prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:97 om statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet , Ipropositionen föreslås en övergång till en schabloniserad tilldelning avlärartimmar och statsbidrag lill lärarlöner i gymnasieskolan. Detta innebär altstatsbidrag i slor utsträckning ges i förhållande till antalet elever. Meden schablonisering skall skolhuvudmännen och de enskilda skolorna få störrefrihei alt fördela gymnasieskolans resurser och använda resurserna där debehövs bäst, Schabloniseringen avses också ge en förenklad lokal och regionalskoladminislralion i och med atl en rad nuvarande specialresurser skall ingå ischablonlilldelningen. Förändringen bör kunna stimulera till ett effektivareutnyttjande av tillgängliga utbildningsplatser. Medschabloniseringen skall vidare konsekvenser av olika förändringar, som kankomma alt beslutas, kunna överblickas och följas upp bättre än . Vissagaranliregler föreslås för alt säkra tillgång lill likvärdig utbildning i olikadelar av landet, t, ex, i glesbygd, Schabloniseringenavser både tilldelningen av lärartimmar och bidragsbeloppen för dessa,Lärartimmar skall enligt förslagel tilldelas enligt resursschabloner somfastställs utifrån aktuella timplaner och, i ett ingångsskede, utifrån senastkända resursultag, I och med att resurstilldelningen beräknas på detta sättskall förändringen generelll sett bli koslnadsneulral, under förutsättning av iövrigi oförändrade förhållanden. För lärarlim-marna på olika studievägar skallsärskilda timbelopp fastställas. Därvid skall hänsyn kunna tas till olikhetermellan skolhuvudman, beroende på lärarnas lönenivå, Ensträvan skall vara att minimera de förändringar för enskilda skolhu- Prop,1985/86:97 vudmän som är oundvikliga vid varje schablonisering. En vissgarantiresurs skall enligt förslagel övergångsvis beräknas för användning isådana fall där schabloniseringen leder till en kraftigt minskadslatsbidragstäck-ning för en skolhuvudman. Denya reglerna föreslås gälla fr, o, m,, Gymnasieskolan får då vidsamma tidpunkt för sina lärarresurser en motsvarighet lill det flexibla systemför skolledarresurserna som har beslutats. Prop, 1985/86:97 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådetPeterson, ordförande, och statsråden , R, , , , Proposition om statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan Enmycket stor del av statens bidrag till kommunernas och landstingskommunernasgymnasieskolor avser lärarlönekostnader. Bl,a, limplanerna för olika studievägar och bestämmelser om delningstal för klassoch grupp besiämmer timunderlaget för lärartjånsigöring och därmed storleken avstatsbidraget lill undervisningen. Viss del av limunderlaget kan numeraanvändas friare . Särskilda resurslilldel-ningssystem gäller förårskurs 4 av fyraårig leknisk linje och för undervisning enligt s, k,samordnade limplaner, Stalsbidragsbeslämmelsernainnebär i princip all bidrag lämnas med belopp som motsvarar den avkommunerna utbetalda lönen. Enligt särskilda föreskrifter skall bidragenminskas med två eller, för landslingskommunala vårdutbildningar,. Regeringen har i årets budgetproposition (prop, 1985/86: 100 bil,10 s, 144) föreslagit en minskning av statsbidraget med ytterligare treprocentenheter. Ennärmare redovisning av nuvarande regelsystem med förklaring av termer ochlinjeförkorlningar m, m, bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilagaI. Statskontoretfick ijuni 1982 i uppdrag all bl, a, kartlägga förutsättningarna för ellschabloniserat statsbidrag. Resultatet redovisades i rapporten (1983:45)Schabloniserat statsbidrag för gymnasieskolan och komvux. Där förordades förgymnasieskolans del bl, a, två modeller för en annoriunda resurstilldelning. Enredovisning av rapporten i främst dessa delar bör fogas lill protokollet iärendet som bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. Minföreträdare anmälde i budgetpropositionen 1985 (prop, 1984/85: 100 bil, 10 s,184) sin avsikt all återkomma till regeringen med förslag atl föreläggasriksdagen om vissa förändringar av statsbidragssystemet för gymnasieskolan. Föratl ge ytterligare underlag för sådana förslag tillkallades en arbetsgmpp(ordförande statssekreteraren ), Arbetsgruppenhar avlämnat promemorian (Ds U 1985:4) Ett schabloniserat system förstatsbidrag lill lärarlöner i gymnasieskolan. Till protokollet i detla ärende börfogas en samman- Prop, 1985/86:97 fattning av promemorian som bilaga 3 samlen förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av derasyttranden som bilaga 4. Jag har i årets budgetproposition (prop, 1985/86: 100 bil,10 s, 144) anmält min avsikt alt återkomma lill regeringen med förslag altföreläggas under innevarande om ett nytt syslem förtilldelning av lärarresurser i gymnasieskolan. Jag ämnar nu göra detta på grundval av bl, a, den nämndapromemorian och redan fungerande alternativa syslem för resurstilldelning, Minaförslag överensstämmer i stort med dem som lades fram i promemorian, varförresumén av dess innehåll (bilaga 3) också kan tjäna som en översiktligsammanfattning av förslagen. Till protokollet i ärendet bör fogas dels sombilaga 5 en redovisning av grundläggande beräkningsunderlag för de resursschabloner,som mina förslag bygger på, dels som bdaga 6 mera detaljerade beräkningar,exempel och jämförelser av resursutfall i dagens syslem och i del föreslagna. Med kommuner avser jag i del följande ävenlandstingskommuner, om inte annal framgår. 2.1 Utgångspunkter för ett förändrat bidragssystem Statens bidrag till driften av gymnasieskolan /87 uppgå lill . Härtill skall läggasde bidrag på inemot en kvarts miljard kronor som lämnas för uppföljandeålgärder för ungdomar , som av olika anledningar inte går igymnasieskolan, Målel är alt alla skall kunna erbjudas en plals igymnasieskolan . Del är då självklart av vikt att de medel somkan ställas till förfogande för utbildning m, m, för de aktuellaungdomsgrupperna kan användas så rationellt som möjligt. Som jag redovisat iårets budgetproposition (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 20) förbereds inomregeringskansliet bl, a, förslag om en samordning mellan systemen med kommunalluppföljningsansvar och ungdomslag. Det berör även förhållandet lill resursernaför gymnasieskolan, I avvaktan på sådana förslag är del angelägel alt la uppvissa förändringar av systemet för statsbidrag lill gymnasieskolan, vilket härhar en icke oväsentlig roll. Vissa förändringar i delta system kan bidra tillatl syftena med bidragsgivningen får fulll genomslag. Jag vill redan från början klargöra alt grundvalarna fördet nuvarande statsbidragssystemet inte rubbas genom de förändringar som jag nuföreslår. Det innebär bl, a, all limunderiaget för lärarljänslgöringfortfarande skall ligga lill grund för statsbidrag. Del är emellertid angelägel all åstadkomma en vissschablonisering av resurstilldelningen, som ger antalet elever och förändringari detla anlal en större betydelse än . En schablonisering bör också ökaden enskilda kommunens frihei att fördela liUgängliga resurser och samtidigtstimulera den till alt utnyttja resurserna effektivt. måstesjälvklart de pedagogiska och sludieorganisaloriska konsekvenserna av olikamera schablonmässigaregler noga uppmärksammas; liksom kravel på atl sysle- Prop, 1985/86:97 metskall vara administrativt lätthanterligt. Detär vidare angelägel all åstadkomma ett statsbidragssystem där olikaförändringar kan överblickas och följas upp bättre av statsmakterna än . Kostnadsfördelningenmellan stal och kommun skall i princip inte påverkas av de förändringar somföreslås. Delfinns en allmän strävan mol decentralisering och ökat lokall ansvar nårdet gäller resursanvändningen. måsle vissa krav tillgodoses i frågaom en i görligaste män likvärdig utbildning i olika delar av landet. De mindregymnasieorlernas silualion behöver uppmärksammas särskilt. Närdet gäller avvägningen mellan lokal frihei och central styrning är det viktigtatl särskilja två faktorer, nämligen den kvantitativa, som gäller tilldelningenav resurser, och den kvalitativa, som gäller användningen av dessa, I fråga omtilldelningen är del nödvändigt all ha vissa centrala styrinstrument förreglering av utgående statsbidrag, 1 fråga om användningen reglerasverksamheten inte endast av statsbidragsreglerna, utan också avläroplanen för gymnasieskolan, föreskrifter i skolförordningen (1971:235) ochen del andra bestämmelser, Resurslilldelningssystemel ulgör således bara en delav del samlade styrsystemet. Hänsyn måsle las också till de övriga bestämmelsersom reglerar skolans verksamhet. Frågorom styrning av skolan har även behandlats av statsrådet i åretsbudgetproposition (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 47 ff). Jag har inför deförslag som jag här presenterar hafl som en utgångspunkt all inte föregripa denfortsatta beredningen av styrfrågorna. De tekniska förändringar av de statligalönebidragen som jag nu föreslår berör endasl i mindre grad principerna förstyrning av gymnasieskolan. De ger dock förutsättningar för en minskning avdetaljregleringen av undervisningens organisation från statens sida. Vidkonstruktion av ell schabloniserat statsbidrag mäste hänsyn även las lill etlanlal faktorer såsom skoltyp, limplaner och skolslorlek, nytt system fårsåledes inte innebära påtagliga försämringar för vissa skolkale-gorier ochbetydande förbättringar för andra. Det är inte heller rimligl alt vid i övrigtungefär lika förutsättningar en kommun skall kunna dra ekonomiska fördelar iförhållande lill en annan av att tidigare ha medgivils en i förhållande lillelevunderlaget mer generös skolorganisation. En annan faktor som påverkarresursbehovet per elev såväl i nuvarande som i etl nytt system är graden avutnyttjande av utbildningsplatserna, 2,2 överväganden och beslut Statsbidragsfrågorhar behandlats av en rad utredningar sedan de aktualiserades i samband medgymnasieskolans kommunalisering under 1960-lalel, Sålunda föreslog gymnasieutredning (SOU 1963:42) ett bidrags system som byggde på schablonmässigt beräknade lärar- och skolledar- lönekostnader, 5 Utredningen om skolan, staten och kommunerna(SSK-ulredningen) Prop, 1985/86:97 anförde i betänkandet (SOU 1976: 10) Skolans ekonomi att det "kanske mest intressantaallernalivel" vore alt hänföra linjer och kurser till olika grupper ochför dessa grupper fastställa ett gemensamt bidrag. Ett nytt statsbidrag förgymnasieskolan finge dock enligt SSK-ulredningen inte otillböriigi beskära elevernasmöjligheter att välja studieväg i gymnasieskolan, SSK-ulredningen underströkall möjligheterna till en övergång till etl statsbidragssystem med denallmänna utformning som skisserats var helt beroende av om kommunerna gavs ettmer reellt driftansvar för skolväsendel. Jag skall strax återkomma lill såväl principen omlikvärdiga valmöjligheter för eleverna som frågan om ell ökat kommunaltinflytande över undervisningens organisalion, När det gällerfrågor om decentralisering framhöll skoladminislraliva kommiiién (SAK) i sillbetänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladminislralion bl, a, alt en viktigförutsättning för decentralisering av ansvar och befogenheter till kommunernaär hur det statliga slödel lill verksamheten utformas, Stalsbidragsbeslämmelsernaborde utformas så all de underlättade kommunernas strävan all med beaktande avlokala förutsättningar och behov vidareutveckla verksamhelen mol deövergripande mål som uppställs centralt, SAK uttalade bl, a, all det nuvarandestatsbidragssystemet var en av anledningarna till alt den statliga regleringenav gymnasieskolan hade blivit så omfattande och detaljerad. Kommittén ansågdärför en översyn av gymnasieskolans statsbidragssystem angelägen. En sådanöversyn borde syfta till att öka del lokala ansvaret för gymnasieskolansorganisation och resursdisposition, I inledningennämnde jag siatskonloreis uppdrag all bl, a, kartlägga förutsättningarna företl schablonmässigt statsbidrag lill gymnasieskolan. Vissa av de principer somlades fram i statskontorets rapport har utvecklats vidare av den likaledes iinledningen nämnda departementala arbetsgruppen, vars promemoria ingår iunderlaget för mina förslag. Vissa beslut kan ses som steg på vägen molell förändrat system, /83 infördes ell system med friareresursanvändning för att mjuka upp del tidigare bundna resurssystemel och medge en större lokal frihet i resursanvändningen. Del var också tänkt att möjliggöra en viss flexibilitet för all möta de nya villkoren i form av vissa besparingsåt gärder. Det är t, ex, möjligt att avslå från alt dela en grupp som når upp lill delningslalel för att i stället använda de därigenom insparade tim marna lill bl, a, stödundervisning. Resurslimmar kallas de limmar som får användas friare och som tillsammans bildar den s, k, förslärkningsre- sursen. Föreskrifter om den friare resursanvändningen finns i förord ningen (1982:39) om resurstimmar i gymnasieskolan. Till grund för tilldelningen av statsbidrag lill denlärariedda undervis ningen låg fram t, o, m, /82 antalet elever, undervisningsgrup per och veckotimmar, som redovisades i den s, k, hösirapporten. Den i höslrapporlen upptagna organisationen tillämpades under läsåret, och man kunde där exakt avläsa hur undervisningen var organiserad, 6 1systemet med friare resursanvändning har bindningen mellan medgiven Prop,1985/86: 97 organisation och resursanvändning börjat lösas upp. Tyvärr harenligt () utvärderingar denna utveckling ännu inte fulltul gagnat vad slalsmaklerna upprepade gånger uttalat vara del viktigaste måletför den friare resursanvändningen - ett ökat stöd till de elever som har störstbehov av sådanl i sitt skolarbete. Min företrädare berörde senast detla problemi budgetpropositionen för /86 (prop, 1984/85:100 bil, 10 s,182), där hon redogjorde för SÖ: s rapport i frågan, I anslutning lill den friareresursanvändningen är del också viktigt atl uppmärksamma all det på vissastudievägar redan införts ett system med i princip elevanlalsrelaleradresurstilldelning, Detla gäller årskurs 4 av T-linjen saml alla de tre- ochfyraåriga linjerna jämte So-linjen vid de sju glesbygdsskolor som tillämpar s,k, samordnade limplaner (f. d. SSG-B), Resursen utgår i båda dessa fall enligtformler som ger en viss grundtilldelning av veckotimmar för studievägenoch/eller årskursen saml ett tillägg per elev. Enligt de utvärderingar somgjorts fungerar dessa system väl, Schabloniseringen anses av skolor ochskolhuvudman ge en god rörelsefrihet och upplevs inte som något kompliceratsyslem. Jag anser det därför naturligt all ulgå också från dessa redanfungerande system vid överväganden om förändringar av del generella systemet, /85 infördes ellsyslem med limialsreduktioner iniervallsvis i ämnen med delningslalel 30, dvs,där klassen kan omfatta 30 elever. Successivt ökande timreduklioner lillämpas,när elevantalet i undervisningsgrupperna går under 24, 18 resp, 12, Dettainnebär en utvidgning av det tillämpade systemet medlimreduktioner för grupper med mindre än 12 elever, I och med denna utvidgninghar systemet blivit mer omfattande och berör fler. Administrationen blir merkomplicerad, som principen om en elevanlalsrelalerad resurstilldelninguppfylls endasl delvis, låg normaltelevantalet (den s, k, avstäm-ningstidpunklen) till grund förberäkning av limunderlaget och därmed av statsbidraget för hela läsåret. Enavstämningslidpunkl mitt i läsåret är mer rättvisande. Undersökningar harnämligen visat på såväl elevantalsökningar - lill följd av inflyttning - somframför allt elevantalsminskningar genom utflyttning och, vanligast,studieavbrott, Efler riksdagsbeslut med anledning av förslag ibudgetpropositionen 1985 (prop, 1984/85:100 bil, 10 s, 183 f) gäller sedan denI ett syslem med avstämning mitt i läsåret för statsbidragsgrundandelimunderiag, Före-skriflerfinns i förordningen (1985:586) om gymnasieskolanslimunderiag för undervisning och statsbidrag. Prop,1985/86:97 Mittförslag: Resurstilldelningen i gymnasieskolan schabloniseras. Schabloner medolika koefficienter skall tillämpas, beroende på bl, a, studieväg ochlimplanesystem, Skolhuvudmännen tilldelas limmar i form av grund- ochtilläggsresurser, 1 lilläggsresurserna ingår timmar för stödåtgärder. Engrundresurs beräknas normalt per årskurs av linje, linjegrupp eller specialkurshos skolhuvudmännen. Grundresursen kompletteras normall med enelevanlalsrelalerad lilläggsresurs, som varierar med studieväg och årskurs. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag utom i ett avseende. Arbetsgruppenföreslår en särskild stödresurs som beräknas per elev med endera av tvåkoefficienter, beroende på studievägens arl. Remissinstanserna:Själva principen om en schablonisering tillstyrks av de flestaremissinstanserna, främst , slaiskontorel, SÖ ochlänsskolnämndema, Etl par länsskolnämnder skulle gärna se en än längre drivenschablonisering. Av remisskommunerna tillstyrker etl flertal, i en del fallmed vissa förbehåll beträffande resurstilldelningen. Farhågor för ett sämreresursutfall och sämre överblick är ell par av orsakerna till all vissakommuner avstyrker en schablonisering. Svenska kommunförbundel anser altnuvarande syslem fungerar förhållandevis väl och förordar all detla behålls iavvaktan på att utformningen av den framlida gymnasieskolan klarläggs,tillstyrker pä villkor alt också andra regelsystemförenklas. Olika former av avreglering önskas åven av länsskolnämnder ochkommuner. Personalorganisationerna avvisar en schablonisering. Fleraremissinstanser har ägnat särskild uppmärksamhet ål hanteringen av resursen förstöd- och samordnad specialundervisning, och SvenskaFacklärarförbundel samt ett par länsskolnämnder förordar en separat,"öronmärkl" resurs. En integrering av stödresursen itilläggsresurserna förordas däremol av bl, a, SÖ och Svenska kommunförbundel. Skälenför mitt förslag: Statens bidrag lill lärariönekostnaderna i gymnasieskolan ärberoende av tre huvudfaktorer, nämligen undervisningsvolymen,undervisningsskyldigheten och lönenivån. Till de två senare skall jag återkomma(avsnitt 8), Undervisningsvolymenbestäms av reglerna för limlilldelning. Man brukar i sammanhanget tala omresurstilldelning, 1nuvarande system för beräkning av resurstilldelningen lill gymnasieskolanredovisar skolorna åriigen för varje årskurs, studieväg och ämne antaletelever, undervisningsgrupper och lärartimmar enligt gällande limplaner. Fördenna rapportering finns ett 30-tal olika blanketter. Dessa detaljeradeuppgifter avspeglade tidigare exakt hur undervisningen organiserades vid resp,skolenhet. Somjag tidigare nämnt (avsnitt 2,2), har schabloniserade resurslilldel- ningssysleminförts för årskurs 4 av T-linjen och i skolor med samordnade Prop, 1985/86:97limplaner. Vidare innebär det /83 införda systemet med friareresursanvändning ell försia steg mol en ökad, lokall beslutad behovsstyrdanvändning av gymnasieskolans resurser. Med den friare resursanvändningenminskades kopplingen mellan resurstilldelning och resursnnvöii/-ning. Mellanundervisningens organisalion och statsbidragsrekvisitionerna finns i nuvaranderesurslilldelningssysteni inte samma direkta samband som . Detförutsätts all undervisningen bedrivs inom den fastställda ramen, ochstatsbidrag utgår med belopp som i princip motsvarar de verkligalönekostnaderna. Kommunen svarar själv för alt rått belopp rekvireras, Slalenutbetalar de rekvirerade bidragen ulan föregående kontroll. Revisionen åvilarkommunen med vissa möjligheter till granskning av revisionskonloret vid SÖ, Närnu resurstilldelningen i och med den friare resursanvändningen inte längre heltöverensstämmer med den verkliga användningen, finns det enligt min meninganledning atl överväga en modell som i administrativt hänseende inte är såbetungande för huvudmännen och skolorna och som framför allt ger bättreförutsättningar för korrekt budgetering och uppföljning från slalens sida. Denbör också kunna skapa förutsättningar för atl minska den statliga regleringenoch därmed öka det lokala inflytandet över undervisningens organisalion ochfrämja en behovsorienterad resursanvändning. Enschablonisering ger också ett mol elevanlalsförändringar smidigare syslem, somi fråga om lärarresurser blir en motsvarighet lill det redan av riksdagenbeslutade flexibla systemet för skolledarresurser (prop, 1984/85:100 bU, 10 s,179 ff, UbU 18, rskr 272), Exempelvis blir med en schabloniserad, delviselevanlalsrelalerad resursberäkning minskningar eller ökningar av timtalenmindre markanta för hela undervisningsgrupper vid bortfall resp, tillkomst avnågra enstaka elever. Delfinns således flera skäl att sträva mol ett i förhållande lill organisationenav undervisningen schabloniserat statsbidragssystem. Vilkaorganisatoriska faktorer som påverkar resursbehovet beskrivs i bilaga 1,avsnitt 2, Iell schabloniserat resurssystem kan man som beräkningsenheter tänka siglärartimmar per kommun eUer skolenhet, per studieväg, årskurs eller klass samlper elevgrupp eller t, o, m, per elev, Iell resurssystem, som skall stimulera till ett effektivare utnyttjande avtillgängliga resurser, blir främst antalet lärartimmar per elevgrupp eller elevrelevant. Resurstilldelning som ökas eller minskas trappslegsvis med vissabestämda elevantal förekommer bl, a, i samband med nuvarande beräkningar avtimreduklioner, gruppdelningar och förslärkningsresurser. De medför emellertidetl mera komplicerat beräkningssystem och bör därför så långt möjligt undvikas. Jagförordar mot denna bakgrund ett system som I princip men inie fullt ul bygger på antalet elever. syslem där antalet lärartimmar är direkt proportionellt mot antalet elever gynnar nämligen generellt stora skolenhe ter och kommuner, som del kan skapa svårigheter för de mindre, 9 Med mindre kommuner avser jag här kommuner med etlelevunderiag på Prop, 1985/86:97 högsl ca 500 16-åringar, bör enviss grundresurs, som inte relateras nu elevantalet, alllid ulgå. Grundresursenkan behöva variera, beroende på vilka utbildningar det gäller. Jag återkommertill detla i det följande. Del bör vidare finnas en elevanlalsrelaleradlilläggsresurs. Eftersom olika utbildningar drar olika kostnader, ärlilläggsresursen och den koefficient som väljs för denna beroende av studievägoch årskurs. Ett system där varje studieväg och årskurs har en egen koefficientskulle bli alltför omständligt, I beredningen har bl, a, prövats gemensammakoefficienter dels för alla årskurser inom en studieväg, dels för flerastudievägar inom en årskurs. Olika kombinationer måsle här få bli aktuella,beroende på skiftande förutsättningar. Skillnad kan t, ex, behöva göras mellangemensamma teoretiska ämnen och s, k, linjespecifika ämnen på vissa tvåårigalinjer. En strävan har varit atl så långt möjligt begränsa antaletkoefficenier. Mycket kort sammanfattat betyder relaleringen lillelevantal alt statsbidrag i fortsättningen skall ges för del verkliga antaletelever, skall gälla sådana ämnen, där elevantalet kan variera från30 ned lill 8, Resurstilldelningen är redan nu tänkt alt fungera så, men minaförslag innebär en schablonisering i syfle atl göra systemet mer följsamt ochlätlhanteriigl. Principerna för grund- och tilläggsresurser behandlar jagutförligare i del följande (avsnitt 6), Med regeringens ambition atl erbjuda alla enplats i gymnasieskolan är det nu än viktigare än l'digare all uppmärksammaelever med behov av särskilt stöd. Till /86 ökades resurserna förstödundervisning och samordnad specialundervisning perklass (prop, 1984/85:100 bil, 10 s, 183, UbU 18, rskr272), Inför /87 har regeringen i åretsbudgetproposition föreslagit inrättande av ett separat anslag för särskildaåtgärder i gymnasieskolan, vilket tillförsäkrar denna skolforms elever ökadesådana resurser jämfört med tidigare (prop, 1985/86: 100 bU, 10 s, 151 f). Med det system för schabloniserad resurstilldelning somjag nu föreslår ökar möjligheterna atl lokalt anpassa undervisningensorganisation och resursanvändningen lill hjälp för just de svagaste eleverna.Med hänsyn härtill och till skolhuvudmännens skyldighet all stödja elever medsvårigheter anser jag del inte nödvändigl att längre avskilja en särskildstödresurs.