prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bristen på medel lederockså lUI stora svårigheter att genomföra nödvändig repetilionsutbildning.Denna kan bara genomföras för av den personal som borde övas.Utbildningstiden är dessutom av ekonomiska skä) förkortad till hälften av dentid som skuUe behövas för att håUa de frivilliga fuUl tjänslbara. Utbildning avpersonal från frivUligorganisationerna för uppgifter inom försörjningsvik-figafunktioner måste därför öka både kvantitafivt och kvalitativt. AMS föreslår mot denna bakgmnd att statsbidragethöjs tiU . (-1- .) och att prisregleringsmedel tiUdelasfrivilligorganisafio-nema på samma grunder som för försvarmaktens motsvarandeanslag (. Förmånematill deltagare i frivillig försvarsverksamhel har utretts av kommittén (Fö1982:08) om förmåner vid frivUlig försvarsverksamhet m.m. Kommiltén har nuavslutat sitt arbete och avlämnat betänkandet (SOU 1985:35) Ersättningar ochförmåner inom friviUigförsvaret. Belänkandet remissbehandlas för närvarande.Jag har av chefen för försvarsdepartementet erfarit att han har för avsikt attålerkomma till regeringen med förslag till medanledning av kommilléns förslag. AMS har begärt en kraftig höjning av statsbidragettill frivilliga försvarsorganisationer för /87. För egen delberäknar jag medelsbehovet tiU . (-)- ). Den del avslalsbidragel som avser utbildningskostnader hos organisationema bör underbudgetåret bli föremål för prövning av prisreglering i samma ordning somgäller för motsvarande statsbidrag från anslag under försvarsdepartementetshuvudtitel. Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementet. Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemstäUerjag atl regeringen föreslår alt till Statsbidrag tiU frivilligaförsvarsorganisationer för /87 anvisa ett förslagsanslag av7323000 kr. : Anskaffning av utrustning 1984/85 Utgift 2 604 000 Reservation 3519 000 1985/86 Anslag 9 500 000(1) 1986/87 Förslag 24 200 000 (1) Härtill kommer . enligttilläggsbudget I (AU 103 1985/86: 7) . Från anslaget betalas för närvarandearbetsmarknadsverkets utgifter för Prop. 1985/86: 100 anskaffning avutmstning med ett inköpspris överstigande . 12 med enberäknad livslängd av . Utmstningen utgörs till största delen avteleutrustning för arbetsförmedlingen. /87 beräknas sex tjänstebilar behöva ersättas fill en kostnad av0,5 milj. kr. och totalt 32,8 milj. kr. investeras i telefonväxlar. Härav avserI milj. kr. anskaffning av teleutmstning tUl följd av lokalförändringar.Vidare avser 5,7 milj. kr. anskaffning av bl. a. aktautomater och kopiatorersamt flexutmstning. Underanslaget B I. förvaltningskostnader harjagredogjort för min uppfattning, att investeringar inom arbetsmarknadsverket ioch med inrättandet av etl särskilt förvaltningsanslag för verket i princip börbestridas Över det anslaget. stås emellertid nu införbetydande krav på ny- och ersättningsanskaffningar av teleutrustning. Dessainvesteringar är av sådan omfattning att jag anser atl de skaU finansieras överelt särskilt anslag. Andra investeringar än teleinvesteringar bör dockfinansieras över förvaltningsanslaget. Jag har beräknat kostnaderna för deövriga investeringarna under anslaget B 1. har en stor regional och lokalorganisation och därmed också många myndigheter utspridda över hela landet. Enmycket stor del av teleutmstningen hos dessa myndigheter måsle bytas ut framtill på gmnd av modernisering av telenätet. Kostnaderna förarbetsmarknadsverket för ersättningsanskaffning av teleutmstning under dennaperiod beräknar jag till 86 milj. kr. i dagens penningvärde. Jag bedömer attersättningsanskaffningen bör ske i följande takt: Utöver dessa investeringarharjag för /87 beräknat 1,2 milj. kr. för teleinvesteringar tillföljd av det lokalfillskott som jag har redovisat under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. /87 beräknar jag således behovet av medel fiU investeringar iteleutmstning tUl 24,2 milj. kr. Jag viU betona att arbetsmarknadsverket vidinvesteringar i teleutmstning bör ta tUlvara alla de möjligheter som ges attsamordna investeringama med andra staUiga myndigheter för att begränsakostnaderna. Vid min beräkning av medelsbehovel under anslagetBl. 1985/86: 100 nadsverkets förvaltningskostnader har jagbeaktat de rationaliseringsef- Bil. 12 fekter som investering i nyteleteknik kan innebära. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag ätt regeringen föreslår att till : Anskaffning avutrustning för /87 anvisa ett reservationsanslag av 24200000kr. Fr.o.m. har byggnadsstyrelsenövertagit lokalförsörjningsansvaret för länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten. har vidareden övertagit lokalförsörjningsansvaret förarbetsmarknadsutbildningen. För projektering avnya projekt under /87 beräknar byggnadsslyrelsen . Förprojektering av nya projekt under /87 beräknar jag i Ukhet medbyggnadsstyrelsen . Med hänsyn till reservationsmedlen på anslagetberäknar jag all anslaget bör föras upp med etl oförändral belopp om 1000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Byggnadsarbeten inom arbetsmarknadsverketsverksamhetsområde för /87 anvisa elt reservationsanslag av 1000kr. 1986/87 Förslag 1 000 kommer den nya organisationenför uppdragsverksamhet inom arbetsmarknadsutbildningen, AMU-gmppen, att trädai kraft. Gmppen består av en i varje län, NordkalottensAMU-center (Nk-c) samt en central myndighet, AMU-styrelsen. Chef för dencentrala är en generaldirektör. AMU-myndighe-terna i länen ledsav en styrelse med bl. a. representanter för arbetsmarknadens parter. Nk~c:sstyrelse betar av två representanter från vardera , och Sverige.Chef för myndigheterna är en direktör. Ulbildningengenomförs vid utbildningsenheter, AMU-center och fi- Prop. 1985/86: 100 lialer.Viss gemensam planering och administration inom länet är förlagd Bil. 12till ett särskilt kansli direkt under direktören. AMU-styrelsen leds av en styrelse med 15 ledamötervilka företräder arbetsmarknadens parter. ,, SÖ samt två experter på förelagsledning. Chef för myndigheten ärgeneraldirektören. AMU-styrelsen är födagd tUl . AMU-myndigheternas främsta uppgift är att anordnaarbetsmarknadsutbildning på uppdrag av arbetsmarknadsverket. Dämtöver fårmyndigheterna även anordna utbildning för andra uppdragsgivare t. ex. kommuneroch företag. Uppdragsmyndigheterna får också sälja andra tjänster och produktersom följer av utbildningsverksamheten. AMU-gmppens verksamhet skall finansieras genomintäkter och varje har ansvar för del ekonomiska resultatet avsin verksamhet. Enligt beslut om ny organisation förarbetsmarknadsutbUdningen (prop. 1984/85:59, AU 9, rskr 101) skall del dockunder de fem försia verksamhetsåren anslås elt driftbidrag för finansiering avvissa verksamheter vUka redovisas under anslaget Bil. AMU-gruppen: Bidrag tillvissa driftutgifter. En särskild utredare (1985:03) med uppgift attförbereda den nya organisationens ikraftirädande (AMU-kommiltén) har bl. a.haft till uppgift att utarbeta anslagsframställning för budgelårel 1986/87 samlföreslå ekonomisystem inkl. lämplig anslagskonstmklion för verksamheten och syslemför finansiering av investeringar. AMU-kommitténsförslag fill nytt ekonomisystem innebär en precisering och anpassning av dens.k. Kostnader och intäkter redovisas mot ett formellt anslagom . Intäkterna består huvudsakhgen av uppdragsintäkter. Vissakostnader som föranleds av omorganisa-fionen skall dock övergångsvisfinansieras med anslagsmedel. föreslår vidare alt medel anvisasöver statsbudgeten för vissa investeringar, men då i form av lån som skallamorteras. AMU-myndigheterna i länen skall fastställa prisernapå sina utbUdnings-tjänster efler gmnder som utfärdas av AMU-styrelsen eftersamråd med RRV. Bokslut för AMU-gruppen skall fr.o.m. budgetåret1986/87 upprättas enligt de krav som gäller för uppdragsmyndigheler. Genomriksdagens beslut om den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildningen börde regionala AMU-myndigheterna få disponera viss del av eventueUt överskottenligt eget bestämmande. AMU-styrelsen skaU vidare kunna använda resterandeöverskott för utjämning av eventuellt underskott i andra län. AMU-kommitténrekommenderar att disposUionsrätten för AMU-myndigheterna tiU överskott börsättas tUl i genomsnUl . framhåller att AMU-styrelsen längrefram i anslutning tiU driftbidragets avveckling, torde få anledning att aktualisera frågan om en systematisk fondering av överskottsmedel bl. a. för alt säkerställa möj- 106 Vidare påpekar att Prop. 1985/86:100systemet för finansiering av investeringar bör utvärderas. Kommittén har i Bil. 12 dessa frågor biträtts av RRV. Kommittén framhåller vidare ätt de redovisadeförslagien måste betraktas som preliminära. Den främsta anledningen härtill äratl kostnader och intäkter är beroende av förhandlingar mellan AMU-myndighetemaoch resp. länsarbetsnämnd om verksamhetens omfattning under det kommandebudgetåret. Dessa förhandlingar kommer att äga rum under våren 1986.AMU-kommittén har inle heller kunnat beräkna personalkostnaderna förAMU-gmppen eftersom resultat av förhandlingar mellan staten och de berördapersonalorganisationerna inte har förelegat. Den av redovisade preliminäraberäkningen omfattar en utbildningskapacitet . Avdenna bör AMU-gmppen enligt mening avsätta för utbildning ålföretag och förvaltningar. Det är enligt kommitténs mening angeläget atlAMU-gruppen på ett offensivt sätt söker nå en ny marknad. har ien preliminär resullatbudget beräknat såväl intäkter som koslnader fill 2022,1milj. Enligt beslut om den nya organisalionenför arbetsmarknadsutbildningen skall organisationsförändringen ledatUl minskade kostnader om vid oförändrad verksamhetsvolym. AMU-kommitténfick i sina direktiv i uppdrag all redovisa rikfiinjer för ett besparingsprogrammed denna innebörd. I anslagsframställning redovisas ingenbesparing för /87. Besparingsprogrammet föreslås få genomförasunder de fyra därpå följande budgetåren. Kommittén framhåller dock attförslagen om utnyttjande av AMU:s kapacitet för utbildning åt förelag m.fl. börkunna leda till besparingar redan under /87. AMU-kommiltén har i sin anslagsframställningredovisat behovet av medel för de verksamheter som enligt beslutskall finansieras med anslagsmedel. Kommittén har beräknal driftbidragetssloriek utifrån skillnaden mellan nuvarande anslagsmedel för resj).verksamhetsområde och del totala medelsbehovet. Utvecklingsprojekt som förbereder ochsom anses angelägna för den nya organisationen är bl.a. utveckling av särskildaresurscenter för teknik, utarbetande av kursmoduler för yrkesanknuten ADB,ulveckling av ett datorbaserat planeringssystem samt vissa administrativa projektinkl. ADB och organisafions- och personalutveckling. Ulvecklingskostnademaberäknas totah till 25,6 milj. kr. Av dessa beräknas ett belopp motsvarandenuvarande budget om 13,6 milj. kr finansieras genom intäkter och 12 milj. kr.via driftbidrag. Marknadsföringsinsatser kommer underinledningsskedet att vara speci ellt vikliga. Insatser av sådant slag bör inte enbart riktas mol direkta kunder ulan även mot andra intressenter som arbetsmarknadens parter, styrelseledamöter och den egna personalen. Marknadsföringen kommer främst att åvila de regionala myndighetema. För /87 beräk nar ett medelsbehov av 5,5 milj. kr. Kommittén framhåller att AMU dessutom måste bygga upp en successiv 107 För marknadsföringsin- Prop. 1985/86:100 satser avmer löpande karaktär har kommittén tagit upp 1 milj. kr. 12driftkostnad vilken finansieras via prissättningen. För personalutbildning/utveckUng beräknarAMU-kommittén ett medelsbehov av sammanlagt 30,7 milj. kr. Behovet avdriftbidrag för pedagogisk fortbUdning av utbildar-/lärarpersonalen beräknasuppgå fiU 12,4 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1986/87 och 1987/88.Bl.a. bör utbildningspersonal inom AMU som saknar formell lärarbehörighet ochsom får tillsvidareanställning ges möjlighet att delta i individuellt anpassadpedagogisk fortbUdning. För utvecklingsåtgärder för andra personalgmpper beräknarAMU-kommittén atl driftbidragei skaU svara för 3 milj. kr. under budgetåret1986/87. Driftbidraget för lokalkostnader skall täckahyreskostnadema för lokaler som organisafionen avser att avveckla underfemårsperioden. Syftet är atl lokaler som redan inledningsvis kan bedömas somonödiga inte ska belasta den nya organisationens ekonomiska resultat. Inom SÖ har redan gjorts en inventering av AMU: slokalinnehav. Denna undersökning visade på ell inte helt obetydligtlokalöverskotl. Delar av detta har avvecklats som ett led i SÖ:sbesparingsarbete. Det är dock osäkert om i vilken mån resterande överytorenligt inventeringen alltjämt är avvecklingsbara. För närmare beräkningar måstede kommande länsvisa förhandhngama om utbildningens omfattning först av. Därefter går det att bedöma vilken beredskap i form avlokaler som skall behållas. har gjort den bedömningen att avlokalbeståndet kommer att utgöra ett avvecklingsbart överskott under perioden.Kommittén beräknar för /87 driftbidraget för en sådan lokalsubventionfill 14 milj. kr. Detta belopp ingår i de nuvarande lokalkostna-dema. Beloppelhar i anslagsframställningen räknats av från kostnaden föruppdragsverksamheten. Jagbiträder AMU-kommitténs förslag tiU anslagskonstmklion, enligt vilkenAMU-gmppens inläkler och kostnader skall redovisas mol ett s. k.tusenkronorsanslag. Nyinvesteringar bör, som jag strax återkommer tiU, fåfinansieras genom lån i form av ett reservationsanslag. Genom beslut om den nyaAMU-organisationen skall under verksamhetens fem första år anvisas ett särskilt driftbidrag för utvecklings arbete, personalutbildning, marknadsföring saml för hyror av sådana lo kaler som organisationen önskar avveckla, men där kontraktstiderna är långa. Syftet med driftbidraget är dels att täcka ett tillkommande medels behov till följd av omorganisationen inom områdena utvecklingsarbete, marknadsföring och personalutbildning, dels att i samband med den nya finansieringsformen garantera en fortsatt hög kvalitet i utbildningen. har för det första verksamhetsåret beräknat medelsbeho vet för dessa insatser tUl 46,9 milj. kr., varav för lokaler 14 milj. kr. Vid min beräkning för /87 harjag kommU fram tUl 23,5 milj. kr. exkl.bidrag för lokalkostnader, varav 10 milj. kr. för personalutbildnings- Prop.1985/86:100 insalser, 8 mUj. för utveckUngsarbete och 5,5 milj. kr. För de därpå följande fyra budgetårenföreslår jag att driftbidraget för de nämnda ändamålen trappas ner med 5 milj.kr. Avsikten med driftbidragei för lokalkostnader äratt täcka hyreskostnader för lokaler som avses att avvecklas . Lokaler som redan inledningsvis kan bedömasobehövliga skaU inte belasta den nya organisationens ekonomiska resultat och dåinte heller de priser som kunderna - främst länsarbetsnämnderna - skall betala. Med hänsyn fill den osäkerhet som föreligger då detgäller alt bestämma vad som är avvecklingsbar överyta och vad som kan komma attbehövas med hänsyn tUl de mer långsiktiga utbildningsåtgärdema som AMU-gmppenoch länsarbetsnämnderna kommer att besluta om efter ikraftträdandet harjag, somjag har anfört, i avvaktan på bättre underlag i denna fråga, räknat insamtliga lokalkostnader i de medel under anslaget B 3. ArbetsmarknadsutbUdning,som genom prissättning skall finansiera AMU-gmppens kostnader. Genom beslut om tUläggsbudget I tiUstatsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25 bil. 5, AU 7) kommerNordkalottens AMU-center alt ingå i AMU-gmppen som en självständig intäktsfinansieradmyndighet. Den nuvarande modellen för prissättning av utbildningen gentemotFinland och , vilken skaU gälla även , innebär dock vissa avstegfrån principen atl priset på utbildning skall täcka samtliga kostnader. Detpris som och betalar motsvarar vad en jämförbar utbUdning kostari resp. land, dock högst den faktiska kostnaden för utbildningen vid centret.Till följd av denna prissättningsprincip kan det komma att uppstå ettunderskott i utbildningsverksamheten. Delta bör enligt min mening läckas av etldriftbidrag. För /87 harjag beräknat att 6 milj. kr. kan kommaatl erfordras. Enligt beslut skall ansvaret för den elevsocialaverksamheten vid centret fr. o. m. den åvila Nk-c. Som jagtidigare har redovisat harjag för budgelårel 1986/87 beräknal medel för denelevsociala verksamheten vid Nk-c under anslaget B 3. Enligt min redovisade bedömning av behovel avsärskUt anordnad arbetsmarknadsutbildning kommer arbetsmarknadsverket totaltatt behöva upphandla . Jag räknar med att 1370000 avdessa kommer att fullgöras inom AMU-gmppen. Dämtöver bedömer kommittén att150000 utbUdningsveckor kommer att kunna anordnas på uppdrag av företag m.fl.Denna volymberäkning kan dock behöva revideras sedanAMU-gmppens förhandlingar med länsarbetsnämnderna lämnat säkrare underlag. Bl.a. med hänsyn tUl de pågåendeförhandhngama i fråga om löner för personalen inom AMU-gmppen, har AMU-kommitténinte kunnat upprätta någon resultatbudget för /87. Jag avserdärför föreslå regeringen att AMU-styrelsen ges i uppdrag att tUl regeringenredovisa en sådan så snart nödvändiga uppgifter föreligger. PreUminärt beräknar jag AMU-gmppens kostnader tiU2003,3 milj. kr., varav 1949 milj. kr. utgör driftkostnader och 54,3 mUj. nåder.Med de planeringsfömlsättningar som har gällt, har kommittén inte Prop.1985/86: 100 haft gmnd för någon annan beräkning av intäkterna än att dessa börtäcka Bil. 12 de totala kostnaderna. Jag gör samma bedömning. Intäkternafördelar sig med denna fömtsättning på egenfiiga uppdragsinläkier med 1898,2milj. kr., på kapitalintäkter med 54,3 milj. kr. och på anslagsmedel med 50,8milj. Av intäkterna beräknas 1646,7 milj. kr. hänföra sig till uppdrag förarbetsmarknadsverket. och beräknas svara för sammanlagt 11 milj.kr. Kommittén, som enligt sina direktiv har haft iuppgift atl behandla frågor om en rörlig kredil hos , harföreslagit att AMU-gmppen får disponera en sädan om 150 milj. kr. Detta beloppskulle enligt kommitténs beräkningar ungefäriigen motsvara AMU-gmppenskostnader i den del dessa inte täcks av betalningar enligtlånglidskontrakt med länsarbetsnämndema. Med hänsyn tiU att AMU-center fr.o.m.den 1 januari 1986 skall ingå i AMU-gmppen som en självständiguppdragsmyndighet bedömer jag att den rörliga krediten behöver ökas till 160milj. AMU-gmppen har genom beslut om en nyorganisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbUdningen ålagts etlbesparingskrav som vid oförändrad verksamhetsvolym innebär att de fasta resursernainom en femårsperiod skaU minska . föreslår attbesparingskravet skjuts upp ett budgetår. Jag avser efter den 1 januari1986 föreslå regeringen att AMU-styrelsen ges i uppdrag att utarbeta riktlinjerför hur det fastställda besparingsmålet skall uppnås i enlighet med kommUténsförslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. medge att AMU-styrelen får disponera enrörlig kredit i riks gäldskonlorei om högst . för de ändamål som jag har angett i det föregående, 2. till AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet /87 anvisa ett förslagsanslag av . AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter 1986/87 Förslag 29500 000 Enligtriksdagens beslut om den nya AMU-organisafionen (prop. 1984/85:59, AU 9, rskr 101) skall det övergångsvis utgå ett särskilt driftbi drag för att finansiera vissa angivna kostnader för arbetsmarknadsutbild ningen. Driftbidraget fömtsätts trappas av . Driftbidragei skall enligtriksdagens beslul läcka dels kostnader för sådant Prop. 1985/86: 100utvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring som föranleds Bil.12 av omorganisationen, dels kostnader för sådana lokaler som inte behövs ochsom organisationen avser all avveckla och vars koslnader därför inte börbelasta den nya organisationens ekonomiska resultat. I driftbidraget ingår även de medel som skall täckadet medelsunderskott som kommer alt uppstå vid Nk-c till följd av gällandeprissättningsprincip för och . Med hänvisning till vad jag har anfört underanslaget B 10. AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet i fråga om driftbidrag hemställerjag all regeringen föreslår att till AMU-gruppen: Bidrag tiU vissadriftutgifter för /87 anvisa ett reservationsanslag av 29500000kr. 1986/87 Förslag 15000 000 a. haft i uppdrag att lämna en anslagsframställning för AMU-gmppenavseende /87. En annan uppgift har varit att föreslå lämpliganslagskonstmklion och lämplig form för finansiering av invesleringar. framhåller att det är väsentligt attfinansieringen av investeringarna kan ske på sådant sätt att det främjarflexibUiteten. Beslut om investeringar bör därför fattas regionall eftersärskilda investeringsplaner, som samordnas av den centrala AMU-styrelsen.Vidare bör de regionala AMU-myndighetema resp. AMU-centersjälvständigt kunna svara för återanskaffning av utrustning. AMU-kommitténmenar atl detta får ske genom att återanskaffningen av utmstning - vilken utgörhuvuddelen av investeringsbehovet - får ske genom att kostnaderna för planenligavskrivning och realvärdeskydd av etl avkastningspliktigt statskapital somAMU-organisationen får disponera, kan kalkyleras in i priset. Nyanskaffningföreslås finansieras via lån genom ett reservationsanslag. Amorteringar ochränta på lånen skall inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Detsammafömtsätts gälla för den del av avkastningen på statskapitalet som inte går åtför realvärdeskyddet. Kommitténredovisar vissa preliminära beräkningar med utgångspunkt i den utrustning som beräknas övertas från SÖ. Redovisning av anläggnings tillgångar och kapital har inte ingått i den hittillsvarande anslagskonstmk- tionen. Avsikten är att AMU-gmppen skall disponera ett statskapital mot svarande värdet av den utmstning som skall övertas och redovisas som tUlgång. Nuvärdet av denna utmstning beräknas preliminärt fill ca 220 milj. kr. Kommittén framhåller att samarbetet med bl. a. RRV i fråga om redo visnings- och beräkningsfrågor bör få fortsätta och redovisas fill regeringen 111 isådan tid att erforderliga bestämmelser kan fastställas inför budgetåret Prop. 1985/86: 100 1986/87. Kommitténs beräkningar av AMU-gmppenskapitalkostnader för budgetåret omfattar inalles 54,3 milj. kr. Härav belöpersig 46 milj. kr. på avskrivning inkl. realvärdeskydd, 3,3 milj. kr. påamorteringar och ränta på investeringslån samt 5 milj. kr. på realförränlningav statskapitalet. Utredaren har preliminärt bedömt anskaffningsbehovenför /87 till minst 60 milj. kr., varav 15 milj. kr. Kommittén föreslår därför ett reservafionsanslag om 15 milj.kr. för nästa budgetår. Vidare föreslår att en investeringsplanbör redovisas fill regeringen innan anslaget får tas i anspråk. Jagbiträder AMU-kommitténs förslag till finansieringssystem för investeringar.Det är nödvändigl atl AMU-gruppen självständigt skall kunna svara föråteranskaffning i aktuella prislägen. Huvuddelen av utrustningen bör därföranskaffas för avskrivningsmedel som beräknas på ett statskapital som är baseratpå den utmstning som redan finns och som tas över från SÖ. Ramen för nyanskaffningar bör dock prövas avstatsmakterna. Nyinvesteringar bör därför få finansieras genom lån överstatsbudgeten. Jag förordar således att etl nytt reservationsanslag inrättas idelta syfte. Del nuvarande investeringsanslagel. : Inköpför arbetsmarknadsutbUdningen, bör därför upphöra i och med utgången av innevarandebudgetår. Jag delar kommitténs uppfattning att det behövs ensärskild investeringsplan för AMU-gruppen. Jag avser därför att geAMU-styrelsen i uppdrag att redovisa en sådan till regeringen innananslagsmedel i form av lån ställs till AMU-styrelsens disposition. Iinvesteringsplanen bör fömtom de nya tekniska fömtsättningarna även beaklas deolikheter som kan finnas länen emellan i fra om utmstningsbeståndet och dessålder. I avvaktan härpå biträder jag anslagsberäkning. Jag förutsätter att bygginvesteringar inom AMU fårfinansieras på samma sätt som , dvs. i huvudsak genom anslag sombyggnadsstyrelsen disponerar varvid kostnadema belastar AMU som hyra. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att fill AMU-gruppen: Investeringar för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av .