prop · G9035 · 1985-12-31 00:00:00 — Åtgärderi den riktningen skulle då väl överensstämma med de åsikter som i olikasammanhang kommer till uttryck i denna rapport, nämligen att de centralamyndigheterna i ökad omfattning bör delegera ansvar och beslul i administrativafrågor till sina resp regionala organ. Den staUiga förvaltningen i länen bör iså stor utsträckning som möjligt vara administrativt självförsörjande ochkunna fatta administrativa beslut på egen hand. De centrala myndigheterna harsamtidigt önskemål om enhetlighet i synsätt och hantering vad gäller t exärendehandläggning, redovisning och personaladministration. En sådan styrningav verksamheten behövs för att ge stadga åt organisationen så alt verksamheteni sin helhel kan bedrivas effekuvt. Dessa krav kan tillgodoses utan att denregionala verksamheten behöver delaljregleras av den centrala myndigheten ochutan atl alla administrativa beslut måste fattas på central nivå. De regionalamyndigheterna bör i ökad utsträckning kunna få befogenheter atl handläggaadministrativa frågor i enlighet med ett gemensaml synsätt och de föreskriftersom de centrala myndigheterna anser sig behöva utfärda. Ombefogenheter och beslutsrätt när det gäller administrativa frågor i störreomfattning än nu delegeras till regional nivå ställs även större krav påregional administrativ kompetens. Detta förhållande bidrar ytterligare tillbehov av gemensamt utnyttjande av befintliga resurser och samordning avadministrativa funktioner. Denadministrativa utvecklingen medför föruiom en mer avancerad teknik även enökad specialisering. Detta förhållande gäller såväl ekonomi-ochpersonaladministration som kontorsdrifl. Det kan vara svårt eller ekonomisktsett omöjligt för den enskilda regionala myndigheten att hålla kompetens påalla områden. I första hand måste man ju satsa sina resurser på kompetens inomdet egna sakområdet. Genomsamverkan kan myndigheterna inom en region få tillgång till 95 Prop.1985/86:5 kompetens inom olika administrativa specialområden. åtasig atl ge de övriga myndigheterna service. Om denna myndighet inte ' från början har kompetens på alla omräden som efterfrågas, kan det för länsförvaltningensom helhet vara ekonomiskt befogal att myndigheten efterhand får det. Ensamordning av myndigheternas resurser gör det även möjligt att bättre utnyttjamodern teknik. Del kan gälla samutnyttjande av en elektronisk växel eller enavancerad reproanläggning. Var för sig har de mindre eller medelstoramyndigheterna oftast varken förutsättningar eller resurser alt tillgodogöra sigden avancerade teknik som finns inom en rad omräden, utan får nöja sigmed enklare och ofta mer personal- och tidskrävande anläggningar av olikaslag. Detfinns andra exempel pä atl samordning påtagligt lönar sig. Det finns inom varjeresidensort ett 20-tal småmyndigheter. Ofta är dessa spridda över orten, ihyrda lokaler av mycket varierande standard. Om man kan sammanföra dessamyndigheter till en gemensam förvaltningsbyggnad helst i anslutning tilleller i närheten av eller annan större myndighet - kan slorabesparingar göras. Myndigheternablir lättare atl nå för besökande. Man kan också ordna gemensammaservicefunktioner eller i förekommande fall repliera på den större myndighetensserviceorganisation i fråga om reception, televäxel, reprocentral, vaktmäslerietc och på så sätl få en effektivare och billigare service. ILuleå är den största civila statliga myndigheten. Det finns ingenutlokaliserad central myndighet. Den nuvarande administrativa kompetensen är ihög grad koncentrerad till länsslyrelsen och lill några av de affärsdrivandeverken. De affärsdrivande verken arbetar dock utifrån andra premisser än denövriga statliga verksamheten i länet och har utvecklat helt egnaadministrativa system. Vianser därför att har de bästa förutsättningarna att ge administrativservice och rådgivning till de statliga myndigheterna i . Frånorganisatorisk synpunkl är del naturiigl att knyta denna verksamhet tilllänsstyrelsens nuvarande administrativa enhet och i fortsättningen låta dennabilda stomme i etl regionalt förvaltningskontor. Meningenär nu inte alt ett sådant förvaltningskontor skall ta över de övrigamyndigheternas administrationoch bli något slags administrativt överorgan ilänet. Del är därför angeläget atl understryka vikten av att beslut omadministrativa åtgärder i olika sammanhang skall fattas av de enskildamyndigheterna. Förvaltningskontoret skall vara ett serviceorgan, som i storadelar skall bygga på myndigheternas frivilliga efterfrågan på tjänster. I fleraavseenden bör dock regeringen av praktiska och tekniska skäl ge förvaltningskontoretlill uppgifi att ansvara för gemensamma funktioner eller tjänster. Myndigheternaskall i slor utsträckning betala för de tjänster som de 96 utnyttjar. Undantag från denna regel gällertjänster som av praktiska skäl ärsvåra atl kostnadsfördela utan elt krångligt och dyrt debiteringssystem Prop.1985/86: 5 och sådana fall, då myndigheterna inte själva kan påverkakostnaderna. Detla gäller även koslnader för verksamheter som statsmakternagett ''«« i uppdrag att svara för som en del avlänsstyrelsens verksamhet. Vårtmål är atl det föreslagna förvaltningskontoret efter en uppbyggnadsperiod påmellan ett och skall ha som uppgifi attmol ersättning eller i vissa fall kostnadsfritt ge myndigheterna service ochråd inom en rad administrativa omräden, t ex kameral service och rekrytering attmot ersättning svara för driften av etl antal för flertalet myndigheter gemensammafunklioner, t ex repro- och teleservice attvara samordnande instans för vissa verksamheter, t ex personalutbildning ochbevakning allinom ramen för det egna anslaget ansvara för verksamheter som t ex omplaceringoch lokalvård attsvara för ekonomi- och personaladministration samt konlorsdrifl för enheternainom den nya länsstyrelseorganisationen. Viföreslår att ett förvaltningskontor inrättas inom med utgångspunkti nuvarande administrativa enhet. Förutom uppgiften alt svaraför ekonomi- och personaladministration samt kontors-drift för enheterna inomden nya länsstyrelseorganisationen skall kontoret efter en uppbyggnadsperiod påmellan ett och kunna erbjuda andra myndigheter följande service ochtjänster: Förvaltningskontoretföreslås få i uppdrag att alltefter andra myndigheters egna önskemål skötavissa arbetsuppgifter åt dem i fråga om redovisning och bokslut.Arbetsfördelningen mellan myndigheterna och förvaltningskontoret reglerasgenom särskilda avtal. Kontoretföreslås få till uppgift alt vid behov samordna och administrera upphandlingenav vissa varor och tjänster. led i strävandena att minska myndigheternas kostnader i samband medtjänsteresor föreslås förvaltningskontoret få i uppdrag att för andramyndigheters räkning sluta avtal om rabatter på flyg- och tågbiljetter samthotell i . Inköp av resor och logi skall kunna skötas av förvaltningskontoretför de myndigheter som önskar detta. Förvaltningskontoretföreslås få i uppdrag att samordna delar av perso nalutbildningen. Genom att utnyttja de utbildningsresurser av olika slag, som redan finns i , bör minst en fjärdedel av de ca 15 000 utbildnings dagar, som genomförs på annan ort, kunna anordnas i . 1985/86: 5 Bilaga1 Inomramen av en försöksverksamhet föreslås alt statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN)får rätten att delegera vissa arbetsuppgifter till länsslyrelsen.Förvaltningskontoret skulle då hell få ansvara för en del av de uppgifter som SAMNnormalt svarar för enligt omplaceringsförordningen. Enligtförslaget skall förvaltningskontoret vid behov kunna ge myndigheternakvalificerad service i rekryteringsfrågor. Servicen kan beslå av hjälp isamband med annonsering, urvalsintervjuer etc. Länsstyrelsensnuvarande lönekontor kommer enligt förslaget alt ingå i förvaltningskontoret.Utöver uppgiften att sköta löneadministrationen för enheterna i den nyalänsstyrelseorganisationen kommer lönekontoret att genom individuella avtalkunna erbjuda service åt etl 15-tal andra myndigheter. Lönekontoretskall vid behov även kunna ge råd lill övriga myndigheter i länet och anordnautbildning inom del löneadministrativa området. Myndigheternaföreslås få service och råd av förvaltningskontoret i frågor rörandearbetsrätt, pensioner, vissa juridiska spörsmål, tolkning av föreskrifter etc.Ett samarbete med andra enheter inom länsslyrelsen förutsätts i de fallkontoret inte har egen kompetens. Likaledes förutsätter vi samarbete mellankontoret och andra myndigheter eller organ med sådan specialistkompetens somkan vara till nytta för myndigheterna. Viföreslår utbildning av varierande längd för arkiv vårdande och arkiv-ansvarigpersonal vid myndigheterna. Till förvaltningskontoret bör även knytas enarkivarie, som i samråd med landsarkivet i skall svara för serviceoch rådgivning i arkivfrågor till myndigheterna. Länsstyrelsensbibliotek föresläs bli en del av förvaltningskontoret och fungera somhuvudbibliotek för myndigheterna i . Huvudbiblioteket föreslås även få enmindre filial i rätlscenlrum. Viföreslår alt inventerar myndigheternas bevaknings-ochsäkerhetsbehov och att förvaltningskontoret därefter får fill uppgift atl samordnade bevakningsinsatser som behövs. Vihar utarbetat en för myndigheterna i gemensam katalog över allakonferensutrymmen med plats för minst 14 personer. För varje lokal specificerasbl a inredning och utrustning samt kontaktperson för bokning. Katalogen skalladministreras av förvaltningskontoret. Viföreslår att förvaltningskontoret får till uppgift att dels företräda byggnadsstyrelseni lokalförsörjningsärenden i den omfattning finner lämpligt,dels vara samordnande organ när det gäller Kontoret skall även vid behov biträda myn- Prop. 1985/86: 5digheterna i lokalplaneringsfrågor. - Lokalvård Bilaga 1 har en slor och geografiskt vittomspännande lokal vårdsorganisation, som betjänar flertalet myndigheter i länet. attförvaltningskontoret får ansvaret för lokalvården vid de civila statliga myndigheterna,exkl de affärsdrivande verken, inom i första hand Luleåregionen. Vi förordaratt nuvarande avtal mellan länsslyrelsen och myndigheterna upphävs och attverksamheten blir anslagsfinansierad. Främsti avsikt att förbättra servicen till allmänheten föreslås alt förvaltningskontoretinrättar två receptioner på länsslyrelseområdet och eventuellt en reception irättscentrum. Receptionen i rättscentrum skall i så fall inte betjäna polisenoch allmänna häktet, som har en egen recepUon, Denuvarande reproresurserna koncenireras till reprocentralerna vid högskolan,och . Övriga reprocentraler avvecklas. Förvaltningskontoretföreslås med utgångspunkt i nuvarande reprocentral svara för engemensam reprofunktion för flertalet civila statliga myndigheter i . Länsstyrelsenhar fått medel för en elektronisk växel. I avsikl att begränsa statsverketsutgifter för anskaffning och drift av teleutrustningar föreslår vi att ytteriigareett antal myndigheter ansluts fill den planerade växeln. Dessulom föreslås ensenare anskaffning av en gemensam elektronisk växel för myndigheterna irättscentrum och kringliggande myndigheter. Bäggeväxlarna skall enligt förslagen administreras av förvaltningskontoret. - Vaktmäslerioch externa transporter Viföreslår att förvaltningskontoret organiserar en gemensam funktion för vaktmäslerioch posthämtning m m för myndigheterna inom länsstyrelseområdet och förmyndigheterna i rättscentrum. Vihar även tagil upp frågor som rör den framlida lokaliseringen av myndigheternai . Förslagen härvidlag går i stort ui på atl alla nuvarande ochplanerade enheter i den nya länsslyrelseorganisafionen jämte eU antal småmyndigheterlokaliseras till länsslyrelseområdet. Lokaldispositioneni rättscentrum bör dessulom ses över så atl man får plats för de föreslagnagemensamma kontorsservicefunktionerna samt för ytterligare en myndighet, somenligt vårt förslag bör flyttas från länsslyrelseområdet till rättscentrum. 1985/86: 5 Utdrag ur statskontorets rapport 1985:1 IB Bilagor . PERSONALREDOVISNING: All personal vidlänsförvaltningen i (exkl anställda iberedskapsarbete och ungdomslag) nader, kkr' (exkl lokalvårdsorg): (inkl LAMT) (exkl lokalvårdsorg) Schablonberäkning, 1 AAK = (inkl Ikp) 1985/86: 5 Vidde överläggningar som under beredningen har ägt rum med personalorganisationernahar företrädare för Centralorganisationen /SR betonat all de förändringar iförvaltningen som blir nödvändiga under försöksverksamheten inte bör blialtiför omfattande. Del är viktigt atl den verksamhet som flyttas över frånsjälvständiga länsmyndigheter samlas i särskilda enheter inom länsslyrelsen.Personalen måsle fä behålla sin anställningstrygghet. De förändringar somgenomförs måste förberedas noga. Enligl Centralorganisationen /SR är detvidare viktigt alt en omsorgsfull utvärdering äger rum . Statstjänslemannaförbundetär positivt till syftet med försöksverksamheten. Både den centrala ochregionala förvaltningen bör utvecklas så att länets utveckling och framtid kansältas i centrum för verksamheten. Enligt harstatskontoret emellertid i sina överväganden i alltför hög grad utgått frånalt organisatoriska förändringar skall skapa ökad effektivitet i länsförvaltningen.Problem kan uppstå särskilt genom de förslag till splittring av nuvarandeverksamheter som statskontoret har föreslagit. Statstjänstemannaförbundetanser alt utvecklingsarbetet i länen kan förbättras genom en ökad samordningmellan olika länsmyndigheter inom nuvarande organisatoriska ramar. Bådapersonalorganisationerna har starkl understrukit alt de förtroendevaldasinflytande i länsförvaltningen inte får minska . Prop.1985/86:5 Innehåll Propositionen ..................................................... ..... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Förslagtill lag om försöksverksamhet med en samordnad länsför valtning ........................................................... 2 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 3 1 Inledning ........................................................ 3 2 Föredragandens överväganden ........................... 4 2.1.1 Den statliga länsförvaltningen ................. .... 4 2.1.2 Behovet av förändringar i dennuvarande statliga länsförvaltningen 6 2.1.3 Utvecklingen avlänsförvaltningen i andra län 8 2.2 Försöksverksamhet i Norrbottenslän .............. .. 10 2.3 Försöksverksamhetensomfattning ................... .. 13 2.3.1 Utbildningen ....................................... 13 2.3.2 Lantbruket .......................................... 14 2.3.3 Fisket ................................................ 16 2.3.4 Bostadsförsörjningen ............................. 17 2.3.5 Samordning avkommunikationsfrågor ....... 19 2.3.6 Sysselsätlningsskapande åtgärderav investeringskaraktär (beredskapsarbeten) ........................................................... 21 2.3.7 Naturvärd ............................................ .. 24 2.3.8 Regional statisukverksamhet ................... .. 24 2.4 De förtroendevaldas inflyiandeunder försöksperioden 25 2.5 Personal- ochekonomiadministrativa frågor inom länsslyrelsen .................................................................. 28 2.5.1 Allmänt .............................................. 28 2.5.2 Personaladministrativa frågor ................... .. 28 2.5.3 Ekonomiadministrativa frågor .................. .. 29 2.6 Administrativ samverkan ............................... 30 2.7 Genomförande av försöksverksamheten ........... 31 2.7.1 Tidpunkten .......................................... 31 2.7.2 Lagstiftningsåtgärder m.m......................... .. 32 2.7.3 Förberedelser och utvärderingav försöksverksamheten 37 3 Upprättat lagförslag ......................................... 38 4 Hemställan ..................................................... 38 5 Beslut .......................................................... 38 Bilaga1: Utdrag ur statskontorels rapport : 10 . Bilaga2: Utdrag ur statskontorets rapport : 11 B 100 Bilaga3: Personalorganisationernas synpunkter pä försöksverksam heten ................................................... 101 1 AT NorstedtsTryckeri, 1985