prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:100 sammanställningen beräknar jag anslaget fill . Jaghemställer att regeringen föreslår aUtill Justitiekanslern för /87 anvisa eU förslagsanslag av . Datainspektionen har som centralförvaltningsmyndighet att utfärda licens enligt datalagen (1973:289) samt aUpröva frågor om fillstånd och au utöva fillsyn enligt datalagen, kreditupplysningslagen(1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Datainspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör. Inom inspekfionen finns en enhet förlicens- och fill-ståndsärenden, en enhet för tillsynsärenden samt ettsekretariat för information och administrativa uppgifter. 4 974 583(1) -5 003 232 -7 869 000 -3 907 000 (1)Varav . utgörutgifter under budgetåret1982/83. 8 1985/86. Tillståndsverksamheten innefaUar fillståndsprövningenligt datala- Prop. 1985/86:100 gen, kreditupplysningslagen ochinkassolagen samt handläggning av de Bil.4 anmälningar för licens som avsesi 2 § dataförordningen (1982:480). Tillsynsverksamheten omfattar tillsyn enligt de trenämnda lagarna. Informationsprogrammet omfattar information om främstinnebörden av de tre lagarna till de registeransvariga, allmänheten ochutlandet. Denårliga tillströmningen av ärenden till datainspekfionen sjönk något efterändringarna 1982 men har ånyo ökat något. Under budgetåret1984/85 kom det in sammanlagt 2 983 ärenden, varav 2 027 gällde tillståndenligt datalagen, kreditupplysningslagen och inkassolagen. Antaletregistrerade klagomål från allmänheten var under samma budgetår 478.Inspektionen har genomfört 70 inspektioner. Vid utgången av /85fanns 845 ärenden i balans. Det var 283 ärenden färre än vid utgången /84. Effektiviteten i datainspektionens arbete har höjtsytterligare. Bl.a. har tillämpningen av datalagen i direktreklamärendenstramats upp på ett sätt som minskat handläggningsinsatserna för dennaärendegrupp. Antalet inspekfioner är fortfarande allför lågt till följd avbegränsade resurser. Den allmänt ökade datakunskapen i samhället har bl.a.lett till en fortsatt mycket stor efterfrågan på information fråndatainspektionen. De internationella kontakterna och engagemangen har liksomtidigare år varit omfattande. Datainspektionen anser att resultaten av data- ochoffentlighetskommitténs pågående utredningsarbete kommer att vara av avgörandebetydelse för inspektionens framtida verksamhet. I vissa avseenden begränsarkommittéarbetet inspektionens möjligheter till olika initiativ. Datainspektionens inkomster var /85drygt . Inkomsterna /84 var . Denekonomiska situationen är långt ifrån god med hänsyn till det uppsatta måletatt inspektionens verksamhet helt skall täckas med avgifter. Licensdebiteringenhar fortfarande inte nått en rimlig nivå. Med hänsyn till mängden datorer isamhället och deras användning för personregistrering borde antalet licenservara mångdubbelt större än de drygt 17 000 som fanns utfärdade vid utgången /85. Den smärre omorganisation som datainspektionenslutförde under /84 var inte fillräcklig. Inspekfionen harönskat en allmän och genomgripande förvaltningsrevision. () har beslutat att genomföra en allmän översyn av inspektionensverksamhet. För /87 begär datainspektionen tvånya handläggar tjänsler (-)-). Vidare begär inspekfionen ytterligare medel för personalutbildning (-f . ), konsulter (-f . ), informa fion (-.) och för resor (-f ). Till följd av en av planerad fiyttning till nya lokaler begär inspektionen dessutom medel för ökad hyra (-I- .) och för fiyUningskostna- 114 der(-). Slutligen begär datainspekfionen medel för utveck- Prop.1985/86:100 ling av ett nytt ADB-system för diarieföring m.m (-1-1 000 000 kr.). Inteheller under /85 nådde datainspekfionen full kostnadstäckning.Antalet licenser enligt datalagen har visserligen ökat men uppgår ännu intetill det antal som, tillsammans med avgiftsdebiteringen i övrigt, är enförutsättning för en total avgiftsfinansiering. Regeringen gav RRV i uppdrag att isamråd med datainspektionen se över avgiftsfinansieringen av inspektionens verksamhetoch föreslå åtgärder för att myndigheten skall nå upp fill fullkostnadstäckning. RRV har till justifiedepartemen-tetöverlämnat en promemoria med förslag till sådana åtgärder. Bland RRV:s förslagkan nämnas informationsinsatser för att öka kunskapen om licensskyldigheten ochen höjning av licensavgiften. Förslagen bereds f.n. i . Datainspektionens planerade flyttning till nyalokaler bör inte komma till stånd med hänsyn till de ekonomiska konsekvenserden får för inspektionen. Frågan om ett ADB-system för diarieföring m.m. somdatainspektionen begärt medel för bör utredas av statskontoret i samråd meddatainspektionen. Jag avser att senare återkomma till regeringen i dennafråga. Jag föreslår att för nästa budgetår medel fördatainspektionens verksamhet beräknas enligt ett huvudförslag meden total real minskning av utgifterna om med fördelningen 1,2 och förförsta, andra resp. tredje budgetåret. Tjänsten som chef för datainspektionen är enordinarie tjänst med beteckningen Cr som tillsätts med förordnande tillsvidare. Motsvarande gäller för cheferna för bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen. Tjänsten som chef för datainspektionen bör efternuvarande innehavarens avgång bytas mot en ordinarie tjänst med beteckningenCp, dvs en tjänst som tillsätts med förordnande för bestämd fid i likhet medvad som gäller för verkschefstjänster i allmänhet. Motsvarande utbyte kommersenare att föreslås av statsrådet . Å. vad avsertjänsterna som chef för bankinspektionen och för försäkringsinspektio- Medhänvisning fill vad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att viddatainspektionen inrätta en ordinarie tjänst för generaldirektör medbeteckningen Cp, 2. till Datainspektionen /87 anvisa eU förslagsanslag av I . G 3.Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader Prop.1985/86:100 Bil.4 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 7 190 0007 201 000 () har till uppgift attfrämja brottsförebyggande insatser inom olika områden av samhällsverksamhetensamt att verka för en samordning av samhällets och enskildas insatser mot broU. BRÅ leds av en styrelse. Hos rådet finns ettkansli, som förestås av en kanslichef. Inom kansliet finns en utredningsenhetoch en forskningsenhet. Till rådet är knutna en vetenskaplig grupp samt ettvarierande antal arbetsgrupper. (därav lönekostnader) Lokalkostnader 5 959 000 (4 732 000) 1 231 000 +179 000 (+ 96 000) +163 000 (+ 179 000) Löne- och prisomräkning m.m.467 000 kr. De besparingar som rådetredovisar innebär att anslaget efter pris-och löneomräkning minskas med 125 000kr. Fem personliga extra ordinarietjänster som har inrättats vid rådet bör ingå i den fastapersonalorganisationen. Förnästa budgetår bör medel för verksamheten beräknas med utgångspunkt i en realminskning av utgifterna om med fördelningen 2, 1,5 och förförsta, andra resp. tredje budgetåret. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår fill7 . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Förvaltningskostnader för /87anvisa ett förslagsanslag av . G 4.Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader 3 695 711 3 767 000 3 729 000 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget betalas kostnader för utrednings- ochutvecklingsarbete samt för information. Rådet yrkar eU engångsanslag på157 . som bidrag till kostnaderna för ett seminarium . Huvudförslaget innebär enligtrådet en minskning av verksamheten, som skulle ge en besparing med . Förnästa budgetår bör anslaget föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Utvecklingskostnader för /87anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1 189 589 1 454 000 1 686 000 har till uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. Nämndenbestår av en ordförande och nio andra ledamöter. För varje annan ledamot änordföranden finns en ersättare. finns ett kansli med en chef. ring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (807 000) + 88 000 (+ 49 000) + 7 000 +232 000 (+198 000) + 7 000 har /87 inte redovisat något huvudförslag. Som skäl härför harnämnden angeU att nämndens framtida resursbehov är oklart. DeUa beror bl.a. påsvårigheterna att besätta den handläggartjänst som den I januari 1985inrättades vid nämndens kansli. Nämnden anser aU tjänstestrukturen vid kanslietmåste ändras. Pris- och löneomräkning m.m. . Prop.1985/86:100 Bil.4 Jagföreslår för bokföringsnämnden eU begränsat huvudförslag med entotal real minskning av utgifterna om med I % minskning under eU vart avbudgetåren. Jag har härvid tagit hänsyn till nämndens begränsade möjlighetertill fortlöpande rationaliseringar och besparingar. Jag har dessutom räknatmed en viss ökning av nämndens lönekostnader beroende på rekryteringsläget. Medhänvisning fill sammanställningen hemställer jag aU regeringen aUtill för /87 anvisa eU förslagsanslag av I686 . 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 2 308 644 2 554 000 2 707 000 Brottsskadenämndenhar till uppgift att pröva ärenden enligt brotts-skadelägen (1978:413) omersättning för skador på grund av brott. Nämnden består av en ordförande, tvåvice ordförande och tre andra ledamöter. Nämnden biträds av ett kansli. Beräknad ändring1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 657 000) + 52 000 (+ 39 000) + 77 000 + 76 000 (+ 71 000) + 77 000 Pris- och löneomräkning m.m.169 000 kr. De besparingar sombrottsskadenämnden redovisar innebär att anslaget efter pris- och löneomräkningminskas med . Förnästa budgetår bör medel för verksamheten vid brottsskadenämnden beräknas medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om medfördelningen 1,7, 1,7 och under första, andra resp. tredje budgetåret. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Förvaltningskostnader för /87 anvisa eUförslagsanslag av . : Ersättning för skador på grund avbrott 1984/85 Utgift 5 750 004 1985/86 Anslag 7 210 000 1986/87 Förslag 7 400 000 Från anslaget betalas ersättning av statsmedelenligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Brottsskadenämndenyrkar en höjning av anslaget med . Jagbiträder brottsskadenämndens medelsberäkning och hemställer att atttill : Ersättning för skador på grund av brott för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 5 837 282 1985/86 Anslag 8 160 000 1986/87Förslag 6 660 000 Från anslaget betalas kostnaderna för bl.a.tryckning av . Medhänsyn till den beräknade anslagsbelastningen under /86 böranslaget uppgå fill . under nästa budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill för /87 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till utgivande av litteratur påförvaltningsrättens område 1984/85 Utgift O Reservation 211 430 1985/86Anslag 70 000 1986/87 Förslag 50 000 Från anslaget betalas bidrag till nämnden förutgivande av förvaltningsrättsliga publikationer. Nämnden skall enligt sininstrukfion (1946:412) främja tillkomsten av vägledande litteratur päförvaltningsrättens område. Statens inkomster av verk, som har utarbetatseller utgetts med bidrag från detta anslag, avräknas från anslaget. av förvallningsrättsligapublikationerberäknar medelsbehovet . Medhänsyn till den beräknade omfattningen av nämndens verksamhet bör anslagetuppgå fill . under nästa budgetär. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område /87 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm.m. 1984/85 Utgift 1 499 124 1985/86 Anslag 2 300 000 1986/87 Förslag 2 300 000 120 Från anslaget utgår bidrag tillVäridsorganisafionen för den intellek- Prop. 1985/86:100 tuella ägenderätten,fill internationella institutet i för unifiering av Bil.4 privaträttenoch till permanenta byrån för för internationell privaträu.Från anslaget betalas även kostnader med anledning av FN:s konventionom avskaffande av rasdiskriminering. Från anslaget utgår vidare medel till Sverigesbidrag till kostnaderna för för kriminologi samt medeltill ett svenskt bidrag till det FN-anknutna kriminalpolitiska institutet iHelsingfors. Anslrgsbeloppetbör under nästa budgetår vara oförändrat. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. för budgetåret1986/87 anvisa eU förslagsanslag av . Stöd till politiska partier 1984/85 Utgift 95 229 500 1985/86 Anslag 95 500 000 1986/87 Förslag 95 500 000 Medelsfilldelningsker enligt lagen (1972:625) om stafligt stöd till politiska partier. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Stöd till politiska partier fÖT /87 anvisa ettförslagsanslag av . Frånanslaget betalas statsverkets del av kostnaderna för valsedlar, valkuvert ochandra valtillbehör samt betalas ersättning till vissa myndigheter och verk förbiträde i samband med allmänna val. ,som är central valmyndighet, föreslår att anslaget för /87 tasupp med . Beloppet avser bl.a. kostnader för lagerhållning avvalmaterial. Jag biträder förslag. Jaghemställer aU regeringen föreslår aUtill Allmänna val för /87 anvisa ett förslagsanslag av I . Statistiska uppgifter jämte Icommentarer om ''" brottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisen,åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna och kriminalvården m.m. Detantal brott mot som har kommit till polisens kännedom har ökatunder . uppgick antalet brott mot tilldrygt 643 000 medan antalet uppgick till nästan 850 000, d.v.s. enökning . Antalet anmälda brott mot annanlagsUftning har också ökat . Av brotten mot annan lagstiftningsvarar trafik- och narkofikabrotten för ungefär tre fjärdedelar. 1985(1) (1) Värdena har beräknats pä grundval av utvecklingen t. 0. m.augusti 1985 Brott mot har ökat med i genomsniU medan brott mot annanlagsfiftning ökat med . För antalet registreradebrott mot lagstiftning utanför kan mycket starka variationeriakUas mellan olika år. Den åriiga förändringen i antalet anmälda brott motbrottsbalken - 1984 resp 1980 - 1984 är i genomsniU därav inbrott i vind, 1985/86:100 Bil.4 Av tabellen kan man ufläsa att för våldsbrott ochskadegörelsebrott den genomsnittliga årliga ökningstakten är högre än - 1984. Förbedrägeribrott är förhållandet det omvända där har det t.o.m. varit en litenminskning . Forskningsenheteninom brottsförebyggande rådet (BRÅ) har utarbetat en rapport överbrottsutvecklingen (BRÅ forskning 1985:5). I denna rapport ges bl.a. en översiktöver utvecklingen i fråga om olika brott som har kommit til!polisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inte några prognoser överantalet brott som kan väntas komma till polisens kännedom under de närmasteåren. Hänsyn har tagits till denna rapport i den följande redogörelsen.Planerings- och budgetsekretariatet inom följerutvecklingstendenserna i fråga om vissa punkter i förfarandet hosmyndigheterna, främst brottmålsprocessen i vid mening. Härvid studerasuppgifter i brottsanmälan, åtalsbeslut, dom och beslut om intagning i anstalt ikriminalvården. Hänsyn har också tagits fill sekretariatets studier. I det följande kommenteras utvecklingen för olikagrupper av brott mot broUsbalken samt narkotikabrott. I tabeller redovisasuppgifter om broU anmälda och . Siffrorna för perioden -1984 är tagna direkt ur (SCB:s) definitivaårsstafistik. De siffror som anges för är preliminära beräkningar sombygger på statistik för tiden . 1985(1) (1) Värdena har beräknatspä grundval av utvecklingen t.o.m, Begreppet våldsbrott används här i en vidbemärkelse. Till våldsbrott räknas som i den officiella statistiken brott motliv och hälsa samt andra gärningar som innebär direkt fara för individen. Idessa brott inräknas, förutom fullbordade gärningar, även försök ochförberedelser. Våldsbrottenhar uppvisat en relativt jämn ökningstakt fill 1984. År 1984utgjorde dessa nära en fiondel av brottsbalksbrot-ten. Antaletrån utgör knappt en halv procent av samtliga anmälda brottsbalksbrott. Under1970-talet skedde en fördubbling av rånen. Hitintills har dockantalet legat stilla kring 3 500. av rånen är riktade motprivatpersoner. Gaturån är den dominerande formen av rån. Andelen rån medskjutvapen har legat på . Bank- och postrånen är få i förhållande till övrigarån. var dessa 222, inbegripet försök och förberedelse. De förorsakar ofta mycket stora förluster och ärallvarliga eftersom de ofta begås med hjälp av skjutvapen. Huvuddelen av rånen, , klassificeras istatistiken som "annat rån". Denna grupp är mycket heterogen. Antaletmisshandelsbrott har ökat i relativt långsam takt och ibörjan av . skedde dock en kraftig ökning med nästan 4 000(). Enligt finns det skäl att tro att denkraftiga ökningen av de registrerade misshandelsbrotten inte motsvaras av enverklig ökning av samma storlek. En del av ökningen anser BRÅ bero på attkravet på angivelse för attåklagare skall kunna åtala misshandel på enskilt område slopades den I januari1982. Antagandet anser BRÅ styrkt av det faktum att antalet fall av misshandelinomhus mot kvinna ökade fill . Antaletfall av misshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annatsätt känt den som utförde misshandeln har ökat kraftigt . År1984 registrerades 9 321 misshandelsbrott av detta slag. Det är en ökning med949 () jämfört med året innan. 541 av de 9 321 misshandelsbrotten avsergrov misshandel. Antaletfall av misshandel utomhus där offret inte har känt gärningsmannen är högst iStorstockholm. Där är antalet fall 19 per 10 000 invånare. Motsvarande siffraär för 12, för 14 och för övriga riket 7. Samtliga siffror avsersituafionen . Prop.1985/86:100 Bil.4 Totalt Därav in- Inbrott i brotts- lägenhet stöld eller villa Inbrott i Därav mo-vind eller torfordons-källare tillgrepp 1985(1) (1) Värdena har beräknatspå grundval av utvecklingen t. 0. m.augusti 1985 Tillgreppsbrotten utgör avsamtliga polisanmälda brottsbalksbrott. Förutom de i tabellen redovisadebrottsgrupperna ingår en mängd olika former av stöldbrott som inte rubricerassom inbrott, såsom snatteri. Inbrotten uppgårtill ungefär en femtedel av samtliga brottsbalksbroU. Förutom villa- ochlägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår i här redovisadesiffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor Antaletinbrottsstölder uppvisar stora svängningar men har under desenaste fem åren legat på en nivå runt 140 000. 1985pekar de preliminära siffrorna på aU antalet inbrottstölder kommer Prop.1985/86:100 aU hamna över denna nivå. Flertaletmotorfordonstillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilar Antalet motorfordonstillgrepp har under 1980-taletlegat på en nivå strax under 50 000. Antalet tillgrepp räknat per 10 000registrerade motorfordon har dock sjunkit något . En del avbiltillgreppen torde kunna ses som inslag i en yrkesmässig och organiseradhantering av begagnade bilar. 1985(1) (1) Värdena har beräknatspå grundval av utvecklingen t.o.m.augusti 1985 För den kraftiga ökningen avbedrägeribrott svarar flera olika brottsliga förfaranden. En stor roll spelade bedrägerierför att erhålla bostadsbidrag. Av bedrägeribrotten svarar checkbedrägerierna idagför . Särskilt intresse tilldrar sig bedrägerier sombegås med hjälp av konto-och kreditkort. särredovisasdessa i statistiken. Kredit- och kontokortsbedrägerierna tredubblades från år1979 . har antalet kredit- ochkontokortsbedrägerier visserligen minskat men utgör fortfarande den störstaenskilda gruppen bland bedrägeribrotten. Antalet kredit- ochkontokortsbedrägerier är 13 960. 1.4övriga brottsbalksbrott Prop. 1985(1) (1) Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t. o.m.augusti 1985 Till övriga brottsbalksbrott räknas förutomskadegörelsebrott ett stort antal olika grupper av brottsliga beteenden sominte faller inom någon av de tidigare berörda kategorierna. Efteratt legat sfilla har antaletskadegörelsebrott börjat öka igen . En mycket stor andel av demsom döms för skadegörelsebrott är tonåringar. En betydande del av skadegörelsendrabbar skolorna. av de registreradeskadegörelsebrotten drabbar stat, landsting och kommuner. Denna form avskadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. 1985(1) (1)Värdet har beräknats på grundval av utvecklingen t. o.m.augusti 1985 Tabellen avser brott mot narkotikastrafflagen(1968:64), narkotikaförordningen (1962:704) och narkotikabrott enligtvarusmugglingslagen (1960:418). Antalet anmälda narkotikabroU har legat på enrelativt stabil nivå . ökade antalet anmälda broUkraftigt. Enligt BRÅ tycks riksåklagarens nya anvisningar för användning avåtalsunderlåtelser vid narkofikabroU samt den ökade serieuppklaringen (antalbrott per misstänkt) vara de faktorer som spelat en avgörande roll för dennaökning. En annan förklaring till ökningen är troligen polisens insatser mot dens.k. har antalet registreradenarkotikabrott minskat kraftigt, sammanlagt jämfört medtoppnoteringen 1982. I BRÅ:s rapport menar man att den faktiskanarkotikabrottsligheten inte har undergåu några större förändringar under1980-talet. för BRÅ fram en hypotes om aUnarkotikamissbruket bland ungdomar har stagnerat och en nedåtgående trendutvecklats. BRÅ påpekar dock att frågeställningen kräver en särskild analys. Även antalet personer som lagförts förnarkotikabrott har minskat märkbart . Huvuddelen av domar och strafföreläggandenavseende nar-kofikabrott avser cannabispreparat. Antalet brott där s.k.centralstimu-lantia ingår har ökat . Närdet gäller den ekonomiska brottsligheten föreligger inte någon statistik. Underdet har emellertid ett flertal rapporter pub- av den s.k. eko-kommisionen, som belyser omfattningen av Prop.1985/86:100 den ekonomiska brottsligheten. I en av dessa rapporter har eko-kommisionen gjorten "försiktig" skattning av den ekonomiska brottslighetensomfattning. Enligt denna beräkning medförde eko-brottsligheten under år 1983att inkomster på . undandrogs beskattning, vilket motsvararett skattebortfall på 11 - . Inomdepartementet gjorda beräkningar pekar på en fortsatt uppåtgående trend förhuvuddelen av brottsbalksbrotten med någon eller några procent per år.Beräkningarna bygger på en analys av utvecklingen av antalet anmälda brottunder den senaste femtonårsperioden. Det bör framhållas att det är en mycket vanskliguppgift att göra prognoser på detta område. Brottslighetens utveckling beror aven mängd olika faktorer i samhället som inte har kunnat tas med i beräkningen. 2 Verksamheten inom polisen, åklagarna, de allmännadomstolarna och kriminalvården Idet följande redovisas vissa siffror avseende verksamhet och arbetsbelastninginom rättsväsendet. Uppgifterna härrör i huvudsak från de analyser somregelbundet görs i . Siffrorna tas därvid i storutsträckning från rättsväsendets informationssystem (RI). Vissa siffror ärtagna direkt ur myndigheteternas anslagsframställningar. Arbetet inom de olika myndigheterna inomrättsväsendet hänger mycket intimt samman. I huvudsak går kedjan från polis,via åklagare och domstolar fill kriminalvård. Antalet brott som anmäls till polisen är nära 1milj. Den siffran omfattar inte brott för vilka polisen direkt utfärdarordningsförelägganden. Antalet sådana förelägganden utgjorde omkring 220 000år 1983. Siffran omfattar inte heller flertalet strafförelägganden. Endast en del av de brott som anmäls till polisenklaras upp. I av fallen kan en misstänkt person knytas tillbrottet. Andelen uppklarade brott varierar med olika brottstyper. Uppklaringenväxlar även mellan skilda delar av landet. För misshandel och andra våldsbrottuppgår andelen uppklarade fall till , medan endast 15 procentav inbrottsstölderna upp. Ungefär vart tredje rån och tre av fyrabedrägeribrott blir uppklarade. Åklagarna fattar beslut om åtal mot ungefär 80 000personer åriigen. Till detta kommer drygt 90 000 personer för vilka åklagaremeddelar strafförelägganden. Åklagarna beslutar om åtalsunderlåtelser i drygt20 000 fall . Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 60 000 perår. Allmän domstol dömer 16-17 000 personertill frihetsberö vande påföljd, varav knappt två tredjedelar omfattar högst . 9 1985/86. Antaletpersoner som döms till böter är drygt 40 000.