identitet. De verkar förgruppens gemensamma iniressen i kontakterna med andra organisationer och medsamhällets institutioner och medverkar därmed i gruppens anpassning lillförhållandena i del svenska samhället, Invandrarorganisationerna har också enviktig roll som förmedlare av kultur och information mellan ochursprungsländerna och har därför en inte oväsentlig betydelse i detinternationella samarbetet. Framväxten av invandrarorganisationerna i Sverigepåminner om hur de traditionella svenska folkrörelserna bildades, när desamlade människor för all gemensamt verka för politiskt inflytande och förförändringar i samhället. Genom beslul om invandrarpolitiken kominvandrarorganisationerna också atl betraktas som en viktig del av den svenskafolkrörelsefamiljen. har samarbetet mellan de traditionellafolkrörelserna och invandrarorganisationerna förstärkts, Invandrarorganisationernahar också i ökad grad fått del av traditionellt folkrörelseslöd, , för ungdoms-och idrotlsverksamhel. Jag vill här erinra om den av civilministern och mighösten anordnade konferensen med invandrarorganisationer och svenskafolkrörelser, som bl, a, ägnades ål frågan om en aktivare samverkan mellandessa, Invandrarorganisationerna skiljer sig emellertidfrån övriga folkrörelser i några vikliga avseenden. Till skillnad från de flesta övriga folkrörelser är invandrarorganisalionernas verksamhet inte inriktad på ett visst område ulan de arbetar över etl brett fält, med sociala och kulturella frågor, information, utbUdning, barn-, ungdoms- och äldreverksamhet, idrott, reli- gon och mycket annat. De har medlemmar i alla åldrar. Genom atl de flesta 86 avorganisationerna har etablerats relativt är verksamheten ofta Prop.1985/86:98 sladd under uppbyggnad och utveckling. Många organisationer koncentrerarsig i inledningsskedet på nyinvandrades behov och problem, men efler handändrar verksamheten inriktning, Dessulom sker nu ell generationsskifte iledningen i många av organisationerna. Inom några av organisationerna pågår nuen omprövning av organisationens roll och uppgifter. Del finns också, beroendepå de olika invandrargruppernas bosättningsmönster, stora lokala och regionalavariationer i organisationernas verksamhetjämfört med övriga folkrörelser. Jag anser att det är angeläget alt invandrare, ilikhet med andra medborgare, ges goda möjligheter att engagera sig iföreningslivet, I har folkrörelserna en grundläggande betydelse fördemokratin. Ett aktivt dellagande i föreningslivet skapar möjligheter tillgemenskap och samverkan med andra. Genom del samarbete som vuxit fram mellaninvandrarorganisationerna och de traditionella folkrörelserna främjas äveninvandrarnas dellagande i folkrörelsearbelet i stort. Jag anser också att föreningslivet bland invandrareär en resurs för del svenska organisalionslivel i stort och för det svenskasamhället, Invandrarorganisationerna utför en rad värdefulla uppgifter och haren slor betydelse för sina medlemmar. Ulöver de uppgifter som jag redan harnämnt vill jag peka på organisationernas allt viktigare roll när del gäller allutveckla positiva och harmoniska relationer mellan olika grupper i del svenskasamhället. De senasie tio åren har kommunernas, landslingensoch slalens stöd till invandrarorganisationerna byggts ul. Del är angeläget atlde även i fortsättningen får etl verksamt stöd från samhället, i likhet medandra folkrörelser, I delta sammanhang vill jag understryka altinvandrarorganisationerna själva enligt den svenska folkrörelsetraditionen haratl bestämma inriktningen av sin verksamhet, och att detta bör varagmndläggande vid utformningen av stödet till organisationerna. Jag återkommerinom kort med mitt förslag till statsbidragssystem avseendeinvandrarorganisationerna. De statsbidrag som organisationerna kunnat få försin verksamhei har underlättat bildandet av riksorganisationer.Samverkan mellan invandrarorganisationerna och olika samhällsorgan haretablerats i många former och på många nivåer, IPOK har gett exempel på sådanlsamråd både på riksnivå och på lokal nivå, IPOK anser alt sådant samråd börbedrivas i fastare former och ske med viss regelbundenhet i syfte atl ökamöjligheterna för invandrargrupper atl öva inflytande över beslut som harbetydelse för dem, IPOK framhåller vidare all förtroendevalda i invandrarorganisationernabör kunna få ledigt från arbetet för all delta i samråd. Enligt min mening har del sketl en myckel posuivutveckling av samarbetet mellan samhällets institutioner ochinvandrarorganisationerna. Insikten i samhället har ökat om nödvändigheten avall utforma invandrarpolitiska ålgärder så alt de överensstämmer medinvandrargruppernas behov och förutsättningar. På central nivå har sedan längeetablerats samrådsformer. Exempel på detta är del lillarbetsmarknadsdepartementet knutna invandrartådetoch , I många av landels kommuner Prop. 1985/86:98 finnsockså samarbelsorgan där invandraroganisationerna medverkar. Del är enligt min mening angeläget atl sådanlsamråd som jag gett exempel på vidareutvecklas och får former som ökarinvandrarnas möjligheter lill medinflytande och aktivt deltagande i dendemokratiska processen. Sådant samråd bör vara en naturiig del av verksamhelenhos varje myndighei som har befattning med invandrarfrågor. Jag är för egen deläven beredd alt pröva andra samrådsformer, t, ex, regelbundet återkommanderikstäckande rådslag, IPOK: s förslag alt de förtroendevalda inominvandrarorganisationerna bör få ledigt från sina anställningar när de skaUföreträda sina organisationer vid överiäggningar med myndigheter o,d, är enfråga för arbetsmarknadens parter. Problemet gäller för övrigi även för andrafolkrörelseorgani-salioner. Jag utgår från all frågan skall kunna lösas på ettpraktiskt sätt. 6,2 Statsbidrag till den centrala verksamheten vidinvandrarnas riksorganisationer Mittförslag: Nuvarande stöd lill verksamhelen inom invandrarnas riksorganisationerbör ersättas av ell nytt system för organisalionsstöd. Som statsrådetGöransson senare kommer all föreslå bör del nuvarande stödet till tidningar påannat språk än svenska föras samman med del bidrag som fördelar lillorganisationernas centrala verksamhei. Denna samlade resurs gerorganisationerna etl ökat utrymme all själva välja sin verksamhetsinriktningoch sina arbetsformer. Stödsystemet bör vara så utformat all bidragsnivåernaför de enskilda förbunden bättre än ansluter lill förbundensmedlemsantal. Förslaget innebär atl en anpassning sker lill de allmännaprinciperna för statligt stöd till folkrörelserna. Utredningen: IPOK förordar en utbyggnad av detstatliga stödet till invandrarnas riksorganisationer dels genom ändriftgaf ibeslämmelserna om stöd lill ungdomsorganisationer och kvinnoorganisationer,dels genom etl nytt syslem för stöd lill invandrarorganisalionernas centralaverksamhet. Stödet bör vara automatiskt verkande och ulgå efler antaletbetalande medlemmar i form av ell gmndslöd och ell rörligt 3töd, Degrundläggande villkor som gäller för statsbidrag lillinvandrarorganisationer bör gälla även fortsättningsvis, IPOK föreslår följandeprecisering av dessa allmänna villkor: oorganisationen skall allmänt ta tillvara invandrares intressen på del invandrar-och minorilelspoliliska området och bedriva verksamhei med allmän kulturell ochsocial inriktning, o organisationen skall hämta huvudparten av sina medlemmarfrån invandrar- och minoriletsgmpper i , o organisationen skall varademokratiskt uppbyggd så atl varje medlem har en stadgeenlig möjlighet attpåverka besluten. o organisationen skall vara riksomfattande med entilU"redsställande geo- Prop. 1985/86:98 grafisk spridning i de områdendär den invandrar- och minorilelsgmpp är bosatt som bildar organisationensmedlemsunderlag, o organisationens verksamhet skall vara huvudsakligen föriagdlill , o organisationen skall bekosta en del av sin verksamhei genomindividuella medlemsavgifter och genom andra inkomster, o organisationen skallkunna dokumentera sin verksamhei genom styrkta handlingar, t, ex, verksamhels-och revisionsberättelser. Som villkor för att få automatiskt utgående stödföreslår IPOK dessulom att organisationen skall ha minsl 1 500 individuellabetalande medlemmar samt atl organisationen skall kunna dokumentera atl den harhaft verksam- . het under minsl , Grundslödel föreslås avse lön förkanslipersonal m,m, och uppgå till mellan 0,1 och 1,0 milj, kr enligtell syslem med gmndstödsklasser som bygger på antalet medlemmar. Del rörligastödet föreslås uppgå till per medlem och år. Förslaget innebär atltotalkostnaden per budgetår för stödsystemet skuUe öka från nuvarande ca 4,6milj, kr, till ca 7,5 milj, kr, Belräffande villkoret all organisationen självskall svara för en del av sina kostnader anser IPOK att detta kan skärpas någotoch förordar att målet bör vara atl av organisationens styrkta kostnaderskall utgöra egeninsats. Även diskrimineringsutredningen framhåller altegeninsatsen bör höjas, IPOK har även föreslagit en utvidgning av delsärskilda stödet till tidningar på andra språk än svenska. För en redovisningav förslagen i denna del far jag hänvisa till vad statsrådet senareanför. Remissinstanserna: lPOK:s förslag liU nytt syslemför organisationsstöd tillstyrks av ell flertal av de remissinstanser som yttratsig i frågan, bl, a, , slalens kulturtåd. () och några kommuner. Några remissinstanser har emeUertid hafl principiellainvändningar mot förslaget. pekar på risken med all införaett nytt generelll bidragssystem, där bidrag kan ulgå lill samma medlemmar frånflera statliga myndigheter. Statskontoret avstyrker med motiveringen allförslaget innebär att utgifterna kommer all stiga i takt med all nyaorganisationer bildas och medlemsantalet ökar. En analys av utvecklingen saknasenligt statskontoret. Bl, a, , finska, jugoslaviska och turkiskariksförbunden framhåller atl organisationerna överiag har ekonomiska problemoch tillstyrker IPOK: s förslag om en höjning av stödet. Jugoslaviska och turkiskariksförbunden anser atl arbetet i riksorganisationerna är i samhällets Ijänsloch hell borde finansieras av samhället, IPOK: s förslag belräffande slödel till tidningarpå andra språk än svenska har mötts av en blandad remissopinion. Förslaget haravvisats av bl, a, presslödsnämnden. Jag får här hänvisa lill statsrådetGöranssons föredragning. Skälen för mitt förslag: Jag har redan klargjortatl jag anser atl invandrarorganisationerna har en viktig roU som en del avfolkrörelserna i och alt dessa organisationer även fortsättningsvis börfå statligt stöd för sin verksamhei. har föreslagit attbestämmelserna för ung- Prop. 1985/86:98 domsorganisationernas centralaverksamhet ändras. Jag vill här erinra om atl regeringen i 1986 årsbudgetproposition (prop, 1985/86: 100, bil, 10, s, 476) har förordat ändringarvilka i princip överensstämmer med IPOK: s förslag. Regeringen föreslår där alllägsta medlemslal för alt få bidrag bör vara 1 500 medlemmar förinvandrarorganisalionernas del och att del bör räcka om invandrarorganisalionenhar lokalavdelningar i minsl sex av landels landstingskommuner. Regeringen harockså föreslagU all med avdelning av bör jämställasungdomssektion av lokal invandrarförening. Delta förslag innebär bl, a, allEstniska kommitténs ungdomsverksamhet även i fortsättningen kan erhållastatsbidrag. Jag vill också erinra om alt regeringen i budgetpropositionen harföreslagit alt Assyriska riksförbundei och Syrianska riksförbundei blirslatsbidragsberättigade, utöver de fem riksorganisationer för invandrare somredan är slalsbidragsberälligade ungdomsorganisationer, har även föreslagitall reglerna för statsbidrag lill kvinnoorganisationernas centrala verksamhetändras. Jag är, efler samråd med civilministern, inte beredd all förorda ensådan ändring i slatsbidragsbeslämmelserna som kommittén har förordat. Vad gäller kommitténs förslag till nytt system förstatligt stöd till invandrarnas riksorganisationer och till deras tidningarvill jag framhålla följande. Som framgår av vad jag har anfört harremissopinionen varit splittrad. Många instanser har varit positiva, medanandra har haft invändningar av principiell karaktär. Del gäller såvälförslaget om stöd till organisationerna som förslagel om lidningsslöd. Jag instämmer emellertid i IPOK: s allmännabedömning atl del är nödvändigl all reformera del nuvarande stödsystemet. Dethar varit i kraft i etl tiotal år. Många nya riksorganisationer har tillkommitunder denna lid som resurserna för stöd har varit begränsade. Dettahar lett till att organisationerna i ökad utsträckning har byggt sin ekonomi påbidrag av projektkaraktär. Därigenom har deras möjlighet att planerainriktningen av sin verksamhei försvårats, TUl detta kommer all de nuvarandebeslämmelserna för stöd lill tidningar på andra språk än svenska har varitsvåra all tillämpa för organisationerna på grund av de naturliga skillnader somföreligger mellan denna tidningsutgivning och annan utgivning, Etl väsentligt syfle med del nuvarandestatsbidraget lill invandrarorganisationerna är bl, a, att underlätta förorganisationerna att bedriva en samordnande rikstäckande verksamhei genom etlcentralt kansli och genom andra centrala aktiviteter som organisationen självprioriterar. Detta bör även fortsättningsvis vara syftet med statsbidragen. Jag har som en grundläggande utgångspunkt för minaöverväganden om den fortsatta inriktningen av slödel lill invandrarorganisationer av rikska raklär haft all stödet bör utformas i enlighel med stödet lill folkrörelserna i övrigt. Detta innebär all statsbidragen till organisationerna, i likhet med vad som tillämpas i fråga om folkrörelser i övrigi, bör utformas så all organisationerna själva kan avgöra den närmare verksamhetsinriktningen och inte genom bidragskonstmklionen bli bundna lill särskilda verksam heter eller till vissa arbetsformer. Den grundläggande verksamhetsinrikt- 90 ningenför invandrarorganisalionernas del hör vara att de allmänt tillvara- Prop.1985/86:98 tar medlemmarnas/invandrarnas iniressen på del invandrarpolitiskaområdet samt alt de bedriver verksamhei i med allmän kulturell ochsocial inriktning. Med denna allmänna inriktning bör organisationerna utanalltför detaljerade stalsbidragsföreskrifter vara fria att själva bedöma vilkenverksamhei man vill prioritera. Jag anser vidare atl de allmänna villkor för statsbidragsom fastslog är 1975 bör gälla även i fortsättningen. Dessa villkorinnebär bl, a, att organisationen skall vara demokratiskt uppbyggd och allbidrag bör utgå endast om organisationen slår för en del av kostnaderna för sinverksamhei, IPOK har preciserat dessa och andra villkor i sju punkter som jagnyss har redovisat. Jag ansluler mig till IPOK: s förslag i denna del ochförordar att dessa aUmänna villkor bör gälla för stödet till invandrarorganisationerna. Jag kan emellertid inte ansluta mig lill IPOK: sförslag lill statsbidragssystem. Som jag redan anfört har del mött kritik iremissbehandlingen. Min utgångspunkt är, som jag tidigare nämnt, allstatsbidragssystemet utformas så all organisationerna ges möjlighet atl frittavgöra verksamhetsinriktningen. Jag anser , i samråd med statsrådetGöransson, alt allmänna nyhetstidningar på annat språk än svenska bör ges rättatl erhålla produktionsbidrag inom det allmänna presstödet enligt i huvudsak degenerellt verkande reglerna fördetta stöd. Jag föreslår mol denna bakgrund att ett nytt stödlill invandrarorganisalionernas centrala verksamhet tillskapas genom ensammanslagning av de resurser som invandrarverket förfogar överför verksamhetsbidrag lill invandrarorganisationer, merparten av del särskildastödet lill tidningar på andra språk än svenska som utgår viautbildningsdepartementet saml vissa bidrag som utgår från invandrarverkelsanslag för avgränsade projekt. Som framgår av det följande beräknas del nyaslödel lill invandrarorganisationerna under /87 uppgå till9650000 kr. Till projektbidragen återkommer jag i det följande. Den av mig förordade förändringen innebär all delsärskilda slödel lill tidningar på andra språk än svenska avvecklas och alt deresurser som därigenom frigörs i huvudsak används till det nyaorganisationsstödet. Förändringen innebär vidare all sådana allmännanyhetstidningar, som kunnat få bidrag både från del särskildalidningsslödet och från dagspresstödel skall ges möjligheter atl erhålla fulltproduklionsbidrag inom slödel till dagspressen. Statsrådet kommersenare att anmäla sina förslag i denna del. Särskilda överväganden behöver emellertid göras ifråga om den publi- kalionsverksamhet som sker inom invandrarföreningar som inte är riksför bund eller inom andra lyper av sammanslutningar bland invandrare. Deras informationsverksamhet erhåller visst stöd från invandrar verket enligt förordningen (1977:523) om stöd lill tidningar på andra språk än svenska. Jag beräknar, med utgångspunkt i de senasie årens kostnader härför, att kostnaden för delta stöd för bä 1986/87 kommer alt uppgå lill . Detta belopp bör tas upp under anslaget D3, Ålgärder för invandrare, 91 Jag förordar att bör svara för administrationenav statsbidragen lill Prop. 1985/86:98 invandrarorganisationerna. Jag övergår nu till alt närmare kommentera vissa avde viUkor som bör gälla belräffande del nya organisationsstödet. Jag har redanangett all jag ansluler mig till de av IPOK föreslagna gmndläggande villkorenför organisalionsstöd. Kravet på demokratisk uppbyggnad gäller i samtligastatsbidragssystem för folkrörelser. Det bör tolkas så att alla medlemmar skallha en stadgeenlig möjlighel alt påverka de beslut som fallas inomorganisationen. Jag anser att del finns skäl all särskilt understryka atlorganisationens arbetsformer medger ett verkligt inflytande också förungdomsmedlemmar saml för den slora del av medlemmarna som är kvinnor. Verkligamöjligheter lill inflytande härvidlag bidrar lUl en demokratisk fostran ochfrämjar en demokratisk samhällsutveckling. Vad gäller kravet på rikstäckning vill jag framhåUaföljande. Kravet att en bidragsberälligad invandrarorganisalion skall kunnaanses vara en riksorganisation kan inte i alla delar gälla i samma omfattningsom molsvarande krav i statsbidragssystemen för övriga folkrörelser.Invandrarnas koncentration till vissa orter eller regioner gör att någolpreciserat krav på geografisk fördelning av medlemsunderlagel inte går atlställa upp. Del bör därför som villkor ställas all organisationen har entillfredsställande geografisk spridning i de områden där den invandrargrupp ärbosatt som bildar organisationens medlemsunderlag. Villkoret att organisationen själv svarar för endel av sina kostnader gäller för allt folkrörelsestöd och bör naturligtvisgälla också i fråga om invandrarorganisationerna, IPOK har övervägt faktiskapreciseringar på denna punkt. Kommittén har föreslagit atl ett visst angivetbelopp bör kunna faslslällas när del gäller den egeninsats som den enskildemedlemmen via sin förening bidrar med tiU riksorganisationen, IPOK har ävenföreslagit all av organisationens kostnader skall uigöra egeninsats. Bl, a,som en följd av min ambition all utforma slödel enligt de principer som eljeslgäller för folkrörelseslöd anserjag all någol sådant belopp eller en sådanprocentandel inte bör faslslällas. Utvecklingen de senasie åren i fråga omorganisationernas självfinansiering har, enligt vad invandrarverket redovisat,varit posiliv. Jag vill understryka all del är angelägel altinvandrarorganisationerna uppnår samma självfinansieringsgrad som folkrörelsernai övrigi och all invandrarverket i sina kontakter med organisationerna verkarför detta. Jag vill i detla sammanhang också understryka all del av IPOKföreslagna villkoret om god dokumentation av organisationens verksamhet ochmedlemsutveckling, genom verksamhels- och revisionsberättelser, efterlevs ochalt verkar för detta. Kommittén har föreslagit alt slödel bör utgå i formav gmndslöd och rörligt stöd. Min egen mening är alt del inte är nödvändigt altinföra etl rörligt stöd av det slag som IPOK har föreslagit. Jag förordar istället ett system med enbart grundslöd som bygger på en indelning islödklasser efter organisationernas medlemslal.