prop · G90355 · 1985-12-31 00:00:00 — I saraband raed genomförandet raåste bl.a. de frågor somsammanhänger med administrationen av en länsskatterayndighet lösas. Utredningenhar föreslagit att en organisationskommitté tillsätts för att lösa dessafrågor. Kommittén bör inleda sitt arbete . Utredandet avinternadministrativa frågor får emellertid inte fördröja genomförandet av enorganisatorisk reform som utgör en förutsättning för en effektivisering avverksamheten och en sammanhållen skatteförvaltning. D'et finns inte hellerenligt utredningens mening några bärande skäl att låta genomförandet anstå iavvaktan på annan pågående utredningsverksamhet inom skatteområdet eller medhänsyn till försöksverksamheter som avser andra delar av länsförvaltningen. Utredningen föreslår att genomförande sker den 1 januari1987, dvs. vid inledningen av skatteförvaltningens kalender-årsvisaverksamhetscykel 1987. Detta är enligt utredningen att föredra framför att binda genomförandetidpunkten till ett Prop.1985/86: 55 Olägenheterna raed att upprättahalvårsbokslut etc. är också begränsade. Statskontoretberäknar i sin rapport merkostnaderna - resurstillskotten - om en länsskatterayndighetbildas i till mellan 2 och 3 årsarbetskrafter.RSV:s organisationssektion anför i sin studie (bilaga 2) att det framräkna-deresursbehovet för länsskatterayndighetens administrativa funktioner i E-län tordekunna täckas dels med utgångspunkt i de adrainistrativa resurser sora i inom skatteavdelningen och dels genom en överföring avresurser från administrativa enhet, motsvarande deninsats enheten gör för skatteförvaltningen. Utredningensförslag leder till en sainraanhållen och effektivare skatteförvaltning.- Genom förslagen ökar möjligheterna att utnyttja befintliga resurser på ett merrationellt sätt. Utredningen anser därför att denföreslagna organisationen - med ovan angivna resursöverföring från de adrainistrativaenheterna - kostnadsmässigt kan rymmas inom nuvarande medelstilldelningför skatteförvaltningen i dess helhet. Prop.1985/86: 55 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Utredningenhar valt att lämna förslag till författningsförändringar beträffande decentrala författningarna som berör skatteförvaltningen (dvs. RSV,länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna). Härutöver kommerytterligare författningar att behöva justeras, främst genom att ordetlänsstyrelse byts ut mot länsskattemyndighet. I bilaga 3 anges sådanaförfattningar. Utredningen har inte närraare övervägt utformningen av de olika bemyndigandenRSV har att raeddela föreskrifter, anvisningar m.m. utöver bestämmelserna i 18§ TL och 61 § ML. Bestämmelser härora förekoraraer på ett flertal ställen ibl.a, skatte- och taxeringsförfattningarna. Dels har verket i uppdrag att raeddelaföreskrifter i särskilda fall, dels generella uppdrag att utfärdaföreskrifter, jfr. 60 a § TF, och dels ett allmänt uppdrag enligt 3 § instruktionenatt meddela råd och anvisningar. Utformningen av dessa bestämmelser bör, enligtutredningens mening, ske efter en samlad översyn i ett annat sammanhang. författningsförslag innehåller i raycket att vissa begrepp byts ut.Skattechefs- och taxeringsintendents-uppgifterna blir uppgifter för länsskatterayndigheten.Denna rayndighet övertar också de nuvarande länsstyrelseuppgifterna inoraskatteavdelningen. I det följande komraenteras vissa av författningsförslagen ytterligare. Taxeringslagen;I 3 § föreslås att definitionerna av skattechefs- och taxeringsintendentsbegreppen skall utgå eftersora 25717 Riksdagen1985/86. Bilaga 1 och 2 dessabefattningshavares arbetsuppgifter blir länsskatterayndighetens. Vem som inom myndighetenhar till uppgift att föra talan i taxeringsmål skall framgå avmyndighetens instruktion. Denna formella förändring får intemedföra att de krav som ställs på den som skall föra myndighetens talan skallförändras gentemot nuläget. Uppdraget bör även ifortsättningen ges till taxeringsintendenterna inom länsskattemyndighetensbesvärsenhet. Förslagetinnebär vidare att också besluten ora taxeringsrevision blir rayndighetsbeslut.Rätten att på myndighetens vägnar fatta sådanabeslut bör även fraradeles ges till tjänsteraän på chefsnivå ellerannan kvalificerad tjänsteraän. Det bör i rayndighetens arbetsordning framgå vera somhar rätt att besluta i dessa frågor. Utredningenhar i saraband raed sina överväganden beträffande processverksamheten raed hänsyn tillUSS-utredningens arbete med en utredningslag och SFK:s uppdrag avstått från att föreslå någon förändring avgranskningsledarinstitutet enligt bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte-och avgiftsprocessen. Till följd av att skattechefsbegreppet tas bort måste därfördefinitionen av vem sora i sin tjänst är granskningsledare anges på annat sätt än som nugörs. Förslaget anger vem som har denna behörighetoch ansluter till nuvarande ordning, jfr. 1975/76:11, s. 124 och prop.1977/78:181, s. 259. Denmöjlighet som RSV nu har att förordna tjänsteraän vid verket att besluta om taxeringsrevision föreslås ändras på så sätt att i57 § direkt anges att verket kan besluta om revision. Vem som beslutar på verketsvägnar bör framgå av dess arbetsordning. Förslaget i14 § innebär att RSV:s ledande roll i fråga oraskatteförvaltningens verksamhet fastläggs. Länsskattemyndigheterna fårmotsvarande uppdrag inom länet. Dessutom övertar länsskattemyndigheten skattechefens nuvarande uppgift att föra detallmännas talan i taxeringsmål. Ledningen av processverksamheten läggs alltså på länsnivå raedanRSV får en samordnande roll i detta avseende, jfr. Ledningsuppdragetinnebär att RSV får till uppgift att, frånsettprocessverksamheten, leda skatteförvaltningens verksamhet i samband med taxering. Idetta uppdrag ingår bl.a. att leda, planera, saraordna och följa uppskatteförvaltningens verksamhet. Verket får genom sin ledningsroll en direktivrättgentemot skatteförvaltningen i övrigt. Förslaget är inte avsett att ge RSV någraytterligare operativa uppgifter utan att ge verket till uppgift att fatta de för skatteförvaltningenövergripandebesluten angående verksaraheten. Innehållet i18 § flyttas till 14 §. Länsskatterayndighetensledningsuppdrag innebär ett raotsvarande åliggande att leda verksaraheteni länet i enlighet med de av RSV givna riktlinjerna. Taxeringsförordningen; Bestämmelserna i 6 § föreslås kunna upphöra eftersora dessa befogenheter får ansesingå i rayndighetens ledningsuppdrag enligt 14 § TL. I9 § föreslås att den tidigare skattechefsuppgiften med hänsyn tillhandlingarnas karaktär även läggs på chefsnivå.Motsvarande föreslås gälla uppdraget att företa kassainventering enligt14 §. Uppdragetatt verka för samordning av revisionsverksamheten i 14 § förstastycket föresläs utgå. Med hänsyn till de ledningsuppdrag sora RSV respektive länsskatterayndighetenföreslås få inom taxerings-, uppbörds- och mervärdeskatteorarådenä får detanses uppenbart att de olika kontrollåtgärderna samordnas utan att någon särskildbestämmelse behövs härom. Bestämmelsernai 15 § och 57 § 2 mom. föreslås upphöra eftersom de avser åtgärder somkan anses självklara i den nya organisationen. Förslagen ansluter till de sora läranats beträffande taxeringslagen och taxeringsförordningen. Uppbördslagenoch raervärdeskattelagen ra.ra. Förslageninnebär att RSV:s och länsskattemyndighetens ledningsuppdrag fastställs påmotsvarande sätt som för taxeringsverksamheten. Förslagettill ändring av 87 § UBL är en följd av att intendentsfunktionen blir enmyndighetsuppgift till skillnad från AO-uppdraget. Prop.1985/86:55 SÄRSKILT YTTRANDE Utredningenhar raed beaktande av förhållandena inora skatteadministrationen föreslagitatt den nya fristående skatteförvaltningen skall organiseras fr.o.m. den 1januari 1987. En utbrytning av skatteförvaltningen kan dock inte genoraföras utanhänsyn till reforraarbetet i övrigt vad gäller den statliga regionala förvaltningen.Detta framgår av direktiven till utredningen, i vilka bl.a. sägs att"Genomförandet av åtgärder sora berör den statliga förvaltningen pä länsplanetbör genoraföras i ett sararaanhang". Utredningen har inteanalyserat dessa frågor. Innan en utbrytning kan genomföras erfordrasdärför ytterligare överväganden. Mot den bakgrunden kan jag inte för närvarandebiträda förslaget att den nya organisationen skall genoraföras den 1januari 1987. Prop,1985/86:55 Prop, 1985/86:55 BILAGA 1 Utredning ora skatteförvaltningens organisation och styrfunktioner Chefenför , statsrådet , anför Nödvändigtmed enklare regler och effektivare skatteförvaltning Utvecklingenpå skatteområdet har kännetecknatsav en allt snabbare takt i ändringarna av det materiella regelsystemet. Syftethar varit att anpassa systemet till förändringar i det ekonomiska livet eller av samhällets värderingar.Anpassningsarbetet har eraellertid försvårats av den koraplicerade utvecklingen på olika samhällsorarå-den ochde inte sällan raotstridiga kraven frånmyndigheter, organisationer och skattebetalare. Vid de olika delreformerna hardet inte heller alltid varit möjligt att se till helheten i systemet. Detta har raedfört att skattesysteraetblivit allt raer invecklat och svårtillgängligt, vilket i sin tur lett till attgranskningsresurserna till stor del låsts fast vid forraella frågor ochdetaljfrågor i stället för att inriktas raot det väsentliga skatteundandragandet. Motdenna bakgrund har kraven på en nyordning vuxit sig allt starkare. Kravet har gälltenklare beskattningsregler, ett effektivare beskattningsförfarandesärat en bättre styrning. Prop,1985/86: 55 samordningoch organisation av skatteförvaltningen. Det är dock först somdessa krav har resulterat i någon mer genomgripande reform. Jag tänker pä den s.k.RS-reformen sora ju innebar en påtaglig rationalisering av beskattningsförfarandet-- bl-a. genora ett ökat ADB-stöd och dessutom en kraftig resursförstärkning.Men raan kan numera konstatera att de rationaliseringsvinster som RS-reformeninnebar till stor del har konsumerats av den fortsatta utbyggnaden av det raateriellaregelsystemet och det ständigt ökande antalet deklarationer. Detbehövs därför ytterligare åtgärder för att effektivisera skatteförvaltningen.Arbete pågår också på flera håll för att finna former för ett enklare ocheffektivare beskattningsförfarande. Jag tänker i första handpå skatteförenklingskorarait-tén (B 1982:03) sora har iuppdrag att utreda bl. a. ett förenklat system för löntagarbeskattningenoch i samband därraed förenklingar av de raateriella beskattningsreglerna.En för-enklingsreforra på grundval av komraitténs redan avlämnade betänkande (SOU1984:21) Förenklad självdeklaration och dess kommande förslag bör kunna åstadkommaväsentliga förbättringar. Ökat behov av samordning i förvaltningensarbete Mendet går inte att nöja ,sig med reformer av själva taxeringsförfarandet.Det är lika viktigt att roan genom förbättringar i fräga om ledning och styrning av skatteförvaltningenoch genom organisatoriska förändringar försöker uppnå en större effektivitet och samordning i förvaltningensarbete. Erfarenheternafrån senare år har visat att det finns ett ökat behovav samordning av verksamheten på hela skatteområdet. i fråga om tillärapningen av de materiella beskattningsreglerna.Men det gäller också utformningen och inriktningen av skattekontrollensamt rutinerna och förfarandet i beskattningssystemet i övrigt.Det är således en angelägen uppgift att försökaanordna lednings- och styrfunktionerna så att dessa blir så effektiva och rätlinji-gasom raöjligt. adrainistrativt splittrad på ett sätt som försvårar samarbete och saraordning. Vid övervägandena oraen effektivare styrning och samordning måste raan därför komma in på organisatoriska frågor. En möjlighet är då att försöka skapaen effektivare ordning inom raraen för nuvarande rayndighetsstruktur. Det skulle innebära byggde ut och förstärkte de styrraedel och ledningsfunktioner sora f.n.finns. Enligt detta alternativ skulle man således bl.a. stärkadirektivrätten för () och vidare bygga utskattechefsinstitutet dvs. de särskilda myndighetsbefogenheter som chefen för länsstyrelsensskatteavdelning har enligt taxeringslagen (1956:723) så attdetta kom att gälla inte bara för taxeringsarbetet 1985/86: 55 utanockså för övriga delar av verksamheten påskatteområdet. Detkan emellertid konstateras att en lösning efter de nu angivna riktlinjerna inte är tillräckligeller ändamålsenlig om man vill skapa effektiva medel förstyrning och saraordning. För detta behövs en enkel och enhetlig organisation. Detanförda leder frara till att en ändamålsenlig reform av skatteförvaltningeninte kan genoraföras inora ramen för nuvarande rayndighetsstrukturom man vill uppnå målsättningen att hela skatteorganisationen skall framstå ochkunna fungera som en sammanhållen enhet. Om man vill skapa en sådanordning kan man inte längre ha kvar skatteavdelningarnas organisatoriskaanknytning till länsstyrelserna utan skatteavdelningarna måsteknytas sararaan raed den övriga skatteförvaltningen. Statskontoretsstudie av skatteförvaltningen i Regeringenhar uppdragit åt statskontoret att på grundval av en studie iNorrbottens län utforraa ett förslag till saraord-nadstatlig länsförvaltning och en från länsstyrelsenfristående skatteförvaltning. Statskontoret skall vid sin översynav skatteförvaltningen särskilt studera olikaforraer för ledning av en länsskatterayndighet, det adrainistrativaförhållandet mellan och en länsskatterayndighetvad gäller dess beröring raed saraarbetet raed , adrainistrativasynpunkter på omfattningen av en länsskatterayndighet, formerför administrativ samverkan mellan och en länsskattemyndighet, formerför saraverkan mellan en länsskattemyndighet och den övriga länsförvaltningeni frågor sora rör uppföljning av olika stöd till näringslivet,ekonoraisk brottslighet ra.m., formerför utnyttjande av eventuell överkapacitethos länsdatorn. Motbakgrund av de synpunkter jag har redovisat ora utvecklingen påskatteområdet anser jag att en särskildutredare bör få i uppdrag att utreda frågan omhur en effektiv styrning och samordning av skatteförvaltningenskall utformas. I uppdraget bör ingå att utreda hur man raed utgångspunkti att det skall finnas en fristående länsskatterayndighet lämpligen börorganisera skatteförvaltningen för att få en så effektiv styrning och samordning som möjligt.Jag föreslår således att en särskild utredare tillkallas för attutreda dessa frågor. Prop, 1985/86:55 Förslag omeffektivare styrning och seunordning Utredarenshuvuduppgift är att lägga fram förslag till effektivare forraer förstyrning och samordning samt att föreslå de eventuella ändringar av den regionalaoch lokala skatteförvaltningens nuvarande organisatoriska ställning ilänen som kan följa därav. Utredaren skall därvidbl.a. överväga i vad mån det finns behov av skattechefsinstitutet ora manstannar för alternativet med en fristående länsskattemyndighet.I det sammanhanget raåste också övervägas den lokala skatteförvaltningensställning i förhållande till länsskattemyndigheten. Utredaren skall också belysaolika möjligheter att förstärka RSV:s ledningsroll inora skatteförvaltningeni såväl materiellt som administrativt avseende. Frågan omhur man bör organisera skatteförvaltningen på regionaloch lokal nivå är givetvis beroende av hur man fördelararbetsuppgifterna mellan olika organ som ingår i förvaltningen.Fördelningen av den fiskala verksamheten mellan olika rayndigheter och på olikaenheter inora rayndigheterna har ' diskuterats i flera olika sararaanhang.Synpunkter och förslag i äranet har framförts av bl.a. koramissionenmot ekonoraisk brottslighet (Ju 1982:05) i betänkandet (SOU 1983: 75) Företagens uppgiftslämnande för beskattningsändaraål och avriksdagens revisorer i deras förslag (1983/84:24) angåendevissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsprarådet. Frågan harockså diskuterats i med anledning av motioner (se bl.a. SkU1982/83:30 och BoU 1983/83:26). Detpågår också utredningsarbete rörande fördelningenav arbetsuppgifterna inom skatteförvaltningen. En särskild utredare (1982:06)behandlar sålunda i saraarbete raed skatteförenklingskommittén frågan omvilka principer som bör gälla för fördelning av deklarationsraaterialet och kontrollresursernaraellan regional och lokal nivå. Utredaren skall även lämna förslag oraraöjliga riktlinjer för att överföra delar av den processförandeverksamheten inom taxeringsorarädet till lokal nivå. Vidare kommer riksskatteverketinom kort att få regeringens uppdrag att utarbeta en översiktligde-centraliseringsplan. Uppdraget skall redovisas till regeringen före utgången avdecember 1984. Densärskilda utredare som jag föreslär skall tillsättas , bör överväga de synpunkter sora fraraförts avkommissionen mot ekonomisk brottslighet och revisorer. Det finnsdock enligt min raening inte anledning att i detta sararaanhang ta upp deorganisatoriska aspekter rörande kronofogderayndig-heterna som revisorerna harfört frara. Utredarenbör vidare noga följa det angivna utredningsarbetet rörande fördelningenav arbetsupgifterna inom skatteförvaltningen. Utredningsarbetet inom ramen för skatteförenklingskommittén kommersannolikt att ta i anspråk än denutredning sora jag föreslår i detta ärende. Utredaren bör därför sararåda raed skatteförenklingskoraraittén och så Prop,1985/86:55 långt möjligt utforraa sina förslag så att de kan anpassastill komraitténs koraraande förslag. Utredaren bör för egen del varaoförhindrad att föreslå sådana omfördelningar- av arbetsuppgifterna som behövsför att uppnå en ändamålsenlig organisation i den mån dessa i huvudsak liggeri linje raed nuvarande fördelningsprinciper. En utgångspunkt för övervägandenai dessa delar skall dock vara att de nuvarande regionala och lokala enheternainte skall ändras till antalet eller i fråga ora lokalisering. Utredningsuppdraget har raånga beröringspunkter raed denstudie som statskontoret skall bedriva i . Genomförandet avåtgärder sora berör den statliga förvaltningen på länsplanet bör genoraföras iett sararaanhang. Utredaren bör därför sararåda raed statskontoret och frånstatskontorets studie dra de generella slutsatser som bör gälla för skatteförvaltningeni stort. Det gäller bl.a. frågan ora forraerna för ledning av en länsskatterayndighet. Ramar för utredningsarbetet m.m. Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsarat och varaavslutat . För utredaren gäller regeringens direktiv (Dir 1984:5)till saratliga kommittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inriktning. Utredaren bör vid arbetets påbörjande samt vidare underarbetets gång informera berörda huvudorganisationer och i förekommande fallandra berörda centrala arbetstagarorganisatior ner med vilka staten har ellerbrukar ha avtal om löner och andra anställningsvillkor samt bereda deratillfälle att framföra synpunkter. Det bör påpekas att en reform enligt de nu angivna riktlinjernamed nödvändighet tar tid att genomföra. Det är därför viktigt att arbetet påatt effektivisera skatteförvaltningens organisation inte avstannar i avvaktanpå resultatet av det nu föreslagna utredningsarbetet. Vissa åtgärder av raindreingripande art bör sålunda kunna vidtas . De av mig nyssbeskrivna åtgärderna inora raraen för nuvarande rayndighetsstruktur kan enligt rainmening vara lämpliga som led i en övergångslösning. Jag återkommer till dennafråga i ett senare sammanhang. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdragatt utreda skatteförvaltningens organisation och styrfunktioner, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ät utredaren. Prop, 1985/86:55 Vidarehemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta sjundehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Prop, 1985/86:55 BILAGA 2 ADMINISTRATIONEN I EN FRISTÅENDE LÄNSSKATTEMYNDIGHET; EN STUDIE I E-LÄN Från skatteförvaltningsutredningen (SFU) har framställtsönskemål om att organisationssektionen lämnar synpunkter i fråga omadministrationen inom en från fristående länsskattemyndighet (LSKM).Den tid sora stått till förfogande för arbetet har varit perioden . - 2 raaj1986. Arbetet har begränsats till en kartläggning och beskrivning av normalt förekoraraandeadministrativa uppgifter samt en bedöraning av hur stora resurser de beräknaskräva. Kontorsservicen berörs kortfattat. Efter överläggning med SFUs sekretariat har förslaget grundatspå en studie av förhållandena inom ett "normallän". Det län som harstuderats är . Härutöver har erfarenheter från RSVs internaadministration mm beaktats. De slutsatser sora dras beträffande arbets/ansvarsfördelningi administrativa frågor mellan administrativa funktioner och verksamhetsenheter(sakenheter) gäller i första hand E-län, men kan tjäna som en mall även förandra län med jämförbara förutsättningar. Detta gäller i än högre grad förbemannings-beräkningen. 1.2 Personalläget i E-län Totalaantalet anställda vid () är ca 550 inkl lokalvärdsorganisationen.Av dessa arbetar ca 220 eller vid skatteavdelningen. Vid de fyra lokalaskattemyndigheterna (LSM) i länet arbetar ca 215 personer. Skatteavdelningen ochLSM utgör tillsammans ra a o mer än anställda. En närraareredovisning av personalen raed fördelning på enheter ges i bilaga 1. Prop, 1985/86: 55 1.3 Allmännasynpunkter på administrativa frågor Norrbottenprojektetföreslår en centralisering av länsförvaltningensadministration till regionala förvaltningskontor. Basen för dessa ärnuvarande administrativa enheten vid LST. Attsamla administrationen på ett ställe i länet kan givetvis i en del avseenden ge stordriftsfördelaroch bättre utnyttjande av resurserna genom specialisering. Det kan vidareantas vara förenat med en del problera att skapa bärkraftigaadrainistrativa funktioner för de allra minsta LSKM. I E-län består dockskatteförvaltningen av 450 personer och torde vara stor nog att ha egenadministration som är ett medel för att leda' och saraordna verksamheten (sakområdet).Redan idag utförs uppgifter i vad avser ekonomi och personal påskatteavdelningen, både för egen och LSMs verksamhet. Exempelvis bereds tjänstetillsättningarnai betydande orafattning pä skattechefens kansli och sakenheterna.Skattechefen är dessutora beslutande i flertalet tillsättningar inoraskatteadministrationen. Organisationssektionenhar utifrån en studie i gjor en studie av de administrativa uppgifternainom en länsskattemyndighet i ett norraalstort län. Deadministrativa oraråden som redovisas är ekonomiadrainistra-tion, personaladrainistrationoch kontorsservice. Intendentur-frågor behandlas inte separat utan ingår i ekonoraiadrainistra-tionenresp kontorss.ervicen i tillämpliga delar. Följanderedovisning innefattar även en bedömning av resursbehovet för deadministrativa uppgifterna. - planering, internbudget,anslagsframställning o d 1 - redovisning, (bokslut, in- ochutbetalningar, reseräkningar, fakturahantering o d) 3 - upphandling, ek utredningar, expeditions- - personalplanering,personalrörlighet, personalutveckling, personaIsociala Kontorsservice (LSKM) 1 Beräkningenvisar ett sammanlagt behov av 8,5 årsarbetskrafter för att administrera skatteförvaltningeni E-län. I beräkningen innefattas 1 årsarbetskraft för ledningav de administrativa funktionerna inom LSKM. Behovet torde kunna täckas delsmed utgångspunkt i de adrainistrativa resurser som finns inoraskatteavdelningen och dels genora en överföring av resurser från LSTs administrativa enhet,motsvarande den insats sora avsatts för skatteförvaltningen. Skulle inte detta kunna genomföras fulltut, bör en omfördelning och oraprioritering av uppgifter inom verksarahetsorarådet kunnaske utan att annan verksamhet- blir eftersatt i väsentlig mån. Bemanningenav den blivande ekonomiadrainistrativa funktionen i de nya länsskattemyndigheternaärberoende av en rad faktorer. Naturligtvis är myndighetens storlek,transaktionsvolymer, etc av betydelse och därför måste enslutlig beräkning göras för varje enskild myndighet. Av betydelse är också i vilkenförra man väljer att organisera ekonomiarbetet, t ex om vissdel av arbetet skall ligga kvar på LST eller på ett nybildat förvaltningskontor.