prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare nämnt kommer jagsenare att föreslå regeringen att förklara fem fristående skolorberättigade till statsbidrag fr.o. m. /87. Dessa skolorär Magdalenaskolan i . Slefanskolan i , Kristinaskolan i ,Nibbleskolan i samt i . harregeringen genom beslul förklarat 17 skolor berättigade lillbidrag. Jag beräknar kostnaden för bidrag för dessa sammanlagl 22 skolor till14240000 kr. för redovisningsårel 1986/87. Regeringen har för redovisningsårel 1985/86 fastställtprocentsatsen för bidrag till lokal skolutveckling avseende lill2,av ett bidragsunderlag i vilkel ingår bidraget till bas- ochförstärkningsresurser samt resurser för hemspräksundervisning, stödundervisningi svenska och särskild undervisning. Mol bakgrund av beslulbelräffande skolledningsresurser i (prop. 1984/85:100. bil. 10 p. B11, UbU 16, rskr 234) räknarjag med att procentsatsen för bidraget till lokalskolutveckling för /87 skall minskas ,dvs. från 2,26 till 2,24. Jag beräknar medelsbehovel /87 till 215,9 milj.kr. med nuvarande regler för utbetalning avbidrag, dvs. atl av bidraget skall betalas ut. Besparingen påstatsbudgeten blir då 4.4 milj. kr. I enlighet med vad jag harföreslagit om reducering av statsbidraget med ytterligare tre procentenheterharjag vidare räknat med att av bidraget skall betalas ut.Besparingen på statsbudgeten blir då 6,6 milj. kr. Den lolala besparingen undergrundskoleanslaget till följd av alt endasl av bidraget betalas ul harjagberäknat lill 452,6 milj. kr. I enlighet med beslutefter förslag budgetproposi tion har - 75,5 milj.kr. - av en besparing med utgångspunkt i all 99 endast 98%av bidraget betalas ut överförts lill anslaget B 12. Särskilda Prop.1985/86: 100 åtgärder i . Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet tn. Efler förslag budgetproposition har riksdagenbeslulat att särskilda medel skall avsättas för bidrag lill lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s. 274-276, UbU20, rskr 253). För nästa budgetår beräknar jag oförändrat bidrag, dvs. 31,7milj.kr., under denna anslagspost. I likhet med vad som gäller för budgelårel1985/86 bör enligt min mening en mindre del av de berörda medlen avsättas förcentralt utvecklings- och utvärderingsarbete kring frågeställningar rörande bl.a. övergången mellan förskola och skola. Jag anser det rimligt altlågstadiesatsningen efter näsla budgetär trappas ned, för alt i ställetresursen skall kunna användas inom andra angelägna områden av skolväsendet.Länsskolnämnderna bör således inte bevilja bidrag under /87 tillsådana projeki som förutsätter bidrag också efter detta budgetår. Med hänsyn till behovel av vissuppföljning på mellanstadiet av insatserna på lågstadiet ser jag del somrimligt att länsskolnämnderna kan bevilja medel också för utvecklingsarbete pämellanstadiet. Detta fär även lill följd all de nära föreslåendesysselsättningsproblemen för mellanstadielärare mildras. Dataundervisning på högstadium m.m. Efter förslag budgetproposition har riksdagenbeslutat att elt särskill bidrag lill koslnader för anskaffning av datorutrustningm. m. ärligen skall avsällas med början 1984/85 (prop.1983/84:100 bil. 10 s. 93-94, UbU 18, rskr 222). För innevarande budgetår har20 milj.kr. avsatts för ändamålet. För innevarande budgetår har regeringenmeddelat föreskrifter om att beslutade bidrag för /85 vilkainte utbetalats vid utgången av skall belasta 1985/anslag.Delta innebär en tidsmässig förskjutning av bidragsutbelalningarna med ett är.De slutliga utbetalningarna sker därmed under budgelårel 1987/88. /87 beräknar jag oförändral bidrag under denna anslagspost. Efter förslag budgetproposition har riksdagenbeslutat alt särskil da medel skall avsäUas för bidrag till utvecklingsarbete med kullur i skolan (prop. 1984/85: 100 bil. 10 s. 23-24 och 156, UbU 16, rskr 234). För innevarande budgetår har 15 milj. kr. avsatts för ändamålet. Förbudgeiäret 1986/87 beräknar jag medelsbehovet till 16 milj.kr. Utöver insalser i och gymnasieskolan ser jag det som angeläget att bidraget kan användas för insatser också i särskolan. Jag är inle beredd atl biträda SÖ: s förslag alt avsätta särskilda medel för 100 ulvärderingav de berörda insalserna. En sådan ulvärdering ingår enligt Prop. 1985/86:100 min mening i SÖ: s reguljära uppgifter och koslnaderna bör rymmas inom Bil 10 de medel SÖ förfogar över. Jag är inte heller beredd allbiträda SÖ: s förslag alt överföra medel från förevarande anslagspost lillanslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. för finansiering avutvidgning av verksamhet med kullur vid folkhögskolor saml samverkan mellangrundskola, gymnasieskola och folkhögskola i kulturverksamhet. Bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samlbidrag tUl kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorientering på högstadietunder än Jag har under avsnittet Vissa gemensamma frägor inomskolväsendet förordat att medel frän del nuvarande anslaget Särskilda åtgärderpä skolområdet överförs till en särskild anslagspost under förevarande anslagför extra bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samt för bidragtill kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorientering pä högstadiet underkortare lid än . Jag biträder ocksä SÖ: s förslagalt SÖ bör anvisa medlen direkl till berörda kommuner. Jag beräknar medelsbehovet fördella ändamål /87 lill 3,6 milj.kr. Som jag framhållit i det föregående under Vissa gemensammafrågor inom skolväsendel (avsnitt 3) behövs del ålgärder för alt förslärkamatematikundervisningen i redan fr.o. m. näsla läsår. Särskildamedel bör avsättas för delta. Jag har som jag likaså tidigare nämnt beräknat6,2 milj.kr. för delta ändamål. Medlen bör beräknas under en särskildanslagspost under förevarande anslag och bör disponeras av regeringen. Jaghemställer all regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har förordat om enminskning med av statsbidraget lill driftkoslnaderför , 2. godkänna vadjag har förordal om användning av den icke undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen, 3. godkänna vadjag har förordat om tjänster för lärarvikarier, 4. godkänna vadjag har förordal om skolledningsresurser i mindre kommuner, 5. godkänna vadjag har förordal om bidrag lill lokal skolutveckling, 6. godkänna vadjag har förordat om bidrag lill kultur i skolan, 7. godkänna vadjag har förordat om bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samtbidrag till kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorientering på högstadielunder än fyra 8. godkänna vadjag har förordat om ålgärder för ämnet malema- Prop. 1985/86:100 tik igrundskolan. 9. till Bidragtill driften av grundskolor m.m. för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1984/85 Utgift 229431008' 1985/86 Anslag 245450000' 1986/87 Förslag 223 750000 ' Anslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet. Från anslaget bestrids förnärvarande koslnader för statsbidrag enligt förordningen (1981: 501) omstatsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet (ändrad senast 1984:470 och1985:541). () har i betänkandet (DsU 1984: 16)Översyn av gällande regler för statsbidrag lill kommuner för kostnader fördriften av grundskolor m. m. föreslagit förändringar av anslaget Särskildaåtgärder inom skolområdet (SÅS) enligt följande: - merparten avnuvarande SÅS-resurs förs lill förstärkningsresurs under anslagetBidrag lill driften av grundskolor m. m., - ca 20 milj. kr.förs till gymnasieskolans förstärkningsresurs under anslaget Bidrag tilldriften av gymnasieskolor, - lill ensärskild anslagspost under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m.förs medel för exlra bidrag till syo i glesbygd och för bidrag lill kommunersom anordnar prao på högstadiet under kortare lid än , - resterande delav SÅS-anslaget används för insalser för elever med handikapp i ochgymnasieskolan. Den sislnämnda delen skall enligtSÖ: s förslag uppdelas i en allmän handikappresurs, en resurs för regionalaätgärder för elever med handikapp inkl. medel för svårt rörelsehindrade elevervid gymnasium saml en resurs för bidrag lill kommuner i vilka delbor särskill många familjer med barn som går i specialskolan. SÖ föreslårslutligen all medel för bidrag till särskild undervisning skall överföras frånanslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. lill del nya SÅS-anslaget. Utöver ovan redovisade förändringarföreslär SÖ för /87 all av de kvarvarande medlen underSÅS-anslagel inom anslagsposten för regionala ätgärder för elever med handikappavsätts . för ulvärdering av den regionala stödorganisationen för handikappadeelever och planeringsberedningarnas verksamhet. SÖ beräknar medelsbehovet under detnya anslaget för särskilda åtgär der på skolområdet till . Jag har i avsnittet Vissa gemensamma frägor inomskolväsendet redovisat min syn på hur del nuvarande anslaget för särskildaåtgärder på skolområde! Jag har bl. a. framhållit all jag anserdel nödvändigl med en regional utjämningsresurs för del och harförordat atl elt anslag inrättas för särskilda ålgärder i . Jag harockså förordat all etl nytt anslag för regionala åtgärder för elever medhandikapp inrättas. Jag har under anslaget B 9. Regionala åtgärder för elevermed handikapp redovisal grunderna för fördelning m. m. av sislnämnda medel. Under förevarande anslag behandlarjag beräkningsgrunder, fördelningsprinciper m. m. vad avser del nya anslagetför särskilda ålgärder inom . I del nya anslaget bör beräknasmedel motsvarande den lidigare s. k. länsskolnämndsresursen i och25% av den tvåprocentiga besparingen inom grundskoleanslaget. Jag har beräknatanslaget till 223 750000kr. förbudgeiäret 1986/87. De grundläggande principerna förfördelning av medel ur anslagei som gäller bör gälla åven ifortsättningen. Således bör SÖ fördela de medel som anvisas under anslagetmellan länsskolnämnderna. Beräkningsgrund för fördelningen bör vara antaletelever den 15 seplember under del närmast föregående redovisningsåret igrundskolan inom länet. På samma säll som bör storstadslänen fåen högre andel. bör fördela medlentill kommunerna på samma sätt som , dels i form av en allmän resurs, dels iform av en särskild resurs och efler de bedömningsgrunder som gäller i dag.Givetvis bör därvid gälla de inskränkningar som föranleds av atl resursen ifortsättningen avser endast och alt särskilda medel förplaneringsberedningarnas verksamhet beräknas under etl särskill anslag.Länsskolnämnden bör således vid sin fördelning av medlen för allmänna resurserulgå från en helhetsbedömning av situationen inom i varje kommunoch därvid väga samman olika faklorer som kan vara kriterier pä atl kommunenhar särskilt behov av bidrag. Hänsyn skall därvid särskilt las lill om andelenhandikappade elever i är stor. När det gäller den särskildaresursen bör en kommun som har belydande koslnader för en speciell anordninginom , som i stor utsträckning även kommer sädana elever till delvilka inte är kyrkobokförda i kommunen, lilldelas bidrag. Detla bör dock inlegälla i den mån koslnaderna täcks på annat sätt av annal statligt bidrag, t.ex. genom bidrag från anslaget för regionala åtgärder för elever med handikappeller läcks genom interkommunal ersättning. Det belopp som en kommun får iallmän resurs skall användas för ätgärder i . Minst hälften avresursen skall användas för direkta undervisningsinsalser. En särskild resursskall användas för del ändamål som anges av länsskolnämnden. De resurser somen kommun erhåller får inte användas för andra statligt reglerade tjänster änicke-ordinarie lärartjänster. Samma regler som gäller omansökan, beslut om preliminär och slutlig fördelning bör gälla även ifortsättningen. Det belopp kommunen erhåller bör, i de fall detanvänds för lärarlöner, Prop. 1985/86: 100 inkludera ersätlning för koslnaderför arbetsgivaravgifter enligt de grunder Bil 10 som gäller för bidrag tillgrundskolan. Del belopp kommunen erhåller för särskilda åtgärder i grundskolaninkluderar således kostnader för vissa arbetsgivaravgifter. Lönekostnadspåläggbör, inom ramen för anslaget, beräknas på hälften av den resurs som fördelasmellan länsskolnämnderna sedan hänsyn lagits till atl en viss del av resursenavser arbetsgivaravgifter. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna del syslem förfilldelning och användning av medel för särskilda åtgärder inom somjag har förordal, 2. till SärskUda åtgärder inom för budgelårel 1986/87 anvisa ett anslag av 223750000kr. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1984/85Ulgift 22469878 1985/86Anslag 26920000 1986/87Förslag 29052000 Statsbidrag lill svensk undervisning i utlandetutgår enligt förordningen (1978:591) om statsbidrag lill svensk undervisning iutlandet (ändrad senast 1984:763). Statsbidrag till utiandsskola utgår i form avbidrag lill kostnader för lärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönenför molsvarande lärartjänst vid svensk grundskola och bidrag lill skolanslokalkostnader av årskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler samli form av särskill driflbidrag av lönekostnader och vissa pensionskostnader.Vidare utgår statsbidrag till korrespondensundervisning, kompletterande svenskundervisning och svensk undervisning vid internationell skola. Från anslaget bestrids vidare utgifter förstatsbidrag till kostnader för dels tilläggspensionsavgift för vissa lärare(1982:187), dels resor och flytlning för lärare vid utiandsskolor (SÖ-FS1978: 182, ändrad SÖ-FS 1981:127). Överenskommelse har den 15 seplember 1982 träffatsmellan , och om samarbete på utlandsundervisningensområde. Organisationenvid de svenska utiandsskolorna innevarande läsår framgår av följandesammanställning. Statsunderstödda svenska utlandsskolor /86 (Pointe Noire) Republiken (Semendua) Prop.1985/86: Bil 10 (Tucumän) x (Cochabamba) x (Foz do Iguaco) x (Säo ) X (Banos) x (Carhuaquero) x -"- () x ()anslagsframslällning för /87 innebär i huvudsak följande: Pris- ochlöneomräkning m. m. För läsåret1986/87 beräknar SÖ antalet skolor fill 48. Antalet elever i destatsunderstödda utlandsskolorna beräknas lill 1 200, antalet elever ikorrespondensundervisning beräknas till 450 samt i kompletterande svenskundervisning lill 2200. Ekonomisk avräkning skall enligt överenskommelsen omsamarbete Prop. 1985/86: 100 mellan , och ske efler varje läsårs slut. Efter avräk- Bil 10 ning för /86 beräknar SÖ alt ca 855 000kr. kommer alt inbetalas till SÖ. På grund avökat elevantal beräknar SÖ ytterligare . för kompletterande svenskundervisning. Genom regler iförordningen (SÖ-FS 1978: 182) om statsbidrag till kostnad för resor ochflyttning för lärare vid utiandsskolor (ändrad SÖ-FS 1981: 127) bestämsstorleken av de statsbidrag, som kan utgå till skolans huvudman för denneskostnader i samband med lärares till- och frånlräde av slatsbidragsgrundandelärartjänst vid svensk utlandsskola. SÖ föreslår en höjning av de under punkten4 i förordningen angivna schablonbeloppen för statsbidrag tillflyttningskostnader. Enligtförordning (SÖ-FS 1983: 183) om statsbidrag lill koslnader förkorrespondensmateriel och handledning vid försöksverksamhet med SwedishCulture vid inlernationell skola skall försöksverksamheten omfatta läsåren1983/84-1985/86. SÖ föreslår atl försöksperioden får utsträckas lill att omfattaäven /87. Statsbidraget till kostnaderna för löner lill lärare vidsvensk undervisning i utlandet ulbelalas i svensk valuta. () och () har i skrivelserpåtalat att statsbidraget urholkats , bl. a. lill följd avdevalveringar av den svenska kronan. SUF anser alt statsbidraget bör utgå eflerlevnads-kostnadsnivån i resp. land. SAF har begärt en översyn avbestämmelserna. SÖ har redovisat all man ort en kartläggning avutlandsundervisningen. Med hänsyn till den belydelsetillgången till svensk undervisning i ullan-, det i vissa fall har, bl.a. försvenska exportföretag, anserjag att bestämmelserna bör ses över. Jag avser allsenare föreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag att göra en sådan översyn. 1 likhel med SÖ förordar jag altförsöksverksamheten med undervisning i ämnet Swedish Culture vid inlernationellskola får utsträckas till atl omfatta även /87 (6). Jag räknar inte med andraförändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordal omförlängning av försöksverk samheten vid internationell skola, 2. till Bidrag lill svensk undervisningi utlandet m. m. för budget /87 anvisa ell förslagsanslag av . 1984/85 Ulgift 12 136782 1985/86 Anslag 13860000 1986/87 Förslag 14342 000 Prop.1985/86: 100 Bil 10 Sameskolor finns i ,, , , , och Ange. Innevarande läsårförekommer undervisning i årskurserna 1-6. Vid sameskolan i är driftennedlagd. I stället pågår försöksverksamhet med integrerad samisk undervisningvid i . Samisk högstadieundervisning förekommer iGällivare. Undervisningen samordnas på försök med högstadium ikommunen. I anordnas sameskola pä försök. Elevantalet vid sa-meskolornauppgår /86 lill 131 och beräknas /87 till 123.Därutöver deltar innevarande läsår 23 elever och beräknas /87 delta30 elever i den integrerade sameundervisningen. Verksamheten regleras isameskolförordningen (1967:216, omtryckl 1980:437, ändrad senasi 1985:542), iförordningar (SÖ-FS 1983:123-125) om integrerad samisk undervisning vidgrundskolan i , och Åre samt i förordningen (SÖ-FS 1985:64)om försöksverksamhet med sameskola i . Vid sameskolan sker undervisning påsvenska och samiska. Ämnet samiska förekommer i samlliga årskurser. Bestämmelser om tilldelning avlärarresurser finns i förordningen (SÖ-FS 1984:68) om tilldelning avlärarresurser vid sameskolan, som gäller /85 -1986/87. Sameskolornaleds av en styrelse, vars kansli är förlagt till . Beräknadändring 1986/87 -4,75 -6,5 Förvaltningskoslnader (därav lönekostnader) (4 384000) (-130000) (-280000) -f 482 000 1985/86: 100 () anslagsframslällning /87 inne-bär i huvudsak följande: Pris- och löneomräkning . SÖ föreslår att driften vidsameskolan i läggs ner (-.) och att försöksverksamhet med samordnad sameundervis ning anordnas i - (. SÖ föreslår - i enlighet medsameskolstyrelsens (SamS) förslag - all elevhemsverksamheten omorganiseras på så sätt atl 4,5 tjänster för tradi tionellt elevhemsboende samt en 17/40-dels ijänsl som vaktmästare dras in (-.) och att 1,75 tjänster som fritidspedagog inrättas (-. SÖ föreslår ensuccessiv utbyggnad av sameskolan i (. SÖ föreslår atlmedel anvisas för elevvård vid sameskolorna och beräknar ökade lönekostnaderför personell assistans med . Genom 1962 ärs nomadskolereform (prop. 1962:51, SU 141,rskr 319) fick samlliga barn till samer rätt atl fullgöra skolplikt isameskolan i stället för i . hade nomadskolorna (numerasameskolorna) i huvudsak endasl lagil emot renskötande samers barn. Med anledning av regeringensproposition (1979/80:82) om ledning och administration av sameskolorna m.m.uttalade (UbU 25, rskr 285) atl del i vissa fall kan vara motiveratatl också icke-samiska barn har möjlighet all gå i sameskola. Som exempelnämndes elt icke-samiskt barn från en ort med sameskola men utan grundskolasom tvingas åka till annan ort med grundskola. Del betonadesemellertid att del måsle röra sig om ell fåtal fall så atl sameskolansinriklning och målsättning inle påverkas. uttalanden resulterade iall I § sameskolförordningen (1967:216, omtryckl 1980:437) fick följandelydelse: Samers barn har rätt att fullgöra skolplikt i sameskolan istället för i . Om särskilda skäl föreligger, fär i sameskolan intas ävenandra än samers barn. I finns en enda skola, nämligen sameskolan.Samlliga barn bosatta i gär i sameskolan. Innevarande läsår finns 14elever vid skolan. Jag har erfarit atl flertalet av dessa elever befriats frånundervisning i samiska enligt 11 § andra siycket sameskolförordningen. Den närmast belägna kommunalagrundskolan finns i med elt 20-tal elever. Flertalet elever vid i är barn 108 Avståndet mellan och . () har - ienlighet med sameskolslyrelsens (SamS) Prop. 1985/86: 100 förslag - föreslagilalt sameskolan i skall läggas ner fr.o. Bil 10 läsårel 1986/87samt att försöksverksamhel med integrerad samisk undervisning anordnas vidgrundskolan i . Skolstyrelsen i har beretts tillfälle altyftra sig över förslaget. Skolstyrelsen har därvid anfört att om sameskolan iLannavaara läggs ner, så lalar övervägande skäl för all barnen i fårsin skolgång vid gmndskolan i . Skolstyrelsen är positiv tillförslaget om försöksverksamhel med integrerad sameundervisning i ekonomiska bidraget som SÖ föreslagit bör - enligt skolstyrelsensuppfattning - vara en garanti för alt sameundervisningen vid i förstärks ytterligare. Jag delar SÖ: s och SamSuppfattning all sameskolan i bör läggas ner fr.o. m. läsåret1986/87. Skolans elever kommer således - om de inte väljer alt gå i annansameskola - all i fortsättningen fä sin undervisning vid i . Nedläggningen av sameskolan iLannavaara innebär en besparing om . Jag anser atl en del avdenna besparing bör användas för atl förslärka sameundervisningen vidgrundskolan i . Jag avser atl senare föreslå regeringen alt uppdraål statens förhandlingsnämnd all träffa avtal med kommun om förstärktsameundervisning vid i . En arbetsgrupp inom SamS lämnade enRapport om den framtida verksamheten inom sameskolornas elevhem. I rapportenredovisas behovet av personal för dels traditionell elevhemsverksamhel, delstraditionell elevhemsverksamhet utökad med viss fritidsverksamhet. Rapportenhar i de delar den redovisar behovet av personal för traditionellelevhemsverksamhet utökad med viss fritidsverksamhet legat till grund för SamSoch SÖ: s anslagsframställningar för redovisningsårel 1986/87. SÖ: s förslagavseende redovisningsårel 1986/87 innebär indragning av 4,5 traditionellaelevhemstjänster och en 17/40-dels tjänsi som vaktmästare samt inrättande av1,75 tjänster som fritidspedagog. Förslaget innebär vidare atl driften videlevhemmet i läggs ner med utgången av och att ytterligaretvå tjänster vid elevhemmet dras in vid nämnda lidpunkl. Under den senasle 10-årsperiodenhar elevhemsboendet minskat bl.a. på grund av minskade elevkullar men ocksådärför atl samernas närings-utövande förändrats och därför atl eleverna istörre utsträckning än tidigare kan bo hemma och resa till och frånskolan. Innevarande läsår pågår elevhemsverksamhet vid sameskolorna iGällivare, och Ange. Vid övriga sameskolor utnylljas elevhemspersonalenfrämsl för att anrätta och servera skolluncher för skolans elever. Jag delar myndigheternasuppfattning alt tjänsteorganisationen vid elev hemmen bör anpassas till nuvarande behov. Enligt min mening bör fem traditionella elevhemstjänsler saml en 17/40-dels tjänst som vaktmästare 109 dras in(-.) m. redovisningsårel 1986/87. I enlighet med Prop.1985/86: 100 myndigheternas förslag avser jag att senare föreslå regeringen attdriften Bil 10 vid elevhemmet i läggs ner med utgången av juni1987 samt att två tjänster vid elevhemmet dras in . Det börankomma på SamS alt besluta vilka tjänster som skall dras in redovisningsåret1986/87 resp. 1987/88. Ansvaret för fritidshemsverksamhethar i socialtjänstlagen ålagts kommunerna. Kommunernas ansvar omfattargivelvis ocksä de elever som gär i sameskolorna. Del föreligger inget hinderför en kommun alt lokalmässigl inrymma frilidshemsverksamheten vid en sameskolaeller dess elevhem. Jag är mot denna bakgrund inte beredd atl förorda atlstaten ålar sig ansvaret för fritidshemsverksamhel för sameskolans elever. Jagavstyrker således SÖ: s förslag om frilidspedagogtjänsier vid sameskolornaselevhem. Jag räknar däremot medel (.) för sådana aktiviteter som-efler beslut av SamS kan behöva anordnas för elever, som vistas vid skolan iavvaktan på bl. a. hemresa efter skoldagens slut. budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. B 13) förordade jag, efter förslag från SamS samt med de av SamS gjordabedömningarna om förväntat elevantal som grund, att försöksverksamhet medsameskola i skulle anordnas fr.o. m. redovisningsårel 1985/86. Somförutsättning angavs bl.a. all minst tolv elever skulle della i undervisningeni årskurserna 1-3. Vidare anförde jag atl skolan successivt skulle kunna byggasul om SamS föreslog erforderiiga omprioriteringar inom anslaget. Riksdagengodkände förslaget (UbU 17, rskr 175). Försöksverksamheten trots atl elevantalet inle uppgick lill det föreskrivnaantalet.