prop · G903121 · 1985-12-31 00:00:00 — Dennatyp av problemuppfångning måsle naturligtvis kompletteras med bredareutredningar om hushållens situation när del gäller tillgängen till ochanvändningen av viktiga resurser som pengar, lid och kunskap. Sådanahushållsekonomiska studier är speciellt vikliga för all kunna belysasituationen för hushåll som i något eller fler avseenden är resurssvaga. DessahushåU har ofta mindre möjligheter än andra att ge uttryck för sina problem.Därför behövs systematisk forsknings- och utredningsverksamhet om skildahushållsgruppers silualion och deras möjligheter atl klara kritiska händelseroch omställningar som t. ex. barnafödande, skilsmässa, arbetslöshet,pensionering m. m. Del är också viktigt all beskriva, analysera och diskuterahur hushällens ekonomi och tidsanvändning påverkas av beslut som fallas avnäringsidkare, politiker och andra. Dessa beslul kan gälla priser, löner,skatter och bidrag, men också lokalisering av butiker, daghem, bostäder m. m. Verkelhar hafl små möjligheter all genomföra sädana projekt. Endasl iförhållandevis begränsad utsträckning har det varit möjligt atl användamaterial från undersökningar som genomförts av andra myndigheter,institutioner och organisationer. Svårigheten all utveckla och arbeta med elthushållsekonomiskl perspektiv sammanhänger till belydande del med alt denoffenlliga statistiken och annan uiredningsverksamhei utanför verket oftastinte har en hushållsekonomisk inriktning. Delhar dock från och med 1960-talel pågått elt utvecklingsarbete för atl la frambeskrivningar avseende levnadsförhållanden. Konsumeniverkei har tillhört demyndigheter som samarbetat med SCB i syfte atl påverka statistikens utformning.Konsumeniverkei har också bearbetat SCBs malerial för atl sälta in det i elthushållsekonomiskt sammanhang. T.ex. har dala från hushåUsbudgelundersökningen1978 och undersökningen om hushållens inkomster bearbetats för altbeskriva konsumtion och ekonomiska marginaler för skilda hushållsgrupper. Användningenav extern siatistik har emellertid begränsats av all en slor del av materialetom konsumenternas ekonomi och andra levnadsförhållanden registreras påindividbas. Detta försvårar eller omöjliggör en lUlämpning av denhushållsekonomiska ansatsen. Skuationen illustreras enklast av att det iSverige, trots en lång tradition med befolkningsregister, saknas etl ianalysarbete användbart hushållsregisler. Inomandra för konsumenterna väsentliga områden är statistiken fortfa rande sporadisk eller på etl experimentsladium. Det senare gäller l.ex. statistiken över hushållens tidsanvändning. har lagt ner avsevärt arbete pä atl tUlsammans med SCB utveckla metoder för alt pä ell 215 användbart,men inte alltför resurskrävande sätt, ta fram information om Prop.1985/86:121 Med tanke på alt hemarbetet är av ungefär sammaomfattning som förvärvsarbetet är del beklagligt atl kunskapen om lidsålgångenoch dess samband med l.ex. utformningoch ulmstning är ringa. Likaså skulle del från jämställdhelssynpunktvara viktigt att vela hur tidsanvändningen fördelar sigmellan olika hushåll och mellan individerna i hushållet. dennasektor finns det slora möjligheter atl genom elt bättre underlag och medutvecklad analys föreslå åtgärder avseende t. ex. produktutveckling, vamdistributionoch samhällets omsorgsarbete. kunnamedverka till en silualion där hushåll och hushållsmedlemmar får en rimligfördelning av liden för yrkesutövning, hemarbete och fritid. senareär särskUl viktigt för bamfamiljerna. Bristeri statistiken inom den monetära sektom försvårar den hushållsekonomiskaanalysen. Del finns alllför Utel kunskap om hushållens krediter, sparande ochfinansiella eller reala investeringar. är medvetet om demetodologiska problemen i samband med låne- och spar-undersökningar, men finnerdet trots detla angelägel all man försöker finna nya vägar alt mäta ochanalysera denna för hushållen vikliga sektor. Iinledningen av kapilel 10 anför utredningen behovet av ell väl utvecklatkunskapsunderlag för etl hushållsekonomiskt perspektiv inom konsumentpolitiken.Vad som därvid är av särskUd vikt är bl.a. kunskaper om hushållenskonsumtionsvanor och situation, om deras resurser i form av arbetskraft, tidoch pengar. Somexempel på brister i kunskaper om förhållanden som påverkar hushållenssituation nämner uiredningen bl.a.: - Kunskaper om reklamensutveckling och effekter - Kunskaper om vad, var och närmänniskor äter - Hur förändringar i detaljhandelnsoch vamdislribulionens struktur påverkar hushållens inköpsvanor ochresursanvändning. Nämndenunderstryker vikten av atl denna kunskap förstärks men viU tillägga att detnaturligtvis är av högsla vikt atl också känna lUl vad som sryr t. ex. livsmedelskonsumtionen.Vad just gäller matvanor och styr-ningsfaklorer i l.ex. detaljhandel ochdistribution ingår dessa områden som väsentliga moment i Forskningsrådsnämndensforskningsprogram kring livsmedelskonsumtionen. Somuiredningen konstaterar i sin historiska tillbakablick var del främst frivilliga organisationer bl.a. kvinnoorganisationerna som fram liU 1957, då inrättades, uppmärksammade frå gor som rörde hushållens konsumtion och hemarbetet. De inriktade sig ganska naturiigt i hög grad på kvinnorna som konsumenter. Därefter förefaller inriktningen på kvinnor ha bUvit mindre tydlig. motatt befolkningens uppdelning i kvinnor och män döljs bakom uttrycket Prop.1985/86:121 "konsumenterna" vilket osynliggör kvinnoma. ÄvenKPK faller delvis in i samma mönster t. ex. när den beskriver hushållensfömtsättningar. HushåUen beskrivs i termer som i stor utsträckning osynliggörkvinnoma trots atl det är kvinnoma som svarar för huvuddelen avhushållsarbetet och inköpen till hushåUen. Ulanelt synliggörande av kvinnoma och deras villkor och fömtsättningar somkonsumenter saknas helt enkelt underlag för att aUsidigl bedöma hushållens ochhela befolkningens behov som konsumenter. Länsstyrelsenunderstryker del akuta behovet av ålgärder för att utveckla metoder förvamförsörjningsplanering och servicefrågor, både för glesbygd och tätorter.Detta arbete bör ske i nära samarbete med länsslyrelsens regionalekonomiskaenhet. Konsumentemaskunskaper och medvetande måste höjas för alt åstadkomma bättrehushållsekonomiska val och bättre påverkan på marknaden. För detta fordrasökade resurser för undersökningar och tesler, liksom för utredningar ochforskning. Detla är arbetsuppgifter främsl för cenlrala myndigheter.Konsumentverkets forskningsanslag om totalt . torde vara mindre än1/av näringslivets forskningsanslag. Värdet av hushållensproduktion torde utan överdrifter uppgå tiU ca 1/3 av bmltonalionalprodukten. (Se NEK; rapport 1985:1.) Konsumeniverkei måste därför ges möjlighet tillforskning kring hushållens behov, resursanvändning och tillgäng tiU säkra ochnödvändiga produkter. Avforskningsområden i behov av resurser hör fömtom forskning kring produktemasanvändarkrav, livslängd, prestanda m. m. även etableringsfrågor som l.ex.stormarknaders påverkan på övrig detaljhandel. Trots glesbyggdsstöd och vissförsörjningsplanering sker en utarmning av stadsdels- och landsbygdshandel. Ibetänkandet föreslås all belydande resurser skaU satsas på undersökningar,utredningar och forskning på konsumentpolitikens område. Detla skulle kräva enslor utvidgning av de resurser som anslås tiU ändamålet, något somtorde vara statsfinansieUt oförsvarUgl. Kommittén har inte heller gjort någonsorts prioritering meUan de olika förslagen, vUkel av många anledningar ärnödvändigt. Idirektiven tiU uiredningen sägs alt "kommittén bör uppmärksamma den snabbiökande användningen av datateknik och dalakommunikation i handeln ochservicesektorn i övrigt. Konsekvenserna härav för konsumenterna och särskiltför svaga konsumentgrupper bör belysas." Handelsär medvetet om att kommittén hafl begränsad tid lill sitt förfogande ochdärmed tvingats göra vissa avgränsningar i uppdragels omfattning. Även omfrågan inte behandlades i rapporten vUl förbundel framföra vissa synpunkter. Etlväsentligt mål i konsumentpoUtiken är atl underlätta för konsumenterna althandla rationellt och vara prismedvelna. Dentekniska utveckUngen som fortgår i handeln har inneburit att de tremarknadsdominerade kedjorna har gjort eller planerar slora investeringar iteknik som rationaliserar varuhanleringen. Man vill bl. a. införa eltprisin-formationssyslem i dagligvaruhandeln, där uppgifter om varan enbart gespå hyllkanlseliketi, pristavla eller dylikt. Vi menar all delta system skulleinnebära avsevärda ölägenheter för svaga konsumentgrupper t. ex. synskadade,rörelsehandikappade och konsumenter med lässvårigheter. Möjligheten tillsummering av vamkorg och kontroll av uttaget pris minskar också förkonsumenterna och kan pä innebära en försämring av prismedvetandet. är av varorna i en vamkorg utan prislapp. Elt system medhyllkantsmärkning skulle innebära att av daglig-varoma saknarprislapp. Handels menar alt det är ytterst angeläget att en utredning tillsättsmed uppgift all belysa vilka konsekvenser olika prisin-formalionssyslem inomdagligvamhandeln fär för konsumenlema saml ta ställning till hurprisinformation skall ges. I avvaktan på en sädan ulredning förutsätter vi attnuvarande prisinformationssyslem upprätthålles med prismärkning på varornaminsl enligt nuvarande nivå. TCOdelar kommitléns uppfattning att konsumentpolitiken bör gmndas på en"analys som beaktar ekonomiska, tekniska, sociala och kulturella förhållanden".Men framför allt är det viktigt atl konsumentpolitiken grundas på en förbättradkunskap om hushållens levnadsviUkor. Utredningenvisar områden där del finns bristande kunskaper när det gäller hushållenssituation. Vi anser del viktigt atl KOV får sådana resurser att vi kan ökakunskaperna om hushållens situation. De medel som finns samt de förslagutredningen har lagt får inte minskas. Del är viktigt alt KOV ska kunnaformulera brukarnas krav med hjälp av forskning om produkter och för altbevaka områden där konsumenterna drabbas hårt, ex. vid mögelangrepp i nybyggdahus. Förslagenom kunskapsutveckUngen inom konsumentverksamheten har det---- påtaladeförmyndaraktiga perspektivet på rörelsen som gmnd, ochavvisas därför av Miljöförbundel. När del diskuteras hur konsumentintressetska föras fram liU de ansvariga för företagens forskning och utveckling, är detsålunda som avses såsom aktör med etl osjälvständigt stöd avfrivUligorganisationer. Det är länkbart all verkel kan åstadkomma vissaresultat på detta säll, men med en långsiktig försvagning avkonsumentintressenas förmåga atl formulera sina egna ståndpunkter som följd. Belräffandematvanor och tillgodoseende av behovet av näringsriktig kost finns inte heUerför den konsumenlgmpp de äldre utgör ett tillräckligt kunskapsunderlag i likhetmed vad betänkandet ullalar för konsumenterna i stort, vilket vore av stortvärde. PRO vill därför, helt i enlighel med framlagt förslag, stödja en starktförbättrad kunskapsutveckling för all kunna hävda hushållsekonomiska perspektivi samhället genom utredningar om hushållens förhållanden och bmkaraspekler påproduktutformning. Videlar utredningens uppfattning atl öppen forskning kring problemen i slutledetav livsmedelskedjan, i distribution, handel och konsumtion är ett längeförsummat område. Detta har lidigare framhåUks i den Hjelmska utredningen omlivsmedelsforskningen. FörhåUandet är olyckligt, eftersom del gäller etl förkonsumenlemas ekonomi och välbefinnande myckel väsentligt område, liksom det ärviktigt för industrins produktutveckling och lönsamhet. Därmed inte sagt allFoU på områdel saknas. Livsmedelsföretagen gör själva belydande insatser förall klarlägga olika konsumentgruppers behov, attityder och preferenser samlför all utveckla och marknadsföra produkter som motsvarar behovel hoskonsumenterna. Denna FoU är dock med nödvändighet sluten, med begränsatinformationsutbyte förelagen emellan. Endasl de verkligt stora förelagen harmöjlighet alt bedriva långsiktig kunskapsutveckling som underlag för sinproduktutveckling. Livsmedelsområdets slora sociala och ekonomiska betydelseför såväl konsumenter som samhälle motiverar en betydligt starkare samhällsinsatspå sådan kunskapsutveckling. 5.2 Utredningar om hushållens förhållanden Enviktig del i ulveckUngsarbete avseende hushålls ekonomi har varit att ta fram skäliga levnadskostnader för hushåll av olika storiek. Kostnadsberäkningarna har i första hand använls vid budgelråd givning inom konsumentverksamhet. Särskilt viktigt har mate- 219 rialetvisat sig vara i kontakter med hushåll som har svårigheter att klara Prop.1985/86: 121 sin ekonomi och som har behövt stöd av sociala eUer andramyndigheter. Därför har elt specieUl utbildningspaket i hushållsekonomiskrådgivning tagils fram i samarbete med . I nästan alla län harKonsumentverket, och anordnat utbildning ihushållsekonomisk rådgivning för socialarbetare. Verketsberäkningar av skäUga levnadskostnader bygger delvis på material från egnautredningar och externa undersökningar inom konsumtionens olika delområden.Dessa beräkningar utgör en nödvändig gmnd för det husshåUsekonomiska arbetet.Som exempel på arbete med en hushållsekonomisk ansats kan nämnas analyser avmalkostnadernas utveckling, underlag för verkets krav på boendekoslnadskalkyleroch produktions-kostnadskalkyler för monteringsfårdiga hus, undersökningar ombUekono-mi samt modeller för sanering av kontokrediter. Resukatenfrån sådana utredningar och undersökningar utnyttjas bl. a. iinformationsmaterial som gör det möjligt att bättre planera hushållens ekonomiavseende t. ex. mal, boslad och bil. Materialet utnyttjas också för att hävdakonsumentemas intressen vid verkets förhandlingar för att uppnå bättreavtalsviUkor och marknadsföring. Materialenom hushållens ekonomiska förhållanden har också visat sig ha betydelse även påett mer övergripande plan i samband med fördelningspolitiska diskussioner ochsom underlag i familjepolitiska utredningar. Kostnadsberäkningen används avkommunerna vid faststäUande av socialbidragsnormer. En utveckling av verkelshushållsekonomiska modeller skulle i ökad utsträckning kunna användas somfördelningspoliliska analyshjälpmedel för atl visa effekter för skildahushållsgmpper av beslut inom livsmedelspoliliken, bostadspolitiken,IransportpoUtiken m.m. EnsärskUt utsatt gmpp är de som bor i glesbygd, där brister i service-ochvaraförsörjning utgör problem. har aktivt medverkat iverksamheter som syftar tUl all liltförsäkra glesbygdsbefolkningen entUtfredsställande servicenivå. Arbetet har genontförts i nära samarbete medlänsstyrelser och kommuner. För att åtgärderna skaU få avsedd effekt har man påolika säll försäkrat sig om ett ökat direkt konsumentinflylande. Delta harskett genom enkätundersökningar, lokala samrådsmölen och försök med butiksrådeUer kundråd. Seminarier har hållits med företrädare för organisationer bl. Siudiersom verket gjort visar all nedläggning av ett områdes sista butik kan medföra mycket allvarliga återverkningar för lokalbefolkningen. Ver kel har därför koncentrerat sina insatser inom distributionsområdet tUl glesbygden. Genom alt bl. a. bredda serviceutbudet i landsbygdshandeln har behovet av inköpsresor lill större orter minskat och har lokalbutikens möjligheter att överleva ökat. I samverkan med Byggforsk- ningsrådet och några kommuner har verket kunnat visa hur en ökad samordning mellan kommersiell och samhällelig service också förbättrar möjligheten atl ha kvar servicen i glesbygden. Gjorda effeklmälningar visar att åtgärderna, inte endasl är positiva för lokalbefolkningen och de berörda företagen utan även medför en god hushållning med samhällets resurser. UtveckUngenpå landsbygden har sina paralleller i tätorterna och områ- Prop. 1985/86:121dena kring dessa. Konsumenternas inköp av daligvaror har minskat under senareår som stora nyetableringar förekommit i större tätortersytterområden. Butiker på landsbygden och inom tätorternas äldre områden hartill följd av utvecklingen fält ökade svårigheter. Del finns därför goda skälatl göra insatser avseende varuförsörjningen även utanför glesbygden.Konsumentverket har hklUls kunnat göra detta i ringa omfattning och då lackvare externa resurstillskott. pågår en studie som rörlådbutikernas effekler för konsumenterna. Den görs inom ramen för ell projektsom huvudsakligen finansieras med nordiska medel. Studien visar atterfarenheter från glesbygdsarbetet kan utnyttjas vid uppläggning av aktiviteteri tätortsområden. Förhållandena i lätortema är dock i många avseenden merkomplexa, varför kompletterande siudier, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet krävs. SammanfattningsvisviU , vad gäller "utredningar om hushållensförhållanden", ansluta sig tUl kommitténs bedömning att utredningar avdet slag som berörts i det föregående ulgör en väsenllig gmnd för en betydandedel av Konsumentverkels verksamhet. Dessa utredningar ulgör dessutom en viktiglänk meUan de konsumenlpolitiska aktiviletema på olika nivåer och andranärstående politikområden. Därigenom kan utredningarna i många fall utnyttjassom grund för samarbetet med andra myndigheter såväl på central som på lokalnivå. De kan också skapa ell växande intresse för konsumentfrågorna inom defrivilliga organisationerna. I många fall kan utredningsarbetet bedrivas inära samarbete med andra intressenter. Exempel på detta är en rad projekt sombedrivits gemensamt av och kommunala konsumentverksamhetersamt utredningar som genomförts tillsammans med branschforsk-ningsinstituleller med andra myndigheter. Kommunendelar kommitténs uppfattning när del gäller siudier av servicestmklurensutveckling på dagligvaruområdel och hushållens insatser i varudislributionenatt lägel är akut. Det finns nämligen en uppenbar risk med den nuvarandereklamtälheten att en överetablering av butiker medför konkurrensmetoder somallt mer avlägsnar sig från ren priskonkurrens och till slut skall komma all geen situation med totalt sett högre prislägen än det som skulle gälla om vi hadeen butiksstmktur som vore mer anpassad till människornas verkliga köppotential. Ettytterligare problem är exlernelableringar av slora dagligvambuliker(stormarknader i trafikorienterat läge) med elt utvidgat sortiment, som ledertill utarmning av slatskärnor och annan typ av äldre bebyggelse. Utöver dettainnebär det även en försämring av servicen i glesbygd/landsbygd. Storlekeni nyetableringarna är avsedda för mycket stora upptagningsområden vUkel innebär att även omgivande kommuners bu- tiksstmklurer starkt påverkas. Dessutom medför del ökade kommunala kostnader för vamdistribution tUl alla typer av transporthandikappade 221 de som saknar bil och tillräckliga lagemtrymmen. Dessa Prop.1985/86:121 exlernelableringar medför att kommunerna på detta område blirtvungna all i kraftigt ökad omfattning delta i vamförsörjningen via t. ex.hemsändning, hemsamariler eller annars bygga upp någon annan form avdistribu-lionsåtgärd. Alladessa problem borde kunna lösas inom varuförsörjningsplanernas ram. Delfömlsatles då atl dessa planer utmynnar i butiksslmkturer inom vissaförutbestämda ramar och med angivna lokaliseringsområden. Del är väsentiigt attde så åstadkomna butiksstmkturerna är av den arten att de kan klara envamförsörjning inte enbart i fredslid ulan även i etl avspärrat läge. LOhar i flera sammanhang krävt bättre och tätare hushållsbudgetundersökningar.Uiredningen styrker alt detta varit riktigt. LO vill understryka vikten av alten ordentlig kartläggning görs av vilka områden som behöver ses över för attöka kunskaperna hos berörda myndigheter m.fl. om hushållens ekonomiska villkoroch förhållanden. Kunskapenom hushållens levnadsvillkor är ganska ofullständig. Statistiken ärfragmentarisk på många områden. Särskilt bristfällig ärförmö-genhelsslatisliken och statistiken över hushållens utgifter och konsumtionsmönster.All hushållsbudgetundersökningar i hittiUs endast utförts ungefär varttionde år har enligt TCOs mening blivit en alltmer besvärande brist. Somjämförelse kan nämnas all exempelvis i omfattar de årligaundersökningarna av hushållens inkomster ocksä uppgifter om hushållens faktiskautgifter, grundade på hushållsbudgetundersökningar. Enavgörande förutsättning för ett fortsatt kvarboende i hemmet i hög ålder ärmöjligheten all själv skaffa sig nödvändiga dagligvaror. I glesbygdsområden,där avstånden är stora till affärer, och där kommunikationerna ofta ärbristfälliga, måste samhället underlätta för befolkningen alt förse sig medvaror. Ensamma gamla och handikappade är naturligtvis särskill illa utsatta. Detsärskilda statliga stödet till glesbygdsbutiker är en stödåtgärd, som hafl storbetydelse för glesbygdens folk. SFRF vUl understryka nödvändigheten av eltfortsatt stöd och ifrågasätter utredningens antydan om en övergång till"andra distributionsformer". Detpåpekas atl diskning, städning, tvätt, sömnad etc. tar mindre tid i anspråk änförut på grund av arbetsbesparande maskiner, men alt detta inte aUlid betyderen lidsbesparing för hushållen. Här borde man rikta uppmärksamheten påforskning och undersökning så att bl. a. maskiner, tvällgods (textilier,porslin etc), skötselföreskrifler etc avpassas till varandra så atl maximaleffekt uppnås. Inom detta område finns mycket ogjort. Enfungerande marknadsekonomi fömtsätter att olika aspekter har möjlighet allkomma liU uttryck. Packforsk eftersträvar därför atl också konsumentpolitiskexpertis blir företrädd i konkreta forsknings- och utredningsprojekt och hyserförhoppning om atl samarbetet med och andra representanter förförbrukarna också fortsättningsvis skall ge underlag för en vidgad diskussionom kvalitetsutveckling och bmkarorien-tering inom oUka produktområden. 5.3 Brukaraspekter på produktutformningen reservation tiU kommitléns belänkande ifrågasätts om påsikt bör fortsätta med egna provningar, detta trots atl det konstateras atlverksamhelen har "tillvunnit sig elt gott anseende". Motivet är atlman befarar att verkel därigenom påverkas till all prioritera provningar somkan göras i del egna laboratoriet framför sådana som är mest angelägna frånkonsumentsynpunkt. Detla skulle, menar man kunna leda till felaktigresursanvändning. Somredan nämnts görs provningar i verkets laboratorier i allt väsentligt med externamedel. utnyttjas de resurser som verket kan avsätta för provningarför externa beställningar. Därför föreligger inte den påtalade risken förfelaktig resursallokering. Istället ser verkel påtagliga fördelar i tillgångentill egen leknisk service och möjligheten atl upprätthålla praktiskingenjörskompetens. Tack vare kombinationen med provningsverksamheten ärkostnaden för dessa resurser relativt låg. Konsumentverketdelar kommitténs uppfattning atl utformning av produkterna och deras funktionellaegenskaper inte i tillräcklig utsträckning kan styras genom konsumenlemasköpbeteende. Detta innebär all marknadsmekanismen inte fungerar. Orsakenär att konsumenterna i köpsituationen ofta saknar möjlighet alt bedöma produkternas kvalitetsegenskaper. Hållbarhet och malerial i en tvättmaskin, effektiviteten hos en köksfläkt eller livslängd och ekonomi hos en värmepump är exempel på egenskaper som även en välutbildad och kunnig köpare har svårt atl bilda sig en uppfattning om. Andelen nya och komplicerade produkter, där inte ens tillverkarna själva alla gånger kan 223 bestämmakvalitén, har ständigt ökat. har specieUl pro- Prop.1985/86: 121 dukter inom uppvärmnings- och energisektorn samt mediaområdet(video, kabelteve, parabolantenner) tiUhört denna kategori. Konsumentverkethar i silt arbete prioriterat säkerhetsaspekterna. Särskilt det relativtomfattande projektet som syftar liU alt etablera elt system för registrering avhem- och fritidsolyckor, vilket genomförts i vissa län, har givit verketvärdefuUa kunskaper om hur olyckorna inträffar och vilka produkttyper som ledertUl eller medverkar i olycksfaU. En fömtsättning för ett framgångsrikt arbeteinom produktsäkerhelsområdel är atl det beslutade registreringssystemet,som skall drivas av byggs upp så att kan dranytta av resukaten. Kommitténframhåller betydelsen av att utveckla olika former av bmkarinflytande påproduktutvecklingen.