prop · G90366 · 1985-12-31 00:00:00 — Underår 1984 har frågor om idrottsverksamhelen inom koncentrerats lillidrottsministerkonferensen på , som ägde rum . Samfiiga berördaländer dellog i konferensen, varav 15 på minister- eller statssekreterarnivå. Blandde frågor som avhandlades kan nämnas doping saml våld i samband med idrott,ämnen som blivit föremål för rekommendationer frånministerkommittén. Vidare lyckades på ministerkonferensen få tillstånd ett beslut om utbyten av information om diskriminaloriska åtgärder inomidrotten, inklusive apartheid. 1985/86:66 4. Sverigehar liksom fidigare år tillsammans med andra medlemsländer lämnat frivilligabidrag till fondens verksamhet utöver de medel som reguljärt anslås. Fonden gerpä ansökan bidrag till verksamheter ordnade av europeiska ungdomsorganisationer. Ungdomscentrelhar arrangerat etl anlal kurser om aktuella ungdomsfrågor samtspråkkurser. Huvudkommitténför hälsovårdsfrågor (CDSP) har hållit två möten och därvid slutbehandlatrekommendation om förebyggande av sjukhusinfekl ioner, rekommendafion ochrapport om läkares skyldigheter mot sina patienter (ullsammans medhuvudkommittén för juridiskt samarbete, CDCJ) och rekommendation med en modellför kursplan för utbildning av specialister i blodlransfusion. Kommittén harockså godkänt för publicering rapporter om barnhälsovård, utvärdering av screeningmetoderi förebyggande syfte och om strategier i fråga om annonsering i syfle all bekämparökning, överkonsumtion av alkohol och narkotikamissbruk. Isamarbete med kommittén har också dels förberetts och avhållits ett mullidisciplinärtsymposium i om hälsoproblem i arbetslivet, dels förberetts etlhälsovårdsministermöte om psykisk hälsa i framliden i . Kurserhar också anordnats i blodlransfusion () och förebyggande av sjukhusinfektioner(Turkiel). Underår 1985 planeras arbete pågå på följande områden, utöver samarbetet iblodfrågor och sfipendieverksamheten som har permanent karaktär: pilotprojekt iFråga om förebyggande av missbruk, identifiering av större aktuellahälsoproblem i och diskussion om hur redan antagna riktlinjer förhållersig till dessa problem, lärarnas uppgifter och utbildning i hälsoupplysning, hälso-och sjukvårdspersonalens roll och utbildning i förebyggande verksamhet inkl.hälsoupplysning, organisation av hälso-och sjukvård for gamla i hemmet,organisation av förebyggande verksamhet inom primärvården, effekter på hälsanav långvarig arbetslöshet, datoranvändning inom hälso- och sjukvården, nyatrender i organisationen av psykiatrisk hälso- och sjukvård inom primärvårdensamt fillsyn och screeningtekniker beträffande äldre. Vidare kommer attanordnas en konferens om immunologiska reaktioner i samband med transplanlafioni och en kurs i förebyggande av sjukhusinfektioner påCypern. Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor Skr. Denvid miljöminislerkonferensen i öppnadekonventionen rörande skyddet av vilda växter och djur i och derasnaturliga biotoper, har trätt i kraft sedan den ratificerats av erforderligtantal stater. Sammanlagt 14 stater härjämte EG ratificerat men ännusaknas exempelvis , och . ratificerade konvenUonenunder är 1984. Ändamåletmed konventionen är alt förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och floranmed särskild tonvikt lagd pä utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter ochderas biotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Somappendix lill konventionen har fogats förteckningar på växt- och djurarter, somskall åtnjuta skydd. Ytterligare arbete med formerna för urval och skydd avlokaler - biotoper återstår. Iresolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades regler för "del europeiska nätverketav biogenetiska reservat", vilket syftar lill att bevara representativanaturtyper och landskap. Arbetet med utväljandet av avsättandet av biogenetiskareservat pågår i medlemsländerna. Våtmarker, hedar och havsstrandängar hör lillde nalurtyper, som i första omgången skall inrymmas i nätverket. Hotadedäggdjur-, fågel- och groddjursarter saml vissa grupper av evertebrater (ryggradslösadjur) ägnas särskilt intresse. har anmält ett antal områden, mestmyrmarker lill nätverket. Arbetetinom Europeiska naturvårds- och naturresurskommittén (CDSN) har koncentrerats lillfrågor om natur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotadeväxt- och djurarter. Speciella studier rörande olika naturtyper som hedar,kalkområden, områden m.fl. samt om olika djur- och växlgrupper pågår ochpubliceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur,fåglar, grod- och kräldjur, fiskar och vissa evertebratgrupper som fjärilar samlför kärlväxter. Arbetetmed naturvärdens plan- och skötselfrågor har varit föremål för omorganisationför att bredda verksamheten. Frågor rörande tätorternas närmiljö samtbevarandet av jord- och skogbrukslandskapets mångfald prioriteras. Informationoch nalurvärdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Bland aktuella frågor kannämnas naturvärdsundervisning i samband med jord- och skogsbruk. Här kansärskilt hänvisas arbetet inom "" och pågående kampanjer. Den behandlade särskiltfrågor om skydd av kuster och stränder. b)Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering Huvudkommitténför regional planering (CDAT) avslutade en expertstudie angående kustplanering. Kommittén har beslutat att fort sätta arbetet med dessa frågor bl. a. genom etl seminarium angående 13 Skr.1985/86:66 utveckling och planering av kustregioner i i maj 1985.1 maj1984 hölls ett seminarium i om kartografiska metoder för att underlättamedborgarinflytandet i den fysiska planeringen. Kommitténhar aktivt deltagit i förberedelserna till den sjunde europeiska planministerkonferensen(CEMAT) i med huvudtema . Inomstadsplaneringsområdet hölls tre seminarier i samarbete med andrakommittéer, organisationer och länder, nämligen "The Role of the Archilectin ", "renaissance in schools" samt"Europé and the : new design in the city fabric -negotiatingfor quality". Centraltinorn kommitténs båda ansvarsområden ligger ett projekt rörande "Conservationpolicies and urban management". Ett rundabordssamtal kring delta ämnehölls i och en uppföljande konferens är planerad alt äga rumi . Påbyggnadsvårdssidan har 1984 arbetet med alt ta fram en konvention prioriteratshögst av kommittén. Arbetet kunde i sina huvuddrag slutföras ochkonventionen beräknas öppnas för anslutning vid ministerkonferens förministrar ansvariga för byggnadsvård. Dettredje symposiet (tidigare Fulda 1980, 1982) kring hantverksfrågorhölls i Wiirzburg med huvudinriktning på omhändertagande av äldre mer"vanlig" bebyggelse. Från svensk sida deltog utöver företrädare förriksantikvarieämbetet, representanter för byggnadsarbetareförbundet och byggförbundet. Arkeologioch fysisk planering är ett område som prioriteras högt av många länder. Ettsymposium kring detta ämne hölls i . var därrepresenterat av flera företrädare för kulturminnesvårdens regionala och centralaorgan. Det svenska engagemanget i dessa frågor markerades också av det faktumatt generalrapportören var svensk. Bådadessa symposier kommer att följas upp inom kommitténs arbetsprogram för är1985. I övrigt har arbetet rört förberedelse för aktiviteter underåren 198586 som bl. a. innebär industriminnesvårdskon-ferenser saml iriformation-erfarenhetsåterföreninginom ramen för tidskriften . Regionala och kommunala frågor Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt fjortonde plenarmöte iStrasbourg . Mötet ägnades bl. a. åt förberedelser förkommunministerkonferensen i och ål förslag lillarbetsprogram för . Vid CDRM:s femtonde plenairmöte i den20-21 september 1984 slutjustera-des kommitténs rapporter lill . Densjätte kommunministerkonferensen hölls i 1984.Den svenska delegationen leddes av civilminister . 14 konferensen behandlades två teman: "självstyrelse:antagande aven europeisk stadga om självstyrelse" och "Förhållandet Skr.1985/86:66 mellan olika nivåer av under en regionalorganisation". Vid överläggningarna fick frågan om stadgan enframträdande plats. Det framlagda förslagets principer godkändes enhälligt,medan delade meningar rådde om vilken form dokumentet borde ha - konventioneller rekommendation. Deverksamheter som pågår inom CDRM gäller bl. a. kommunalsjälvstyrelse, demokrati, administrafion, ekonomioch regionala frågor. Bland de nya verksamheterna märks"Kommunala åtgärder för att minska arbetslösheten". Irekommendation R(84)4 om föräldrars skyldigheter mot sina barn anges vilkariktlinjer som bör följas för att barnets bästa och föräldrarnas likaberättigandeskall tillgodoses i ohka situationer. RekommendationR(84)5 anger vissa principer som bör vara vägledande när det gäller attåstadkomma en enklare och snabbare civilprocess, som vissa principerbör gälla fill skydd mol alt rällegångsförfarandel missbrukas eller förhalas. RekommendafionR(84)10 som antogs lar upp olika frågor med anknytning tillkriminalregister. Medlemsstaterna rekommenderas bl. a. att se till attuppgifter i sådana register erhåller ett gott skydd och atl utdrag bara skallges fill myndigheter inom rättsväsendet och andra myndigheter med särskildauppgifter på området. Enligt rekommendationen bör den registrerade ha vissinsyn beträffande uppgifter om sig själv. RekommendaUonen föranleder f. n.ingen lagsfiftning men kommer alt beaktas i den översyn avregisterlagstiftningen som pågår i . RekommendationR(84)l 1 avser att förbättra informationen till personer som avtjänar straff ommöjligheterna atl förflyttas till sitt hemland för verkställigheten. Dessamöjligheter ökar när den nya (frän ) på områdetträder i kraft. Detta förväntas ske den 1 juh 1985 (jfr prop. 1983/84:197, JuU1984/85:1, rskr 1984/85:8). Med anledning av rekommendafionen framställs ett informafionsmalerial. Irekommendation R(84)12 föreslås en rad åtgärder för att förbättra villkoren förutländska intagna i fängelser. Den föranleder dock ingen särskild lagstiftningför svenskt vidkommande. Irekommendation R(84)15 anges vissa vägledande principer som bör gälla i frågaom statens skadeståndsansvar för vissa beslul eller åtgärder. avstodfrån att rösta för rekommendationen eftersom två av dess principer ansågsalltför vidsträckta. I rekommendation R(84)17uppmanas medlemsstaterna alt främja jäm ställdheten mellan kvinnor och män i massmedia genom att vidta en rad åtgärder som förtecknas i rekommendationen. Skr.1985/86:66 1 rekommendafion R(84)21 uppmanas medlemsstaternaatt underiätta för flyktingaratt genom naturalisation förvärva medborgarskap i asyllandet. RekommendationR(84)23 behandlar harmonisering av medlemsländernas vapenlagsi.iflning.Rekommendationen tar bl. a. upp klassificering, registrering och kontroll avvapeninnehav. Den aktualiserar ingen svensk lagstiftning. 1.Under huvudkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utredningsarbete påen rad områden i syfte atl uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådelsmedlemsländer. Bland de ämnen som har utretts kan nämnaskonkursförfarandet, allmänhetens dellagande i admini-strafiva förfaranden somrör flera enskilda personer, åtgärder för atl minska domstolarnas arbetsbörda,fosterfamiljefrågor, ogifta sammanboendes privalrätlsliga problem, dataskyddsfrågor,läkares rättsliga skyldigheter gentemot patienter samt ömsesidigt bistånd iskattefrågor. CDCJhar haft sina 41 :a och 42:a möten. Kommittén har föreslagitministerkommittén att anta bl. a. de tidigare nämnda rekommen-dafionema R(84)4-5och 15. Huvudkommitténför brottsfrågor (CDPC) höll sitt 33:e möte. Kommittén beslutade bl. a. att föreslå ministerkommittén de tidigare nämnda rekommendationerna om kriminalregister m. m., om överförande av straffverkställighet, om utländska intagna och om vapenlagsliftningen. Med röstsiffrorna tretton för och en mot godkändes ett konventionsförslag om internationellt samarbete om brott rörande konstföremål. Fem med lemmar, däribland , lade ner sina röster, främst p. g. a. att konven tionen inte behandlar de civilrättsliga frågor som kan bh aktualiserade. Blandde frågor som behandlades av kommittéer under CDCP kan nämnas straffrättsligtansvar för juridiska personer och ungdomsbrottslighet. Det finns numera ettsärskilt samarbetsorgan för narkofikafrå-gor, Pompidougruppen under (se punkt IV, Övrigt). Av de rättsliga frågor som under år 1984behandlades där kan nämnas förbättrade möjligheter alt spåra, beslagta ochförverka vinster av narkotikahandel samt metoder för atl nånarkotikamissbrukare som är föremål för åtgärder inom rättsväsendet. () med dess två underkommittéer, en medexperter på mediapolilik och en med experter på juridiska mediafrågor, harfortsatt sitt arbete med att behandla olika frågor på mediaområdet. Denjuridiska underkommillén har framför alll sysslat med de olika rättsligaproblemen i samband med kabel- och satellilspridning av televisionsprogram ocharbetar f. n. på en rekommendation i detta ämne. för frågor rörande asylrätt och flyktingar(CAHAR) fcrtsatte arbetet med att utforma en överenskommelse iden s.k. första asyllandsfrågan. Det visade sig emellertid omöjligt att enas ominnehållet i ett förslag fill rekommendafion och arbetet med denna fråga hardärför avstannat. 16 fortsatt arbetet med en rekommendation om skydd för de facto-flyklingar samtingående diskuterat situationen för olika flyktinggrupper. Detflortonde europeiska jusfitieminislermötet hölls i den 29-31 maj 1984.Vid mötet diskuterades bl. a. frågor angående konkursrält, rättssystemetseffektivitet i lider då brottsligheten ökar, verkställighet på civilprocessensområde och samarbete för alt bekämpa terrorism och internationell organiseradbrottslighet. fond för bosättning och regional utveckling Fondenför bosättning och regional utveckling () bildades år 1956.Samtliga Europarådels medlemsländer utom , och Österrikeär anslutna lill fonden. Dessutom är den Heliga Stolen medlem. Fonden bildadesursprungligen som ett instrument i flyk-fingpolitiken, men är inriktadhuvudsakligen på atl genom län stödja infrastruktur-, sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekli regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatseri samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner omEuroparådets bidrag lill en balanserad ekonomisk och social utveckling mellanmedlemsländerna spelar fonden en framträdande roll eftersom den är rådets endakonkreta instrument för att påverka utvecklingen inom detta område. Fondenskapital ökades från 17,9 till 68,4 milj. US dollar. Härtillkommer alt fonden vid ulgången av hade reserver och vinstmedel på 91,6milj. Meddessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor låna upppengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa medel lånas sedan ut lillprojekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten delav utlåningen sker på speciellt fördelaktiga villkor, enräntesats av I %. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondensvinstmedel. Sedansin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt imedlemsländerna om totalt 2950 milj. dollar. uppgick uteståendelån fill 2288 milj. dollar varav 25,7 milj. dollar som subventionerade lån. Destörsta låntagarna har varit (av lånemedlen) och ().På senare tid har nyullåningen fått en jämnare geografisk fördelning och fleraandra sydeuropeiska länder har erhållit stora lån. harfondens verksamhet expanderat myckel starkt. Nyullåningen uppgicksåledes lill 583 milj. dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet1983-1984 projekt milj. dollar på finansiering. Fondens vinst uppgickunder lill 19,9 milj. dollar, vilket innebären ökning med drygt 15%sedan föregående år (17,2 milj. dollar). inträdde i fondenår . Vår andel i fondens kapital uppgår lill , vilket motsvarar 1,av totala kapitalet. Av detta belopp 17 Skr.1985/86:66 har betalats in och är ett garanfiätagande.Sverige har bl. a. eftersträvat alt utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning,att en större andel av fondens vinst skall användas för lån på särskiltfördelaktiga villkor samt alt flera länder skall ansluta sig till fonden. Sedanår 1975 har varit anslutet lill konvenfionen om utarbetandet av eneuropeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanseroch färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som anslutit sig lillkonventionen. I trädde den första utgåvan av i kraftden . Dess bestämmelser har tiliämpats avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsindustrin vid registreringoch kontroll av läkemedel samt för Apoteks-. bolagets läkemedelshantering.Under år 1980 påböriades utgivningen av den andra edifionen av ,som kommer all ersätta den första editionen. Den innehåller delsreviderade bestämmelser från den första editionen, dels nya föreskrifter. Med ulgångenav har nio delar av den andra editionen utgivits från trycket. Helainnehållet i de sju första delarna och vissa avsnitt i den åttonde delen av denandra editionen har hunnit sättas i kraft i . harrevisionen av den första editionen i stort sett slutförts och det beräknas atthela innehållet från den första editionen har hunnit publiceras i den andraeditionen och sättas i kraft i medlemsländerna . Sjuttonländer är nu anslutna till konventionen däribland samtliga nordiska länder.Under år 1984 har blivit medlem i samarbetet. Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmölen . Dessutommedverkar 13 svenska representanter i de totalt 25 expertgrupper, somförbereder och bearbetar del material, som skall ingå i farmakopén. Omfattandeexperimentellt förarbete utförs även på nationell nivå, på statligalaboratorier och vid vissa industriförelag. I deltar bl. a.socialstyrelsens läkemedelsavdelning, apotekens centrallaboratorium och någraav landets farmaceutiska industrier. Underär 1981 skedde en översyn av uppläggningen av arbetet inom farmakopékommissionenoch på expertgruppsnivå. Nya prioriterings-regler har medfört att arbetet sedanår 1982 koncentrerats fill nya medicinskt och farmaceufiskt ändamålsenligaläkemedel. Därigenom har ett ökat anlal undersökningsmetoder och monografierför nya läkemedelssubstanser kunnat fastställas. påböijadesprioritering av vilka nya läkemedelssubstanser och läkemedelsberedningar, somskall ingå i kommande delar av . Arbetet med dessa beräknaskomma igång . b)Pompidougruppen (Narkotikafrågor) Samarbetet,som omfattar , , , , , ,, , , , , , , Turkieloch , inleddes på initiativ av den franske presidentenGeorge Pompidou. är det inkorporerat i . De ministrar som är ansvariga för samordningen avnarkotikafrågorna möts ungefär en gång och gör de gemensammauttalanden, som påkallas av utvecklingen och gjorda utredningar saml besiämmerinriktningen pä samarbetet fram till nästa ministermöte. Mellan minislermö-tenasammanträder representanter för de olika medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) för alt genomföra ministrarnas beslut. Detförsta egenfiiga minislermötet efter inkorporering i -det sjundetotalt - hölls under franskt ordförandeskap i . Närdel gäller kontrollfrågorna underströk ministrarna bl. a. att åtgärderna föralt beslagta tillgångar, som lillgripits genom narkotikabrott bör förbättras.Detta gäller även det nationella samarbetet i dessa frågor. Del bör vidareundersökas om del finns faktorer i fråga om handeln och missbruket av kokainsom avviker från vad som gäller övrig narkotika. Om så är fallet bör detövervägas alt närmare undersöka dessa särskilda problem. När det gällerförebyggande insatser, vård och rehabilitering framhölls särskilt behovet averfarenhetsutbyte och information om olika metoder liksom vidareutbildning förpersonalen inom dessa områden. Ministrarnaenades om att prioritera följande frågor i samarbetet: 1) kriminalvårdens (inklusive häktenas) roll när delgäller att möta nar-kofikamissbrukamas problem, 2) efterforskning, beslag och förverkande avtillgångar åtkomna genom narkotikabrott, 3) epidimiologiska undersökningar i form av en s. k. multicitystudieoch ett samarbete om skolundersökningar, 4) metoder att nå ungdomar som särskilt riskerar allhamna i missbruk samt 5) andraproblem som kräver skyndsam undersökning. Diskussionerna om ett italienskt förslag rörande möjligheter all ingripa påinternationellt vatten mol fartyg som misstänks smuggla narkotika skall fortsätta. Vidminislermötet åtog sig att vara ordförande i tiden fram lill och med nästa ministermöle, som planeras äga rum .