prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Särskilda lån för förvärv av vissabostadsfastigheter kan lämnas för förvärv av dels sådana egnahemsfastighetersom har inlösts enligt 56 a § arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) eller somhar avstyckats i samband med rationalisering av jordbmk, dels sådanabostadsfastigheter för permanent bmk som säljs av en statlig myndighet enligtförordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom m.m.och dels vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868). Bestämmelser om förvärvslån i detvå första fallen finns i förordningen (1976:257) om lån för förvärv avegnahemsfastighel i vissa fall (ändrad senasi 1985:458) resp. förordningen(1981:1123) om lån för förvärv från staten av bostadsfasligheter för permanentbmk (ändrad 1985:459). Lånen i dessa fall beviljas med viss andel avköpeskillingen. Lånen är inle förenade med direkta räntesubventioner.Bestämmelser om förvärvslån i det tredje fallet finns i förordningen(1984:614), om lån för förvärv av vissa fasfigheter som har förköpts enligtförköpslagen (ändrad 1985:460). Lånen lämnas för förvärv av fastigheter förpermanent bruk på vilka det finns en-eller tvåbostadshus i områden därefterfrågan på fritidshus är betydande. Lånen kan bara lämnas till kommuneneller den som skall bebo fastigheten stadigvarande. Lånet får motsvara högst25% av för området gällande toml- och grundberedningsbelopp. Lånen är dessulomförenade med räntesubventioner i samma omfaitning som bostadslån. Lån enligt förordningen (1985:352)om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall lämnas till ägare avsmåhusfastighet för de kostnader avseende galor och andra allmänna platser somägaren är skyldig att ersätla kommunen för enligt byggnadslagen (1947:385).Tomlrättshavare jämställs med ägare i detta fall. Lån för byggnadstekniska åtgärder ibostadshus (reparalionslån) har lämnats enligt förordningen (1982:644) om lånför byggnadsiekniska åtgärder i bostadshus (ändrad 1985:461). Dennalånemöjlighet upphörde , med undantag för projekt iNorrbottens län vilka kunde erhålla lån om de startade före årsskiftet1985-1986. Omfattningen av hUtillsvarande långivning /85 meddelades preliminära beslul ombostadslån och -, beslut om bostadslån i s. k. eltbeslutsärenden till etlsammanlagt belopp av kr., varav 5 177 milj. kr. avsåg nybyggnad och 2863 milj. kr. Prop.1985/86: 100 ombyggnad. Jämfört med /84 innebär detta en ökningmed Bil. 13 ca 1405milj. Slörre delen av ökningen, ca 1160 milj. kr., avsåg ombyggnad avflerbostadshus. De.sliilligä besluten öm bostadslån under /85omfattade sammanlagt 6 183 milj. kr. Beslut om bostadslån budgetåren 1982/83-1984/85 Småhus (grupp) Småhus med ett beslut Småhus (grupp) Skillnaden i genomsnittsbeloppmellan olika hustyper beror bl.a. på olikheter i lånevillkor,lägenhetsstorlekar och - beträffande ombyggnad åtgärdernas omfaitning. Förflerbostadshusen gäller dessutom atl den del av lånen som avser lokaler harfördelats på bostäderna. Fördjupning av bostadslån, dvs.utökning av bostadslån som ersättning för uteblivna botlenlån upp tillbostadslånels normala undre gräns, förekommer huvudsakligen i fråga omstyckebyggda småhus och ombyggnad av småhus. Under /85 utgjordefördjupningen ca 4 resp. av de lotala lånebeloppen för dessa två typer avlåneärenden. Jämfört med /84 innebär det en något minskadfördjupningsandel. Bostadslån för miljöförbättrandeåtgärder i bostadsområden (miljöbidragslån och miljölån) har de tre senastebudgetåren lämnats i följande omfattning. Möjligheterna att få miljölån togsbort under /84. Beslut om bostadslån för miljöförbättringar budgetåren1982/831984/85 Beviljat belopp, milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 Lån i kombination med bidrag Övriga lån (miljölän) Bostadslån för handikappanpassning(hostadsanpasstiingsiårt) av bostä- Prop. 1985/86: 100 der beviljades medelt belopp av 9,8 milj. kr. under /85. 13Lånemöjligheten infördes den och under /84beviljades lån med sammanlagl 9,5 milj. kr. Efterfrågan på räntebärandeförbättringslån har fortsalt atl minska under /85. Ytteriigareuppgifter redovisas under anslagei B 8. Lån för förvärv från staten avbostäder för permanent bruk har under /85 beviljats medsammanlagt 30,4 milj. kr. Beslut om lån för förvärv från staten avbostadsfasligheter budgetåren 1982/83-1984/85 Beviljat belopp, milj. kr. 1982/83 1983/84 1984/85 Medgivande för länsbostadsnämndernaatl, såsom en åtgärd i områden med en stor andel outhyrda lägenheter, lämna s.k. särskilda lokallån har under budgelårel 1984/85 utnyttjats i 23 fall med etlsammanlagl belopp om 33,5 milj. kr. Del är en ökning jämfört med föregåendebudgetår då medgivandena avsåg 18 fall lill etl sammanlagt belopp av 22,0milj. Bosladsstyrelsen har beräknat behovel av utbetalningar avsådana lån som skall belasta anslaget B 3, under /87 till 110milj. Beräknade utbetalningar budgetåren 1985/86 och 1986/87 Beräknade utbetalningar, milj. kr. 1985/86 1986/87 Förtida inlösen av statUga lån begärde all regeringen skulle uireda eneventuell förtida inlösen och avveckling av vissa typer av stafiiga lån som administreras av bostadsverket (CU 1982/83:22, rskr 233). Regeringenuppdrog på grund härav ål bosladsstyrelsen Prop. '985/86:100 alt kartlägga de delar av bosladsverkets låneslock som kan komma ifråga Bil. 13 för förlida inlösen, föreslå villkor för sådan inlösen ochbelysa förslagens administrativa konsekvenser. Uppdraget skulle ulföi"as isamarbete med . redovisning av uppdraget inkomtill . Av redovisningen framgåri huvudsak följande. Mängden lån som förvallas av länsbostadsnämndernaökade fram lill början av 1980-lalet. Vid utgången av /83 varantalet lån drygt t 060000. Antalet har därefter minskal. Minskningen beror ihuvudsak på förtida inlösen. Sådan inlösen har varil särskilt omfattande förlån med förhållandevis litet skuldbelopp och beror sannolikt på de fr. o. m.den gällande bestämmelserna om amortering av paritetslån ochräntelån för småhus. I annal sammanhang har framhållit altäven den s.k. "15000 kr.-regeln", dvs. regeln all köpare av småhusnormall får överta endasl den del av bostadslånet som överstiger ,slarkl har bidragit till ökningen av antalet inlösta lån. redovisar i rapporten sina skälför och emot en prioritering av en verksamhet med förtida inlösen. Som skälför pekar styrelsen förutom på intresse för frågan, även på destatsfinansiella behoven och möjligheten att minska mångfalden av lån ibosladsverkets lånestock före införandet av del nya ADB-systemet. Som skäl molalt prioritera verksamheten anförs att den spontana inlösenverksamheten redanär slor, atl länsbostadsnämnderna saknar resurser alt hanlera en ökad volym avinlösenärenden och alt bostadsverkets resurser inom ADB-området under denärmaste åren kommer att koncentreras på införandel av det nya ADB-systemet.Mol denna bakgrund föreslår atl ålgärder för alt stimuleralill en förtida inlösen skall inriktas på följande tre kategorier av lån: Äldre låneformer med låg ränta(räntesatsen omkring 3,) och med små kvarvarande skuldbelopp därlänsbostadsnämnderna kan genomföra verksamheten i direkt personlig kontakt medlåntagaren utan att ADB-systemet behöver utnyttjas mer än som sker f. n. Energilån utan räntebidrag dären påskyndad slutlig betalning av lånen kan minska risken för förlust påstatens fordran, som det administrativa arbetet underlättas förlänsbostadsnämnderna. Energilånen löper med bosladslåneränla. Lån med kommuner som låntagareoch särskilt stora lånebelopp per ärende, dvs. tomträtts- och markförvärvslån.Möjligheten atl få sådana lån upphörde vid utgången av . För atl få en förtida inlösen lill stånd för dessalånetyper föreslår styrelsen att lån med bosladslåneränla rabalteras med 15%av återstående kapitalskuld och atl lån med särskilt låg ränta rabatteras med20%. 1 fråga om lomiråtls- och markförvärvslån förordas atl förhandlingar försmellan regeringen och berörda intressenter om en lösning. Eftersom inte innehållernågon analys av för slagets effekter, tillsattes en arbetsgmpp med företrädare för finans- och 27 bosiadsdepartemenlen, och med Prop. 1985/86: 100uppgift att fortsätta övervägandena. Gruppen har bl.a. genomfört två Bil.13 enkäter för alt dels undersöka i vilka fall spontan förtida inlösen förekommerredan idag, dels få en uppfattning om lånlagarnas benägenhet till förtidainlösen med rabatt av en del av den kvarvarande fordran som lockmedel. Den förstnämnda enkäten genomfördes på sexlänsbostadsnämnder och omfattade bara småhuslånsom hade lösts in frivilligt. Undersökningen visar att av fallen medfrivillig förtida inlösen av lån görs i samband med försäljning av småhus ochall "15000 kr.-regeln" i stor utsträckning bidrar till detta genomatt det återstående lånet blir litet och därmed ointressant att behålla.Enkäten visar också all de vanligasle förklaringarna till spontan förtidainlösen utan samband med fastighetsförsäljning är alt man vill förenklalånebilden, har fått erbjudande om lån i annan kreditinrättning eller sökt låni annan kreditinrättning. Den andra enkäten riktade sig lill småhusägare medstatliga lån utan räntesubventioner. Av de 700 låntagare som har tillfrågatshar endast tio svarat att de har gjort en extra amortering. Bara 42låntagare uppgav sig ha planer på att lösa in det statliga lånet . Entredjedel av dessa uppgav som främsta anledning att de inle vill ha så mångalån. Övriga angav antingen atl de hade fått del bättre ekonomiskl eller andraskål. Endasl fyra svarade atl de hade sökt eller fått erbjudande om lån medfördelaktigare villkor i bank eller annal kreditinstitut. De som inte hade planer på förtida inlösen tillfrågadesom intresset för att lösa in lånet, om de kunde få lån med längreamorteringstid från annan långivare. Av de tillfrågade var 75 intresserade. På frågan om etl slörre lån från annan långivarekunde vara skäl för att lösa in lånet svarade 62 jakande. Så många som 369 varintresserade av att lösa lånet om en del av lånet efterskänks. Av dessa angav167 låntagare och 93 minsl av låneskulden som erforderliga rabatterför att de skulle vara intresserade av atl lösa länel. Del är dock tveksamt omman kan dra några slutsatser av enkätresultatet i denna del. Arbetsgruppen har konstaterat alt lån som ingår iden försia kategorin i bosladsslyrelsens förslag, dvs. åldre låneformer med lågränta och små kvarvarande skuldbelopp, av två skäl inte är lämpliga allstimulera till förtida inlösen med hjälp av rabatter. För det första kommerlånen under alla förhållanden att vara slutamorterade inom , och fördet andra skulle administrationskostnaden per lån bli för slor i förhållandelill lånens storiek. Samma skäl talar enligt arbetsgruppen mol atl stimuleralill förtida inlösen av energilånen, även om den återstående amorteringstidenför dessa lån är någol längre och den aktuella fordran i genomsnitt någotstörre än för de nämnda äldre låneformerna. 1 börian av förordnades en särskildutredare för att undersöka förutsättningarna för en förtida inlösen avtomträttslånen saml att förhandla med låntagare, kreditgivare m.fl. Detlaarbeie pågår. Vad gäller andra lånetyper än de som omfatlas avbostadsslyrelsens förslag anser arbetsgruppen all resultatet av arbetet med tomlrältslånen bör avvaktas innan man bestämmer sig för att verka för förtida inlösen. Arbetsgruppen anser dockalt man i avvaktanipå detta skall stimulera Prop. 1985/86: 100 förtidainlösen med andra medel än rabatter. Gruppen ställer sig därför Bil. 13bakom ell förslag i departementspromemorian (Ds Bo 1985: I) Översynav bostadsfinansieringsförordningeh (1974:946) m. m. söm jäg strax återkommertill och som innebär att lån som är . inte skall få övertasvid försäljning av småhus. Jag gör i huvudsak samma bedömningar somarbetsgruppen beträffande lämpligheten att rabattera lånefordringar för alt fålill stånd en förtida inlösen. All använda administrativa resurser och erbjudarabatter för atl få lill stånd en förtida inlösen av små lån med bara några årsåterstående amorteringslid vore inle ekonomiskl försvarbart. Vad gäller störrelån anserjag det lämpligt atl avvakta erfarenheterna från arbetet med förlidainlösen av tomträttslånen innan några ålgärder vidtas. Jag kommer i det följande (anslaget B 4.Räntebidrag m.m.) atl föreslå att del nämnda promemorieförslagel omöverlagande av bostadslån genomförs. Förslaget innebär att lån med en aktuelllånefordran . inle får övertas av köparen. En sådan ändringkommer påtagligt att minska antalet små bostadslån som förvallas avlänsbostadsnämnderna. Man bör dock om möjligl gå ett steg längre för atl minskaantalet små lån. Jag avser därför atl senare föreslå regeringen attbostadsstyrelsen skall få i uppdrag atl uireda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en ordning som innebär att nya statliga län för ombyggnadinle skall kunna beviljas utan alt lånesökanden först löser in små äldre lån.Jag förordar atl regeringen begär bemyndigande att, i den månstyrelsens utredning ger stöd för det, införa regler av denna innebörd. Jag vill slutligen i sammanhanget framhålla attåven den beslutade höjningen av bostadslåneräntan kan komma atlmedverka till atl små lån löses av lånlagarna. Jagberäknar i likhel med bostadsslyrelsen anslagsbehovet för näsla budgelår till110 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen atl som villkor förbostadslån till om byggnad kräva att äldre små lån löses in, 2. till Vissa lån till bostadsbyggande /87 anvi sa ett förslagsanslag av I lOOOOOOO kr. B 4.Räntebidrag Prop. 1985/86: 100 1984/85Utgift 11868059000 1985/86Anslag 10400000000 1986/87 Förslag 14600000000 Från anslaget betalas räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad senast1985:457), bostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senasi1985:188), förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparandeålgärder i bostadshus m. m. (upphävd 1980: 334) samt förordningen (1983:40) omräntebidrag för underhållslån i vissa fall. Dessutom belastas anslaget aveftergifter av ränlelån m.m. enligt räntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt1976:790, ändrad : 189) samt räntebidrag enligi 4 § förordningen(1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i" bostadshus (ändradsenast 1985:461) och förordningen (1985:352) om lån m.m. förgalukost-nadsersätlning i vissa fall och räntebidrag för vissa lån som harbeviljats för alt anordna studentbostäder enligt bestämmelser meddelade den 24april 1975. Vidare betalas från anslaget ut statsbidrag enligt förordningen(1982:1285) om hyresrabatter i bostadshus (ändrad : 1023) ochräntebidrag enligt förordningen (1983:974) om statligt ränteslöd vid förbättringav bostadshus (ändrad : 1014). Medel från anslaget används också för utbetalningav ersättning till kommunerna enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537,upphävd 1967:552) saml sådana bidrag lill åtgärder i bostadsområden med slorandel outhyrda lägenheter som regeringen har beviljat under förutsättning attkommunen avslår från sin rätt lill sådan ersättning. Räntebidrag enligt bosladsfinansieringsförordningenlämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad förbollenlån och bostadslån inom låneunderlaget för bosläder, och en garanteradränta för det ursprungliga beloppel av dessa lån. För vissa låntagarkategorierlämnas räntebidrag dessutom för en beräknad årlig räntekostnad med ett beloppsom motsvarar av låneunderlaget för bostäder. Vid ombyggnad avflerbostadshus kan räntebidrag lämnas för markkoslnader, även om de inte ingåri låneunderlagel. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenkommer i fortsättningen att variera mellan 2,15 och 4,beroende pålånlagarkategori. Den garanterade räntan höjs åriigen på visst sätt. Räntebidrag lämnas åven för flerbostadshus som haruppförts eller byggts om med stöd av lån enligt bostadslånekungörelseeller motsvarande äldre bestämmelser om huset har blivit färdigt efter år 1957och låntagaren inte erhåller räntelån. Den som erhåller räntelån får enmolsvarande subvention genom alt ränielånet efterges til! den delsom avser ränta på bostadslån och underiiggande kredit. Räntebidrag enligt förordningen (1983:40) omräntebidrag för under hållslån i vissa fall lämnas till allmännytliga bostadsföretag och student- bostadsföretag, som för beviljades lån på den allmänna lånemark- 3q nåden lillunderhåll av bostadshus. Räntebidrägef lämnas med belopp som Prop. 1985/86:100 motsvarar skillnaden mellan räntekostnaden för länet, beräknad påaktuell Bil. 13 låneskuld, och en särskild garanterad ränta. Denna garanteraderänta skall vara 7,för det första årel av lånetiden, och höjs för.yaijeföljande år . Räntebidrag enligt 4 § förordningenom lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus lämnas enligt sammaprinciper som räntebidragen för de nyssnämnda underhållslånen. Enligt 33 § 1962 årsbostadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser har en kommun rättatl under vissa förutsättningar få ersätlning av statsmedel för att täckaförlust som har uppstått vid förvaltning av hus som tillhör etl allmännyttigtförelag. Ersätlningen uppgår lill fyra femtedelar av vad kommunen har eriagtför etl hus, vilket har uppförts, byggts om eller förvärvats med stöd avbostadslån. Räntebidrag lämnas även för vissalån till energibesparande åtgärder. Bidrag i dessa fall beräknas efler grunderliknande dem som gäller för räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen. För vissa lån till studentbostäderbetalas räntebidrag med belopp som motsvarar skillnaden mellan faslställdaannuiteter och den verkliga räntekostnaden. Statsbidrag till hyresrabatter ibostadshus lämnas under vissa fömtsättningar till ägare av bostadshus medhyres- eller bostadsrättslägenheler. Villkoret är alt huset har uppförts ellerbyggts om med stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen och attbyggnadsarbetena har påbörjats eller under åren1983 eller 1984. Maximalt bidrag av bidragstiden är 60kr. per m för hus där byggnadsarbetena har påbörjats och45 kr. per m-för hus där byggnadsarbetena har påbörjats . Bidragetminskar med en femtedel . För ombyggnad av hus i län gällersärskilda regler. Del statliga ränleslödet vidförbättring av bostadshus utgörs av etl åriigl räntebidrag. Det lämnas förvissa underhålls-, reparations- och energisparåtgärder i hus med hyres- ellerbostadsrättslägenheler. Bidraget beräknas utifrån en schablonmässigt bestämdkostnad för utförda ålgärder, och ulgör för schablonbeskattade fastighetsägarehälften av en räntesals som är högre än stalslåneräntan. Förövriga fastighetsägare år bidraget lägre. Bidragslidenslängd beror på åtgärdernas beräknade livslängd. Låneunderiaget vid ombyggnad skall avse koslnaderna förombyggnaden. I de fall där lånet avser hus med lägenheter som upplåts medbostadsrätt eller hyrs ut får koslnader för mark ingå i låneunderlaget omföljande fömtsättningar är uppfyllda: I. Lånesökanden har förvärvatfastigheten genom köp eller byte eller fåll lomlräll. Ansökan om lånhar inkommit till förmedlingsorganel från Prop. 1985/86: 100dagen för förvärvet eller upplåtelsen. Ombyggnadenomfattar inle endasl åtgärder som kan anses som små i förhållande tillfastighetens totala pantvärde. Kostnaderna för mark skall enligt14 § förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderiag och pantvärdeberäknas lill av den godkända ombyggnadskostnaden. Beloppet får dock inteöverstiga det tomt-och grundberedningsbelopp saml lägeslillägg som skulle haberäknats för en molsvarande nybyggnad. I delar av landel haruppmärksammats atl låntagare i vissa fall blir överkompenserade på så sätt atlingångsvärdet överstiger de koslnader som låntagaren har haft för förvärv avfastigheten. Styrelsen föreslår därför bl.a. alt14 § förordningen om beräkning av låneunderlag och panlvärde ändras så attlänsbostadsnämnderna bereds möjlighet att, efter framställning från kommun,fastställa elt särskiU maximibelopp för ingångsvärdet vid ombyggnad. Styrelsenmenar alt maximibeloppet bör, av förenklingsskäl, uttryckas som en procentsatsav det toml- och grundberedningsbelopp samt, i förekommande fall, lägeslilläggsom gäller för nybyggnad. KöpeskillingskontroU för styckebyggda småhus I sin anslagsframställning för /84 föreslogbostadsstyrelsen att köpeskillingskontrollen för styckebyggda småhus skulle slopas.Styrelsen ansåg bestämmelsen obehövlig med hänsyn lill det ringa antal fall ivilka köpeskillingen inle kunde godtas. Vidare anfördes att utgångspunkten förprövningen - den i lånebeslutel fastställda produktionskostnaden - är myckelosäker för styckebyggda småhus. Förslaget avvisades ibudgetpropositionen 1983 med motiveringen alt frågan behövde övervägasylleriigare. Således borde ställning inle tas förrän man bättre kundeöverblicka bl.a. effekterna på prisutvecklingen för småhus av de då nyligengenomförda ändringarna i lånereglerna m. m. samt av den då pågåendeskattereformen. Jag anmälde att jag avsåg att återkomma lill frågan närförutsättningar för en mer samlad bedömning förelåg. har gjort enförnyad undersökning, som avser överlåtelser första kvartalet1983-andra kvartalet 1985. Undersökningen avser bäde grupp- och styckebyggdasmåhus. Endast två av 7346 överlåtelser hade hindrats p.g.a.köpeskillingskontrollen. Styrelsen föreslår med hänsyn tillresultatet av sin undersökning och med åberopande av de skål som framfördes ianslagsframställningen för /84, atl köpeskiilingskonlroilen förstyckebyggda småhus avskaffas. Utgifterna under anslaget för /85 uppgick till 11868 kr., vilket ar 2010 milj. kr. mer än /84. delenav ökningen - 1363 milj.kr. - avsåg-den engångsutbetalning av Prop.1985/86:100 räntebidraglill ägare av hyres- och bostadsrältshus som genomfördes i Bil. 13anslulning till alt fastighetsskatten infördes (prop. 1984/85:85, BoU 8 och 9,rskr 91). Utvecklingen för de olika posterna under anslaget har varil följande. Räntebidrag Eftergift av räntelån Räntebidrag för underhållslån Räntestöd för förbättring av bostadshus Statsbidrag till hyresrabatter Ersättning till kommuner En del av räntebidragen avserräntor för tiden mellan husets färdigställande och utbetalningen av delstatliga lånet. Delta s. k. retroaktiva räntebidrag upphörde i princip den 1januari 1984 och ersattes av etl ränlelillägg i låneunderlaget. /85 ulgick ca 1 500 milj. kr. i kvarstående bidrag. Ersättningen till kommunerna förförvaltningsföriuster har ökat kraftigt till följd av det ökadeantalet oulhyrda lägenheter fram . Räntesubventionernas andel avbmtloränlorna var för lån enligt, bostadsfinansieringsförordningen förhyres- och bostadsrättshus och för ägda småhus. Antalet lägenheter för vilkaräntesubventioner lämnades för uppgick till ca 1465000. Dåingår inte sådana lägenheter för vilka räntebidrag lämnades enbart i sambandmed energisparlån. Från avisering-en för andra halvårel 1984 hade antaletlägenheter minskat med ca 30000. Av det lolala antalet lägenheter utgjordehyres- och bostadsräitslägenhe-terna83%. Bosladsstyrelsen beräknar utgifterna under budgetåret1985/86 lill lOOOO milj.kr. för räntesubventioner och till ca 160 milj.kr. förersättning för förvaltningsföriuster, dvs. sammanlagt 10 160 milj. kr. För /87 beräknarbostadsstyrelsen utgifterna till 11 700 milj.kr. beräkningar utgårfrån en bunden ränta om 11,, en obunden ränta om 14,och enbosladslåneränla om 11,. Behov avförstärkningar av statsbudgeten Chefen för har tidigare denna dagredogjort för de ekonomiska förutsättningarna för statens stöd till olikasamhällssektorer. 3 1985/86. Kraven på åtgärder för attminska belaslningen på statsbudgeten gäller Prop. 1985/86: 100 ävenbostadssektorn. Innan jag tar upp mina förslag till ålgärder vill jag Bil.13 korlfallal redogöra för omfattningen och utveckUngen av statens och kommunernasslöd till denna sektor. De största direkta stöden inom bostadspolitikensram är bostads- och räntebidragen. Därutöver lämnas ett belydande indirekt stöd- en skatte-subvenlion - genom alt fastighetsägare, i försia handegnahemsägare, vid inkomstbeskattningen kan tillgodogöra sig underskotlsavdragför ränteutgifter på fastighelslån. Bostadsbidragenär den enda av stödformerna som är behovsprövad.