prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett särskill bidrag utgår underåttonde huvudtiteln för ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna. Bidragetfördelas av efter samråd med . (U 1981:01)som har sett över frågan om sam verkan och skola, har avlämnat sitt slutbetänkan de (SOU 1985:22) Förskola-skola. Kommittén har även enligt särskilda til läggsdirektiv förutsättningslöst övervägt de för- och nackdelar som är för- H 8 1985/86. knippademed en sänkt skolpliktsålder. I betänkandet föreslås olika åtgär- Prop.1985/86:100 der för att underlätta samverkan mellan förskolan och skolan.Vidare pre- Bil. 7 senteras tre olika lösningar i fråga omskolpliktsåldern. () ficki samband med internationella barnåret i uppdrag att undersökaorsakerna till de då slunkatide födelsetalen i landel. SCB har därvidutarbetat en kunskapsöversikt Barn - behov eller börda (1979) och en studie avbefintlig statistik Få barn (1980). Resultaten av en intervjuundersökningbland 5 000 kvinnor i landel redovisas i rapporterna Kvinnor och barn (1982),Arbete och barn (1984), Ha barn men hur många? (1985) samt Att bilda familj(1985). En rapport på engelska Fer-tility of Swedish women born 1927-1960(1983) har även givits ul. Del insamlade materialet ger enbred belysning av frågor som gäller kvinnans situation i ell historisktperspektiv och sambanden mellan arbetsliv, familjeliv och barnafödande. Delger också ett informalionsunderlag inom del demografiska området, vilket hargivit upphov till etl stort antal forskningsprojekt i och äveninternationellt. SCB har dessutom på uppdrag avsocialdepartementet påbörjat en studie kring männens levnadsförhållanden ochfamiljemönster. Undersökningen är till stora delar jämförbar med denintervjuundersökning bland kvinnor som genomfördes . I den nu aktuellastudien gör SCB bl.a. en kartläggning av mäns uppväxtvillkor, utbildning ocharbete, nuvarande och tidigare familjeförhållanden samt männens inställningtill att skaffa barn. har SCB därvid genomfört en enkät lill4 000 män i åldern . Materialet bearbetas och analyseras för närvarandeoch en preliminär rapport kan förväntas . Dessutom kommer enkunskapsöversikt om svensk och inlernalionell forskning om män och barn attpresenteras . inrättades den 1juli 1980 med uppgift att samordna frågor som rör barns miljö och säkerhet.Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp för barnsäkerhetsfrågor och en förbarnmiljöfrågor för atl samordna insatserna inom barnsäkerhets- resp.barnmiljöområdet. Rådet avser atl fortsätta med insatser för barn i grundskolanbl.a. Rådet kommer även att intensifiera sitt arbeie medbarnmiljöombud i kommunerna i syfte att förbättra barnsäkerhelen ibostadsområdet och närmiljön. för internationellaadoptionsfrågor () inrättades . Nämnden har till uppgift atlunderiätta adoption i av utländska barn, att utöva tillsyn över ochinformera om verksamheten saml att auktorisera ideella organisationer somarbetar med internationella adoptionsfrågor. Vidare prövar och godkännernämnden utländska beslut om adoption. finns sex ideellaorganisationer som har auktorisation att bistå vid internationell adoption.NIA beslutar också om fördelningen av statsbidraget till de auktoriseradeorganisationerna. har delanlänt omkring 25 000 barn från elt 30- tal olika länder utanför fill för adopfion. De flesta barnen har kommit från och . Under de senasle åren har om kring 1 500 barn anlänt till . av del antal barn som kommit lill för adoption förmedlades ulan hjälp av de ' var andelen och Prop. 1985/86:100 under de tre försia kvartalen 1985 var den . Andelen adoptioner som sker ulan medverkan avauktoriserade organisationer har således minskat, men fortfarande utnyttjarsvenska familjer enskilda kontakter i utlandet. I den mån den enskildakontakten i utlandet inle är tillförlitlig kan detla innebära risker. Efler enändring i 25 § socialtjänstlagen (1980:620) skall därför socialnämnden frånden höra om tillförlitligheten i förmedlingssättel vidprivat adoption. Vidare skall det i socialnämndens beslut anges för vilketförmedlingssätt beslutet gäller. Genom denna förändring har det blivit möjliglatt öka säkerheten i samband med privata adoptioner. 7 504 638 060 7 430 000 000 8 490 000 000 Statsbidrag för barnomsorg lämnas enligtförordningen (1983:943) om statsbidrag till barnomsorg (ändrad senast1985:971) för inskrivna barn i följande omsorgsformer och med följande belopp. Bidragper barn kr. Inskrivnaminst 7 tim./dag 22 000 Inskrivnamellan 4 och 7 lim./dag 12 500 Inskrivnaminst 7 tim./dag 16 500 Inskrivnamindre än 7 tim./dag 7 500 Vidare lämnas statsbidrag med . förvarje kommunalt anställd helårsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupp idaghem, fritidshem, öppen förskola och deltidsgrupp. För barn med behov av särskilt stöd lämnasstatsbidrag med . för varje tiotal barn som är inskrivna ikommunens daghem eller frifids-hem. Statsbidrag lill alternativa barnomsorgsformerlämnas till kommunen med hänsyn till antalet inskrivna barn och anställda isådan verksamhet. Statsbidragen beviljas och betalas ut avsocialstyrelsen. Förskott lämnas av statsbidraget för årel förebidragsåret. Förskottet betalas ul med en fjärdedel i vardera april, juli ochoktober under bidragsåret saml i januari året efter bidragsåret. Slutavräkningsker i april året efter bidragsåret. beslutade om etltillfälligt bidrag till anordnande av daghem och fritidshem (prop. 1984/85:209, SoU 5, rskr.27). Bidraget utgår per avdelning i daghem och fritidshem där byggnationen har 115 igångsattsefter men före . Bidrag utgår med Prop.1985/86:100 300 000 kr. eller, vid ombyggnad, högst av de faktiskakostnaderna. 7 dock högst . Bidraget beviljas och betalasul av . Vidare avsätts inom ramen förstatsbidraget till barnomsorgen medel för lokalt utvecklings- ochförnyelsearbete. Dessa medel fördelas efter beslut av regeringen. Bidragssystemet finansieras genomen socialavgift. Avgiften är av avgiftsunderlaget. beräknar medelsbehovet utifrån enpreliminär sammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner för . Stalsbidragsreglerna har varilföremål för översyn. Effekten och utfallet av de nya reglerna kan förnärvarande inte överblickas men styrelsen kommer aktivt att följa uppkonsekvenserna och se om de nya reglerna föranlett omprövningar ellerförändringar i kommunernas verksamhet. planerar att undervåren 1986 ge ut elt pedagogiskt program för förskolan. pekarpå behovet av att under /87 göra en omfattande informalion medutgångspunkt i det pedagogiska programmet. planeras utgivning avförslag till arbetsplan för familjedaghem och årel därpå en färdig arbetsplan.År 1987 skall enligt planerna även ett pedagogiskt program för fritidshem kommaut. föreslår attbidraget för fortbildningsinsatser höjs från 2,2 milj. kr. till 3,5 milj. kr. har genom sitt beslut (rskr.27) lagl fast principerna för alt förverkliga en rätt för alla barn altdelta i barnomsorgsverksamhet, från ett och lilldess de börjar skolan. Den angivna målsättningen skallfrämjas genom en planmässig utbyggnad som innebär att barnomsorgen för allabarn är fullt utbyggd , För atl underlätta ulbyggnaden harvissa statsbidrag till barnomsorgen höjts. Vidare har statsbidrag för deltidsgruppernasverksamhel införts. De nya reglerna träder i krafl . Av de sammanlagt 60 milj. kr. somanslagits för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen underbudgetåren 1984/85 och 1985/86 hade regeringen fram till början av december1985 fördelat sammanlagt drygt 50 milj. kr. till 375 projekt i 175 kommuner.För nästa budgelår har jag beräknat 25 milj. kr, för detta arbeie. Fortbildning av personal inombarnomsorgen genomförs i samverkan mellan , kommunerna ochpersonalorganisationerna. har därvid planerande ochövergripande uppgifter, I dessa uppgifter ingår att lillsammans med och i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder ochinnehåll i en lokal allmän fortbildningsverksamhet saml att uiformautbildningen av lokala sludievägledare. I samarbete med nämnda organ skallsocialstyrelsen framställa lämpligt material samtfölja och utvärdera verksamheten. Inte minst vikfigt Prop. 1985/86:100 blir detta i samband med förslagettiil etl pedagogiskt program för förskolan. 7 För denna verksamhel hossocialstyrelsen beräknar jag för nästa budgetår 2,5 milj. kr. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 8 490milj. Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Bidrag tdl kommunalbarnomsorg för /87 anvisa etl förslagsanslag av 8 490 000 000kr. Bidrag till hemspråksträning i förskolan 1984/85 Ulgift 31 115 791 1985/86 Anslag 30 600 000 1986/87 Förslag 30 375 000 Från anslaget ulgår statsbidragtill kostnader för hemspråksträning för 5-och 6-åringar med annat hemspråk änsvenska. Statsbidraget har fastställts till . Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksträning iförskolan ändrad (1979:266 och 1985:603). föreslår atl bidrag skall ulgå församfiiga barn i förskoleåldern som får hemspråksträning. föreslår medhänvisning till sin skrivelse lill regeringen alt elt bidragpå . per barn och år skall utgå för de svenska barn som året föreskolstarten går i förskola i utlandet i anslutning lill utiandsskolor. beräknarmedelsbehovet utifrån antagandet om att samtliga barn i förskolan med annathemspråk än svenska erhåller hemspråksträning samt utifrån en uppräkning avbidragsbeloppet per barn. Vidare antas alt bidrag även ulgår till förskolor somär knutna till svenska utlandsskolor. Det totala medelsbehovel beräknasav lill 47,8 milj. kr. för /87. Målel för hemspråksträningen i förskolan är, som ävenanges för skolans hemspråksundervisning, alt främja en akfiv tvåspråkighet ochatt stödja barnets språkutveckling med förankring i det egna språket. Från gäller en vissprecisering i fråga om vilka barn som kan få hemspråksiräning i förskolan. Förutsättningen är därvid att barnet i hemmet har ett annat dagligt umgängesspråk än svenska med minst en föräl der/vårdnadshavare. Detla krav gäller dock inte för samiska barn och vissa utländska adoptivbarn som har ett etablerat språk när de kommer fill Sveri- 117 ge och somhar ett behov av språkstöd i förskolan. Hemspråksstödet för förskolan gäller endast etl språk perbarn. det iförskolan bör också omfatta ett första språkstöd i svenska. särskiltviktigt i bostadsområden där svenska inte utgör det dominerande språket i den omgivande miljön. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Bidrag tillhemspråksträning i förskolan för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslagav . är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barns miljö ochbarns säkerhet. Instruktion för barn-miljörådet framgår av särskild förordning(1980:572). Barnmiljörådel leds av en styrelsebeslående av ordförande och lio övriga ledamöter. I styrelsen, som utses avregeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. lill ,, , bostadsslyrelsen, statens planverk ochstatens . Barnmiljörådels verksamhel omfattarolika samordningsprojekl inom barnsäkerhets- och barnmiljöområdet. Vidarearbetar rådet med särskild information inom dessa områden genom skrifter,konferenser, utställningar, seminarier m.m. En referensgrupp för barnsäkerhetoch en för barnmiljö är knuten lill rådet i syfte att samla in erfarenheter,stimulera till och samordna olika insatser, sprida information och uppmärksammabrister i barns miljö. Rådet medverkar också i etl samarbete med de övriganordiska länderna i barnsäkerhelsfrågor. knad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (1 636 000) 74 000)' Sedan omorganisationen lill egen myndighet harbarnmiljörådel fåll en bely dande ökning av sina arbetsuppgifter. Därfill kommer etl från både privat- 118 personer ochmyndigheter/organisafioner ökande intresse för miljö- och sä- Prop.1985/86:100 kerhelsfrågor för barn. För att tillfredsställande svara mol de krav somställs på rådet anser rådet atl dess informafionsanslag bör förstärkas. Rådetvill bl.a. inrikta sina informationsinsatser på frågor som gäller skolbarnenssituation t.ex. deras fritidsverksamhel, boende- och skolmiljö saml arbetetmed barnmiljöombud i syfte att förbättra barnsäkerheten i bostadsområden ochnärmiljön. Barnmiljörådetföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Pris- och löneomräkning 4- . Barnmiljörådel har redovisatetl huvudförslag som innebär en minskning av verksamheten över entreårsperiod (-.) genom all rådet avvecklar sin utställningslokal.Konsekvensen av della blir enligt rådet att informafionsverksamheten drabbashårt. Medel begärs för en ny tjänstsom vaktmästare/kontorist (-1- . ), för vikarials-och överfidsfilläggi samband med långlids-sjukdom och gravidilelsledighet (-1- . ), förinformation (-1- . ), för utvidgat nordiskt samarbete på barnsäkerhetsområdet(-1- .) och för export av svenskl kunnande rörande barnolycksfall (+100 000 kr. i engångsanvisning). Barnmiljörådel har /85 haft möjlighet all på försök ta ut avgift för anordnandetav konferenser och för visst informafionsma-lerial. Rådet har även fåttmöjlighet att göra detta under /86. Rådet har hitintillserhållit . i inkomster från denna verksamhet somproduktionskostnaderna uppgått till . Barnmiljörådel hemsläller atl detfår möjlighet lill forlsall avgiftsbeläggning av viss informafionsverksamheloch atl de medel som erhålls får användas i rådets informationsverksamhet. hemställer omalt en registrering av barnolycksfallen kommer till stånd. Jaggodlar barnmiljörådets förslag med en real minskning av utgifterna på . Den totala minskningen fördelas med O, 5 och O % för första, andra ochtredje budgetåret och genomförs genom avveckling av rådets utställningslokal. Jag anser i likhet med vad barnmiljörådetföreslagit att rådet även forlsättningsvis bör få ta ut avgift för anordnandetav konferenser och för visst informationsmaterial. De intäkter som rådet därviderhåller bör få användas i rådets informationsverksamhet. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /87anvisa ett förslagsan slag av . för internationella adoptionsfrågor Prop. för internationellaadoptionsfrågor () är en cenlral förvaltningsmyndighet med ansvar förinformation, tillsyn och kontroll i frågor rörande internationella adoptioner.Instruktion för framgår av särskild förordning (1981:681, ändrad1984:1094). Socialnämnderna skall från den 1januari 1985 enligt lagen (1984:1092) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)inhämta ett yttrande från om tillförlitligheten i ell förmedlingsärende närdet är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriseradorganisation. Nämnden ansvarar vidare för frågorenligt förordningen (1976:834) om prövning av utländska beslul om adoption(ändrad 1981:674) samt frågorom auktorisation av organisationer enligt lagen(1979:552) om internationell adopfionshjälp (ändrad 1981:580 och 1984:1093).Efter ansökan och särskild prövning kan ge auktorisation lill ideellaorganisationer som avser arbeta med internationell adoptionshjälp. beslutarockså om fördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. Nämnden består av elva ledamöter, som förordnas avregeringen. knad ändring 1986/87 Förvaltningskoslnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidrag lill auktoriserade organisationer (I 636 000) 143 000 84 000) 15 000 115 000 80 000)' 10 000 Omorganisationen av lill egen myndighet den 1 juli1981 innebar ökade arbelsuppgifter. Dessutom har från den 1 januari 1985tillförts nya arbetsuppgifter i vilka ingår att bedöma fillföriifiigheten isådana adoptioner som sker ulan medverkan av auktoriserad organisaiion.Förändringen har inneburit en väsentligt ökad ärendetillströmning. Dessutom harNIA ell Stort ansvar för information inom området till berörda myndigheter,organisationer och enskilda, såväl i som i barnens hemländer.Anspråken på växer kontinueriigl. Genom hårda prioriteringar och omfördelningarav arbetsuppgifter har de ökade anspråken lillgodoseils med befinfiigaresurser, vilket innebär atl ytterligare besparingar på myndighetens anslagblir svåra att klara av. föreslår i sin anslagsframslällning bl.a. följande: Pris- och löneomräkning -F . beräknar alt en besparing enligt huvudförslagetinnebär en ned- Prop. 1985/86:100 skärning av anslaget med . /87- 1988/89, dvs. i nuvarande penningvärde. Därav fallerför hela perioden . på lönekostnader, . på övrigaförvaltningskostnader, . på bidrag till auktoriserade organisationersamt . Följderna av besparingarna enligthuvudförslaget blir ökade väntetider för myndigheter och enskilda, en sänktambitionsnivå för informalion och förebyggande verksamhet, liksom förtillsynsverksamheten. För bl.a.förstärkt informationsverksamhet och ulbildning av kanslipersonal i personal-och ekonomiadminislrativa frågor önskas extra medel (-1- ). Vidareyrkas aft en nedskärning enligt huvudförslaget inte tillämpas på myndighetenslöneanslag (-1- .) och på övriga förvaltningskostnader (-1- 7 000kr. För bidrag lillauktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp vill väntamed atl ge preciserade förslag lills resullalel av statskontorets översyn avorganisationernas service- och koslnadsnivå föreligger. I avvaktan härpåföreslås en uppräkning av bidraget (-1- 71 000). har iskrivelse till regeringen hemställt alt regeringen låter utredafrågan om ett ekonomiskt slöd för att minska den enskildes kostnader i sambandmed adoption av ell utländskt barn. I skrivelsen påtalas också skillnader iekonomiska villkor för dem som väljer att genom någon form av medicinsk behandlingfå etl biologiskt barn och dem som adopterar ell utländskt barn. Socialnämnderna skall enligt en ändring i 25 §socialtjänstlagen (1980:620, ändrad 1984:1092) från inhämtaell yttrande från om tillförlitligheten i ell förmedlingsärende när det ärfråga om adoption av etl utländskt barn utan medverkan av en auktoriseradorganisation. De sökande skall därvid i första hand själva styrkatillförlitligheten i förmedlingssättet. skall vid behov undersöka hosutländska myndigheter eller berörda organ om det förmedlingssätt somföreslagits av de adoptivsökande är tillförlitligt eller ej. i sitt beslut om medgivande ange för vilket förmedlingssättbeslutet gäller. De nya uppgifterna har inneburit en ökad ärendelillslrömningtill . Regeringen har ,efter framställning från , givit statskontoret i uppdrag atl analyserakostnader och servicenivå hos de auktoriserade organisationerna. Uppdragetskall redovisas fill regeringen . Vidare har regeringen nyligengivit en särskild utredningsman i uppdrag atl se över kostnaderna för enskildai samband med adoption av utländskt barn (S 1985:04). Jag delar NI A:s bedömning aveffekterna av en resursfördelning enligt huvudförslaget för budgetåret1986/87. Nämnden bör därför undantas från en tillämpning av huvudförslaget fördetta budgetår. Detla undantag har finansierats genom omfördelning av andraförvaltningsresurser inom huvudtitel. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagmedelsbehovet för '-' nästa budgelår förnämndens verksamhet och för bidrag lill auktoriserade Prop. 1985/86:100 organisationer för internationell adoptionshjälp lill . Jaghemsläller alt regeringen föreslår atl lill för internationella adoptionsfrågor för /87 anvisa ell förslagsanslag av 3 654 000kr. G. Omsorgom äldre och handikappade Prop. Insatsernaför äldre och handikappade skall främja deras ekonomiska och sociala trygghetsaml göra del möjligl för dem all della akfivi i samhällslivet. I della syfte har byggts upp omfattande anordningarför omsorg om äldre och handikappade. De spänner över alla områden avsamhällslivet. Såväl staten som landsfingskommunerna och kommunerna ärengagerade i arbetet. Statens insatser finansieras från etl slort antal anslagunder flera huvud-fifiar. Bland äldre människor finns det både relativt selloch i absoluta tal många fler handikappade än bland yngre. De flestasynskadade, hörselskadade, vuxendöva och rörelsehindrade är äldre än 70 år.Äldre människor behöver inte automatiskt samhällets särskilda stöd för att deär gamla, ulan därför att deras funktioner ofta sätts ner med stigande ålder. Den verksamhet som finansieras från anslag underdetta avsnitt riktar sig till både äldre och handikappade. Detta område har högprioritet. Även i rådande kärva budgetläge har omfördelningar och besparingarinom andra områden gjort det möjligt alt tillföra verksamheten nya resurser.Jag återkommer härtill i det följande. Riktlinjernaför samhällets omsorger om äldre människor syftar till att förstärka derasplats i samhällsgemenskapen. Under den gångna mandatperioden har gjorts fleramarkeringar i detta syfte. Gemensamt för de vidtagna åtgärderna är, att deskall utveckla och säkerställa etl fullvärdigt boende för de äldre. Jag vill först erinra om alt enligtregeringens förslag beslutat om nya regler för statsbidraget fill kommunernassociala hemhjälp. Statsbidraget består därigenom av två delar;dels av ett belopp per årsarbetare inom hemhjälpen, dels av ett schablonstöd iform av ett belopp per person inom gruppen ålders- och förtidspensionärer. Denya reglerna infördes bl.a. för att ge kommunerna ökad frihet att utvecklahemhjälpen efter individuella och lokala förutsättningar. Jag vill i anslutninghärtill särskill framhålla, att schablondelen av statsbidraget saknar begränsningarför kommunerna i fråga om användningssätt, och att den statliga styrningen aväldreomsorgen härigenom har minskat väsentligt. med de nya bidragsreglerna infördes ettsärskilt stöd i form av projektmedel för att utveckla och förnya den sociala hemhjälpen. Regering en fördelar medlen efter ansökan. Den hittillsvarande bidragsgivningen vi sar, atl kommunerna har många uppslag om förändringsarbele för all åstad komma ökad effektivitet i verksamheten saml fillgodose äldres och handi kappades behov av service och förhindra institutionellt boende. En referens grupp med företrädare för , kommunförbunden, fackliga or ganisationer samt äldre- och handikapporganisationerna har medverkat vid fillkomslen av riktlinjer för projektverksamheten. Referensgruppen har i en promemoria, som den lämnat till , med utgångs- 123 punkt i erfarenheterna av de projekt som är i gång överhela landet, funnit, Prop. 1985/86:100 att liden nu är inne att koncentrerabidragsgivningen till ett mindre antal Bil. Jag är enig medreferensgruppen om detta. Jag anser det, liksom gruppen, angeläget att riktain verksamheten på projeki, som avser att förbättra verksamhetens effektivitetoch som söker metoder för atl öka äldres och handikappades möjligheter allsjälva bestämma inriktning och innehåll i sin service och således stärkabrukarinflylandet. Det är också viktigt alt disponera medlen för insatser, somger erfarenhet om sättet atl hjälpa människor, som lämnar olika slagsinstitutioner eller som utan sådan hjälp löper risk atl hänvisas tillinstitutioner. Andra högt prioriterade ändamål är utbildning för personal samtstöd till informella insatser genom närstående och till organisationersinsatser som komplettering av offentlig verksamhet. har under den gångnamandatperioden tagit ställning till regeringens förslag om förbättradeboendeförhållanden för äldre, handikappade och långvarigt sjuka (prop.1984/85:142, BoU 24, rskr. Genom beslutet fullföljs avsikten att ge ävenmänniskor med funktionshinder och sjukdomar möjligheter atl leva ett aktivt livi vanliga bostäder, där friheten och integriteten är skyddad. Vidare innebärriksdagens ställningstagande beslut om en femårig försöksverksamhel med boendeserviceinom vissa kostnadsramar. För detta ändamål har regeringen inrättat endelegation inom . Äldreberedningen (S 1981:01) harunder lämnal två betänkanden. nämligen Leva som äldre (SOU 1985:3) ochDagens äldre, fakta kring levnadsförhållanden (SOU 1985:31), Betänkandena ärdelrapporter i beredningens idéprogram om livet som äldre. Beredningenberäknas överlämna sitt huvudbetänkande med förslag till riktlinjer föräldreomsorgen , Uppgifterna inom äldreomsorgen,liksom inom handikappomsorgen, ligger i allt väsentligt på kommunerna ochlandstingskommunerna.