prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Förändringar, nedläggningar, minskningar ochnyetableringar har berört flera utlandsmyndigheter. Underinnevarande budgetår har en ambassad upprättats i , , ochambassaden i åter bemannats med utsänd tjänsteman. åretplaneras en ny delegation i mot bakgrund av den europeiska Prop.1985/86:100 säkerhetsksonferensens (ESK) tredje uppföljningsmöte som inleds ino- Bil- vember 1986. Vidare avses en ambassad inrättas i med hänsyntill landets ökande ekonomiska och politiska betydelse. Förändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till statsbudgetenför /86 framgår av följande sammanställning. Beloppen haravrundats och anges i milj. kr. m. m. Bidrag till vissa internationella 7 907,0 (1) 8 760,2 (2) Totalt för utrikes departementet 9 713,7 10 673,1 + 959,4 (1)Exkl. utgifter (153,0 milj.kr.) för biståndsändamäl underandra anslag. (2)Exkl. avräkningar (179,8 milj.kr.) för biståndsändamål underandra anslag. 1985/86; lOO 5 Utdrag ur protokoll vid regenngssammanträde den 19december 1985. såvitt avser frågorna under littera A punkterna 1-7, 9-12, Bpunkterna I, 3-5, 8, D och F punkterna 1-8; statsrådet avser frågor under littera A punkt 8 och B statsrådetHjelm-Wallén såvitt avser frågor under littera C; statsrådet avser frågor under littera B punkterna 6-7, E och F punkt 9. Anmälan till budgetpropositionen 1986 Pådet politiska området kännetecknas den internationella utvecklingen alltjämt avmisstro mellan de ledande stormakterna och . Ävenom ett viktigt steg nu tagits mot en återupprättad dialog mellan de bådasupermakterna och förhandlingar pågår i om centrala nedrustningsfrågor,kvarstår spänningsförhållandet mellan supermakterna och maktblocken. Dessamotsättningar får återverkningar också på många andra internationella problem.De återspeglas inte minst i de regionala konflikterna i flera delar av världen.De försvårar också försöken att fmna globala lösningar på de stora ekonomiskaproblem som slår mycket hårt mot tredje världens länder. Särskilt allvarligablir dessa stormaktsmotsättningar mot bakgrund av den fortsatta utvecklingenpå kärnvapenområdet. Även kapprustningen i fråga om konventionella vapen ingeroro. Motsättningar mellan stormaktsblocken kommer sannolikt att bestå underöverskådlig tid, vilket i sin tur medför ett rustningsläge på hög nivå. Mot denna bakgrund har under de senaste årenutvecklats ett antal regionala kriser, som i sig varit allvarliga, men somdessutom inneburit en risk för spridning och stormaktsengagemang. En visstendens kan dock förmärkas till att supermakterna söker förhindra att regionalakonflikter leder till verkligt allvariiga motsättningar dem emellan. Under dennatid har omvärlden i bevittnat tendenser till sönderfall i ,beläget i en region där kriget varit ständigt närvarande eller överhängande ochdär den israelisk-palestinska frågan alltjämt utgör ett grundläggande problem.I samma område utkämpar och ett för båda staternaförödande krig. Ungefär har den sovjetiska interventionen iAfghanistan pågått och lett till stora förluster i människoliv och enormaflyktingproblem. Även det långvariga kriget i har förorsakat storaflyktingströmmar, en utveckling som kan förmodas fortgå sä länge som denvietnamesiska militära närvaron fortsätter. Även på Prop. 1985/86: 100 andrahåll pågår konflikter, på vilka man inte skymtar något snabbt slut. 5södra kan det inte bli bestående fred innan apartheidsystemet iSydafrika försvunnit. I kräver en fredlig politisk utvecklingatt de grundläggande ekonomiska och sociala problemen angrips. I övrigaLatinamerika har flera länder svåra ekonomiska och politiska problem som enföljd av den djupgående skuldkrisen. Alltjämt gäller att misstron mellanstormakterna får en särskilt allvarlig dimension för den händelse kriser ochkonflikter utvecklas i . Den latenta spänningen mellan sovjetiskasäkerhetsintressen och nationella aspirationer kvarstår. Frågan hur dessa problem hanteras blir ocksåavgörande för tredje väridens utveckling. Sprängkraften i de missförhållandenoch obalanser som råder är mycket stor. Deras humanitära dimensioner berör ossstarkt. Miljö- och svältkatastroferna i är de mestomfattande i modern tid. Kombinationen av minskad livsmedelsproduktion i fleraafrikanska länder, snabb befolkningstillväxt och urbanisering kan komma attställa många länder inför mycket svårlösta samhällsproblem. Såväl krigssituationer som en okontrollerbarsamhällsutveckling får många negativa följdverkningar, såsom eftersättande avgrundläggande mänskliga rättigheter, flyktingströmmar och uppkomsten avpolitiska ytterlighetsriktningar. Den svenska säkerhetspolitikens mål är att i allalägen och i former som vi själva väljer bevara nationellt oberoende och fred.Detta innebär att vi inom våra gränser vill bevara och utveckla vårt samhälle ialla hänseenden efter våra egna värderingar. I samband härmed vill vi utåtverka för internationell avspänning och fredlig utveckling och därmed minskariskerna för att dras in i krig och konflikter. I det syftet blirmålet att bidra till fortsatt lugn och stabilitet i av särskild vikt. säkerhetspolitik utformas väsentligen iett samspel mellan utrikespolitiken i vid mening och försvarspolitiken.Huvudlinjen i denna politik är neutralitetspolitiken, d. v. s. alliansfrihet ifred syftande till neutralitet i krig. Vår aktiva utrikespolitik syftar tillavspänning, internationell nedrustning och fredlig utveckling. säkerhet är i hög grad beroende av deninternationella utvecklingen i stort, särskilt utvecklingen i närområdet.Detta gäller inte minst i ett läge då det nordeuropeiska och nordatlantiskaområdets strategiska betydelse ökat. Detta ökar uppmärksamheten på våraförbindelser med stormakterna och maktblocken, liksom det ställer ökade krav påvårt underlag för säkerhetspolitiskt inriktade analyser och beslut. och ökade strategiskabetydelse har bl. a. yttrat sig i en alltmer omfattande övningsverksamhet iområdet. Svenskt territorium har utsatts för upprepade, allvariiga kränkningar.Ökade krav har ställts på analys av kortsiktiga, fredstida hot mot Sverigessäkerhet. Vår strävan att bidra till ansträngningarna attnedbringa spänningarna mellan stormaktsblocken och minska rustningarna utgör en viktig del av den svenska utrikespolitiken. Tillgången på erfarenhet och kompetent diplomatisk och teknisk expertis har varit och förblir nödvändiga instru- 7 mentför denna politiks förverkligande. Kärnvapenfrågornaintar en central plats i vår nedrustningspolitik. 1985/86: 100 ärsjälvklart med tanke på att kärnvapnens användning skulle utgöra ett Bil. 5 hotmot mänsklighetens överlevnad. Vid nedrustningskonferensen (CD) har ,ofta i samarbete med stater i den alliansfria gruppen, lagt fram förslag somsyftar till att förhindra en accelererande kärnvapenkapprustning och i ställetfå till stånd väsentliga reduktioner av arsenalerna. verkar aktivt förbl. a. förslag om frysning av kärnvapen och ett fullständigt provstoppsavtal.Under icke-spridningsfördragets tredje granskningskonferens betonade Sverigesärskilt sambandet mellan framsteg beträffande kärnvapennedrustning och arbetetför att förhindra spridning av kärnvapen. I FN och CD arbetar vidareför att få till stånd eU avtal som förhindrar hotande kapprustning i rymden.Rymdens militära utnyttjande har kommit att bli en av de mestakuta frågorna i förhållandet stormakterna emellan. Vidare skall nämnas attförhandlingar om ett totalförbud mot kemiska vapen pågår i CD. fortsätter att verka för att åstadkomma enkärnvapenfri zon i . Syftet med zonen är att förbättra de nordiskaländernas säkerhet. skulle den utgöra ett bidrag till strävandena attminska kärnvapnens roll i . stöder vidare förslaget om enkorridor fri från slagfaltskärnvapen i . Upprättandet av en sådankorridor skulle höja kärnvapentröskeln och allmänt utgöra en förtroendeskapandeåtgärd. är värd för och deltar aktivt iStockholmskonferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustningi . Detta möte ingår som ett viktigt led i den s. k. resultat kommer aU avrapporteras till som inleds i . Då dettauppföljningsmöte beräknas pågå under , kommer en svensk delegation attinrättas i för den tid konferensen pågår. engagemang i freds- och nedrustningsfrågoråtnjuter ett starkt folkligt stöd i vårt land. Det understöds av aktivafredsorganisationer, kyrkor, fackliga, politiska och andra organisationer. För förblir vårt medlemskap i och deförpliktelser som åläggs staterna enligt FN:s stadga en hörnsten i vårutrikespolitik. Stadgan ålägger staterna att lösa internationella tvister medfredliga medel och att avstå från hot eller användning av våld mot en annanstats territoriella integritet eller politiska oberoende. deltar aktivti den internationella diskussionen om hur FN skall stärkas. Vi anser det varaväsentligt att FN:s universella karaktär upprätthålls. fäster stor viktvid att FN ges bättre möjligheter aU fullgöra sin huvuduppgift att upprätthållainternationell fred och säkerhet. Vår medverkan i ett flertal av FN:sfredsbevarande operationer i internationella konfliktsituationer är ett konkretuttryck för vårt arbete på detta område. Folkrätten, dess tillämpning och utveckling, intaren betydelsefull plats i svensk utrikespolitik. Ett centralt inslag på detta område gäller skyddet för de mänskliga rättigheterna. arbetar i olika internationella fora för att förstärka det internationella skyddet för mänskliga rättigheter och verkar för att dödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigt inslag i dessasträvan- 8 den är att utarbeta ochfölja upp efterlevnaden av intemationella normer Prop. 1985/86: 100 förindividens skydd. På svenskt iniUativ antog generalförsamlingen hös- Bil. 5 ten1984 en konvention mot tortyr. Det finns f.n.fem medtillhörande övervakningsmekanismer inom mänskliga rättighetsområdet. Tilldessa kommer den europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna, som gradvis har utökats medskydd för nya rättigheter. Andra viktiga folkrättsliga ämnen är havsrätten medtillhörande avgränsningsfrågor, miljörätten och rymdrätten. ingår ett antal avtal och fördragmed främmande makter och andra internationella konventioner.Förhandlingsarbetet kräver i betydande omfattning en traktaträttsligmedverkan. Inom ramen för det internationella samarbetet på detstraffrättsliga området visar också ett stort engagemang. Det rör sighär om utlämningsfrågor och om lagföring i hemlandet. Stora insatser görs föratt svenskar som har dömts till fängelsestraff utomlands skall kunna tas att avtjäna straffet i . Genom utredningar om utländsk rätt ochgenom bistånd i arvs- och underhållsärenden får svenska medborgare stöd atthävda sin rätt i utlandet. bistår även svenskar som hamnati nödsituationer utomlands sedan de råkat ut för olycksfall, sjukdom ellerfrihetsberövats. Dessa frågor tenderar att bli alltmera komplicerade i och medatt svenska medborgare numera i större utsträckning förlägger sina utlandsresorutanför de traditionella turistmålen. Handläggningen av ärenden som rör utlänningarkräver stora resurser. mottog utlandsmyndigheterna drygt 21000 ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd samt 118 000 ansökningar omvisering. Den ökade flyktinginvandringen medför ökad arbetsbelastning för vissautlandsmyndigheter. Information om i utlandet Sverigeär ett litet land inom ett litet språkområde. är det svenskasamhället starkt beroende av kontakter med omvärlden för sin fortsattautveckling. Information om i uUandet omfattar en mångfald olikakontakter och verksamheter. Syftet är att sprida kännedom om det svenskasamhället samt väcka intresse och förståelse för svenska lösningar på olikasamhällsproblem. Informationsverksamheten gör det möjligt för attaktivt delta i ett ökat erfarenhetsutbyte mellan olika länder och kulturer. Detsvenska kulturlivet är starkt beroende av kontakter och impulser utifrån.Forskning och vetenskapligt arbete förutsätter ett fritt utbyte averfarenheter. Det är vidare ett utrikespolitiskt intresse attsvenska ståndpunkter får gehör i utlandet. Ett mångsidigt person- och kulturutbyte bidrar till ökad förståelse mellan olika länder och folk. I ett hårdnande intemationellt klimat blir informationen om och kontakterna med utlandet en allt viktigare del av svensk utrikespolitik. Detta gör också informationen i om svensk utrikespolitik väsentlig. Sådan information ges dels genom , dels genom bidrag till folkrörelser och andra fristående organisationer. Detär angeläget att utvärdera organisation och samordning av de sam- Prop.1985/86: 100 lade statliga insatserna inom det svenska kultur- ochinformationsutbytet Bil. 5 med uUandet. Frågan kommer att tas upp i ettsenare sammanhang. Sverigesinternationella beroende och vår vilja att spela en konstmktiv roll i detinternationella samfundet är grundvalen för utrikesförvaltningens uppgifter.Dessa finns inom utrikespolitik, handelspolitik, internationellt utvecklingssamarbete,internationell rätt, konsulär och kommersiell verksamhet samt informations-och kulturutbyte. Det är av avgörande betydelse för attutrikesförvaltningen är organiserad och dimensionerad på ett sådant sätt att deuppgifter som riksdag, regering och samhället i övrigt ställer på den kanfullföljas. framtida roll sammanhängermed förändringarna i de internationella relationerna. Härvid förutses attberoendet av vår omvärld och kontaktytorna länder och regioner emellan kommeratt öka. har exempelvis sett en breddning och fördjupning av våraekonomiska relationer med länderna i , vilket lett till behov avförstärkningar av våra utlandsmyndigheter i regionen. I har denpolitiska och ekonomiska utvecklingen .samt flyktingsituationen ställt krav påförstärkt närvaro. Situationen i har gett ökad tyngd och betydelseåt det svenska biståndet och våra relationer med länderna i regionen. De bilaterala relationerna stater emellan är ochförblir fundamentala för vårt förhållande med omvärlden. Att Sverigeupprätthåller ambassader i inte mindre än 85 länder är ett uttryck härför. Demultilaterala organisationernas ständigt vidgade betydelse för detinternationella arbetet illustreras av att nya fora etableras inom områden avcentral betydelse för utrikesre-lationerna, såsom ESK:s uppföljningsmöten ochEureka-samarbetet för forskning i . Genomförandet av de generella sparkraven ställerhårda krav på omprioritering och effektivisering. kommeratt fortlöpande pröva sin organisationsform för att uppfylla de krav somställs. personal är dess huvudsakliga resurs och den framgångsom kan uppnås i det internationella arbetet är främst beroende på personalenskompetens och de medel den tilldelas att arbeta med. En central uppgift ärdärför en aktiv personalpolitik med särskild tonvikt på utveckling avledningsfunktionerna. En annan betydelsefull resurs är den information somsamlas och bearbetas av utrikesfövaltningen. Insatser görs för att med moderntteknikstöd kunna effektivisera hantering och spridning av information ochdärigenom kunna koncentrera resurser på analys av väsentlig information för detsvenska samhället. Målet för utrikesförvaltningen är och måste framgent varaatt alla centrala utrikespolitiska målsättningar skall fullföljas genom en välfungerande utrikesförvaltning. m. m. Prop. 1985/86: lOO 5 A 1. 1984/85 Utgift 829 540 146 1985/86 Anslag 924 495 0001986/87 Förslag 984 889 000 Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de stockholmsbaseradeambassadörerna redovisas i förteckning som fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 5.2. Beräknad ändring 1986/87 Handläggande personal Övrig personal Summa 1 305(1) -(- 1 -1- 1 + 2(2) Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning 616 (326 308 164 000 176 000) 331 000 45 775 000 {+ 22 420 000) + 14 219 000 + 400 000 i- 60 394 000 (1) siffraninkluderar inte befattningar för lokalanställd personal vid utlandsmyndigheterna (816 personer) (2) Ökningen avser: 1informationssekreterare vid biståndsavdelningen,1 assistent hos departementsledningen Den intemationella utvecklingen harunderstmkit beroende av omväriden. Den fortsatta spänningen mellanstormakterna ställer stora krav på vår säkerhetspolitik och på vår förmåga aUfölja utvecklingen i närområdet. SamUdigt måste vi intensifiera våratraditionella strävanden aU verka för internationellt förtroende ochmstningsbegrän-sande åtgärder. På det utrikesekonomiska och handelspolitiskaområdet möter nya utmaningar. I detta läge ställs allt störrekrav på vår utrikesförvaltning. Utlandsmyndighetemas rapportering ochkontaktskapande verksamhet måste vara av hög klass. Utrikesförvaltningenspersonal på alla nivåer möter nya uppgifter. innebär det statsfinansiellaläget att ytterligare resurser inte kan påräknas. Allt detta betyder aU en hård prioritering ochständig omprövning av verksamheten blir nödvändig. I budgetpropositionen avseende /85 underströks betydelsen av det arbete som pågår för aU öka förvalt ningens effektivitet. En serie reformer har genomförts under de senaste 11 Dessa syftar till aUmöta de krav som riksdag och regering ställer på Prop. 1985/86:100 förvaltningen som ett instrument för den svenska utrikespoliuken. Detta arbete måste fortsätta med oförminskad kraftunder . Inom ramen för det besparingsarbete som fullföljsenligt en 5-årsplan för perioden /83 - 1986/87 har ett antal åtgärdervidtagits. Arbetet har inte utan ansträngningar kunnat fortskrida planenligtoch sparmålet för om 50 milj. kr. i fast penningvärde (1981/82års prisläge) kommer att uppnås. Ett nytt effektivitetsmål har ålagtsutrikesförvaltningen av regeringen för åren 1987/88-1989/90. För att kunna genomföradetta är det nödvändigt att utöva en aktiv organisations- och personalutveckling. Med minskade reala resurser blir det ifortsättningen än mer angeläget att bedriva ett aktivt förändrings- ochförnyelsearbete inom utrikesförvaltningen. Den administrativa utvecklingen ivid bemärkelse inkl. införandet av ADB är i detta sammanhang av störstabetydelse. En kontinuerlig omfördelning av resurser måste inbegripa enförstärkning av den operativa verksamheten. Genom omdisponeringar av tjänstermellan i första hand utlandsmyndigheterna räknar jag med att tillgodosesärskilt den exportfrämjande verksamheten som bedrivs vid ambassaderna.Handläggningen av invandrar- och flyktingärenden är en ärendegmpp som ökatmycket starkt vid flera utlandsmyndigheter. Genom omprövning av resursfördelningenhar i huvudsak arbetsuppgifterna kunnat genomföras utan personalförstärkning.För att övrig verksamhet inte skall åsidosättas är det dock nödvändigt att hårtbelastade myndigheter under längre eller kortare perioder förstärks för attmöta den ökande tillströmningen av bl. a. asylsökande. Besparingssträvandenafår även personalpolitiska konsekvenser och det är angeläget att ökadeansträngningar görs för att utnyttja allt det kunnande som finns inomförvaltningen. Genomverksamhetens karaktär och utbredning är utrikesförvaltningen extra känslig förförändringar i valutakurserna. Merparten av kostnaderbestäms direkt eller indirekt i uUändsk valuta vilket påverkar anslagsbelastningen.Detta gäller givetvis för sådana kostnadsslag som lokalhyror ochlokalanställdas löner utomlands m. m. men också en rad andra poster som rörexempelvis tjänstemännens utlandslöner, sjukvård, rese- och flyttkostnader.Därutöver fär valutakursförändringarna fullt genomslag vad beträffar bidragentill internationella organisationer och påverkar även ett antal andrautlandsberoende anslag under tredje huvudtiteln. Underåret har vissa organisatoriska förändringar gjorts inom rättsavdel ningens område. Den starkt ökade mängden ärenden rörande mänskliga rättigheter, såväl på det allmänna planet som i fråga om anmälningar mot inför den europeiska kommissionen för de mänskliga rättighe- 12 terna, har föranlettomdisponeringar inom rättsavdelningen. 1985/86: 100delningens planerings- och rättssekretariat har tillförts en tjänst somrätts- Bil. 5 sakkunnig med anledning av de ökande arbetsuppgifterna inomhögteknologiområdet. I samband med regeringsombildningen i oktober 1985har ett statsråd för internationellt utvecklingssamarbete utsetts. Avdelningenför internationellt utvecklingssamarbete har därför förstärkts. Departementets arbete med ADB-frågor kommersuccessivt att få organisatoriska effekter inom utrikesförvaltningen. Enhandlingsplan för genomförandet av (Ds UD 1984:7)slutsatser håller på att utarbetas. Upprättandeav nytt konsulat i Jeddah har planenligt skett i sambandmed ambassadens överflyttning till . har en ny ambassad upprättatsi , . Ambassadören i är liksom tidigare sidoackrediteradi Masern. Ambassaden i , som saknatutsänd personal, har fr. o. m. förstärkts med en utsändhandläggande tjänsteman. Förstärkningen har skett med hänsyn till de ökandekontakterna mellan och . Projektbevakningsverksamheten i har förstärktsgenom att en tjänsteman förordnats på arvodesbasis vid ambassaden i Washington.Ambassadens arbete kompletterar den verksamhet som bedrivs vidFN-re-presentationen i . Det lönade generalkonsulatet i läggs nedfr. o. m. . Ett olönat generalkonsulat inrättas från sammatidpunkt. Mot bakgmnd av bl. a. exportutveckling och ökadeaktiviteter från svenska företags sida avses ett ambassadkansli i inrättasunder , som underställs ambassaden i . Ambassaden kommer att ledasav en utsänd tjänsteman (chargé d'affaires). Tjänsten omdisponeras från annanutlandsmyndighet. Med anledning av att den europeiskasäkerhetskonferensens (ESK) tredje uppföljningsmöte i inleds den 4november 1986 kommer en tillfällig delegation att upprättas i vid dennatidpunkt. Till delegationen kommer att föras de tre tjänster som tillfälligtinrättats för den svenska delega-uonen till samtytterligare några tjänster som omdisponeras inom utrikesförvaltningen.Upprättandet av delegationen ställer även krav på lönemedel för lokalanställdpersonal samt medel för kansli- och bostadshyror och övrigaförvaltningskostnader. Det exportfrämjande arbetet inomutrikesförvaltningen ägnas betydande uppmärksamhet. Systemet med avgiftsbeläggning av kommersiella tjänster vid vissa utlandsmyndigheter har utvärderats och ett mer flexibelt system har införts. är handelskontor vid 18 utlandsmyndigheter avgiftsdebi- terande. övervägs avgiftsdebitering vid ytterligare några 13 m. Prop. Förändradeoch ökande krav på utrikesförvaltningen nödvändiggör stora msatsei påuthildningssidan. En särskild utredningsman, som 1984 settöver hela utbildningsverksamheten, överiämnade sitt betänkande . I betankandet föresläs inriktning, mål och prioriteringar för de närmaste årens utbildningsinsatser. Särskilt förordas i utredningen att en mellangradsutbildning införs, au tredjesekreterarutbildningen yUerligare förbättras, att utbildningen för lokalanställda byggs ut och ett program för chefsutveckling utarbetas. 1 utredningen föreslås vidare att utbildningssek tionen omorganiseras och förstärks. De ökade utbildningsinsatserna före slås finansieras genom omprioritering av nuvarande resurser. Inom den numera sammanslagna utbildnings- och rekryteringssektionen förbereds ställningstagande till utredningens förslag. En försöksverksamhet med stockliolmsbaseradeambassadörer inleddes . Verksamheten har efterhand utvidgats ochomfattar fem ambassadörer som tillsammans täcker 28 stater. En fastorganisation och ett eget kansli (KSA) har byggts upp. Tillräckligaerfarenheter finns nu för en utvärdering och en sådan genomfördes under år1985. I utredningen konstateras att systemet med KSA möjliggör vissa men ickesärskilt betydande besparingar. påpekas att antalet länder i varjeområde tenderat att bli för stort samt att kansliet i departementet behövertillräckliga personella resurser för att ge verksamheten erforderlig stadga.Utvärderingen bereds f.n. inom departementet inför beslut om vilka åtgärdersom skall vidtas under den fortsatta försöksverksamheten. Ökade krav på harmedfört att en särskild översyn gjorts av kurirexpeditionens verksamhet och debestämmelser som reglerar densamma. Utredaren har framlagt olikabesparings-och rationaliseringsförslag. Förslagen bereds f. n. inomdepartementet.