prop · G903158 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:158 [ omgodkännande av för p skydd av ozonskiktet 1985/86:158 Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås alt godkänner för skydd avozonskiktet. Konventionen, som har utarbetats inom ramen för FN:s miljöprogram,undertecknades av 20 stater vid en diplomatkonferens i Wien.Enligt konventionen åtar sig de fördragsslulande staterna atl vidta åtgärderför all skydda människans hälsa och miljön mot skadliga effekter som orsakaseller kan orsakas av mänskliga aktiviteter som påverkar eller kan påverkaozonskiktet. Konventionen innebär också all ett omfattande informationsutbyteoch forskningssamarbete skall utvecklas när det gäller bl. a. åtgärder för atlövervaka ozonskiktets fillsiånd och utveckling saml för att minska utsläppen avkemiska ämnen som kan skada ozonskiktet. Vidare skall program för systematiskobservation av ozonskiktets tillstånd genomföras. Tillträdet föranleder ingasvenska lagstiftningsåtgärder. Riksdagen1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. ,, , , , , Proposition om godkännande av för skyddav ozonskiktet Under1970-lalel har frågan om ozonskiktels bevarande blivit föremål för ökadinternationell uppmärksamhet. Redan vid den internationella konferensen om denmänskliga miljön i framfördes farhågor för all människansaktiviteter på olika sätt skulle kunna skada del tunna skikt av ozon som iatmosfären omger jorden och som minskar instrålningen till jorden avultraviolett ljus från solen. beslöt på svensktinitiativ att förhandlingar skulle inledas inom ramen för FN:s miljöprogram() för alt få till stånd en världsomfattande konvention till skydd förozonskiktet. En arbetsgrupp sammanträdde i för atl påbörjaarbetet med atl utarbeta ett förslag till konventions-text. Arbetsgruppen hardärefter hållit ytterligare ett antal möten. Arbetsgruppen presenterade ibörjan av ett förslag till ramkonvention som ger förutsättningar förgemensamma åtgärder för atl skydda ozonskiktet och som lägger grunden för ettaktivt fortsalt samarbete. Viden diplomatkonferens, som ägde rum i den 1822mars 1985, undertecknadeskonventionen av 20 länder, däribland , , , flertaletEG-stater, och övriga nordiska länder, och några utomeuropeiskaländer samt av de europeiska gemenskaperna (EG). Den träder i kraft så snart 20 länder ratificerat den. Denengelska konventionslexten och en översättning lill svenska av den bör fogaslill regeringsprotokollel i delta ärende såsom bilaga 1 och 2. Numerahar ytterligare sex länder undertecknat konventionen. Jagavser att nu ta upp frågan om godkännande av denna konvention. Atmosfärenkring jorden innehåller små mängder ozon, som har väsentlig betydelse för livetpå jorden, bl. a. som etl skydd mot den ultravioletta strålningen från solen.Huvuddelen av ozonmängden finns i stratosfären (över jordytan), menäven troposfären (0-lOkm över jordytan) innehåller ozon. Olika mänskligaaktiviteter medför ökade utsläpp av en rad kemiska ämnen som påverkarozonskiktet. a. användningen av halogenerade klorfluoralkaner (eng.chlorofluorocarbons, CFC, ofta också kallade freoner efter etl av mängahandelsnamn på dessa ämnen). Av dessa är användningen av CFC 11(triklorfluormetan) och CFC 12 (di-klordifluormetan) av störst betydelse. Utsläppenav freoner leder lill nedbrytning av ozonskiktet i stratosfären och orsakar enökad instrålning av biologiskt aktiv ultraviolett strålning (UV-B). Denna kan isin tur leda till effekter på människor (hudcancer, reducerat immunförsvar), påväxter och djur (sämre skördar av vissa grödor, inverkan på organismer i demarina ekosystemen, ögoncancer hos boskap m.m.) och på material (snabbarenedbrytning av plast m.m.). Även andra ämnen som metan, dikväveoxid samt andraklorerade och bromerade substanser bidrar till nedbrytning av ozonskiktet. Andraeffekter av en nedbrytning av ozonskiktet i stratosfären är atl den inbördesrelationen mellan ozonmängden i troposfären och stratosfären kan ändras och attden vertikala temperaturfördelningen kan påverkas. Detta kan i sin tur ledatill en förändring av jordens klimat. Dekemiska processer som leder till nedbrytningen av ozonskiktet är av kompliceradbeskaffenhet. Osäkerheten och kunskapsluckorna om dessa processer har tidigarevarit avsevärda. Det torde dock numera råda enighet bland vetenskapsmännen omstorieksordningen på nedbrytningen av den totala mängden av ozon som kanförväntas vid vissa antagna utsläpp. Däremot råder fortfarande osäkerhet omvilka utsläpp som kan förväntas av respektive gaser och om vilka åtgärder sombör eller kan vidtas för alt minska utsläppen. Samfidigtleder andra mänskliga akUvileter till utsläpp av bl. a. koloxid, kväveoxideroch kolväten, som medför en ökning av ozonhalten i troposfären. Eftersom detär den totala mängden ozon i atmosfären som bestämmer hur mycket ultraviolettstrålning som når jorden kan ökad ozonhalt i troposfären i viss mån kompenseraför nedbrytning av stratosfärens ozonskikt. Ökad ozonhalt i troposfären geremellertid liksom ökade halter av freoner, dikväveoxid, metan och koldioxidupphov den s. k. drivhus-effekten som kan leda fill en förhöjning avjordens temperatur och till klimatförändringar. Utsläppav freoner och andra här nämnda ämnen kan således leda till olika typer av globala effekter. Genom att öka halterna av dessa ämnen i atmosfären genomför mänskligheten etl gigantiskt experiment i global skala utan atl känna dess miljöeffekter. Minskade utsläpp av freoner minskar risken både för nedbrytning av ozonskiktet och för klimalföränd- i ringar genom den s. k. drivhuseffekten. Freoneranvänds huvudsakligen som drivmedel i sprayförpackningar, Prop. 1985/86: 158som jäsmedel i skumplast, som kylmedel i kylanläggningar, värmepumpar,luftkondilioneringsaggregat m. m. och som lösnings- och avfeltningsme-del.Användningen som drivmedel i sprayförpackningar begränsades på olika sätt islutet av i flera länder (, , , , ).Samtidigt har användningen inom övriga områden ökat kraftigt. Intill början av1980-talet tog dessa tendenser ut varandra. visaremellertid även drivmedelsanvändningen en sugande tendens. Världsproduklionenav CFC 11 och 12 - utanför öst-statsblockel - har lill år 1984ökat med . 2.2 Nationella svenska åtgärder Medstöd av lagen (1973: 329) om hälso- och miljöfarliga varor infördes i Sverigefr. förbud mot tillverkning och import av aerosolförpackningarinnehållande freoner som drivmedel. Bestämmelserna om import- ochlillverkningsförbud har i sak oförändrade överförts till förordningen(1985:840) om vissa hälso- och miljöfarliga produkter m.m. Vad beträffaranvändningen av freoner inom andra områden än för aerosolförpackningar finnsinga särskilda bestämmelser. Däremot finns möjlighet alt med stöd avmiljöskyddslagstiflningen ange villkor för sådan verksamhet som enligt dennalagstiftning är tillstånds- eller anmälningspliktig. a.plastinduslriverksamhel och installation av värmepumpar med en effektöverstigande 1 MW. Frågan om lämpliga åtgärder för all begränsa utsläppen avfreoner från små värmepumpar som inle omfattas av anmälnings- ellertillståndplikt enligt miljöskyddslagstiftningen övervägs påregeringens uppdrag av . Produktkontrollnämndenfick regeringens uppdrag all följa utvecklingen när del gälleranvändningen av freoner och atl föreslå erforderliga åtgärder. Det pågår ocksåett nordiskt samarbete i syfte att få fram underlag för framlida åtgärder föratt minska utsläppen av freoner lill miljön. I förekommer ingenproduktion av freoner. Neltoanvänd-ningen i uppgick lill ca4500 lon. Användningen av freoner inom bl. a. skumplaslinduslrin har ökat påsenare år. Beträffandefrågan om ozonskiktet har uttalat i huvudsak följande (JoU1985/86:5, rskr 12). noterar med tillfredsställelse atl arbetet påen om skydd för ozonskiktet nu krönts med framgång. Riksdagenuttrycker å andra sidan oro över utvecklingen mot ökad användning av freonerinom skumplast- och kylindustrierna och framhåller atl del är angeläget allminska eller helt få bort användningen av freoner i skumplast. Ett särskiltproblem utgör skrotning av kyl- och frysskåp från hushållen. Del nordiskasamarbetet bör intensifieras. Regeringen bör enligt mening vidtaåtgärder för atl minska produktionen och användningen av freoner samt främjaandra produktionsmetoder. Regeringenhar med anledning av uttalande uppdragit ål atl fullgöra det tidigare lämnade uppdraget åt pro duktkontrollnämnden alt följa utvecklingen vad gäller användningen av 4 Verket skall därvid senast deri-Mjuni 1986 till jordbruks- Prop.1985/86:158 departementetredovisa dels inom vilka områden och i vilken omfattning freonerför närvarande används i , dels en uppskattning av hur storautsläpp av freoner som sker från till atmosfären saml den förväntadeframtida utvecklingen i dessa avseenden. skallvidare - med beaktande av vad anfört - senast den till redovisa vilkaåtgärder som i ettkortare och i ett längre perspektiv - är möjliga att vidta för atl minska användningen och utsläppen av freoner i samlmöjligheterna all inom olika användningsområden ersätta freoner med andraämnen. 3 Konventionens huvudsakliga innehåll m. m. för skydd av ozonskiktet beslår av eninledning och 21 artiklar. Konventionens grundläggande åtagande finns i artikel2 som säger alt de avlalsslulande parterna skall vidta åtgärder för atl skyddamänniskans hälsa och miljön mot skadliga effekter som orsakas eller kanorsakas av mänskliga aktiviteter som påverkar eller kan påverka ozonskiktet.För att uppnå delta skall parterna vidta lämpliga åtgärder vad gällerlagstiftning och administration och samarbeta för alt utveckla lämpligaåtgärder för atl kontrollera, begränsa eller förbjuda sådana nationellaverksamheter som kan ha menlig inverkan på ozonskiktet. Vidare skall samarbeteske för atl utarbeta de åtgärder, förfaranden och normer som krävs för attuppnå konventionens syften. Parterna skall vidare upprätta ett omfattande forskningssamarbete,inklusive en syslemausk övervakning av ozonskiktets tillstånd, och utbyte avvetenskaplig, teknisk, samhällsekonomisk, kommersiell och juridisk informationinom ramen för konventionen (artiklarna 2, 3, 4 och 5). Dessa frågor utvecklasnärmare i två bilagor till konventionen. Konventionslexten kan ändras genom omröstning och 3/4majoritet. Konventionen förutsätter framtida tilläggsprotokoll och stadgar atldessa får ändras med 2/3 majoritet (artiklarna 8 och 9). Konventionens konfliktlösningsformel (artikel 11) ärvillkorlig, men en part har möjlighet atl genom en skriftlig förklaringacceptera endera eller båda av följande bindande lösningar, nämligenhänskjutande eller till skiljedom enligtförfarande som antas av parternas konferens vid dess första ordinarie möte. Ensådan förklaring kan avges då en part ratificerar, godtar, godkänner elleransluter sig till konventionen eller när som helst därefter. Sexton länder, bland dem alla nordiska, beklagade i engemensam deklaration all ingen bindande formel för konfliktlösning antagits samtvädjade till alla parter att utnyttja möjligheten till förhandsbindning. Frågan om konventionens permanenta administration ochfinansiering har uppskjutils lill del första mötet med parternas konferenssedan konventionen trätt i kraft. Intill dess är interimssekretarial(artiklarna 6 och 7). Eftersom konventionslexten inte var slutförhandlad förediplomalkon- tl 1985/86. ferensenkunde åtskilliga delegaUoner av konstitutionella skäl inte under- Prop.1985/86: 158 teckna konventionen. Därför blev antalet signatärer begränsat.Konventionen slår emellertid öppen för undertecknande lill (artikel 12). Därefter är konventionen öppen för anslutning (artikel 14).Konventionen skall ratificeras, godtas eller godkännas (artikel 13). Konventionenträder i kraft efter det all del ljugonde ratifikations-,godtagande-, godkännande eller anslutningsinstrumentet deponerats hos Förentanationernas generalsekreterare (artiklarna 17 och 20). Parternasåtaganden vad gäller forskningssamarbete, inklusive systematisk övervakning avozonskiktets tillstånd, informationsutbyte och skadeförebyggande åtgärdermåste preciseras närmare genom protokoll eller beslut av parterna i enlighetmed de procedurregler som fastställts i konventionen. Hänsyn skall tas lillutvecklingsländernas förhållanden och särskilda behov. Trotsstora ansträngningar kunde enighet inle uppnås i om ett tilläggsprotokolllill konventionen angående mer precisa åtaganden från konventionsslaternas sidaför atl få lill stånd en reglering av i första hand freonanvändningen. Igengäld antogs en resolution vari riktlinjer anges för del fortsatta arbetetunder . I resolutionen förklarar sig parterna vara fastbeslutna atl fortsätta protokollsarbetel och därvid beakta utvecklingen på kortoch lång sikt vad gäller tillverkning, användning och utsläpp av freoner.Former och lidsramar för det fortsatta arbetet läggs vidare fast. Resolutionenantogs ulan reservationer. Enligt resolutionen siktar man mot all etttilläggsprotokoll skall finnas med bindande klausuler om konkretaåtgärder för atl minska riskerna för det hotade ozonskiktet. Därvid skall såvälkort- som långsiktiga strategier beaktas för alt få till stånd en rättviskontroll av tillverkning, utsläpp och användning av freoner i hela världen.Särskild hänsyn skall tas till utvecklingsländernas speciella situation liksomtill aktuell vetenskaplig och ekonomisk forskning. I avvaktan på ett sådantprotokoll uppmanas alla länder och berörda ekonomiska organisationer all vidtade åtgärder som står till deras förfogande för att kontrollera utsläppen avfreoner. Vid FN:s miljö-styrelses möte fattades beslut om fortsattarbete på etl protokoll i enlighet med vad som anges i resoluuonen. Protokollsarbetelskall föregås av etl seminarium för alt uppnå en säkrare gemensam uppfattningom förväntade utsläpp, möjliga åtgärder och länkbara strategier för alt reglerautsläppen av freoner. Den första delen av seminariet skall äga rum i slutet avmaj 1986 och behandla nuvarande produktion, användning och utsläpp, förväntadeförändringar , effekterna av existerande regleringar ochdagens kunskap om tekniska möjligheter all minska utsläppen. Dessutom skallbedömningar göras beträffande produktion, användning och utsläpp av andrasubstanser än freoner i den mån dessa kan påverka strategin för att kontrollerautsläppen av freoner. Denandra delen av seminariet skall äga rum och behandla olika möjligheter all reglera utsläppen, effekterna av olika handlingsalternativ vad gäller utsläpp, kostnader och konkurrensneutrali tet saml möjligheterna att genomföra och övervaka föreskrivna åtgärder. Sverigekommer att delta aktivt i seminariet och har åtagit sig att medverka med bl.a. en redogörelse för de aktuella och förväntade framtida förhållandena i denordiska länderna - främst och - vad gäller användning, utsläppoch efterfrågan av freoner m. m. Prop.1985/86: 158 Mitt förslag: bör godkänna Wienkonveniionen förskydd av ozonskiktet. Skälen för mitt förslag: för skydd avozonskiktet är den första internationella överenskommelse som ger möjlighet förstater alt i en folkrättsligt bindande form åta sig alt arbeta för atl hotetmot ozonskiktet undanröjs. Enligt min bedömning utgör konventionen ett mycketviktigt steg för att möta ett allvarligt globall miljöhot. De fördragsslulandeparterna åtar sig alt vidta åtgärder för atl skydda människans hälsa och miljönmot skadeeffekter till följd av förändringar i ozonskiktet. Delta skall skegenom forskningssamarbete - vilket bl. a. innefattar en systematiskövervakning av ozonskiktets tillstånd och utveckling - samt informationsutbyteoch skadeförebyggande åtgärder. Konventionen förutsätter att parternasförpliktelser successivt konkretiseras genom protokoll där parterna reglerarformerna för gemensamma åtgärder, t. ex. en begränsning av utsläppen av freoneroch andra ämnen som kan påverka ozonskiktets sammansättning. Regeringens miljöpolitik såväl nationellt sominternationellt har som mål att trygga alla människors rätt lill en godlivsmiljö som grundläggande ekologiska processer och balanserskyddas mot oåterkalleliga störningar. På flera områden, bl. a.försurningsområdet och när det gäller den miljön, har omfattande såvälnationella som internationella insatser gjorts för att motverka påtagliga hotmot människor och miljö i vårt land och dess omgivningar. Del är emellertidockså viktigt all vi uppmärksammar mera långsiktiga och globala miljöproblem,t. ex. skyddet av ozonskiktet. Dessa frågor måste angripas genominternationellt samarbete. har ingått i den grupp av länder som redan i mittenav uppmärksammade miljöhotet mot ozonskiktet och genom bl. a.lagstiftningsåtgärder begränsade användningen av freoner. Detta faktum hargett trovärdighet och tyngd åt de svenska strävandena alt få till stånd enkonvention. har - i enlighet med sina allmänna miljöpolitiskasträvanden - varit aktivt engagerat i förhandlingsarbetet för konventionenstillblivelse. Del är därför enligt min mening angeläget all så snartsom möjligt ratificerar konventionen. Del är också viktigt att även ifortsättningen aktivt medverkar i del internationella samarbetet om skyddet avozonskiktet. Det är därvid särskilt angelägel atl strävandena atl få till ståndetl protokoll om minskning av freonutsläppen intensifieras. De kunskaper vi fortlöpandefår om riskerna för klimatförändringar till följd av den s. k. drivhuseffeklenoch om freonernas roll i detta sammanhang understrykerytterligare betydelsen av åtgärder för alt minska dessa utsläpp. Även om dehot vi här har alt göra med är globala och förutsätter internationella aktionerär del nödvändigt all vi också fortsätter arbetet med atl minska våra egnautsläpp. Som jag tidigare redovisat utreder nu också, påregeringens uppdrag, bl. a. åtgärder för att både i ett kortare och i ettlängre tidsperspektiv minska användningen och utsläppen av freoner i vårt landoch möjligheterna att ersätta freoner med andra ämnen. Konventionensartiklar medför inle några problem när del gäller förhållandet till svenskrätt. Någon situation där skulle komma att bryta mot konventionen kaninle förutses. En svensk anslutning torde kunna ske utan ytterligarelagstiftning på området. Enligtkonventionen skall etl omfattande informationsutbyte och forskningssamarbeteupprättas. Jag räknar härvid för del med atl den forskning m. m. somerfordras skall kunna utföras inom ramen för den forsknings- ochundersökningsverksamhet i övrigt som bedrivs av berörda myndigheter och andraorgan och med anlitande av de anslag som står lill dessa organs förfogande.Sveriges kostnader för medverkan i konventionen bör i den mån de inle bestridsfrån andra anslag läckas från nionde huvudtitelns förslagsanslag Bidrag tillvissa internationella organisationer Mittförslag: bör bemyndiga regeringen atl vid ratifikationen avkonventionen avge förklaring rörande sättet för konfliktlösning enligtkonventionen. Skälenför mitt förslag; Som framgått av redogörelsen för konventionens innehåll ärbestämmelserna om konfliktlösning (artikel 11) villkorliga. Parterna haremellertid möjlighet alt vid sitt tillträde förbinda sig att acceptera enderaeller båda i artikel 11 tredje punkten angivna bindande lösningar. Tvistenskall då antingen avgöras genom skiljedom enligt förfarande som bestäms avkonventionsparterna på deras första möte eller hänskjutas till internationelladomstolen. I en gemensam deklaration i samband med anlagandel av konventionenuttryckte sexton länder, däribland , sitt beklagande över att ingen bindandebestämmelse om konfliktlösning ingår i konvenUonstexlen saml vädjade till allaparter alt utnyttja möjligheten all göra en förklaring enligt artikel 11tredje punkten. Jag föreslår att regeringen bemyndigas atl avge förklaring avinnebörd att båda de anvisade metoderna godtas. Förklaringen bör, såvitt avserhänskjutande till skiljedom, inte avges förrän reglerna för skiljeförfarandethar antagits. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt 1. godkänna för skydd av ozonskiktetav den 22 Prop. 1985/86:158 mars 1985, 2. bemyndiga regeringen atl vid ratifikationen avkonventionen avge förklaring enligt artikel 11 punkt 3 i konventionen Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1985/86: 158 Convention for the Protection of the Ozone Layer The parlies lo this Convention, Aware of the potenlially harmful impacl on human healthand the envi-ronmenl Ihrough modificalion of the ozone layer, Recalling the pertinenl provisions of the on the Human Environment, and in particularprinci-ple 21, which provides that "States have, in accordance with theCharter of the United Nations and the principles of international law, thesovereign right to exploil their own resources pursuant lo their ownenvironmenlal policies, and the responsibilily to ensure that aclivities withintheir juris-dicUon or control do not cause damage to the environment of otherStates orof areas beyond the limits of national jurisdiction", Taking into account the circumslances and particularrequirements of developing countries, Mindful of the work and studies proceeding wiihin bothinternational and national organizalions and, in particular, of the World Planof Aclion on the Ozone Layer of the United Nations Environment Programme, Mindful also of the precautionary measures for theprotection of the ozone layer which have already been taken al the national andinternational levels, Aware that measures to prolecl the ozone layer frommodificalions due to human aclivities require international co-operalion andaclion, and should be based on relevant scientific and technicalconsiderations, Aware also of the need for further research and systematicobservations lo further develop scientific knowledge of the ozone layer andpossible adverse effecis resulting from ils modificalion, Determined to prolecl human health and the environmentagainst adverse effecis resulting from modificalions of the ozone layer, agreed as follows: For the purposes of this Convention: "The ozonelayer" means the layer of atmospheric ozone above the planelary boundarylayer. "Adverseeffecis" means changes in the physical environment or biota, includingchanges in climale, which have significant deleterious effecis on human healthor on the composition, resilience and produclivity of natural and managedecosystems, or on materials useful to mankind. "Allernativelechnologies or equipment" means lechnologies or equipment the use ofwhich makes il possible to reduce or effeclively eliminate emissions ofsubstances which have or are likely to have adverse effecis on the ozone layer. "Allernativesubstances" means substances which reduce, eliminate or avoid adverseeffecis on the ozone layer. "Parties"means, unless the text otherwise indicales, Parties lo this Convention. "Regionaleconomic integration organization" means an organizalion 10 constituted by sovereignStaies of a given region which has compeience in Prop. 1985/86:158 respectof malters governed by this Convention or ils protocols and has been dulyauthorized, in accordance with ils internal procedures, lo sign, ratify,accept, approve or accede lo the instruments concerned. "Protocols" means protocols lo this Convention. The Parties shall take appropriate measures in accordance with theprovisions of this Convention and of those protocols in force to which they areparty to prolecl human health and the environment against adverse effectsresulting or likely to result from human aclivities which modify or are likelyto modify the ozone layer. To this end the Parties shall, in accordance with the means al theirdisposal and their capabililies: (a) Co-operale by means of systematic observations, research and informationexchange in order to better understand and assess the effecis of humanaclivities on the ozone layer and the effects on human health and theenvironment from modificalion of the ozone layer;