prop · G90360 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:60 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, - 1985/86:60 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås att tullfrihet införs för petroleumgaser och andra gasformigakolväten och för viss oblekt gasvävnad av bomull samt att tullsatsen för vissblekt gasvävnad sänks. Vidareredovisas en översyn av tullskyddet för svensk trädgårdsnäring som riksdagenbegärt (SkU 1983/84:39, rskr 277). I anslutning därtill föreslås att minimilullskyddelför tomater höjs av året. Lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa Härigenomföreskrivs alt 7 kap., 27 kap. och 55 kap. lagen (1977:975) med tulltaxa' skallha följande lydelse. Köksväxter samt vissa ätbara rötter och stam- eller rotknölar Ordet "köksväxter" i nr 07.01, 07.02 och 07.03skall anses inbegripa ätbara svampar, tryffel, , kapris, tomater,potatis, rödbetor, gurkor, pumpor, auberginer, sötpaprika, fänkål, persilja,körvel, dragon, krasse, (Majorana eller Origanum majorana),pepparrot och vitlök. Nr 07.04 omfattar alla torkade, dehydratiserade eller evaporeradeköksväxter av sådana slag sorn är hänförliga till nr 07.01-07.03 andra än: a. torkadespritade baljväxtfrön (nr 07.05); b. målensötpaprika (nr 09.04); c. mjölav torkade baljväxtfrön enligt nr 07.05 (nr 11.04); d. mjöl,gryn och flingor av potatis (nr 11.05). 07.01 Köksväxter, färska eller kylda: A. kål: a. 1 juni30 november .... vilkål och rödkål: a. 1 maj30 november .... b. 1 december30 april .... grönkål och brysselkål: a. under liden december ............................. b. 1 januari31 maj ............................................. a. under liden 1 april31 december ............................. b. 1 januari31 mars ............................................. a. under liden 1 mars31 december ............................. b. ..., B. gurkor: a. under liden b. 1 maj30 juni ... 50: - per 70: - per 55 kap. 1985:456. 2. andra: b. ....... .............. fri C. lök: 1. vitlök ................................................... .............. fri 2. purjolök,buntlök och gräslök: a. november .... ........... b. ... fri 3. annan: a. ........ ......... , 25: - per b. ............. .............. fri 1. nyskördad, undertiden 6juni-5juli ....... , 25: - per 2. annan ................................................. fri 1. I maj-30juni .................... 2. 1 juli-30april .................... fri F. svampar och tryffel: 1. champinjoner ...................................... 2. andra..................................................... fri G. tomater: 1. ................ , 50: - per 2. .................. .......... , 50: - per 3. under liden .......... , 100: - per 4. under liden ....... .......... , 50: - per 5. 1 november15 april ...... .............. fri H. sallad: 1. isbergssallad: a. ............. .............. fri b. 1 maj30 november .. .......... c. ... .............. fri 2. annan: a. 1 mars15 december . b. 16 december29 februari fri I. ärter: a. ... ............ Prop.1985/86:60 b. 1 januari-29februari .. .............. fri 2. andra: b. under liden .. L. rotfrukter: 1. morötter ............................................. 2. pepparrot ........................................... 3. andra ................................................. M. kronärtskockor: 1. undertiden 1 juli-30november ............ 2. under liden 1 december-30juni .......... N. andra slag: 1. undertiden 1 maj-30november ......... 2. 1december30 april ....... 07.02 Köksväxter (även kokta), frysta: A. morötter, ärter, bönor, spenat, lök, annan än vitlök, purjolök, bunllök och gräslök, samt morötter och ärter, blandade ....................................... B. broccoli och sparris ................................. .............. fri C. andra slag: belägges med samma lull som motsvarandefärska produkter dessa är högst tullbelagda 07.03 Köksväxter, tillfälligt konserverade i saltvatten, sva- velsyrlighelsvatten eller andra konserverande lösning ar men ej särskilt beredda för direkt konsumtion: belägges med samma tull som motsvarandefärska produkter dessa är högst tullbelagda 07.04 Torkade, dehydratiserade eller evaporerade köks växter, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulverise- rade, men ej vidare beredda: A. potatis, vitlök, sparris samt svampar och tryffel, andra än champinjoner ........................... .............. fri B. andra slag ............................................... ............ 07.05 Torkade spritade baljväxtfrön av sådana slag som an vändes lill människo- eller djurföda, även skalade eller 07.06 Maniok-, arrow- och salepsrol, jordärtskockor, balater (sötpotalis) och andra liknande rötter, slam- eller rot knölar med hög hall av stärkelse eller inulin, färska eller torkade, hela eller i bitar; märg av sagopalm ... fri Mineraliska bränslen, mineraloljor ochdestillationsprodukter därav; bituminösa ämnen; mineralvaxer Detta kapi tel omfattar ej: a. isolerade kemiskt definierade organiskaföreningar andra än kemiskt rent metan och kemiskt rent propån, vilka skall tulltaxeras enligt nr 27.11; b. medikamenter hänförliga dll nr 30.03; c. blandningar av omättade kolväten, hänförliga tillnr 33.01, 33.04 eller 38.07. Nr 27.07 skall anses inbegripa produkter som liknar dem som erhålles genom destination av högtemperaturtjära från stenkol men som erhållesgenom destilla- tion av lägtemperaturtjära frän stenkol eller av andra mineraltjäroreller genom framställning ur eller på annat sätt, under förutsättningatt vikten av de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten av de icke-aromatiskabeståndsdelarna. Uttrycket"oljor erhållna ur eller ur bituminösa " i nr 27.10 skallanses inbegripa ej endast oljor erhållna ur eller ur bituminösamineral utan även, oavsett framställningssättet, liknande oljor ävensom oljor beståendeav blandningar av omättade kolväten, under förutsättning att vikten av de icke-aromatiskabeståndsdelarna överstiger vikten av de aromatiska beståndsdelarna. Nr 27.13 skallanses inbegripa ej endast paraffin och andra i detta nummer nämnda produkterutan även liknande produkter erhållna genom syntes eller på annat sätt. 27.1 Stenkol;briketter och liknande fasta bränslen framställda av stenkol fri 27.2 Brunkol, även briketterat ........................... ............. fri 27.3 (inbegripet torvströ), även briketterad fri 27.4 Koks(inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol, brunkol eller torv, även agglomererad;relortkol fri 27.06 Stenkols-, brunkols- och lorvtjära saml andra tjäror, inbegripet delvis destillerade (toppade) tjäror samt blandningar av beck med kreosotolja eller med andra destillationsprodukter ur stenkolstjära (s. k. pre parerad tjära): A. råtjära, även separerad (centrifugerad) . B. andra slag ....................................... 1:- 27.07 Oljor och andra produkter erhållna genom destillalion av högtemperaturtjära från stenkol; liknande produkter enligt definition i anm. 2 till detta kapitel ..... fri 27.08 Slenkolsljärbeck och annat mineraltjärbeck samt koks av sådant beck ............................................. fri 27.9 Råolja erhållenur eller ur bituminösa fri 27.10 Oljor erhållnaur eller ur bituminösa , andra än råolja; produkter, ejannorstädes nämnda eller inbegripna, innehållande som karakteriserande beståndsdelminst 70 viktprocent oljor erhållna ur eller ur bituminösa : A. smörifetter .................................... 1:- B. andra slag ............................................... .............. fri I 27.11Petroleumgaser och andra gasformiga kolväten fri 27.12 Vaselin ........................................................ .............. fri 27.13 Paraffin, mikrovax,"släck wax", ozokeril, montanvax (lignitvax), torvvax och andra mineralvaxer,även färgade ............................................................ .............. fri 27.14 Petroleumbilumen(asfalt), petroleumkoks och andra ålerstoder från eller från oljorerhållna ur bituminösa ...................................... fri 27.15 Naturiig bilumenoch naturasfall; bituminösa skiffrar, asfallsten och naturlig bilumenhaltigsand ...................................................................... fri 27.16 Bituminösablandningar pä basis av naturasfall, naturlig bilumen, petroleumbilumen, mineraltjäraeller mineraltjärbeck (t. ex. asfallmastix, "cut-backs"): A. flytande produkter; fasta produkter, direkt emulger- bara med vatten.............................. 1: - B. andra slag ............................................... .............. fri Prop.1985/86:60 55 kap. Bomiull 55.1 Bomull., okardad och okammad ............. fri 55.2 pomullslinters .................................... fri 55.3 Avfall eiv bomull(inbegripet riven lump), okardat och okammal fri 55.4 Bomull, kardad eller kammad ................. 3, 55.5 Garn av bomull, ej i delaljhandelsuppläggningar: A. sytråd ......................................... ........ o. m. t\r 47 engelsk numrering .... 2.över nr 47 ................................ ........... fri 55.06 Garn av bomull idetaljhandelsuppläggningar: B. annat .......................................... ......... 55.7 Gasvävnader av bomull ....................... ........ 55.8 Handduksfrotlé och liknande froltévävnader, av bomull 55.9 Andra vävnader av bomull: A-blekta eller oblekta, ej merceriserade vävnader med tväskaflsbindning, vägandeminst 14 men högst per m, som pä en yta av innehåller sammanlagtminst 13 men högst 24 varp- och väfttrådar: 1. blekta ....................................... ......... 2. oblekta, ej merceriserade ............. fri Dennalag tråder i kraft, i fräga om 27 och 55 kap. den Ijanuari 1986, och i övrigtden dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , R. ,, , , , , Proposition om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m.m. Iframställningar från olika importörer har dessa hemställt om tullfrihet förnaturgas och för vissa gasvävnader av bomull. Jag kommer i propositionen altbehandla dessa frågor liksom en översyn av tullskyddet för den svenska trädgårdsnäringensom begärt. Iavsnitt 2.1 kommer jag att ta upp frågan rörande tullfrihet för naturgas. Efterremiss har generaltullstyrelsen och kommerskollegium yttrat sig i denna fråga.Kollegiet har till sitt yttrande fogat yttranden av bl. a. vissa näringslivsorganisalioner.En sammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet i deltaärende som bUaga 1. Vidare kommer jag i avsnitt 2.2 att behandla frågan omtullfrihet och tullnedsättning för vissa gasvävnader av bomull. Även dennafråga har remissbehandlats, varvid generaltullstyrelsen och kommerskollegiumavgivit yttrande. Kollegiet har hört överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF)saml berörd näringslivsorganisation. En sammanställning över remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. I avsnitt 2.3 lar jagslutligen upp frågor rörande tullskyddét för den svenska trädgårdsnäringen. Ianslutning därtill kommer jag atl lämna förslag lill viss höjning avtullskyddet för tomater och i förekommande fall redovisa åtgärder som kanvidtas av regeringen. 2.1 Tullfrihet för petroleumgaser, däri inbegripetnaturgas, och andra gasformiga kolväten Mittförslag: Tullfrihet införs för petroleumgaser och andra gasformiga kolväten,hänförliga tili tulltaxenr 27.11 lagen (1977:975) med tulltaxa. 1985/86; 60 Remissinstanserna: Samtligaremissinstanser tillstyrker eller lämnar ulan erinran alt tullen slopas pånaturgas. anser dock atl den tullfrihet som medgesvid import från vissa länder är till fyllest, varför något behov av tullfrihetenligt tulltaxan inte föreligger (se bilaga 1, s. 17). Skälen för mitt förslag: har i skrivelse lillregeringen hemställt om tullfrihet för naturgas. Framställningen har gjorts medanledning av att leveranserna till av naturgas inom ramen för det s.k. Sydgaspro-jektetinletts under innevarande år. Naturgasen importeras av helslatliga Swedegas ABoch säljs vidare lill . Naturgas åiterfinns i tulltaxan under tulltaxenr 27.11 (Pelroleumgaseroch andra gasformiga kolväten). utgår f. n. med . Varorenligt tulltaxenr 27.11 är tullfria vid import från länder inom EG och EFTAsamt omfattas av bestämmelserna om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna. Den aktuella importen av naturgas sker via rörledningarfrän . För importen från bl. a. kan tullfrihet, som nyssnämnts, påräknas mot uppvisande av giltigt ursprungscerlifikal. Frågan omtullfrihet för naturgas även frän andra länder bör emellertid enligt ABändå prövas. Företaget anser alt import i ett längre perspektiv kan komma atlske även från länder utanför EG och EFTA. Härtill kommer det förhållandel altandra med naturgas konkurrerande energislag är tullfria enligt tulltaxan.Införande av tullfrihet i tulltaxan skulle också enligt förelagetadministrativt förenkla importen såväl för importören som för lullverkel. Frågan om avskaffande av tullen på lill tulltaxenr 27.11hänförliga varor i deras egenskap av bränslen prövades av 1952 årstulltaxekommitté. Därvid ansågs tullen böra behållas med hänsyn tillskifferoljeindustrins ekonomi. Nämnda industri har numera upphört, varför detåberopade skälet inte längre föreligger. Från energipolitiska utgångspunkter finns inte skäl att itullsammanhang särbehandla naturgas jämfört med t. ex. olja, kol eller andraenergiråvaror. Då inte heller industripolitiska eller statsfinansiella skältalar i annan riktning och dä någol skyddsbehov inte kan anses föreligga, börtullen enligt min mening avvecklas vid import frän alla länder. Tulltaxan bördärför ändras sä att tullfrihet införs för naturgas hänförlig till tulltaxenr 27.11och atl motsvarande ändring vidtas beträffande andra gasformiga kolvätenhänförliga till samma tulllaxenummer. 2.2 Tullfrihet och tullnedsättning för vissa gasvävnaderav bomull Mitt förslå;;: Tullfrihet införs för viss oblekt gasvävnadav bomull hänföriig lill tulltaxenr 55.09 lagen (1977:975) med tulltaxa, och lullsatsenför viss blekt gasvävnad hänförlig till samma tulllaxenummer sänks lill . och generaltullstyreisen tillstyrker Prop. 1985/86: 60 införandeav tullfrihet och tullnedsättning i enlighet med milt förslag. Kollegiet harhört ÖEF och Texiilrådei. ÖEF har inte funnit några skäl till alt de föreslagnaändringarna inte skulle genomföras. Texiilrådei tillstyrker tullfrihet föroblekt gasvävnad. Vad gäller den blekta vävnaden hänvisar Texiilrådei till enskrivelse från . I skrivelsen framhåller företaget som sittprimära intresse alt tullfrihet införs för oblekt vävnad (se bilaga 2, s. 20). Skälenför mitt förslag: De huvudsakliga importörerna av ifrågavarande gasvävnad avbomull i oblekt och blekt utförande, och , har i skrivelser till regeringen hemställt om tullfrihet för dessaprodukter. Vävnaderna används för tillverkning av varor av olika slag förmedicinskt eller kirurgiskt bruk, såsom operations-dukar och olika typer avkompresser. importerar f. n. endasl blekt vävnad men avser framdelesatl importera gasvävnad även i oblekt utförande. importerarmaterialet lill i oblekt form och i blekt form. Ifrågavarandevaruslag tillverkas inte inom landet utan måste importeras. Importen skerfrämst från länder i (, ochRepubliken ) men även från länder i och inom EG- ochEFTA-områdena. Vävnadernai fråga klassificeras i såväl oblekt som blekt utförande enligt tulltaxenr55.09. För varorna utgår tull av värdet. Tullfrihet kan medges enligtbestämmelserna i frihandelsförordningen (1977:1194) men däremot inte enligtförordningen (1971:963) om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna ellerförordningen (1980:5) om tullfrihet för varor från , ochFolkrepubliken . Mölnlyckeanför i sin framställning bl. a. att det oblekta materialet tvättas och bleksvid företagets anläggning i , som är del enda blekeriel för gasvävnadi . konverteras lill färdiga pro-du'.ter. Dessa produkter utgören väsentlig del av divisionens verksamhet. Produkterna säljs dels inom landet,dels i . Någon möjlighet till tullrestilulion vid export av färdigproduklerfinns inte om produkterna skall fä förmånsbehandling vid import till EG- ellerEFTA-land. Resterandehälft av det material som importeras av till exporteras eflertvättning och blekning och påföljande skärning lill förlöntillverkning. Vid importen till belastas varan lull.Samtidigt erhålls restitution för lull som eriagts vid importen till Sverige.Den av i tillverkade färdigproduklen får finskt ursprung ochåtnjuter tullfrihet vid retur till och också tullfrihet vid export frånSverige lill EG/EFTA-länder. I nuvarande läge belastas sålunda den i färdigkonverteradeprodukten tull mot om produkten färdigställs i . Omtullfrihet kan erhållas vid import till , kommer emellertid en konverteringvid fabriker i att ställa sig mera gynnsam. Mölnlyckeuppger sig ha som mål att fortsättningsvis kunna tillverka dessa produkter i , baserade pä den tradition och det kunnande som finns. Företagel har en omfattande försäljning i och på export och 9 har också omfattandeåtaganden i händelse av avspärrning. På grund av prismässigkonkurrens, framför allt från import av färdiga produkter från samma länder somdem varifrån köper gasvävnad i metervara och andra länder utanför EGoch EFTA, ställer sig en blekning och konvertering av vävnaden i alltmera ogynnsam. De färdiga produkterna frän de flesta av dessa länder ärtullfria genom s. k. u-landspreferens, medan importerad gasvävnad från sammaoch andra länder är belagd tull. Denna situation kan komma alt tvingaden inhemska industrin att successivt upphöra med egen blekning och konverteringav gasvävnad i . För all den svenskaindustrins kostnader skall kunna hållas på en rimlig nivå är det enligt minmening angelägel all undvika att tull tas ut pä varor där skyddsbehov saknasoch där tullen endast kommer alt utgöra en onödig kostnadsbelastning förindustrin i fråga. Med hänsyn lill de svenska lillverkningsförhållandena vadgäller oblekt gasvävnad av bomull kan något behov av gränsskydd för denna varainte anses föreligga. Tulltaxan bör ändras så att tullfrihet införs för vissoblekt gasvävnad hänförlig till tulltaxenr 55.09. Vad gäller den blektavävnaden föreligger med hänsyn lill förekommande inhemska blekeriverksamhetinte några förutsättningar för tullfrihet. För all verksamhetens nettotullskyddskall förbli oförändrat bör dock lullsatsen pä viss blekt gasvävnad hänförlig lilltulltaxenr 55.09 sänkas från lill . 2.3 Översyn av tullskyddet för trädgårdsnäringen Min bedömning: Allmännahandelspolitiska skäl talar emot att tull-skyddet för svensk trädgårdsnäring generelltförstärks. Riksdagenbegärde en översyn av tullskyddet för svensk trädgårdsnäring (SkU1983/84:39, rskr 277). Skatteulskollel, som hade alt behandla motioner omförstärkt tullskydd för vissa trädgårdsprodukter, anförde bl. a. följande. "Vad gäller åtgärderpå tullsidan vill skatteutskottet för sin del ånyo betona alt utskottet ärmedvetet om de handelspolitiska problem och hanteringsmäsisiga ochkontrollmässiga svårigheter som ett bifall till de av motionärerna föreslagnaåtgärderna skulle innebära. UtskoUet finner det emellertid motiverat atttillgripa åtgärder inom tullområdet för alt värna om trädgårdsnäringen, t. ex.för atl komma till rätta med besvärande lågprisimport med åtföljandemarknadsstörningar. Den urholkning av tullskyddet som inflationen innebärmedför enligt utskottets uppfattning allvarliga konsekvenser för den svenskaträdgårdsodlingen. Utskottet instämmer därför i motionärernas krav på enöversyn av bestämmelserna om tullskydd för svensk trädgårdsodling." Genomförandeav översynen Prop. Denbegärda översynen har och genomförts inomregeringskansliet. Därvid har situationen för ett betydande antal trädgårdsproduklerstuderats. En förteckning över de aktuella produkterna bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Produkterna har identifierats dels medledning av riksdagsmotioner , dels med utgångspunkt frånskrivelser från den berörda näringen. Underöversynens gång har en hearing hållits med företrädare för () samt med Frukt- och grönsaksdistributörers Förening(SFG) som representanter för importörer och handel. Fråriträdgårdsnäringens sida har hävdals att åtskilliga produkter importeras tillpriser som understiger vad som är mofiverat med hänsyn till produktionskostnaderna.Sådan prispressande lågprisimport har i första hand kommit från slalshandelsländer,men även i vissa fall från andra länder. Även om denna import endast ulgör enmindre del av den totala importen verkar den enligt trädgårdsnäringen pressandepå den svenska prisnivån. Skälenför min bedömning: I dagens läge råder ett spänningsförhållande mellan dekrafter i vår omvärld som önskar slå vakt om frihandeln och de krafter somverkar för protektionistiska ingrepp i världshandeln. Mot bakgrund avansträngningarna att fä till stånd en ny liksom att ytterligareavveckla handelshindren i EFTA/EG-områdel, där spelat en pådrivanderoll, är stor försiktighet nödvändig när det gäller att införa nya eller atthöja befintliga tullhinder. Detär självfallet viktigt att den svenska produktionen kan upprätthållas men underinternationell konkurtens. Den produktion av trädgårdsprodukter som vi f. n.har bedömer jag genereUt sett ha god konkurtenskraft. Det är emellertid ocksåviktigt alt vi är beredda alt med lämpliga medel hindra företeelser somundergräver förutsättningarna för en sund produk-fion inom landels gränser. Idetta sammanhang bör noteras alt gränsskyddet för de svenska irädgårdsproduklernai allmänhet är lägre än det som tillämpas av våra närmaste handelspartner. Jagvill här också erinra om möjligheten alt ingripa mot dumpad eller subventioneradimport genom införande av antidumpnings- eller utjämningstullar. Regeringenhar beslutat om en förordning om dumpnings- och subventionsundersökningar(SFS 1985:738). Enligt förordningen, som bygger på överenskommelser omdumpning och subventioner inom ramen för , kan en industri eller näringslivsorganisalion,som anser alt dumpad eller subventionerad import förekommer och att skada därvidvållats, vända sig lill kommerskollegium för alt fä en undersökning genomförd.Om kommerskollegium finner atl del finns tillräckligt underlag för atl föreslåregeringen att en undersökning inleds, skall kollegiet med eget yttrandeöverlämna handlingarna i ärendet till regeringen. Tillfälliga åtgärder, t. ex.införande av provisorisk antidumpningslull, kan vidtas under pågåendeundersökning. Avsiktenmed den nya förordningen är alt skapa en klarare svensk procedur för sådanadumpnings- och subventionsundersökningar. Mot bakgrund av. vad jagnu sagt är det enligt min mening motiverat att närmare redovisa situationen förföljande produkter, nämligen tomater, förädlade fruktträd, gul lök och vitkål,krukväxter, snillblommor och slanggurka. I anslutning till varje produkt kommerjag att lämna de förslag till åtgärder som enligt min mening är påkallade.Utgångspunkten för urvalet av produkter har varit en sammanvägning av angelägenhetsgraden,det handelspolitiska handlingsutrymmet samt uttalande. Mittförslå;;: Minimitullen för tomater hänförliga till tulltaxenr 07.01 G.3. lagen(1977:975) med tulltaxa höjs /lOO kg under Uden den 1 juli-den 30september. Skälenför mitt förslag: För tomater är gränsskyddet fastlagt enligt följande. 16april-15 maj , dock /lOO kg 16maj-30 juni , dock /lOO kg 1juli-30 september , dock /lOO kg 1oktober-31 oktober , dock /lOO kg Såvälvärde- som minimivikttullarna är bundna vid sin nuvarande nivå i . Sverigehar dock i förhandlingarna om tullnivån gjort förbehåll för alt justeringar iförhållande till ökningen av produktionskostnaderna kan komma atl göras.Justeringarna får dock inte översliga utvecklingen av konsumentprisindex. Svenskproduktionsstatistik föreligger inte. Den odlade arealen minskadefrån ca 90 ha lill drygt 60 ha . Skörden uppgick lillknappt och till ca . Svensk konsumtion har för år1984 uppskattats till . Totalimportenvar åren 1981 -1984 följande. 1981: 1982: 38265 lon 1983: 35748 lon1984:352051011