prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Förändringar som beräknas påverka de svenskaaktiebolagens m.fl. skatteunderlag verksamhetsåren 1985 och 1986. - Inbetalningskvolen för allmännainvesteringsfondema höjdes fr.o.m. bokslut per (SFS 1984:1091) - Förnyelsefonder infördes fr. o.m. 1985 (SFS 1984:1090) - beskattning upphördefr. 1985 (SFS 1984:1060) - Garantibeskattning av fastighetupphörde (SFS 1984:1060) - Ändrad skattesats vid staUigbeskattning fr. o. m. 1985 (SFS 1984:1061) - HyreshusavgUlen upphörde den 31december 1984 (SFS 1984:1053) - Fastighetsskatten infördes denI (SFS 1984: 1052) Fr. o. m. infördesvinstdelningsskatt (SFS 1983:1086). Vinstdelningsskatten är avvinstdelningsunderiaget. Detla underiag är företagets reala vinst, med hänsynlagen tUl inflationen (1985), liU den del vinsten överstiger fribeloppet.Fribeloppet är av företagels lönesumma eUer . Vinstdelningsskatlenblir avdragsgill försia gången vid taxering dvs. I det preliminära UtfaUet för uppgickvinstdelningsskatlen till 894milj. Enkäten visade elt vinsldelningsunderiagför verksamhetsåret 1985på 7247milj.kr., vilkel ger en vinsldelningsskatt på 1449milj.kr. Prop.1985/86:100 Eftersom enkätens svarsfrekvens var låg beräknar RRVvinsldelningsskal- Bil. 1.2 tenliU 1500 milj. kr. Vid bedömningen av statligt och kommunall laxeradeinkomster för verksamhelsårel 1985 har RRV utgått från enkätresultatet. Deltavisar som tidigare nämnts en ökning på för statligt taxerad inkomst meUanverksamhetsåren 1984 och 1985 för Bl-längden. För B2- och C-längden räknas meden ökning. Detta innebäratt skatteunderlaget för juridiska personer ökarmed mellan verksamhetsåren 1984 och 1985 från 17125milj. Den kommunall laxerade inkomsten beräknas minskamed , vUket medför atl del kommunala skalleunderlagel minskar mellanverksamhetsåren 1984 och 1985 från 286l4milj. Vid bedömningen av det statliga skatteunderlaget1986 har RRV utgått från en Irendmässig ökning på . DärliU kommer effektemaav alt fastighetsskatten för blir avdragsgill kostnad förkonventionellt beskattade fastigheter . Därmed beräknasdet statliga skalleunderlagel öka mellan verksamhetsåren 1985 och 1986. Fastighetsskatten som tiUämpas from 1985 (SFS1984:1052) skall bl.a. las ut på hyreshus och kontorshus. Skallesatsen är för1985 och framåt på schablontaxerade hyreshus av taxeringsvärdet och på konventionelltbeskattade hyreshus . För konventionellt beskattade fasligheter är skatten enavdragsgill driftkostnad. RRV beräknar att fastighetsskatten för juridiskapersoner kommer atl uppgå lill 3 058 milj. kr. varav 1700 milj. kr. beräknasbli avdragsgUl kostnad. Skatteunderlaget för juridiska personer beräknastrendmässigt öka från till 1987. .E jO u c -* x: eo c ' u ffl ti oo h t'' cn 1> C C U 2 rnt-oomO'' tj- r 1985/86: Bil. 'ot 00 I «o " u, c (O >n"*i"»o'Orn''00 r o Mh « OT o LXj r\ (S r*l oflj 00 cd i OJ > c c c (U J2 i;)- 'C 3 p doo fH E cd -b-* 1- 5 P U- V5 « t- o S t; t: 55 00 pL, ._ 2 JäS > oc« - Omsor--mcJH oo rn i I I I I I I I I .T c f3 p (n -, S 53 o >-5g; Tj-too-oiov-i m (S «=39S C ,.j _ w > S 5i 'Ö 00 < v c;3 « S 5 S I '2 ca o O c " :f 5 .s s 2; \0 OI CN vo Tj- ( - O* ' Tt lo (- O ++ + + + + + + + + 4) o - c ;:i ed c o * \DV-i\DOOO\00- "Ot-- OOOO- OONOOioavcTvoo rrj _ OJ \ ON Os On 0On os - ON ON ON On ON ' <} On ON I I I I I T , > O O O O O O O (Vl 1/ o o o o o OJ in o o O)3 Beräkning av de olika inkomsttitlarna Prop. 1985/86: lOO Samordnatuppbördssystem för arbetsgivaravgifter och källskatt m. gäller nya regler för uppbörd av arbetsgivaravgifter ochinnehåUen preliminär skatt. Den samordnade uppbörden sker . Syftet medde nya reglerna är atl få till stånd en säkrare avgiftsberäkning och eneffektivare och snabbare uppbörd. Reglernainnebär i korthet följande: Uppbörden av arbetsgivaravgifterna knyts an lill delöpande löneutbetalningarna och samordnas med uppbörden av preliminär A-skallsom också sker . Arbetsgivarna redovisar den underföregående månad faktiskt utgivna lönen och räknar ul den avgift(månadsavgift) som belöper på lönesumman. Redovisningen görs i enuppbördsdeklaration som innefattar såväl skatter som avgifter. Skattebeloppetoch månads-avgtften betalas in till skattepostgirokontosamtidigt som redovisningen lämnas. Förfarandet medför atl dearbetsgivaravgifter som betalas under uppbördsåret för de allraflesta arbetsgivare blir defmitiva. En samlad redovisning för hela ulgiflsåretskall lämnas endasl i särskilt angivna fall. I sådana fall skall ocksäresterande avgiftsbelopp betalas in. För avgifter som avser lön för vilken sjömansskallbetalas sker en samordning med uppbörden av sjömansskatt. Det nya uppbördssystemet administreras av de lokalaskattemyndigheterna, länsstyrelserna och . En av effekterna på statsbudgeten för budgetåret1984/85 blev en s.k. kassamässig engångseffekt. Eftersom redovisningen blevmånatlig inrymdes en månadsuppbörd mera för källskatterna /85jämfön med del lidigare systemet. För arbetsgivaravgifter inrymdes en månadsuppbördmindre. Eftersom den årliga källskatteuppbörden översteg uppbörden avarbetsgivaravgifter blev den sammanlagda effekten knappt 7 mUjarder kr. mer iinkomster pä statsbudgeten. 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Skatterpå inkomst, reaUsationsvinst och rörelse redovisas under denna inkomslhuvudgmpp som upptar alla skatter som baseras på en aktuell eller presumtiv nettoinkomst. Kontot är etl samUngskonlo som redovisar in komsterna av de skatter och avgifter som debileras på de slutliga skallsed- lama var för sig, men uppbärs "preliminärt" gemensamt. Det belopp som skall redovisas utgör statens behållna inkomstskatt för . Eftersom den samfällda skalleuppbörden är preUminär sker utbe talningar eller omföringar från kontot när den slulliga taxeringen är klar. Kontot består således av både inkomster och utgifter. Mot bakgrund av att beskattningsreglerna är vilt skilda mellan juridiska personer och fysiska personer sker en uppdelning på dessa kategorier i redovisningen. I de undantagsfaU när det inle är möjligt att göra en uppdelning av inkomstskal- 21 ternapå dessa två kategorier redovisas inkomsterna som ofördelbara skat- Prop.1985/86: 100 ter. Gemensamt för skatterna för de olika kategorierna äremellertid själva Bil. Detta redovisas i den av RRVutgivna Inkomstliggaren. 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Ienlighet med gällande uppbördsförfarande redovisas som inkomster på titelnpreliminär skatt, fyllnadsinbetalningar, kvarstående skatt, restantier m. m.Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomsten av s. k. överskjutandepreliminär skatt. Den redovisas som utgifl på titeln. Som utgifter redovisasäven de restitutioner som föranleds av taxeringsändringar m. m. Den störstautgiftsposten är utbetalningar av kommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingäri den samfällda statligt administrerade skatteuppbörden. Kommunerna erhållervarje är ett förskott på senast kända taxering. Den kända taxeringen liggerockså tiU grund för slutavräkningen för inkomstårets erhåUna förskott. Iredovisningen vid länsstyrelserna är det f. n. emellertid inte möjUgt all görauppdelningen mellan fysiska och juridiska personers kommunalskatter. RRV gördärför en ungefärlig beräkning pä denna fördelning. En omföring av dennafördelning görs därför från de totalt redovisade utbetalda kommunalskatternaunder titeln 1131 Ofördelbara skaller på inkomst, realisationsvinst ochrörelse tiU resp. fysiska och juridiska personers skatt på inkomst ochförmögenhet. TUlämpningenav en enda skatteskala och individuella grundavdrag inne bär individuell beskattning. Gmndavdraget uppgår tUl . vid den kommunala taxeringen, förutsatt all taxerade inkomsten uppgår till minst detta belopp. Grundavdraget vid den slalliga laxeringen slopades . Principen om sambeskallning tillämpas dock i ell avseende, nämligen vad avser beskattningen av s.k. B-inkomster överstigande . i huvudsak inkomst av fastighet, tUlfällig förvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller att för gifta som båda haft taxerad inkomst skall beskatt ningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-in komst avses inkomst av tjänsi saml om den skallskyldige varil verksam i förvärvskällan, inkomst av jordbmksfastighet och inkomst av rörelse. Vid skatteberäkningen av B-inkomsten sammanläggs dessa inkomster med den den av makarna, som har den högsta beskattningsbara A-inkomsten. ten fördelas på makarna efter förhållandel mellan deras beskattningsbara B-inkomster. års taxering sker sambeskattning endast vid beräkning av lUläggsbelopp. infördes en marginalskatlespärr.Vidare finns en spärrregel för den totala skatten. gällerföljande spärrbelopp för skattens sloriek. Spärrbeloppet utgörs av summan av 50%av den justerade beskattningsbara inkomsten - av del justerade underlaget för tiUäggsbelopp vid inkomster under 45basenheter (=351000 kr.) - av det justerade underlaget för tilläggsbelopp tillden del denna Prop. 1985/86: 100 inkomst överstiger 45 basenheter. För vissa kategorier skattskyldigamed A-inkomster och hemmavarande barn under 16 är medgavs förvärvsavdrag.Förvärvsavdrag medgavs av inkomsten, dock högsl . Avdragetslopades emellertid fr. o. m. . Vidare medges avdrag för underhållav icke hemmavarande barn under 18år med högst . Avdrag förfrivilliga periodiska understöd slopades helt fr. o. m. . I skattesystemet finns vissaschablonmässigt beräknade minimiavdrag bl.a. för utgifter för fullgörande av tjänstenför skattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Ett schablonavdrag på avkontant bmllolön m.m. eller högst . Fr. o. m. år1986 höjs detta till . och omfattar då ocksä avdrag för resekostnadertiU och från arbetet.Vidare finns vissa extra avdrag för fysiska personer, somhaft inkomst av kapital eller inkomst av en- eller tvåfamiljsfastighel. Detextra avdraget som medges i vissa fall för inkomster av annan fastighet är . Även inkomster av sådan fastighet beräknas enligt schablonmetod. Exlra avdraget för inkomster avkapital uppgår lill maximalt . för ensamstående och . Fr. o. m. 1986 individuaUse-ras och höjs delta lill . Statlig inkomstskatt för fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k. A-längden. De för taxeringsåren 1981-1985uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj. 1981 1982 1983 1984 1985 Statlig inkomst skatt, A-längden 31682 33594 34 841 35 352 37238 varav grundbelopp _ _ _ 34032 34389 tilläggs belopp - - - 1320 2 849 De kommunala skatterna utgörs avaUmän kommunalskatt med däri ingående församlingsskatt och landsttngsskalt iform av inkomstskatt beräknad på grundval av inkomst och garanUbelopp förfastighet. De gällande avdragsreglerna vidstatlig taxering äger motsvarande tUlämpning vid taxering liU beskattning. inkomstskatt uppgicktaxeringsåren till följande belopp (milj. ärbefriade från förmögenhetsskatt fr. o. m. Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Den högsta skattesatsen uppgår liU 3,för förmögenheler överstigande . Reglerna ändrades till följd av 23 den allmänna fastighetstaxeringen och ärstaxering hösten Prop. 1985/86:100 1982. En tUlfällig skärpning avförmögenhetsbeskattningen skedde . 1.2 Skärpningen gällde allaskattepliktiga förmögenheter. Skatteuttaget höjdes ialla skikl i skalan. Skaltepliktgränsen sänktes från . tiU 300000 kr.och skatteuttaget var i detla skikt . Förmögenhetsskatt beräknas på densammanlagda förmögenheten tillhörande föräldrar och barn under 18 är, som borhos föräldrarna. Gränsema resp. taxering framgår nedan. Beskattningsbar förmögenhet (kr.) Skattesats Skattesats vid 1984 300000- 400000 - 1, 400000- 600000 1,2, 600000- 800000 2,3, 800000-1800000 2,3, 1800000- 3,4, Debiterad förmögenhetsskatt uppgicktaxeringsåren lUl följande belopp (milj. 1981 1982 1983 1984 1985 Förmögenhets skatt 702 718 901 2575 1481 Vissa kategorier skattskyldigamedges reduktion av skatten. För gift skattskyldig vars make saknar inkomstmedges skattereduktion med högst . Avtrappning sker av andramakens inkomst och rällen lill skattereduktion upphör således när inkomstenuppgår till . För ensamstående med barn ulgörskattereduktionen . Skallereduktion sker vid debiteringav den slulliga skatten genom reducering av slallig inkomstskatt, kommunalinkomstskatt, skogs-värdsavgift eller skattetillägg. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debileringen skall helt bäras av staten, vilketinnebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. beslutade omvissa ätgärder i syfte bl.a. alt underlätta elt nylt löneavtal. Påskatteområdet omfattade åigärderna bl. a. en tillfäUig höjning av den särskildaskattereduktionen. Den tilUäUiga höjningen av den särskilda skattereduktionenförlängdes även under . Fr.o.m. avskaffadesäven den tUlfälliga särskilda skallereduktionen och byggdes in i skatteskalan. startade det s.k.skattesparandet med bl.a. skattefri ränta. Sparskattereduktion utgick av sparat belopp. Procentsal- sen vid sparande i akliesparfond var vid 1984 ärs taxering. Från medgavs sparskattereduktion på ell sparande på högsl . per person och år varav högst . Avkastning och värdestegring på insättningar i skatlesparandet är skattefria, medan skattereduktion ej ulgår vid taxeringen . Avkastning och värdestegring på sparade medel i det s.k. alle manssparandet, som började är befriade från inkomstskatt. Vid laxeringen infördes ocksåen skattereduktion vid utdelning på Prop. 1985/86:100 svenska börspapper,vilken maximerades till . för ogUt skattskyldig Bil. 1.2 och 4500kr. för makar gemensamt. Denna skallereduktion slopades vid taxering. De debiterade skattetillägg ochförseningsavgifter som bokförts på inkomsttiteln laxeringsåren 1981-1985uppgick lill följande belopp (milj.kr. 1981 1982 1983 1984 1985 Skattetillägg 260 258 296 270 294 Förseningsavgifter 11 12 12 12 14 Skogsvårdsavgifl, annuiteter påavdikningslån, utskiftningsskatt och ersättningsskatt och hyreshusavgifldebiteras i samband med slutlig skatt men omförs eller utbetalas tiU andrainkomsttitlar eller anslag. En skattereduktion förfackföreningsavgiften pä av erlagd avgift infördes vid taxeringen 1984.Högsta underlaget för skattereduktionen är . De skattereduktioner som medgivitsvid laxeringarna 1981-1985 uppgick till följande belopp (milj. De s.k. egenavgiftema uppgick taxeringsåren Särskilda avgifter, s. k.skatteliUägg och förseningsavgift, debiteras vid överträdelser mot skatte- och avgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktig uppgift vilket skuUe leda till för lågt be- 25 skattningsresultat.FörseningsavgUt tas ut vid försummelse att i rätt tid Prop. 1985/86:100 avge deklaration. Förseningsavgiften är vad avser inkomst- ochförmögenhetsskatterna av den högsta beskattningsbara inkomsten och 0,avden beskattningsbara förmögenheten till den del den överstiger skattefrittbelopp. Förseningsavgiften är maximerad tiU . eller i de fall dädeklarationen inle inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattar flertalet skatter ochallmänna avgifter saml arbetsgivaravgifterna till socialförsäkringensfinansiering. Om det sammanlagda beloppel av skattetillägg ochförseningsavgift vid samma taxering understiger , påförs inle beloppet. Beräkningav fysiska personers inkomstskatter 1985/86 och 1986/87 Kalkylernaför inkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olika utgångspunkter.Dessa utgångspunkter bestäms av instUulionella faktorer som t. ex.beskattningsregler och uppbördssystemels utformning. Vidare påverkas de avkonjunkturutvecklingen , specieUt löne-, sysselsättnings- och prisutveckUngen.Dessutom ingår i beräkningarna erfarenhetsmässiga bedömningar av vissaföreteelser som t. ex. inflylandeandel av debilerad kvarskatt. ResuUaten av deetappvisa beräkningarna jämförs och analyseras. I den män resultaten avvikerför mycket visar detta att de urspmngliga antagandena är inkonsistenta. Dessaomprövas dä successivt och ger genom en iterativ process upphov till nyaberäkningar som upprepas lill dess resultaten överensslämmer. I den första etappen beräknas de prehminäraskatterna på gmndval av antaganden om inkomslulveckling och förändringar i denlotala makroeko-nomiska marginalskattekvoten. Dessa antaganden är avhängiga avlöne-och sysselsättningsutvecklingen saml av den allmännakonjunklurutveck-Ungen. Ulvecklingen av skatteunderlaget förpreliminärskatteultagel beror också på i vUken utsträckning de skattskyldigabegär jämkning för exempelvis förändringar av biinkomster, avdragsbestämmelsereller av diskontot. För bedömningen av preliminärskatteuppbörden underinnevarande budgetår lämnar uppbördsstatistiken vägledning. Denna statistikomfattar uppgifter om influtna belopp av preUminär A- och B-skall. Med hjälp avdenna statistik har uppbörden preliminärt kunnat följas t. o. m. uppbördstermineni oktober . För de framförliggande åren beräknas preliminärskattema medutgångspunkt i den antagna inkomstökningen och makromarginalskattekvoten. I den andra elappen beräknas den slutUgt påfördaskatten med utgångs punkt i antaganden om inkomstutveckling och förändring av avdrag och underskott. Som hjälpmedel för dessa beräkningar används de tidigare nämnda laxeringsslalistiska uppgifter avseende som RRV insamlat och bearbetat. På dessa basårsuppgifter tillämpas en prog nosmodell som innebär, att för varje enskild individ i urvalet, inkomst, underskott och avdrag beräknas enligt gjorda antaganden för progno sperioden. Påförda skaller och avgifter beräknas därefter enligt gällande beskattningsregler. Dessa skatter och avgUter summeras och uppräknas 26 Under fömtsättning att inkomstfördelningen varil oförändrad Prop. 1985/86:100 mellan basåret och prognosårel, dvs. all inkomstförändringamafördelal Bil. 1.2 sig likformigt mellan inkomstgrupperna, gerberäkningsmodeUen förhållandevis goda estimat för prognosåren. Sell över enlängre lidsperiod kan inkomstfördelningen förändras och därmed följer även altesUmaten blir osäkrare. I den tredje etappen av beräkningarna görs vissaöverväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs. förändringar av skiUnadenmellan preliminär och slutlig skatt. Ändringar i utformningen avpreliminärskattetabellema som saknar motsvarighet vid debiteringen av denslutliga skallen spelar en slor roll för dessa kalkyler. De senaste årensomläggningar av skattesystemet har tillsammans med förändringar av inkomstemabidragit liU kraftiga omslag i skatteuttaget. Beräkningarna av storleken pådessa förändringar är myckel svära alt göra och har därför närmast karaktär avallmänna överväganden i anslulning tiU kalkylerna. Preliminärskatteinkomstema utgör de dominerandeposterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. Vid beräkningarna av den preliminära A-skatten förår 1985 och 1986 har RRV ulgåll från de lidigare redovisade antagandena omutvecklingen av lönesumman och av andra inkomster under inkomst av tjänst såsompensioner och sociala transfereringar. Vid beräkningen av preliminär A-skatlför har RRV utgått frän en oförändrad medelutdebileringjämfört med är 1985. RRV har således utgått från den antagna ökningen avlönesumman lUl med 6,. Vidare har en fömyad beräkninggjorts på några effekter av de förändringar som har gjorts i skattesystemet förår 1985 och . RRV har beräknal enskilda effekter av några avdessa förslag. Dessa effektberäkningar överensslämmer med de resullal som RRVredovisade . Förändringar i övrigl har RRV explicit lagil hänsyn tiUi de programfömtsältningar och framskrivningar som har gjorts i denlaxerings-statistiska undersökningen baserad inkomstfördelning. De fysiska personemas inkomster och avdrag hardärvid räknats upp till 1984, 1985 resp. nivå. Beräkningar hardärefter gjorts dels med beaktande av nya och gamla skatteregler för år 1985och 1986. Dessa innebär lillsammans med tidigare beslul iskattelagstiftningen i korthet följande . - Basenheten för resp. år1986 är . Lagen om basenhet i skatteskalan upphör att gälla efler 1986års taxering. - Insättningarna iaUemanssparandet höjdes 1985. föreslås en engängshöjning på 5000kr.under försia kvartalet. - Den stadiga fastighetsskalleninfördes fr. o. m. . - Samordnad uppbörd av källskattoch arbetsgivaravgifter fr. o. m. den Ijanuari 1985. - Förvärvsavdraget slopas . - Statliga skattesatsen höjdesfrån till i inkomstskiklet 1 -4 basenheter . - Skatterabatt på högsl 600 kr.är 1985. - Taxeringen 1987 genomförs enförenklad självdeklaration. - Det nuvarande schablonavdraget om 1000kr. underinkomst av tjänst Prop. 1985/86: 100 höjs tiU 3000kr. och omfattar avdrag för resekostnader lill och från Bil.1.2 - Schablonavdrag på . förpensionärer med enbart pensionsinkomster tas bort . - Avdragsbegränsningen för deförsta . av resekostnaderna lill och frän arbetet avskaffas. - Sparavdraget under inkomst avkapital på . för ensamstående och . för sambeskaltadeindividualiseras och höjs lill . - Förvaltningskostnader underinkomst av kapital medges endasl lill den del de överstiger . - Räntan på överskjutande skatt(på den del som inle överstiger .) beräknas på halva diskontot vidutgången av . På större belopp än . utgår ränta enligten Qärdedel av diskontot. - Ett avdrag på . införsunder inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet som får utnyttjas vidförsäljning av aktier som innehafts mindre än 2 är. - Det nuvarande avdraget på 3000kr. vid försäljning av aktier som innehafts omvandlas tiU etlindividueUt avdrag på . - Schablonavdrag för egenavgifteri inkomstslaget tjänst medges av underlaget. - Kravet på intyg för atl erhållaavdrag för underhållsbidrag för icke hemmavarande barn slopas vid 1987 årstaxering. - KontroUuppgifter päinlåningsränlor på bankkonton och andra värdepapper skall lämnas vid 1987 ärstaxering. - Konlrolluppgiflerna skalllämnas pä aktieutdelning och aktieinnehavet . - Den som avgivit förenkladsjälvdeklaration skall erhåUa ett taxeringsmeddelande med de uppgUler som liggerliU gmnd frän taxeringen. Vid kalkylerna av preliminär A-skall gör RRV enuppdelning pä tre olika preliminärskatteunderlag, nämligenpensionsutbetalningar, övriga beskattningsbara transfereringar och på övrigainkomster under förvärvskällan tjänst. Totalt innebär kalkylen atl denpreUminära A-skalten väntas öka från 142545 milj. kr. och tiU 156361milj. är 1985 eller en ökning med 9,. Det är en någol högre ökningstaktän den antagna lönesummeökningen på . För är 1986 utgår RRV från en anlagenutvecklingstakt på den utbetalda lönesumman på 6,. Basenheten i skatteskalanär beslutad lill . I avsaknad av beslul om ändring har RRV antagit altskatteskalan blir densamma som 1986. Vidare har RRV antagit all denkomhiunala medeluldebiteringen är oförändrad och all de regler som gäller förförskoll och slulreglering av utbetalningarna till kommunerna är desamma år1987 som för . Den preliminära A-skallen beräknas uppgå till171 866 milj. kr. vUket är en ökning med 9,jämfört med . Inkomsterna av preliminär B-skatt under de fyraförsta uppbördsperio- dema är 9323 milj.kr. vilkel är 14,högre än molsvarande perioder . Under /86 beräknas 14531 milj. kr. gas av fysiska personer iform av preliminär B-skatt. Preliminär B-skatt debilerasnormall med det belopp som senast påförts Prop. 1985/86: 100 som lotalslutlig skatt. Det betyder att resultaten av taxering ligger Bil.1.2 liU gmnd för debiteringen är 1985. och därefter har debileringenökats med . RRV beräknar influten B-skatt för budgetåret1986/87 till 16355 milj. kr. De skattskyldiga som erläggerpreliminär B-skatt har emeUertid möjlighet atl begära jämkningar av denpreliminära B-skatten. Av denna anledning har den debiterade B-skatten brukatavvika från senast kända slutliga skatt. Jämsides med beräkningarna avpreliminärskatteuppbörden har RRV uppskattat vad som kommer all påföras deskattskyldiga i slutlig skatt vid 1986 och taxeringar. Som underlagför kalkylema har använts den laxeringsslalistiska undersökning som tidigarenämnts. 1983 ärs inkomster och avdrag harframskrivits med de lidigare nämnda inkomstanlagandena. Med tillämpning avresp. ärs beskattningsregler har motsvarande slutliga skatter och avgtfter förfysiska personer kunnat beräknas för inkomståren 1985 och 1986.