prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Det förefaller emellertid inte sannolikt attfängelse i det allmänna rättsmedvetandet uppfattas som rimlig påföljd förenbart åsidosättande av en tillståndsregel av detla slag. Den påföljd somnormalt kommer i fråga lär väl därför bli böter. Kontrollsystemelseffektivitet måste på grund av del anförda sältas i fräga. I varje fall lär delinte avskräcka någon grövre ekonomisk brottsling. Slutligenkan ifrågasättas om inte undantaget i 14 § också bör omfatta likvidator medtanke på att likvidatorer numera alltid ulses av tingsrätten och i det allraflesta fall är advokater. Medhänsyn till förslagets omfattning utgår vi från att den ramlag kommissionenföreslagit kompletteras med en regeringsförordning med närmare bestämmelser omhur tillslåndsförfarandet samt tiUsynen och kontrollen m.m. skall ordnas. Ensådan förordning bör också innehålla bestämmelser om hur personregistrering medhjälp av ADB får utnyttjas i sammanhanget. Vivill särskilt understryka vikten av vad kommissionen anfört om en utvärdering(s. 216). Somlänsstyrelsen tidigare klargjort avstyrker länsslyrelsen förslaget omnäringstillstånd. Skulle förslaget likväl genomföras mot bestridandemåste länsslyrelsen framhålla att ett omfattande organisatoriskt arbete liksomtjänstetillsättningar måsle föregå ikraftträdandet. Kommissionens förslag attlagstiftningen om näringslillsländ skall träda i krafl redan den 1 januari 1985framstår därför som helt orealistiskt, Idenna paragraf föresläs en straffsats om böler eller fängelse i högst ell årför den som bedriver tillståndspliktig näringsverksamhet ulan att ha näringstillståndeller i strid mol föreskrifterna i 4 eller 5 §§. För att undvika att brollpreskriberas innan det har beivrats bör preskriptionstiden förlängas lill 5 årpå samma sätt som skell belräffande 81 § Uppbördslagen (SFS 1983:77). llagförslagels 14 § anges all dödsbo inte behöver näringstillstånd under den lidsom oundgängligen behövs för atl avveckla dödsboet. En på så sätt begränsadtidsfrist skulle tvinga fram en otillbörligt hastig avveckling avberörda dödsbon och kan därför inte accepteras. 9.9 : Prop. Ifråga om de straffsatser kommissionen föreslår för den som driver näring ulantillslånd eller i strid mol föreskrifter vill förbundet peka på den ringaeffekt dagsböter har, då de inte ställs i relation lill den ekonomiska verksamhetensomfattning utan endast till näringsidkarens bevisade aktuella inkomst. Isådana fall där bötesbeloppet inte slår i rimlig proportion till verksamhetensomfattning är det enligt förbundets mening viktigt all framhålla att de allmänprevenlivaskälen för friheisberövande påföljder talar med särskild styrka när det gällerekonomisk brottslighet. Enligtlagförslagel behöver inte boutredningsman som förvallar dödsbo efternäringsidkare näringstillstånd för att för dödsboets räkning bedrivatillslåndspliklig näringsverksamhet som oundgängligen behövs föralt avveckla dödsboet. Dödsboet skulle därmed vara förhindrat alt bedriva en avden avlidne bedriven tillslåndspliklig verksamhet i avvaktan på domstolsbeslutom utseende av boutredningsman. Något lagligt hinder föreligger inte fördomstol att utse dödsbodelägare till boutredningsman. Mången gång behöveremeUertid dödsboet anstånd för att avgöra vilken person dödsboet skall föreslådomstolen atl utse som boutredningsman. Huvudregeln inom svensk rätl är förövrigi fortfarande all dödsbodelägarna själva skall omhänderhavadödsboförvallningen. Denna princip bör kunna upprätthållas även beträffandetillståndspliktig näringsverksam-hel under den lid som åtgår för dödsboetsavveckling. Om en tillslåndspliklig företagare avlider, bör del varatillräckligt att dödsboet, om del vill fortsätta den tillståndspliktigarörelsen, gör en skriftlig anmälan om en föreslåndare lill den länsstyrelse somhar givit lillslåndel. Sådana bestämmelser som angivits gäller inomyrkestrafiken, Samma regler bör kunna gälla belräffande verksamhei, för vilkentillslåndsplikt föreligger enligt lagen om näringstiUstånd. Enytterligare invändning mot det föreslagna kontrollsystemet är att det lordekräva beydligt större samhällsekonomiska resurser än kommissionen beräknat.Bl.a. har i denna beräkning inte beaktats koslnader för framtagning av regleroch utredningar i samband därmed och inte heller kostna-,der förbesvärsprövning och prövning hos åklagare och domstolar, Kommissionensförslag innebär kostnadsökningar för staten. Förslaget med avgifter från förelag i branscher som omfattas av näringstillstånd gäller enbart de föreslagna näringsenheterna vid länsslyrelserna och inte den utökade kontrollen genom de lokala skattemyndigheterna. I detta avseende strider förslagel mol de generella kommittédirektiven. Enligt RRVs uppfattning är dessutom resurserna för tillsyn och kontroll under skattade mot bakgrund v den tillsyn och kontroll som krävs inom yrkes- Irafiklagstiflningens område. 10.3 : Prop. () begränsar silt yttrande till att avse deorganisatoriska och administrativa konsekvenserna av förslaget. förslag skulle komma atl genomföras har ingen erinran molförslaget i de avseenden har att beakta. När det gäller den slulligafördelningen av resurser vill dock erinra om att ytterligare övervägandenkan bli aktuella. Resurstillskottetför Slockholms läns del har av kommissionen beräknats till 8 handläggartjänsieroch 2,5 biträdesljänster. Fördelningen mellan länen har gjorts med ledning avprocentandelen av landets hela företagsbestånd inom de branscher därnäringstillstånd föreslås krävas. Härvid bör uppmärksammas att antalethandläggare i med hänsyn lill länels av kommissionen redovisadeandel av förelagsbeslåndet bör tilldelas 10 handläggartjänsier. Härtill kommerall den ekonomiska brottslighet, som avses bekämpas genom förslagel, i storutsträckning är koncentrerad lill storstadslänen. I kommeravsevärt större resurser atl behöva sättas in om man skall kunna uppfyllakommissionens intentioner bl. a. i fråga om tillsyn. Kommer inte denna klaraunderdimensionering all korrigeras fmns en uppenbar risk alt de föreslagnaåtgärderna blir ett slag i luften. 10.5 i län: Detfinns inte anledning atl tro att de näringsidkare som inte ger sig tillkänna för myndigheterna kommer att söka näringstillstånd i någon störreutsträckning. Den avsedda effekten av den föreslagna lagen är därför heltberoende av tillsynsarbetets omfattning. Tillräckliga resurser för detta arbetemåsle därför ställas till länsstyrelsernas förfogande. Kommissionenföreslår att lokala skattemyndigheten får vissa resurser för erforderligafältkonlroUer, De föreslagna resurserna är ytterst knappa. Sålunda skulle t.ex. lokala skattemyndigheterna i och tilldelas 26000 respektive24000 kr. Dessa belopp är otillräckliga för någon verksamhei inom fögderierna.Länsstyrelsen vill därför föreslå alt de beräknade resurserna, som för läneluppgår till totalt , sammanläggs lill elt belopp och atl detlaanvänds till att nyinrälla en tjänsl. Denna tjänst skulle lämpligen placerasinom mervärdeskalteenheten för förstärkning av den detalj som handlägger ochkontrollerar momsregistreringen. I län utförs inom ramen för dennadetaljs verksamhetsområden en fällkonlroll som är snarlik den som kommissionenföreslår. Beträffanderesurser bör följande framhållas: Omman bortser från transportbranschen kommer, enligt kommissio nens beräkningar, omkring 1500 företag i att omfattas av systemet med näringstillstånd. Tillsynen skall dessutom även omfatta före lag som har erhållit näringsförbud, vilka - om etl utvidgat näringsförbud genomförs - kan förväntas öka. Länsslyrelsen bedömer med hänsyn härtill alt den föreslagna resursförstärkningen med två handläggare lill länsslyrelsen i inte är tiUräcklig. En ytterligare förstärkning med minst en kvalificerad handläggare behövs för all det skall gå att 154 10.7 Länsstyrelseni : Prop, 1985/86:126 Såsompåpekats i utredningen kommer ytterligare resurser, utöver del beräknaderesurstillskottet, alt behövas under en övergångstid då befintliga företagskall inordnas i syslemet. Inte minsl mot denna bakgrund anser länsslyrelsendet väl motiverat all undanta de näringsidkare från vandelsprövning vilkaredan är prövade enligt LHD och YTL. Men även om dessa undantages kommer antaletärenden i initialskedet att vara mycket stort. Del kan därför redan nu med storsannolikhet sägas all ytterligare resurser kommer all behövas under del förstaåret. beräkningar bör länsslyrelserna tillföras 58 handläggartjänsieroch 15 biträdesljänster för en beräknad ärlig kostnad av 10,8 miljoner kronor.De lokala skaltemyndigheterna bör tillföras cirka 40 årsarbetskrafter för enårlig kostnad av 6 mUjoner kronor. Det är således fråga om ganska betydandekostnader för det allmänna. Enligt uppfattning är del meraändamålsenligt att föra motsvarande medel till den ordinariekontrollverksamheten. Denav kommissionen föreslagna resursförstärkningen för länsstyrelserna synes någotonyanserat fördelad. Det kan rimligen inte vara samma resursbehov t. ex. i åena sidan del även till del geografiska omfånget blygsamma län med,enligt uppgifl, endasl 2,av förelagsbeslåndet, å andra sidan det geografisktbetydligt större som dessulom uppges ha 4,avförelagsbeståndet. De långa avstånden i detta län bidrar tillsvårigheter för tvä alkoholhandläggare att rätt kunna fullgörasina uppgifter enligt Lagen om handel med drycker. En ytterligaretillsynsverksamhet av den art och omfattning som kommissionen föreslår tordeinte kunna nöjaktigt fullgöras med endast 2 handläggare och 0,5 biträden ochdetla oavsett om näringstillståndsärendena skall handläggas inom allmännaenheten eller inom skatteavdelningen. Denfällkonlroll som ska utföras ska vara aktiv och uppsökande och kräver därförspeciell kompetens. De resurser som föreslås till de lokala skattemyndigheternai länel omfattar i inget fall en hel tjänsl. För att nå avsedd effekt börutförligare utredas hur denna verksamhet ska ingå i skatteförvaltningensorganisalion. Eventuellt kan vissa av de rent kontrollerande uppgifternaåläggas skatteavdelningens revisionsenhet, Tankenär att två handläggare ska klara av lillståndsärendena pä en nor malstor länsstyrelse. ska de ha hand om tillsynen. Dessa perso ner lorde bli myckel hårt belastade, och det är uppenbart att rättssäkerhe ten utsätts för ganska stora påfrestningar. Det är ofta en myckel grannlaga prövning som ska göras. Varje inblandad person ska granskas. Särskilt i inledningsskedet, när även befintliga företag ska prövas, blir belastningen myckel hård. Betydande ärendeanhopningar torde uppkomma. Kommissionen har uttalat, atl det i inledningsskedet krävs ytterligare 155 personal utöver"normallilldelningen" på två handläggare. Kommissionen Prop.1985/86: 126 har också uttalat, alt deflesta av de gamla näringsidkarna torde kunna passera utan någoningående prövning. Kommittén vill ändå ifrågasätta om kommissionen inteunderskattat svårigheterna med den utomordentligt stora ärendetillströmningsom del blir fråga om. torde komma all bli hårtbelastade som besvärsinstans. har enbetydande anhopning av ärenden. Samtidigtsom svårigheterna påpekas får man väga dessa mot systemets syfle och vinster.Man kan aldrig införa ett syslem som det föreslagna utan betydande igångsältningsproblem.Kommittén vill ocskå instämma med kommissionen däri att man inte gärna kanbegränsa tillståndsprövningen till nyetableringar. 10.12 Lokala skattemyndigheten i : LSMSolnadelar inte kommissionens uppfattning alt LSM:s fältkonlroUer är en lämpligutvecklingsmöjlighet för biträdespersonal. Erfarenheterna vid kontakten mednystartade företag är den att frågor dyker upp som berör inte bara LSM:segentliga arbetsområde ulan ocksä taxerings-, mervärdeskatte-,bokföringslags-, arbetslagarbegrepps- och allmänna försäkringskassefrågor. Allslå ute på etl företag och endasl hänvisa till annan tjänsteman inommyndigheten eller annan myndighet i grundläggande frågor utanför den renaregistreringsfunklionen kan inte bidra lill ökat förtroende förskattemyndigheterna hos företag och allmänhet. LSMSolnaanser det därför väsentiigt att lönesättningen och ulbUdningen för berördpersonal blir sädan alt LSM:s insatser fär tillräcklig kvalitet och bredd.LSMSolna vill därjämte peka på atl även om 120 LSM får dela på 40 tjänsterberäknade efter lön efler lönegrad F 15 inte ens LSMSolna med 1,av landetsföretagarbestånd får medel för mer än c:a 0,5 handläggare i lönegrad F 15.Följden lorde bli atl tilldelade medel utnyttjas för annan personal än vad somavses och all den önskade kvalitetsförbättringen inom nu avsett områdeuteblir. LSMSolna anser därför att avsevärt fler LSM än vad nu föreslås måslefå resurser alt direkl avsätta minsl en hel Ijänst inom området i angivenlönegrad. Målareförbundetkänner sig mycket tillfredsställt med kommissionens förslag om förstärkning avde lokala skattemyndigheterna med 40 tjänster. Det torde inte finnas någotområde där del är så välmotiverat atl skapa bättre resurser. Som kommissionenframhåller, kommer denna förstärkning att betala sig genom ökadeskatteintäkter. Vi tror oss kunna påslå all det blir statlig verksamhei somkommer atl ge ett mycket bra ekonomiskt utbyte. Ettgenomförande av förslagen medför ökat resursbehov vid länsstyrelser och lokalaskaltemyndigheter. Behoven redovisas i betänkandet. TCO vill understryka attbehovel av resurser är direkt kopplat till möjligheterna atl genomföraförslagen. är resursbehovet beroende av vilka branscher som skaomfattas och vilka krav som då uppställs vid tillståndsprövningen. 10.15 CentralorganisationenSACO/SR: Prop. Denav kommissionen i tabell 17.1 gjorda uppskattningen av resursfördelningen harSACO/SR inget att erinra emot. /SR vill i detta sammanhang erinra om deuttalanden som gjorts avtalsrörelse på den statiiga sidan om viklenav att personer som arbetar med bl. a. frågor som föreslås i detta betänkandeskall ha en konkurrenskraftig lön. Vidare har även kommissionen i annatbetänkande framfört liknande synpunkler. /SR är därför tveksam lill om detgår atl rekrytera kvalificerade jurister/ekonomer till de tänkta tjänsterna omde inte inrättas i ett högre löneläge. /SR vill vidare understryka viklenav att länsslyrelserna vid elt eventuellt genomförande verkligen anställerhögskoleutbildade med en adekvat utbildning och erfarenhet och inte, vilket somför närvarande är myckel vanligt, gör s. k. internrekrytering av baspersonal. Detföreslagna resurstillskottet till lokal skattemyndighet är blygsamt. Endast tremyndigheter får medel molsvarande hela tjänster. För övriga myndighetermotsvarar tillskottet en eller några personmånader. I realiteten blir detsåledes fråga om alt handläggare på myndighetens gransknings-ellerarbetsgivarenhet använder någon del av sin arbetstid till effektivareuppsamling av nya företag. Mot bakgrund härav kan /SR inte instämma ikommissionens slutsats att tillskottet innebär en utvecklingsmöjlighet förbiträdespersonal genom intern rekrytering till dessa arbetsuppgifter. Någonrekrytering blir det (med några få undantag) överhuvudtaget inte fråga om. /SRvill i delta sammanhang understryka alt de ökade kraven pä lokalskattemyndighets handläggare förutsätter en god grundutbildning. Den personalsom bl. a. skall ulföra revisioner hos förelag bör rimligen ha samma kompetenssom motpartens företrädare. Den kompetensen finns i allmänhet inte hosbefintlig biträdespersonal och kan svårligen åstadkommas genom den internaskatleulbildningen. Enligt vad /SR erfarit har myndigheterna därför nubörjat överge internrekryteringen. Kommissionenhar gjort beräkningar av personalbehovet och lämnat vissa förslag om nyatjänster hos länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna (s 347 f).Därvid har bl.a. sagts att en "medelstor" länsstyrelse skulle behövatvå handläggare på byrådireklörsnivå (en ekonom och en . jurist) och en halvbilrädestjänsl. Handläggningen av ärenden om tillstånd och återkallelse avtillstånd sådan den utformats i kommissionens förslag synes permanent erfordrabetydligt mer personal än som kommissionen föreslagit. Det gäller inte minstbiträdespersonal. I detla sammanhang kan man bl. a. peka på den omfattandehantering av yttranden som förutsattes av kommissionen. Delförefaller också troligt att polis- och kronofogdemyndigheterna behöver visspersonalförslärkning för silt arbete med yttranden. 10.17 för länsstyrelsernasallmänna enheter: Föratl kontroll och tiUsyn skall kunna fungera är det nödvändigl alt länsstyrelsentilldelas resurser för detta arbete. tillfredsställelsealt kommissionen föreslagit resursförstärkningar. Den av kommissionen itabell 17,1 gjorda uppskattningen av resursför- Prop, 1985/86: 126 delningensynes för några län vara någol i underkant men då kommissionen tycks ha använtsig av en schablonmetod och med hänsyn till det rådande statsfinansiella lägetär föreningen emellertid villig att som utgångspunkt acceptera en årlig kostnadav c:a per tjänst och år. För att kunna rekrytera dekvalificerade jurister/ekonomer som kommissionen avser ter sig emellertid dentänkta lönesättningen för dessa, enligt föreningens mening, något låg. Föreningenanser i likhet med kommissionen att avgifterna helt skall täcka kostnaderna förde nya arbetsuppgifterna. Det är då viktigt att länsstyrelserna även ifortsättningen fär medel för denna verksamhet och inte drabbas av procentuellanedskärningar som går ul över allmänhetens krav pä god service och snabbahandläggningstider. 11 Registrering och effektivare s.k. fältkontroller Kommissionenmot ekonomisk brottslighet har i betänkandet föreslagit att skallföra register över de företag som omfattas av del föreslagna syslemet mednäringstillstånd. Delta skall gälla både företag som beviljats och förelag somvägrats tillstånd. Enligt uppfattning är registreringnödvändig men registret bör vara centralt och omfatta hela landet. Dessutom bördet vara dalabaseral. förs handelsregisler vid samtliga landelslänsstyrelser. Handelsregistren är inte databaserade. Detta har lett till alt vissaoseriösa företagare bildar handelsbolag först i ett län. När verksamheten sedaninte kan bedrivas utan kontroll från länets myndigheter flyttasföretagsverksamheten till etl annal län där elt nytt handelsbolag bildas. Detlagör atl myndighetskontrollen avsevärt försvåras och för att få en heltäckandemyndighetskontroll kan en utredningsman vara tvungen alt kontakta samtligahandelsregister i hela landet. Delta gör att förespråkar etlcentralt dalabaseral register om näringstillstånd införs. Somett delförslag förs i betänkandet fram förslag om åtgärder för all förbättraskatleregistreringen. Genom fältkontroller ska fler företag komma in iregistren. Förslaget är bra och får också ses som en del i strävan att genompersonliga kontakter och besök förbättra kontakterna mellan skattemyndigheteroch företagare. Kommissionenhar funnit att etl register med uppgifter om näringstillstånd bör inrättas. Registret skall innehålla uppgifter såväl om juridiska som fysiska personer. Enligt vad som framgår av betänkandet, s 326, skall varje länsstyrelse föra ett sådant register manuellt. Registren skall "samordnas centralt" hos () och "föras samman" medRSV:s befintliga register över näringsförbud. Detta senare register förs ma nuelll men kommer atl datoriseras och "administrativt" inordnas iREX- registret. Av betänkandet framgår även att uppgifter om personer som försatts i konkurs skall föras till uppgifterna om näringsförbud. Genom att "samordna" registren över näringstillstånd och näringsförbud centralt 158 anserkommissionen atl del inte behöver inrättas något nyll register ulan Prop.1985/86: 126 att "REX-systemel" endast behöver byggas ut till vissdel. Alltsedan1976 när förordningen (den senaste 1983:167) om försöksverksamhet inomexekutionsväsendet kom har datainspektionen väntat på en författningsregleringav ulsökningsregislren eller , dvs det redovisningssystem förexekutionsväsendet som förs med hjälp av ADB, m,a,o, den syslemlekniska lösningsom ligger till grund för ulsökningsregislren. Elt belänkande med förslag lillutsökningsregisterlag lades fram . yttrade sig inspektionenöver betänkandet och framförde sina farhågor från integritetssynpunktbeträffande registrens omfång och efterlyste en noggrannare och merinträngande analys av frågor som - vem är regisieransvarig - på vilket sätt eller varifrånkommer uppgifterna att inhämtas - vilka uppgifter kommerregistren att innehålla - på vilket sätt och till vemlämnas uppgifter ut - när och hur sker gallring - när och hur sker rättelse. Dessulomfäste datainspekiionen uppmärksamheten pä kollisionen medkreditupplysningsverksamheten och kreditupplysningslagen. Datainspektionensinvändningar mot utsökningsregisterlagsförslagel kan i väsentliga delar riktasäven mot föreliggande förslag till registrering av näringstillstånd. Någonutsökningsregisterlag har ännu inte utfärdats. Datainspektionen har medstigande oro sett hur alll fler önskemål om utsökningsregistrens användningframlagts. Önskemål som inte har någon direkl koppling lill det ändamål förvilket ulsökningsregislren inrättats, nämligen den verksamhet som åvilarkronofogdemyndigheterna. Enligtdatainspektionens uppfattning bör personregister föras hos den som bedriverviss verksamhei. Vad gäller näringstillstånd borde således registren föras hoslänsslyrelserna även efter datoriseringen. Allmäntfinns även anledning alt erinra om den inte ovanliga utvecklingen viddatorisering, nämligen övergången från småskalighet till storskalighet. Oftatas datatekniken inledningsvis till hjälp som stöd i en administrativverksamhei. Allteftersom sker sedan centralisering och utvidgning av registren.Utvidgningen gäller ofta både innehåll och ändamål. Utöver dedatakvalitetsproblem som automatiskt brukar följa och som medför uppenbaraintegritetsrisker sker ej sällan också en övergång i realiteten till mer ellermindre automatiska beslutsprocesser. Den legala grunden beslår dock av reglersom lagstiftaren antagit utan tanke pä annat än atl de skall användas vid enfrån fall-till-fall bedömning av därtill skolade jurister, I verkligheten kandet dock visa sig att det blir en programmerare som översätter dessa reglertill tekniska termer och en dator som sedan beslular i lOOOOO-lalsfaU. RSVinstämmer i kommissionens uttalanden om förbättrad registrering av företag ochmöjligheter till fältkonlroUer. Dessa åtgärder bör omfatta alla lyper avförelag. Elt s.k. basuppgiftskort (förelagsbevis) skulle därvid underlättafältkonlrollen. F.n. får det anses oklart vilka befogenheter skatte- och avgiftsmyndig- heter har att utföra efterforskning pä fältet. Som kommissionen framhåller kommer utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen (USS) att ta upp frågan om befogenheter för taxeringsmyndigheterna atl utföra efterforskning. Denna typ av arbetsuppgifter, som är av särskill grannlaga 159 natur,kan förväntas ställa höga krav på de befattningshavare som skall Prop.1985/86: 126 utföra dem. I dagens läge är det svårt att avgöra dels vilkakompetenskrav som skall ställas på dessa befattningshavare, dels var iorganisationen de bör placeras. RSV anser därför att USS-utredningensbetänkande bör avvaktas innan de föreslagna tjänsterna för fällkonlrollinrättas. Kommissionenanser att näringstillstånden inte i försia hand är av fiskal nalur och atttillståndsfunktionen därför inte bör placeras på skatteavdelningen. RSV anseralt man i så fall bör anlägga samma synsätt vid val av i vilket registertillstånden bör registreras. Registreringen bör således inte ske vare sig i REXeller i del centrala skatteregistret. innehåller f. n. endast dem som ärregistrerade som gäldenärer. Registret skulle få byggas ut väsentligt om alla innehavareav näringstillstånd skulle tas med. Del skulle då förlora sin funktion somindrivningsregisler.