prop · G903120 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag anser därför alt svensk varvsindustriäven under bör kunna erhålla visst slatiigt stöd.Samtidigt är det av säväl induslripolitiska som statsfinansiella skälangelägel att fortsätta den utvecklingslinje som lades fast i 1983 årsvarvsbeslut. Denna politik innebär all såväl stödets omfattning som antaletstödformer minskas. Etl annat viktigt inslag är all stödsystemet utformas såalt del stimulerar lill sunda affärer och därmed till atl slalens risklagandebegränsas. Som jag tidigare redovisat har slalen under senare är fått bäramyckel stora koslnader för redarefallissemang. Delfortsatta statliga varvsstödel bör utgå som projektstöd i form av ränlestöd och kreditgarantier. Som ell alternativ till räntestöd i dess tradi form bör finnas möjligheter till stöd i form av kontantutbetalning till beställaren i de fall denne finansierar sin beställning utan stalsgarante- 10 Vid kontanlstödkommer sålunda slalen inte atl slå någon fortsatt risk. För atl ytterligarestimulera en sådan utveckling föreslår jag atl kontanlslödel görs någotförmånligare än del vanliga räntestödet. Jag vill understryka att kontantslödetinte innebär någon utvidgning av stödsystemet; kontanlslödel är enbart eltalternativ till räntestödet i det enskilda fallet. Det kan också nämnas att ellkontanlstöd önskats av den svenska varvsindustrin. Möjligheterna tillstatliga kreditgarantier bör kvarstå, men vissa förändringar vad gäller koslnaderför statens risk bör göras. Sålunda bör kreditgarantiavgiften höjas för allbättre motsvara statens kostnader och för atl öka incitamenten till meranormall finansierade affärer. Denlidigare direklsubvention liU varven som enligt varvsbeslut upphörde ioch med utgången av bör inte återinföras. Prop.1985/86: 120 Minaförslag: Den minsta farlygsstorleken där projektstöd kan utgå i form avkreditgarantier och ränlestöd ändras till 200 brultore-gisterlon. Borgensåtagandetför varv inom reduceras med vissa undantag lill avvid varje lillfälle utestående garantier. Denna förändring kompletteras med ellåtagande av Svenska Varv atl täcka av statens eventuella förluster inom garantisystemelutöver de . Fullmäktigei riksgäldskonloret bemyndigas all t. o. m. utfärda statliga garantiertill svensk varvsindustri och lill beställare av fartyg hos svenska varv -inkl. tidigare lämnade garantier - intill elt vid varje lidpunkt sammanlagtbelopp av högsl . Bakgrund ochskäl för mina förslag Utvecklingeninom del statliga fartygskredUgaranlisystemel Våren1983 bemyndigade fullmäktige i atl lUl utgången avår 1986 ikläda staten garantier lill svensk varvsindustri inkl. tidigarelämnade garantier - intill ett sammanlagt belopp av högsl30 miljarder kronor för finansiering i anslutning fill produktion vid varven (prop.1982/83:147, NU 55, rskr. Villkoren för garantierna finns angivna i 1kap. förordningen (1980:561) om slalligt stöd lill varvsföretag m.m. Av kredilgarantiramen om30 miljarder kronor hade ianspråktagits 19395 milj. kr. iform av utestående garantier, varav 4265 milj. kr. avser , 4 186Zenit och 10944 milj. kr. Utöver detta tillkommerutfästelser om garantier på ca 2 222 milj. kr. Av del lolala beloppet påutestående garantier avsåg ca 42%inhemska leveranser och exportleveranser. av ute- Prop.1985/86: 120 stående garantier avsåg finansiering i dollar. Under budgetåren1983/84-1984/85 har FKN lämnat utfästelser om kreditgarantier för ca 75 beställningarav ny- och ombyggnader av fartyg och offshore-anläggningar. FKNhar som supplement tiU nämndens anslagsframställning för /87bifogat en översikt av statens säkerhetsläge inom fartygskre-ditgaranlisystemetper . Denna översikt har senare för industridepartementetsräkning daterats upp att gälla per . Översikten syftar till attbelysa statens säkerhetsläge inom fartygs-kredilgarantisystemet och innebär iprincip en jämförelse mellan statens garantiåtagande avseende resp. fartyg ochdel bedömda marknadsvärdet för detta. I de fall marknadsvärdet är lägre än garantiålagandeluppstår ett säkerhetsunderskoll. Jag vill understryka all en beräkning av ett säker-helsunderskoltinte ger en entydig bedömning av garantigivarens risk, dvs. inte är liktydigtmed riskexponering. Den faktiska risken kan i det individuella fallet varierakraftigt, beroende exempelvis på om låntagaren i fråga har god eller dåligbetalningsförmåga under länets löptid eller på om panten behöver realiserassnabbt eller om avveckUng kan ske välplaneral. En komplett bedömning av statensrisk i farlygskreditgaranlisyslemel skulle således - förutom värdering av ifråg.avarandefartyg - kräva dels en bedömning av fartygens inljäningsförmåga, dels en analysav ägarnas ekonomiska silualion och framlida betalningsförmåga. Del bör även understrykasatl del är svårt atl bedöma fartygens marknadsvärden. Som underiag förberäkning av dessa har använts värderingar som är utförda av skeppsmäklare inomoch utom landet. Åven av viss stabilitet inom sjöfartsnäringenoch med god efterfrågan på begagnade fariyg innehåller fartygs värderingarrelativt stor osäkerhet. Nämnden har därför begränsat sin översikt till atlbelysa statens säkerhetsunderskoll sådanl detta framkommer om hänsyn endast lastill värdet av föreliggande pant. Ett säkerhetsunderskoll måste emellertidnormalt betraktas som en riskindikation. Isin översikt har FKN utfört beräkningarna genom att omfattningen av statligtgaranterade lån med säkerhet i pantbrev i resp. fariyg harräknats fram och hänsyn lagits till säkerheternas inomlägen. FKN har iuppdateringen inte tagit med garantier avseende fariyg inomSvenska resp. För dessa bolag har under innevarandestödperiod vidtagits olika åtgärder. Jag kommer längre fram (avsnitt 2,6) attlämna en redovisning av statens farlygsinnehav. Denframräknade skillnaden mellan av staten garanterade lån med säkerhet ipantbrev i fartyg och beräknat marknadsvärde hos dessa fartyg per den 30 juni1985 uppgår till ca 2750 milj. kr. Motsvarande skiUnad uppgicklill storieksordningen 2000-2300 milj. kr. Garanterat belopp den 30 juni 1985och uppgick till drygt 10,5 resp. 6,5 miljarder kronorexklusive statligt ägda fartyg. Belräffandestatens kostnad för fartygskreditgarantisystemel får jag an föra följande. Garantiavgifter började las ut inom systemet fr. o. m. bud /77. Syftet med dessa avgifter var alt de skuUe täcka FKN:s 12 ochriksgäldskonlorels kostnader för administration av kreditgarantierna Prop.1985/86: 120 samt eventuella förluster inom garantisystemet. Under budgetåren1976/77-1984/85 har statliga fartygskredilgaranlier utfärdats till etl värde motsvarandeca . Under molsvarande period uppgick erhållnagarantiavgifter till 483,2 milj, kr. FKN:s och riksgäldskonlorelsadministrationskostnader var 53 milj, kr. och förlusterna m.m.inom fartygskreditgarantisystemel uppgick till 1 296,8 milj. kr. Administrationskostnaderoch förluster inom garanlisyslemet överstiger sålunda kraftigt erhållnagarantiavgifter /77-1984/85. Förlusterna inom fartygskreditgarantisystemelavser i huvudsak följande: - Konkursen i (ca60 milj. - Konkurserna inomJohansson-Gruppen (ca 375 milj. - Rekonslmklionen av (ca 395 milj. - (ca 400 milj, kr.) Härutöverhar konkurser skett i . Förlusterna i dessakonkurser kan inte slutgiltigt beräknas. De belastarhuvudsakligen på grund av borgensåtaganden för gjordaleveranser. JagvUl vidare erinra om att fullmäktige i medgav ennedskrivning med ca av utelöpande farlygskredilgarantierför vilka svarade. Vidare har fullmäktige iriksgäldskontoret beviljat och låneeflergifter för vardera bolaget. Dessafrågor kommer alt närmare belysas i samband med min redovisning av del statiigafartygsinnehavel. Jaganser därmed atl jag lämnat den utbyggda redovisning om utvecklingen för de statiigafartygskreditgarantierna och om de därmed förenade riskerna som riksdagenbeslutat om med anledning av revisorers förslag för (förslag 1984/85:7, NU 14, rskr. Jag vill också anmäla alt jag avseråterkomma i min anmälan till budgetpropositionen med en redovisning omutvecklingen av statens garantigivning för fartygskrediter. Syftetmed stödet lill varvsindustrin är atl underlätta finansieringen av dels varvensproduktion , dels beställarnas köp av fartyg och annan varvsproduklion.Fortsatta möjligheter att erhålla kreditgarantier är enligt min mening enförutsättning för varven att kunna konkurrera. Statiiga kreditgarantier bördärför kunna lämnas för order som tecknas före utgången av . Vissaändringar bör dock genomföras av nu gällande regler. Projektstöd- kredilgaranlier och ränlestöd - kan i enligt gällande förordning utgå lill fartygsnybyggen över 300 brultoregislerton. Regering en kan medge dispens från denna regel. Andra länder har genomgående en lägre slorleksgräns än . Detta innebär en nackdel för de svenska varven, som framför allt har visat sig i fräga om nybeställningar av fiskefar tyg och mindre kryssningsfartyg. Enligt min bedömning bör därför stor- 13 Jag anser därvid att 200 brutioregisterlon vara en Prop. 1985/86;120 lämplig gräns. Delta faller inom ramen för den fartygsexportkredilöverens-kommelsesom iräffals inom och som sätter den undre slorieks-gränsen vid 100 brultoregislerton. Regeringenbör inhämta godkännande av de ändrade rikllinjer för projektstödsom jag nu har förordat. FKNoch fullmäktige i riksgäldskonloret har som praxis all, i de fallkreditgarantier lämnas för beställares lån, kräva borgen från det varvsföretagdär fartyget byggs. Motivet är atl det bedöms vara väsentligt alt varvsförelagenhar ett direkt ekonomiskt ansvar för sina kundengagemang. Enligt senasteriksdagsbeslut i varvsfrågor reducerades borgensåtagandet för deprivata mindre och medelstora varven till av de vid varje tillfälleutestående kreditgarantierna. Skälet för denna ändring var atl de sammanlagdaborgensåtagandena för dessa varv var mycket större än del egna kapitalet inkl.obeskattade reserver, vilket innebar svårigheter att finansiera verksamhelen. Förändringenår 1983 gällde inte varv inom , eftersom Svenska Varv ABsamtidigt tillfördes betydande finansiella resurser. Företagelsborgensåtaganden uppgår till av garanlibeloppet. Méd hänsyn lill SvenskaVarvs soliditet vilket jag återkommer till - och de risker som dennaskall täcka anser jag atl de borgensåtaganden avseende lån som banker givit tillkunder för fariyg som levererats från koncernen bör förändras. I likhet med vadsom gäller för privatägda mindre och medelstora varv bör borgensåtagandet ivarje särskilt fall reduceras frän nuvarande till av vid varjetillfälle utestående garanti. Jag anser dock alt delta reduceradeborgensåtagande för varv inom bör kompletteras med etlåtagande för företaget att täcka en del av eventueUt uppkomna förluster inomgaranti-systemet utöver nämnda . Jag bedömer vara en lämplig nivå för deltaåtagande. Deförändringar vad gäller Svenska Varvs borgensåtaganden som jag nu angett börgälla Svenska Varvs gjorda och kommande åtaganden och träda i kraflden , dock med följande undantag. De borgensåtaganden som gjorts avKockums AB lyfts av lill i enlighel med vad Svenska Varv begärt, eftersomhandelsfartygsproduktionen kommer att avvecklas och det inte är rimligl attkoncernen i övrigt skall belastas med denna kvarliggande risk. För Götaverken ArendalAB:s åtaganden för enheter som berörs av Consafe-konkursen bör sänkningen avborgensåtagandet ske försl sedan enheterna avyttrats av konkursboet ocheventuellt därvid uppkomna förluster i garantisystemet infriats av GölaverkenAren-dal. Jagförordar således alt regeringen föreslår alt godkänna vad jag harförordat om gällande och kommande borgensåtaganden av . Bemyndigandefår fullmäktige i riksgäldskonloret alt utfärda statliga Prop.1985/86: 120 Motbakgmnd av de av FKN gjorda bedömningarna av varvsindustrins volymutvecklingkan behovel av nya kreditgarantier beräknas lill , Del kan härvid noteras att nu utelöpande kreditgarantierkommer att sjunka väsentligt , eftersom amorteringar på degaranterade lånen beräknas betydligt översliga tillkommande garantiåtagandenför nyproduktion och ombyggnad. Eventuella amorteringsanstånd kan dockreducera minskningstaklen för garantivolymen. Jag beräknar utestående garantier(inkl. tillkommande garantier) till . Jagförordar därför att fullmäktige i bemyndigas atl uifärdastatliga garantier avseende de svenska varvens produktion under förutsättning atlgaranliutfästelse för nya order har lämnais före utgången av - inkl.lämnade garantier - intill ett sammanlagt belopp av högst25 miljarder kronor. Jag vill också anmäla att jag avser återkomma imin anmälan lill budgetpropositionen med en beräkning av framlida garantiram.Denna bör i snabb takt kunna minskas . Av gift erna för statliga fartygskreditgarantier Vadgäller avgifterna för statiiga kreditgarantier vill jag erinra om all riksdageni sitt senasie beslut om stöd till svensk varvsindustri ijuni 1983 angivit allavgifterna skulle utformas på så sätl all kredilgarantisyslemel blirsjälvbärande. Avgifterna skulle vara så anpassade all de läcker dels administrationskostnader,dels föriuster på grund av lämnade garantier. Mot bakgrund av detla sattes kreditgaranliavgiflentill 0,av vid varje lillfälle utestående garantier. Som jag tidigareredovisat sä hardock förlusterna inom systemet under den hittillsvarandestödperioden kraftigt överstigit avgifterna. Åven för blir slalensrisklagande mycket stort. Som lidigare framhållits är det ulomordentiiglangelägel alt slalens risklagande minskar vad avser varvens produktion. För denrisk som slalen ändock lar bör erhållas en rimlig ersättning. Båda dessa förhållandentalar för att kredilgarantiavgiften höjs. Jag bedömer därvid 1,vara en lämpligframlida avgift för statliga fartygskredilgaranlier. Höjningen bör dock integenomföras , ulan ske etappvis med 0,den IjuU 1986, 0,den IjuU1987 och 0,den IjuU 1988. Belräffandeavgifterna för statliga kreditgarantier vill jag anmäla för atlregeringen har beslutat att sådana skall betalas i förskott (prop. 1984/85:150bil. 1 s. 59) och inte som i efterskott. Reglerna för avgifter förstatliga kreditgarantier kommer atl ändras i enlighel härmed för de garantiersom utfärdas fr. o. m. . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 1985/86: 120 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Räntestöd m. m. till varvsindustrin 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Minaförslag: Genom förslagsanslag anvisas 280 milj, kr, för /87 förränlestöd till svenska beställare av fartyg för order som tecknas före utgångenav , Genomförslagsanslag anvisas 340 milj, kr, för /87 för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m, m. för order som tecknas före ulgången av , Bakgrundoch skäl för mina förslag: Enligt beslut av lämnas ränlestöd för lånsom tas upp med hjälp av kreditgarantier (prop, 1978/79:49, NU 17, rskr, 115, prop.1979/80:165, NU 69, rskr. 405 och prop. 1982/83: 147, NU 55, rskr. Denärmare villkoren för stödet finns angivna i förordningen (1981:665) omexportkreditfinansiering med statligt stöd och vad avser svenska beställare i 3kap. förordningen (1980:561) om statligt stöd till varvsförelag, m. m. Syftetmed räntestöd är atl utjämna skillnad i konkurrensvUlkor mellan svenska ochutländska varvsföretag när det gäller ränta i samband med kredit. Ränlestödavseende svenska beställares lån har lämnats för län om ca 6,2miljarder kronor. Därutöver finns utfästelser om räntestöd för lån om ca 260milj. Kostnaden för ränlestöd till svenska beställare för gjorda åtagandenberäknas under budgetåren 1986/87-1988/89 uppgå till ca 850 milj. kr. Statligtränlestöd vid export har funnits i aUa varvsländer , vUketför svenskt vidkommande bl. a. inneburit möjlighel alt erbjuda den lägstatillåtna ränta () som den exportkreditöverenskommelse förfartyg som bilrätt inom ramen för medgivit. I tillkommergenom regeringsbeslut 0,för finansiering i utländsk valuta och förnärvarande för koslnadsmarginal till AB (), dvs.att kan erbjuda utländska beställare av fartyg en lägsta ränta på8,. SEK beslutar själv om koslnadsmarginalen. Genom riksdagsbeslutet våren1980 infördes möjligheter till räntestöd för svensk beställare av nybyggnadeller ombyggnad av fartyg vid svenskt varv. Somjag tidigare framhåUit kommer de svenska varven att behöva visst stöd för attkunna konkurrera om beställningar. Bland annal är del nödvän- digtall man i rimlig omfattning kan möta beställarens krav vad gäller Prop.1985/86: 120 kreditvillkoren. Ur denna anledning anserjag atl möjligheterna lillränlestöd skall finnas kvar. Hitfillsvarande villkor för slödel börbibehållas. Iårets budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 14 s. 203) anmäldes atlregeringen avsåg all återkomma lill med en beräkning av kostnadenför räntestödet till svenska beställare vid svenska varv (anslaget G 4. m. till varvsindustrin). FKN har beräknat dessa koslnader för budgetåret1986/87 lill ca 300 milj. kr. 1 detla belopp ingär kostnaderna för såvältidigare åtaganden som nylt stöd. Mol bakgrund av dollarkursens utveckling anserjagatt detta belopp kan reduceras och förordar därför för /87 eltförslagsanslag av 280 milj. kr. Vidfartygsexporl lämnar AB () enligt riksdagsbeslut åren1978 och 1981 slalsstödda exportkrediter i form av ränlestöd till utländskabeställare. SEK kan enligt detta syslem under vissa förulsältningar lämna lånför finansiering av exporlkostnader i svenska kronor, eller lämplig utländskvaluta, till fast ränta som baseras på de lägsta räntesatser som har överenskommitsinternationellt för slatiigt stöd lill exportkreditgivning. Syslemet innebär atlSEK har givils möjligheter all finansiera exportkrediter lill räntor som liggerunder upplåningskoslna-derna. Förelagen kan därigenom redan i samband med offertgivningenerbjuda fasl ränta för finansieringen av en exportaffär. Slalen läcker skiUnadenmellan utlånings- och upplåningsränla. Den slalsstödda kredilgivningen brukarbenämnas SEK-syslemel. del av SEK-syslemel utgörs av statsunderstödda exportkrediter för fartygoch offshore-plallformar. SEK har den 1 januari 1982-den 30 juni1985 slutit nya kreditavtal till ell lotaU belopp av 28893 milj. kr., varav11387 milj. kr. (eller ) utgörs av statsunderstödda exportkrediter förfartyg och offshore-plaltformar. De kredilavlal som slutits med anledning av SEK-systemelär fä men lill beloppen betydande. uppgick utestående kredUer,kredilavlal och kreditofferter till 31 444, 9 130 resp. 11 766 milj. kr.Statens kostnad för nuvarande åtaganden inom SEK-syslemel beräknas under åren1985-1990 uppgå till totalt 7324 milj. kr., varav fartyg m. m. svarar för 3 149milj. (eller ). Enligtmin bedömning har SEK-systemet spelat en avgörande roll för varvens möjligheterall exportera fartyg. Som jag tidigare nämnt har inte svensk varvsindustriskonkurrenskraft förbättrats. Statsunderstödd exportkreditgivning för fartygoch offshore-plaltformar enligt del s. k. SEK-systemel är därför även ifortsättningen nödvändig, för att svensk varvsindustri skall ha möjlighel altkonkurrera om beställningar. Stödet bör lämnas för order som tecknas före ulgångenav . Villkoren för räntestö-det till utländska beställare börbibehållas. Ibudgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bU. 14 s. 69) har regering en provisoriskt föreslagit (anslagel B 7) all anvisar elt förslags anslag av 450 milj. kr. för Koslnader för slalsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. Enligt vad jag har erfarit kommer - enligt de senaste beräkningarna kostnaderna alt uppgå lill ca 340 milj. kr. Jag förordar därför för /87 etl förslagsanslag av 340 milj. kr. Mitt förslag: Kontanlstödinförs för svensk varvsindustri som alternativ tiU projektstöd i form avkreditgarantier och räntestöd för order som tecknas före ulgången av . Bakgrundoch skäl för mitt förslag: För order vid svenska varvsföretag kan såvälinhemska som utländska beställare under vissa förutsättningar erhålla ränlestödi form av en fasl subventionerad ränta. I infördes vid en omläggning avstödformerna till den norska varvsindustrin - såsom alternativ till ränlestödenligt farlygsexportkreditöverens-kommelsen inom - en möjlighel att gestöd i form av kontantutbetalningar lill de kunder som finansierar sitl köputan statsgaranterade lån. Kontantutbetalningens storlek skall motsvara statenskoslnader för ränle-stödel om beställningen finansierats med hjälp av statsgaranteradelån. Syslemet tUlämpas för såväl inhemska som utländska beställare. Fleraav de privatägda mindre och medelstora varven samt har hemställt hos regeringen om etl kontanlstödäven i . Enligt dessa har del norska systemet bidragit till ett försäm.ralkonkurrensläge för de svenska varven. En riksdagsmotion (mot. 1984/85: 1419)med samma innebörd har behandlats av näringsut-skoltet (NU 1984/85: 27),Utskottet avstyrkte motionen, men ansåg all det kunde finnas skäl atl närmarepröva frågan om att införa någon form av kontanlstöd. Prövningen av denna frågaborde enligt näringsulskottet ske i samband med etl väntat förslag frånregeringen om stöd till varven efler ulgången av , Jagdelar uppfattningen att ett kontanlstöd bör införas för svensk varvsindustri, Kontanlslödelbör lämnas för order som tecknas fr.o.m. men före utgången avår 1989. Jag vill understryka att ett kontanlstöd inte kan ersätta etlräntestöd, utan endasl komplettera detta eftersom varven i denkonkurrenssituation som råder och som kommer atl råda under överblickbarframlid som alternativ också måsle ha tiUgång till kreditfinansiering med ränlestöd. Enligtmin mening medför ell svenskt kontanlstöd följande positiva konsekvenser: - förbättrad konkurrenskraft förde svenska varven, - inga kreditgarantier, vilketmedför atl den statliga förlustrisken bortfaller, - minskar riskerna också förvarven, - underiättar samarbetet mellansvenska och norska varv i gemensamma projekt. Enkomplettering av nuvarande svenskt ränlestöd med ett kontant finansieringsstödkan utformas enligt följande. Subventionsgradenför nybyggnad av fartyg beräknas med utgångspunkt från skillnaden mellankostnaden för en tänkt svensk kredit enligt fariygsexportkreditöverenskommelsei US dollar och kostnaden för samma kredit med marknadsmässig ränta. påen tänkt femårig kredit kredilvolym och halvårsvisa lika Prop. 1985/86:120amorteringar, varvid en procentuell subvention av utestående belopp er-håUs.Utbetalning sker en gång per halvår under fem är. Efiersomkontanlslödel avses vara en del av nuvarande räntestödssys-tem bör liknandevillkor gälla som för ränleslödel, dock med den inskränkningen alt delkontanta finansieringsstödet inte får kombineras med statlig kreditgaranti.Vidare bör som villkor gälla all varven inte får ställa ul garantier för de lånsom beställaren eventuellt tar upp samt atl beställaren skall ha fullgjort helabetalningen tUl varvet innan någon kontantsubven-tion betalas ut. Genomatl subventionsgraden här görs någol högre än i ränlestödssysle-mel stimulerasutvecklingen mol en ökad andel beställningar utan statliga garantier. Jagförordar att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för ett kontanlstödför svensk varvsindustri som jag nu har föreslagit. Underde har koncernens beroende av en traditionell varvsverksamhetminskat och satsningarna på mer framtidsinriklade verksamheter förstärkts. Enrad ålgärder har vidtagits. avvecklades i början av 1980-taleloch pågår avvecklingen av Uddevallavarvel efler det alt beslulom nedläggning fallals . har den 20 februari 1986beslutat alt inleda MBL-förhandlingar om en avveckling av produktionen avhandelsfartyg vid . Neddragningarav kapaciteten har under senare lid ocksä skell inom såväl reparations- som offshore-sektorn.Vidare har stora och kostnadskrävande projekt som utveckling avvindkraftsaggregat och prefabricerade processanläggningar lagts ned. Samtidigthar betydande satsningar gjorts inom andra områden och möjligheterna till enframgångsrik utveckling av huvudparten av koncernens verksamheter bedöms somgoda.