prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — InternationeUtsamarbete planeras och stöds STU:s internationella kontaklverksamhet saml vissprojektsamverkan. Vidare biträds departementet och andra myndigheter vidförhandlingar med främmande länder och internationella organisationer. Jag harberäknal medel för en fortsalt verksamhet inom programmet på högst oförändradnivå. Teknikupphandling inbegriperSTU:s olika aktiviteter lill stöd för teknikupphandling. Syftet med dessaaktiviteter är atl underlätta fillämpningen av ny teknik främst inom denoffentliga sektorn. Etl påtagligt intresse från utlandet har visals förprodukter som lagUs fram genom teknikupphandling, t.ex. den nya skoldalorn ochde nya räddningstjänst-fordonen och produkter inom oljesaneringsprogrammel. Jaghar beräknal medel för en fortsatt verksamhet inom programmet på en någol högreambitionsnivå än för innevarande budgelår. Under anslagsposten Rymdverksamhetanvisas medel för viss nationell rymdverksamhet vid delegalionen förrymdverksamhet. Delegationen föreslår bl.a. en förstärkning avfiärranalysprogrammel med 1,5 milj. kr. utöver pris- och löneomräkning. Jag harunder anslagsposten Rymdverksamhet beräknat medel för en fortsatt verksamhel ioförändrad omfattning. Under anslagspostenInformationsverksamhet har medel beräknats för den del av verksamheten viddelegalionen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning som gällerteknisk forskning, utvecklingsarbete och viss serviceverksamhet inom områdetvetenskaplig och teknisk information och dokumentation. Jag har under dennaanslagspost beräknat medel för fortsalt verksamhet på en i stort settoförändrad nivå. Under anslagspostenAttachéverksamhet lämnas slöd lill Sfiftelsen teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet. Huvuddelen av verksamheten finansieras genom bidrag underdetla anslag, medan återstoden finansieras genom uppdragsinläkier. Jag harunder denna anslagspost beräknat medel för en fortsalt verksamhel på i slortsett oförändrad nivä. För /86 harregeringen i likhet med lidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal och beslut rörande stöd till teknisk forskning och industrieUt ulvecklingsarbele m. m. som innebär åtaganden för budgetåren 1987/88-1989/90. Även under budgetåret '"/O 1986/87bör STU ha möjlighet alt för delar av sin verksamhet göra ekono- Prop.1985/86: 100 miska åtaganden under enfemårig planeringsperiod. Jag förordar därför Bil. all regeringen inhämlarriksdagens bemyndigande alt under budgetåret 1986/87få fatta beslut om slöd lill nämnda ändamål som, inberäknat löpande avtal och beslul,innebär ålaganden om högsl 310 milj. kr. /88, högst260 milj. kr. under budgelårel 1988/89, högsl 240 under budgelårel 1989/90 och högst 190 milj. kr under budgetåret 1990/91.Lämnas bemyndigande ankommer del på regeringen att meddela de närmare föreskriftersom behövs. Jag beräknar alltså medelsbehovet för bl.a. STU:sverksamhet under anslagen Fl och F2 för budgelårel 1986/87 lill 743,0 milj. kr.Jag har vidare beräknal förvaltningskoslnader m. m. för STU:s verksamhel till70455000 kr. Eftersom förvaltningskostnaderna tas upp under anslaget F2 böranslaget Fl för /87 uppgå till 672545000 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen atl /87, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och industriellt ulvecklingsarbelem. m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högsl310000000 kr. under /88, högst . under budgetåret1988/89, högst . under /90 och högsl 190000000 kr.under /91, 2. till Styrelsen för tekniskutveckUng: Teknisk forskning och utveckling för /87 anvisa ettreservationsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader 1984/85Utgift 68364 598 1985/86Anslag 68148000 1986/87Förslag 70455000 Från anslaget bestrids kostnader för styrelsens förteknisk utveckling (STU) förvaltning och medelsförvaltande verksamhel. Följandesammanslällning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under della anslag(1 000-tal kr. 1984/85 Utfall 1985/86 Budget 1986/87 beräknar 1985/86: 100 Bil 14 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (42 578) 6 543 (43 301) (45 123) Medel från anslaget E 12. Medel för all läcka denna nettokostnad anvisadesför /85 över anslaget F I. Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling. STUföreslår att anslaget ska uppgå till . under /87.Anslaget har pris- och löneomräknats varefter har fråndragits i enlighet medhuvudförslaget. Jagföreslår alt för näsla budgelår medel för att finansiera STU:s förvaltning ochmedelsförvaltande verksamhel beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med enreal minskning av utgifterna om . Jaghemsläller atl regeringen föreslår all lill Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Överanslaget anvisas medel för anskaffning av dyrare utmstning för tekniskforskning och industrieUt utvecklingsarbete. Nytfiare av utrustning som haranskaffats med medel från anslaget belastas med kostnader för Medel som motsvarar dessa kostnader omförs till en särskildinkomsttitel på statsbudgeten. Drygt hälften av anslaget utnylljas avhögskoleinstitulioner och resten av kollektiva forskningsinstitut,industriförelag m.fl. Följande sammanslällning ger en ekonomisk översikt avverksamheten under delta anslag (I . Prop.1985/86: 100 Bil. 1986/87 Beräknar Beviljade men ej utnyttjade projektmedel Avgår övrigl Ränteintäkter från ' ' STU föreslär att anslaget upphör och att reservationenfrån /86 överförs lill anslaget . - Kostnader avser av STU beviljade belopp. ' Försöksverksamheten med ränteincitament /86. Styrelsen för teknisk utveckling STU föreslår alt ätersloden av anslaget samt amorteringaroch räntor från utestående ulrustningslån förs över lill anslaget F I. Slyrelsen för teknisk ulveckling:Teknisk forskning och utveckling. föreslås all villkoren för medlenförändras så atl de sammanfaller med de villkor som gäller för medel inomanslaget . Budgelårel 1986/87 är del sista i STU:s nuvarandeireårsprogram där även detla anslag ingår. Jag är inte beredd att nu föreslånågon ändring av anslagskonstruklionen. Reservationen på anslaget vidutgången av /85 uppgår lill . Härav ulgör 14518000kr. skuld till anslagsmotlagare, dvs. belopp som är beviljade men ännu inleutbetalda. Den odisponerade delen av reservationen uppgår således lill 9096 198kr. För anskaffning av merkoslnadskråvande uirusining harjag, med beaktande av den ingåendereservationen, beräknat ett medelsbehov av . 1985/86: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning för /87 anvisa etl reservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1984/85Utfall 148736258 1985/86Anslag 135423 000 1986/87Förslag 135423000 Till Europeiskt rymdsamarbete m. m. har riksdagenför /86 anvisat ett anslag av . Chefen för industridepartementet avser atl föreslåregeringen atl i en särskild proposition lämna förslag tillnya riktlinjer för de industripolitiskt motiverade insalserna pä rymdområdet. Detta anslag bör i avvaktan på en sådan propositionföras upp med ett oförändral belopp för nästa budgetår. Jaghemställer alt regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet,lill Europeiskt rymdsamarbete m.m. för /87 beräkna eltförslagsanslag av . 1984/85Ulfall 479610587 1985/86Anslag 218200000 1986/87Förslag 49000000 De nu gällande riktlinjerna för Tele-X-projektetlades fast genom beslut av statsmakterna (prop. 1982/83:168, NU 53,rskr 390). Medel för bidrag till Tele-X-projektel anvisas fr.o.m. budgetåret1983/84 över detta anslag. Genom avtal med (benämnl Överenskommelsemellan och om samarbele på telesatellilområdet) och (benämnt Överenskommelse mellan republiken och KonungariketSveriges regering vid genomförande av Telesatellilprojeklel Tele-X) har Sverigegjort vissa belalningsåtaganden. Statens delegation för rymdverksamhet har i sinanslagsframställning anmält att den svenska andelen av kostnaderna för projektet beräknas till 149 milj. kr. I detta belopp ingår 100 milj. kr. för atl betala koslnader för den försäkring som enligt gäUande avtal skall tecknas för uppskjutningen 174 Då del f. n. råder stor osäkerhet på marknaden för satellitför- Prop. 1985/86: 100 säkringar, bl.a. beträffande premienivån, bör anslaget förasupp med 49 Bil. 14 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Bidrag tiU för budgetåret1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . Patent-och registreringsverket handlägger ärenden angående patent, varumärken,mönster, utgivningsbevis för periodisk skrift, namn och kommunala vapen samtärenden angående aktiebolag. Patentverkel leds av en styrelse. Chef förpatentverkel är en generaldireklör. Inom patentverkel finns en patentavdelning,en varumärkesbyrå, en mönsterseklion, en namnseklion, en bolagsbyrå samt enadministrativ byrå. Patentbesvärsrätten, som är en förvaltningsdomstol,har sitt kansli i patentverket. Patentbesvärsråtlen tar upp besvär mot beslutav patentverkel angående palent, varumärken, namn och utgivningsbevis. Enproposition om reformering av patentprocessen kommer atl överlämnastill . Frågan har beretts inom . syfte medreformen är alt inom den nuvarande domslolsorganisalionens ram effektiviserapatenlprocessen i de allmänna domstolarna och stärka patentinnehavarensställning i patentmål. Beträffande de besvärsmål som patenlbe-svärsrälten tarupp, föreslås atl det i fortsättningen skall krävas prövningstillstånd vidöverklagande av etl avgörande av patentbesvärsrätten till regeringsrätten. Regeringen har givit patentverket i uppdrag att seöver sin organisation och ledning samt behovel av leknikslöd. Målel föröversynen är etl effek-tivl svenskt palentverk. En rapport över den slutfördaöversynen skall lämnas lill industridepartementet senasi . Patentbesvärsrätteningår inle i översynen. var personalstyrkan vidpatentverkel omräknat till årsarbetskrafter 574, medan personalstyrkan vidpatentbesvärsrätten var 20 årsarbetskrafter. Vid patentverkel tillämpas programbudgetering.Verksamheten har delats upp i följande huvudprogram: Palentbesvärsrättenredovisas under ett eget program. Kostnadernaför verksamheten vid patentverket och patentbesvärsrät ten täcks av avgifter. Regeringen fastställer avgifterna för myndighetsupp gifterna, medan avgifterna för ulförda uppdrag under programmet Upp- 175 dragsverksamhel faslslälls av verket. Medelför verksamheten vid patentverkel och patentbesvärsrätten anvisas under förslagsanslagetPatent- och registreringsverket m.m. Programmet Uppdragsverksamhet redovisasöver en anslagspost med ett formellt belopp på . Kostnader och intäkterför patentverkets uppdragsverksamhet redovisas under denna posl, som inte fårbelaslas. Föratt lösa fillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten samt för atl lillgodose behovet av rörelsekapitaldisponerar patentverkel en rörlig kredil i riksgäldskonlorei på lOOOOO kr. Inkomster- exkl. intäkterna av uppdragsverksamhelen - redovisas på statsbudgetensinkomstsida under inkomsltheln 2529 Avgifter vid patenl-ochregislreringsväsendet. 1985/86: 100 BU. 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Underdetta anslag redovisas utgifter och inkomster för verksamheten vid patent- ochregistreringsverket och palentbesvärsrätten. Följande sammanställning ger enekonomisk översikt av verksamheten (milj. 1984/85 Utfall 1985/86 Beräknar Patentärenden Inkomster Utgifter Resultat Jvlamnärenden Inkomster Utgifter Resultat Bolagsärenden Inkomsler Utgifter Resultat -1-28,8 Summa inkomster Summa utgifter Resultat 156,6 130,3 + 26.3 1984/85 Utfall 1985/86 Beräknar 1985/86: 100 Bil. Uppdragsverksamhet Inkomster Utgifter Resultat Summa Inkomster Summa utgifter Resultat 182,9 143,9 + 39,0 195,5 146,9 +48,6 200,0 166,7 + 33,3 -t-33,1 Patent- ochregistreringsverket samt patentbesvärsrätten Verksamhetenvid patentverkel och patentbesvärsrätten är helt avgiftsfinansierad ochnellobelaslar följaktligen inle statsbudgeten. Verksamheten inom olika program är i väsenlligadelar eflerfrågeslyrd. Kundkraven måste därför ligga lill grund förmålsällningarna i fråga om kvalitet och kvantitet i verkets produklion. Regeringenuppdrog ål patentverkel alt göra en översyn av verketsorganisaiion och ledning saml av behovet av teknikstöd. Palenlbesvärsrätleningår inte i översynen. 1den rapport i översynsfrågan som verket lämnade fastläggs operativamål för patentverkel. Dessa mål återspeglar, enligt patentverket, kundernaskrav på de olika verksamheterna. De återspeglar också de intentioner rörandepatentverkels roll och verksamhet som regeringen givit uttryck för. De på ovanstående gmnder formulerade målen kaninte, enligt verkel, uppnås enligt huvudförslaget. Patentverkel förordar därför att ett målrelateratförslag läggs till grund för verksamhetens genomförande. Palentbesvärsrättengjorde under /85 en 10-procenlig besparing. Patentbesvårsrältenförutsätter därför alt elt undanlag från tillämpningen av huvudförslaget görsoch att rätlen skall kunna arbeta med oförändrade resurser under de treföljande budgetåren. Patentverkelföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: I syfte att snabbare än kunna anpassaresurserna efter variafionerna i efterfrågan föreslås atl den nuvarandeanslagskonstruktionen änd- 12 1985/86. rasså att hela verksamheten, med undanlag av patentbesvärsrätten och Prop.1985/86: 100 programmel Namnärenden, får bedrivas under ett I 000-kronorsanslag. Det målrelalerade förslagetläggs till grund för verksamhetens genomförande. Pris- och löneomräkning m. m.6099000 kr. Regeringenhar givit patentverkel i uppdrag att göra en översyn av verkets organisationoch ledning samt av behovet av leknikslöd. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senasi . Med anledning av atl resultatet av översynen ännuinte föreligger är jag inte beredd att nu föreslå någon ändring av formerna föratl anvisa medel till palent- och registreringsverket. Av samma anledningberäknar jag medel till verksamheten under nästa budgetår utgående frånhuvudförslaget. Även om beloppet är osäkert, då översynsarbetet ännu inte äravslutat, bör med dessa utgångspunkter anslaget för /87 uppgåtiU . Jaghemställer all regeringen föreslår atl lill m.m. för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85Utgift 48932 1985/86Anslag 50000 1986/87Förslag 52000 skallenligt sin instmktion (1971: 1080) bl.a. fatta beslut i fråga huruvidauppfinning skall hållas hemlig i enlighet med vad som föreskrivs i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar (ändrad senast 1980:211). Jagberäknar medelsbehovet för nästa budgetår fill . Jaghemställer att regeringen föreslår att till förförsvarsuppfinningar för /87 anvisa elt förslagsanslag av 52000kr. Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt (SP) är expertmyndighet för teknisk ulvärdering avmalerial, produkter, konstruktioner och syslem. Påuppdrag av myndigheter, förelag och enskilda ulför provningsanslal- Prop.1985/86: 100 len provningar och undersökningar av malerial och konstruktionersaml Bil. 14 därmed förenad verksamhel. Provningsansialten meddelar föreskrifter ianslutning lill och övervakar efterlevnaden av lagen (1974:283) om handel medarbeten av guld, silver eller platina och av lagen (1971:1081) om bestämning avvolym och vikt. Bägge lagstiftningsområdena bereds f.n. avindustridepartementet efter förslag från den s.k. normgruppen inomregeringskansliet. 1 betänkandet ÄdelmetallkonlroU? (Ds I 1984: 11) har ettförslag lämnals fill förenkling av lagstiftningen om handel med ädelmetalleroch i betänkandet Enklare kontroll av volym och vikt (Ds I 1985:4) har eltförslag tiU översyn av lagstiftningen om volym och vikt lämnats. Båda förslagenhar remissbehandlats. Provningsansialten bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhelsområde, medverkar som teknisk rådgivare ålregering och myndigheter samt arbetar som expert i nationellt ochinternationellt standardiseringsarbele m.m. Provningsanstalten leds av en styrelse. Chef föranstalten är en generaldireklör. Verksledningen beslår, förutom avgeneraldirektören, av en planeringsdirektör (marknadsdireklör) och en tekniskdirektör. Till sitt förfogande har verksledningen en gemensamutredningsresurs, verksledningssekretariatet. Provningsanstalten ärorganiserad i sex lekniska enheter och en administrativ enhet. Personalstyrkan vid provningsansialten omräknattill helårsfiänsler var 459 . Härtill kommer ett sextiotalädelmelallkonlroUanter och konlrollslämplingsförrättare över hela landel. Vid provningsansialten tillämpas programbudgeteringmed verksamheten uppdelad i produktionsområden. Fr. o. m. /86har antalet produktionsområden reducerats från fem till tre.Produktionsområdet Riksmätplalsuppgifter ingår numera i produktionsområde 1.Externa uppdrag. Det tidigare produktionsområdet Övriga myndighetsuppgifterhar överförts till produktionsområde 3. Rådgivning till myndigheter m. m. Produktionsområde I, Externa uppdrag, omfattaruppdrag från näringsliv, förvaltning och enskilda avseende tekniskutvärdering. 1 produktionsområdet ingår även riksmätplalsuppgifter. Produktionsområde 2, Forskning och utveckUng,omfattar den verksamhet som syftar dels lill utveckling av nya meloder förteknisk utvärdering och provning, dels atl upprätthåUa och utvecklaprovningsanstallens kompetens. I produktionsområdet ingår också externtfinansierade forskningsuppdrag inom provningsanstallens kompetensområde. Produktionsområde 3, Rådgivning tiU myndigheterm.m., omfattar det arbeie som hänför sig liU provningsanstallens ställning somexpertorgan inom materialprovningens och mätteknikens område, dvs.konsultinsatser och utredningar av teknisk natur åt regeringen ellerföreskrivande myndigheter, utarbetande av remisser, dellagande i nationellteller internationellt standardiserings- och kommittéarbete m.m. Iproduktionsområdet ingår även uppgifter som föreskrivande myndighet inom vissaområden. Provningsanstallensverksamhel finansieras dels genom intäkter av upp- 179 dragsverksamhetoch utvecklingsarbete för forskningsråd m.fl., dels ge- Prop. 1985/86: 100nom anslag över statsbudgeten. Produktionsområde I. skall i princip finan- Bil. 14 sieras med uppdragsintäkter. Medel för verksamheten anvisas under följandeanslag: F 8. Bidrag fillstatens provningsanstalt. Anslaget F 8. är eu förslagsanslag, som tas upp medett formellt belopp på I . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för verksamheten. Som inkomst under anslaget redovisas uppburnaavgifter och ianspråktagna medel från anslaget F 9. Medel som svarar motavskrivning och förräntning av delar av ulruslningskapitalel omförs fill ensärskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslaget F 9. är elt reservationsanslag, övervilket statens bidrag utgår i första hand lill produktionsområdena 2. och 3.men även till atl täcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslaget . är etl reservalionsanslag, som skallfinansiera invesleringar i kostnadskrävande utrustning. Anslaget F 8. fär i princip inle belastas. För altlösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten och för atl tillgodose behovel av rörelsekapital börprovningsanstalten få disponera en rörlig kredil i riksgäldskonlorei på lOmilj.kr. Detla är en ökning med 5 milj. kr. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Under della anslag redovisas samlliga utgifter ochinkomster av provningsverksamheten m. m. vid statens provningsanstalt. anslog 21,2 milj. kr. för attläcka koslnaderna i samband med avvecklingen av provningsanstallens regionalaoch lokala organisaiion (prop. 1981/82:121, NU 44, rskr 408). Denna verksamhelredovisas nu inom provningsansialten som en egen resultatenhet. I sammanställningenvad avser budgeiåren 1984/85 och 1985/86 redovisas endast den verksamhet somefter genomförd avveckling kommer alt finnas kvar. Redovisningen är indelad iproduktionsområden enligt den stmktur som jag redogjort för. Statensprovningsanstalt har i sin anslagsframställning för /87 som huvudalternativ hemstäUt om ett bidragsanslag av . Följandesammanslällning ger en ekonomisk översikt av den verksamhet som omfattas avprogrambudgeteringen (1 000-tal kr.). Siffrorna för /85 haromräknats för att motsvara den nya programbudgeteringen: 1985/86:100 Bil. 1984/85 Utfall 1985/86 Beräknar Externa uppdrag Intäkter Kostnader Resultat 91976 63582 28 394 106260 65 800 40460 Indirekta koslnader och intäkter 63 883 -55 703 -32 191 33 348 33410 1 157 Provningsanstaltenomorganiserades under /84. I den nya organisafionen har denstrategiska planeringen betonats i verksledningens arbeie och del direktaoperativa ansvaret och resultatansvaret finns hos enheterna. Ekonominförbättrades under /85. Denna resultatförbättring berorhuvudsakligen på atl uppdragsverksamhelen expanderal och all produktivitetensamlidigl förbättrats. Detla har åsladkommils dels genom målmedvetnamarknadsinsalser, dels genom ell långsiktigt ulvecklingsarbele inomforsknings- och utvecklings- samt rådgivningsprogrammen. Ytterligare faktorer som bidragit till den positivaekonomiska utvecklingen är de förändringar som genomförls i den regionalaverksamheten samt den ekonomiska rekonstrukfionen under /82. Den avveckling av vissa delar avprovningsanstallens regionala verksamhel som beslöts av (prop. 1981/82:121, NU 44, rskr 408) genomförs f.n. och beräknas vara avslutadunder budgelårel 1987/88. Som ett led iomställningen av verksamheten i Slockholm har en Prop. 1985/86: 100genomgripande ombyggnad av de lokaler som verksamheten skall bedrivas Bil. 14 iägt rum och lokalerna har tagils i bruk . Detta har medförtatt verksamheten i har påverkats krafligl. Verksamheten har trotsdetla kunnat drivas inom budgeterade ekonomiska ramar. Arbetet medmarknadsutveckling samt viss komplettering av personal och utrustning har dockfått senareläggas. Insatser inom dessa områden görs under /86. För /87 harjag med utgångspunkl iprovningsanstaltens huvudförslag beräknat ett förslagsanslag av . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Statens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet för /87 anvisa ett förslagsanslag av 1000kr. Bidrag till statens provningsanstalt 1984/85Utgift 31440000 Reservation 8900000 1985/86Anslag 32849000 1986/87Förslag 33410000 Som har framgått av min redogörelse under anslagettill uppdragsverksamhet föreslår statens provningsanstalt atl bidragsanslagetskall utgå med . I enlighet med vad jag har anfört börbidragsanslaget för nästa budgetår beräknas enligt etl treårigt huvudförslagmed en real minskning för /87 om och under varderaav de två påföljande budgetåren. Bidragsanslaget bör uppgå lill . Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt till Bidrag tiU statens provningsanstaU /87 anvisa elt reservationsanslag av . 1984/85Utgift 7000000 Reservation 16296462 1985/86Anslag 7000000 1986/87Förslag 7000000 Under detla anslag anvisas medel för utrustningfill statens provningsan staU (SP). Investeringarnaför budgeiåren 1984/85 och 1985/86 har delvis finansierals med reservationer.Utgående reservation för /86 beräknas till . 1 detta beloppingår . avsedda för (lUC) iSkellefteå. SP har i anslagsframställningen /86 lämnalelt förslag till hur finansieringsfrågorna skulle kunna lösas. a. atl nuvarande ulrustningslån omvandlas till etlamorteringsfritt verkskapital och att hela utmstningsanslagel avvecklas. Deltaär i enlighet med en av de modeller som () rekommenderar. Vid remissbehandling har RRV givit förslaget sittslöd. I budgelproposifionen (prop. 1984/85:100 bil. 14 s. 110) logs emeUertidingen ställning fiU förslaget. Det fömtskickades dock "all del kan bliaktuellt med en översyn av finansieringsformerna för provningsanstalten". SP bedömer del vara av största vikt allfinansieringsformerna för SP:s investeringar behandlas före sommaren 1986.Målsättningen bör vara att en optimal lösning skall kunna tillämpas fr. o. /88. Jagdelar provningsanstaltens uppfattning att finansieringsformerna förinvesleringar vid SP bör ses över.