prop · G90392 · 1985-12-31 00:00:00 — Ibåda skattesystemen måsle användas vissa mekaniska hjälpmedel. Del ärsjälvklart en fördel för oljebeskaltningens del att antalet skattskyldiga ochantalet märkningsanordningar blir mycket litet i förhållande till antalet kilometerskattepliktigafordon. När det gäller konlrollfrågorna är skillnaden i antalet skattskyldiga m.m. dock inte av någon avgörande betydelse. 1 båda systemen måste kontrollen istor utsträckning inriktas mot trafikanterna. Kilometerskaiten erbjuder därvidmöjligheter som saknas i ett oljebeskattningssystem alt med hjälp av t. ex. körsträckeslatislikbedöma rimligheten i lämnade uppgifter. Enligt vär uppfattning innebär ocksådet förhållandet atl lågbeskatlad olja, som är lämpad för motordrift, kommer allfinnas lätt tillgänglig pä marknaden både i form av eldningsolja 1 och i formav motorbrännolja en väsentlig nackdel. Kontrollbehovet är enligt vår meningungefär lika stort i båda systemen men kontrollmöjligheterna är mindre i oljebeskallningssyslemel.De beräkningar vi gjort av de kostnader som de två alternativa skatteformernaskulle orsaka myndigheter och skattskyldiga måste vi konstalera är osäkra. Vianser oss dock kunna hävda att kostnaderna för de olika systemen inte företersädana skillnader atl del ena systemet är klart all föredra framför det andra.Kostnaderna för fordonsägarna blir ungefär densamma. Kostnaderna föradministrationen blir högre för kilometerskatten men man bör i detta sammanhangockså beakta all en övergång från kilomelerskatt lill oljeskatl skulle innebäraalt arbetsbelastningen flyttas mellan olika myndigheter och atl det övergångsviskommer all medföra extra kostnader för bl, a, övertalig personal. Vi haruppskattat alt en övergångstid av är skälig och all den totala kostnadenöverslagsvis kan beräknas lill drygt 30 milj, kr. Kostnaden blir störst del försiaåret och minskar sedan för varje är. Förfordonsägarnas del skulle en oljeskatl tveklöst vara enklare att hanlera än kilomelerskatten.Med hänsyn till de förbättringar av kilometerskattesyslemel som har uppnåttsoch till de ytterligare förbättringar som vi har funnit kan göras anser vi alldenna fördel för oljeskatlens del inte är tillräcklig för alt uppväga defördelar för kilometerskaiten som vi lidigare har beröri. Vårtförslag är alltså att kilometerskaltesystemet bör behållas t. v, och all deförändringar som vi föreslagit genomförs. Bilaga 2 Prop,1985/86:92 Sammanställning av remissyttranden över vägtrafikskatteutredningensbetänkande (DsFi 1984: 22) Översyn av vägtrafikbeskattningen, del 6.Kilometerskatt eller brännoljeskatt? Efterremiss har yttranden inkommit frän (), statskontoret,, trafiksäkerhetsverkel (TSV), transporirådet (TPR), generaltullstyreisen(GTS), (), (), kommerskollegium,statens energiverk, statskontoret, (), länsstyrelsernasorganisalionsnämnd (), hovrätten för , kammarrällen iSundsvall, länsstyrelserna i , , ,, och , , och Norrbollens län,postverket. i (LO), (),(). Svenska busstrafikförbundet.Svenska lokaltrafikföreningen (). (),Svenska transportarbelareförbundel. ,, och (). Länsstyrelseni län har bifogat yttranden frän läns åkeri-förening och från TSV:sdistriklskontor i , har inkommit med synpunkter päbetänkandet, Majoritetenav remissinstanser delar utredningens uppfattning atl kilometerskattesyslemelbör behällas t, v. Av den uppfattningen är RPS, , , , RSV, RRV,Kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,, och , och Norrbotlens län, LO, ,, , . SNV,slalens energiverk. Statskontoret, , i län och M anserdäremot att övervägande skäl talar för all kilometerskallesyslemel slopas. Några av de övrigaremissinstanserna har inte klart tagit ställning för eller emot elt avskaffande av kilomelerskatten. Hovrätten för rige anser atl utredningens beräkningar av kostnaderna för en ev. brännol jebeskatlning är osäkra och aU elt säkrare beslutsunderiag hade erfordrats, HovräUen ansluler sig dock. under förutsättning att utredningens beräk ningar är huvudsakligen rättvisande, lill bedömningen alt kilomelerskatle systemet inte bör slopas i varje fall på kort sikt. Länsslyrelsen i Slock holms län anför kritik mol kilomelerskattesyslemel men uppger sig överty gad om atl det under rådande förutsättningar inte går att slopa kilomeler skatten. har också invändningar mol kilomelerskal- 44 lesystemeloch menar bl. a. atl fordonsägarna bör kompenseras för sitt Prop.1985/86:92 besvär och sina kostnader genom lägre skattesatser. RSV,som bestämt niotsätler sig införandet av en brännoljebeskatlning, är såledespositivt till atl kilometerskaltesystemet behålls. Men RSV förordar en närmareundersökning av möjligheten att ersätta kilometerskatten för personbilarna,utom taxi, med en förhöjd fordonsskatt. Även GTS, som i övrigi inte larställning lill vilket system som bör väljas, samt länsslyrelserna iSödermanlands län och i län förordar att alternativet med enbartfast skatt pä personbilarna studeras närmare, TSV delar utredningensuppfattning att kilometerskaltesystemet bör behållas, men menar altgenomgripande förändringar är nödvändiga, TSV anser alt liden är mogen för merkraftfulla ålgärder för alt förenkla och förbättra kilometerskattesystemet änvad utredningen har föreslagit. remissinstanser instämmer i utredningens uppfattning all kilomelerskattenbättre än en brännoljeskatl kan anpassas lill principen om skatteuttag eflerde kostnader som förorsakas av trafiken. Sädana synpunkter anförs av ,, , länsslyrelsen i Norrbotlens län och Svenska iransporlarbelareförbundet.Enligt TPR är kilometerskaiten elt lämpligt instrument för atl anpassabeskattningen lill kostnadsansvarighetsprincipen, och TPR anför vidare: Genomen kilomelerskatt kan man också pä etl samhällsekonomiskt riktigt sätt avväganivåerna på skatteuttagen för olika irafikantkalegorier. Ur detta perspektivhar kilometerskaiten en fördel framför brännoljeskallen. Kostnaden förbusstrafiken skulle t. ex. öka kraftigt med ett system baserat på brännoljeskatl. Motbakgrund av att det aktuella trafikpolitiska beslutet i huvudsak inriktas molen beskattning enligi kostnadsavsvarighetsprincipen finner TPR det rikligt altförorda det system som ger bäst möjligheter atl anpassa avgiftsuttaget pä ell sätlsom tillgodoser olika trafikpolitiska behov. Som har framgått anser TPRatt kilomelerskatten bättre svarar mot önskemål av denna art än elt syslembaserat på brännoljeskatt. Slaiskontorelhåller med utredningen om alt en brännoljeskatt inte kan bli ett exaktinstrument för atl tillämpa trafikpolitiska beslut. Enligtstatskontoret har emellertid uttaget av kilometerskatt i praktiken inte fullt ulstyrts av koslnadsansvarighetsprincipen. Liknande synpunkler anförs av statensenergiverk som anser all kilometerskattens fördel i detta avseende förefallervara av mer teoretisk än praktisk natur. anser att del borde vara möjligtatt anpassa en brännoljeskatt så att även denna ger uttryck för en kostnadsansvarighelsprincip. SNVår också tveksam till kilomelerskattesystemets fördelar i detta avseende och anför: 45 Det framgår ej entydigt av utredningens delbetänkade vilkafaktorer som Prop. 1985/86: 92 vägts in i koslnadsansvarighelsbegreppel ovan,men uppenbarligen har samhällets kostnader för väghållningen vägt tungt. Genomatt kilometer-skatten utgår efter körsträcka och låter sig anpassas efler tolalvikloch axelarrangemang kan man någorlunda väl genom denna skatleform fördelaskatteuttaget i proportion till belastningen på vägarna. 1 övriga avseenden tersig utredningens preferens för kilometerskatt ej lika välgrundad. finner del otillfredsställande all andra trafikrelateradesamhällskostnader än de för vägunderhåll, exempelvis hälso- och miljöeffekter,i framställningen ej behandlats som komponenter i marginalkostnaden som skallge utslag i fördelningen av skaiteultagel mellan olika fordonskaiegorier. Eftersom uppsläppel av luftföroreningar genom avgaserna, isynnerhet vid sladslrafikkörmönsler, har elt starkare samband med drivmedelsförbrukningenän med körsträckan för samma typ av bränsle, skulle elt syslem baserat på brännoljeskattbättre än en kilomelerskatt kunna ge elt skatteuttag i proportion tillsamhällets marginalkostnader för avgasernas hälso- och miljöeffekter. Utredningens uppfattning att kilometerskaiten jämfört meden brännoljeskatt har vissa fördelar ur kontrollsynpunkt dels av TPR, GTS,RSV. RR V, och Svenska transportarbelareförbundel. TPR menar att skatteundandragande inom kilometerskattenofta kan konstateras i efterhand. Möjligheterna att i efterhand konstateraförsök till skatteundandragande vid en eventuell brännoljeskatt är däremotmyckel begränsade. anser att en brännoljeskatllorde vara i del närmaste ogöriig att kontrollera. RSV motsätter sig bestämtinförandel av en brännoljeskatt och anför: Det största problemet med en brännoljeskatt sammanhängermed det förhållandet alt olja, som endast är belagd med energiskatt (lågbeskatladolja), också kan användas för motordrift och att sådan olja kommer att finnaslätt tillgänglig på marknaden, både i form av eldningsolja (Eo 1) och i form avmotorbrännolja. För alt förebygga den möjlighel lill skatteundandragande somföljer av detla, blir det nödvändigt att införa ett särskilt märkningssyslem säatt den högbeskattade molorbrännoljan kan skiljas från lågbeskatlad motorbrännoljaoch eldningsolja. Även om rigorösa kontrollåtgärder kommer att kringgärdadistributionen och handeln med de olika oljeslagen anser RSV, att det skullekomma alt finnas uppenbara risker för förväxlingar mellan den låg- och högbeskattadeoljan. Att utreda hur sådana förväxlingar kunnat äga rum bedömer RSV kunna bli envanlig men i det närmaste omöjlig uppgift. Den lågbeskaltade oljans lättillgänglighet inbjuder vidaretill en otillåten användning. Polisens vilja och möjlighet att delta ispanings- och utredningsarbetet skulle då komma all vara av avgörande betydelse.Kontrollarbetet måsle nämligen inriktas på atl undersöka innehållet i brånsletankarnai sådana fordon som är i trafik, kontrollera atl fordon inte försetts meddubbla bränsletankar m.m.dylikt, 1 de fall då bränslet har den otillåtnamärkningen, eller endasl bär mindre spär därav, kan del följande uired- ningararbetet- på grund av olika tänkbara invändningar och förklaringar Prop. 1985/86:92 - bli ganska vansklig och utgången osäker. Meden brännoljeskatl skulle det vara svårt - för att inte säga omöjligt att iefterhand beräkna hur mycket av en otillåten olja som har kommit lill användningi elt visst fall av fusk. Den nuvarande kilometerskaiten har i detta avseendeden fördelen, atl det ofta med en ganska stor grad av säkerhet är möjligt alträkna fram i vilken omfattning ett fordon har körts med en kilomelerräknare somvarit salt ur funktion. Det är också möjligt all med hjälp av körsträckeslalistikbedöma rimligheten i lämnade uppgifter. Alt möjligheterna all kontrollera ochberäkna graden av skatteundandragandet är avgjort sämre med en brännoljeskattutgör, enligt RSVs mening, en betydande nackdel. GTSanser att en övergäng till en brännoljeskatt skulle innebära en övergäng fränett för tullverkels del väl fungerande kilometerskatlesyslem lill etlkrångligare och mindre tillförlitligt kontrollsysteni avseende befrielse frånoch uppbörd av bränoljeskall, Enåtergång till en brännoljebeskatlning och det syslem för kontroll av den som iså fall erfordas skulle mol bakgrunden av tidigare erfarenheter av en sådan beskallningsformtvinga tulUjänstemännen alt äter pejla och mäta innehåll i drivmedelstankar ochatt leta efter dolda sådana utrymmen. Dessa lags kontroller ärerfarenhetsmässigt mycket svåra att genomföra på etl enkelt och tidsbesparande säll.Någon mätutrustning för kvantiletskon-troll av drivmedelstankar finns inte.Tidigare försök att konstruera sådana hjälpmedel har misslyckats. Kvanliletskonlrollernamåste verkställas vid fordonens inpassering i riket. Detta medför enytterligare belastning av tullkontrollen i etl skede som äransträngt. Härtill kommer att arbetsuppgiften med mängdkonlroll av brännoljafår anses som etl miljöproblem och behandlas därefter. Uppbörden av brännoljeskatlkompliceras vidare av att även skall debiteras och redovisas allmän energiskattoch särskild avgift för oljeprodukter och kol. Länsstyrelseni län tror däremot all en effektiv kontroll av laglydigheten blirbetydligt lättare och också billigare att genomföra i ett oljebeskattningssystemän i kilometerskattesyslemel. Kontrollen kan lättare genomföras, varför riskenför upptäckt ocksä ökar, vilket minskar benägenheten lill fusk. Siaiskonioretår tveksamt till om utredningens slutsatser är riktiga. Utredningensegen statistik visar uppseendeväckande höga siffror för ingrepp ikilometerräknarna. Tillsammans med de uppgifter som lämnas om polisens upptäcktav manipulerade räknare indikerar detta att det i dagens syslem förekommer ellomfattande skatteundandragande. Del är svårt alt ha en uppfattning omstorleken, men del sakunderiag som föreligger pekar på atl kilometerskattesyslemelknappasl är "vatlentält", Detla gäller även med beaktande av all nya lyperav räknare kommer att vara driflsäkrare och svårare att manipulera. Äandra sidan överskatter sannolikt utredningen kontrollproblemen i elt brännoljeskattesystem,I takt med all villapannor ersätts med andra upp- värmningssystemkommer l.ex, eldningsolja 1 att bli mindre tillgänglig. 1985/86:92 Utredningensuppfattning alt tillgången till lågbeskatlad olja vid bensinstationerna kommeralt medföra risker för omfattande fusk är enligt vår uppfattning felaktig,eftersom systemet myckel väl kan utformas så alt sådan olja överhuvudlaget intebehöver saluföras på bensinstationerna. Den löpande kontroll som polisen utförpå fordon i trafik torde vara tekniskt enklare i etl brännoljeskattesystem ochkan därför göras mer frekvent. Kraftfulla sanktioner mol fusk kan naturiigtvis ytteriigarebidra till atl skatteundandragandet blir lågt. RPSmenar att ell brännoljeskattesystem skulle vara enklare för polisen altövervaka. Med hänsyn till de förbättringar som genomförts och föresläs genomfördai kilometerskatlesyslemet förordar RPS ändå alt kilomelerskatten behålls. Åtskilligaremissinstanser är tveksamma lill utredningens bedömning alt kostnaderna för kilomelerskattenresp, en brännoljeskatl inte företer sädana skillnader all del ena systemet ärklart alt föredra framför del andra. Mest kritiskt är statskontoret som menaratt utredningen lagil alltför läll pä kostnadsargumentet. sparar 29milj, kr. per är på förenklad administration vid en brännoljeskatl. och deltabör enligt statskontoret medföra all brännoljeskallen bör väljas när inget avde tvä systemen i övrigi har klara fördelar framför det andra. Statskontoretavvisar utredningens argument alt övertalighetsproblem skulle uppstå hoslänsstyrelserna vid en övergäng lill brännoljeskatt. Statskontoret anser allockså fordonsägarnas kostnader talar för en brännoljeskatt, och menar attkostnaderna för en brännoljeskatl kan begränsas. Vidberäkningarna har SPI. i elt för kalkylen väsentligt avseende, utgått ifrån attflertalet bensinstationer i ett brännoljebeskaltningssyslem skulle behövatillhandahålla säväl omärkt högbeskattad motorbrännolja som lågbeskatlad märktolja. Detta medför enligt institutet etl investeringsbehov på bl. 385 milj,kr, för anskaffande av extra tankar m, m.vid bensinstationerna. Vi har varit ikontakt med för atl utröna i vilken omfattningtraktorer och molorredskap tankar pä vanliga bensinstationer. Enligt vad vi däerfarit förekommer detta ytteriigt sällan enär dessa förbrukarkategorier nästanundantagslöst disponerar egna s, k, gärdscisterner, 385 milj. kr. bör sälundalas bort från investeringskalkylen, vilket i sin lur medför en sänkning av detotala årskostnaderna med ca 90 milj. kr. Vi utgår ifrån alt befrielse från brännoljeskattskall förbehållas traktorer och motorredskap, men all andra undantag (l.ex.drivning av kylaggregat på lastbilar) inte skall göras. Ävenövriga kostnader i kalkylen synes ha lagits upp med för höga belopp. Enligt våruppskattning kommer de ärliga merkostnaderna för oljeföretagen, vilka i senareled kan föras över pä fordonsägarna, inte alt överskrida 100 milj. kr. Fördelta talar bl. a, de uppgifter som utredningen lämnat om kostnaderna förinförandet av motsvarande märkningssystem i , Liknandesynpunkler anförs också av . 1985/86: 92 anser att del finns en påtaglig risk för att kostnaderna för en brännoljeskattöverskattats och atl en brännoljeskatt förefaller ge lägre totalasystemkostnader, Länsslyrelsen i län anser att kostnaden förfordonsägarna blir mindre i elt brännoljeskattesystem och atl de administrativavinsterna med att slopa kilometerskatten också skulle vara betydande. M anserall uiredningen beräknat fordonsägarnas kostnader för kilomelerskatten förlågt. Även Svenska åkeriförbundel anser alt fordonsägarnas kostnader för kilometerskaitenhar underskattats. SPImenar däremot all uiredningen beräknat kostnaderna för en brännoljeskatt förlågt, uiredningen har inte bort pruta på de kostnadsberäkningar som SPIredovisat. Enligt SPI kan en minskning av antalet depåer, där märkning skulleske, inte ulan vidare tas till intäkt för att reducera de toloalaårskostnaderna. Förändringen kan myckel väl innebära att kostnaderna skulleöka. En minskning av antalet stationer, där både märkt och omärkt olja skulletillhandahållas skulle innebära en lägre servicegrad och medföra högrekostnader för förbrukarna. menar atl investeringskostnaderna för en brännoljeskattmenligt skulle påverka den redan hårt prövade oljebranschen. Detla kan befarasmedföra nedläggningar av fler försäljningsställen. RRVanser all, med reservation i gjorda kostnadsberäkningar, blir de sammanlagdakostnaderna ungefär likvärdiga i de båda alternativen. Den lägreförvaltningskostnaden för brännoljeskallen torde enligi RRV bli svår all ipraktiken realisera genom personalminskningar.För statsverkets del skulle etlinförande av en brännoljeskatt medföra en åriig, bestående positiv ränteeffekt efiersombrännoljeskallen avses betalas . Denna kostnad torde dockoljebolagen komma att lägga på konsumenterna. RRV pekar pä alt del finnsmöjligheter atl förkorta kredittiden även för kilometerskatten för att pä såsätt uppnå en bestående positiv ränteeffekt för statsverket. sådanlförfarande lorde dock enligt RRV medföra en ökad administration både förberörda myndigheter och fordonsägare. TPRinstämmer i utredningens uppfattning alt ett kilometerskatlesyslem kan begränsavärdet av energihushållningsinsalser jämfört med etl syslem baserat pä brännoljeskatl.Emellertid är enligt TPR denna nackdel inte av sådan betydelse atl det enbartav detta skäl finns anledning att frångå den nuvarande beskattningsformen.Väsentliga energibesparingar inom lasl-bilstrafiken kan uppnås genom Iransportplanerandeåtgärder. Härigenom kan energibesparingar åstadkommas i form av minskattrafikarbete. Etl kilometerskattesystem verkar inte hämmande härvidlag. Tillämpningav kilometerskattesyslemel innebär vidare all ett särskilt kilometerskatleregister behöver upprätthållas där uppgift om körsträckor för dieseldrivna fordon ajourhåUs. Tillgång lill detta register medför en rad 49 fördelar från planeringssynpunkl. a. kan vid eventuelldrivmedelran- Prop. 1985/86:92 sonering tilldelning till olika fordonskategorierberäknas utifrån uppgifter frän detta register. Ur energiekonomisk synvinkel kan dessulom effekterna avgenomförda insatser och andra förändringar lättare analyseras med tillgång tillsådan energi- och körsträckeslatislik. Detsamma gäller den allmänna transportstatistiksom bildar underlag för planering och utarbetande av transport-prognoser. anser alt eftersom en oljeskatluppmuntrar sparande av drivmedel och en kilometerskatt sparande av kilometraroch det finns ett starkt samband mellan drivmedelsförbrukning och körsträcka lordeskillnaderna ur energihushållningssynpunkt inte bli särskilt stora mellan detvä skattesystemen. menar att det ur energipolilisksynvinkel finns myckel som talar för en enhetlig beskattning av bensin,dieselolja och eldningsolja 1, Med en enhetlig beskattning pä dieselolja och eldninsolja1 skulle gränsdragnings- och märkningsproblemen försvinna, SNV anför att genom en brännoljeskatt ökar möjligheternaatt styra utvecklingen mot en bättre miljö. Man skulle således kunnadifferentiera skatten beroende pä bränslets miljöegenskaper. Vidare fär manincitament lill utveckling av bränslesnålare fordon, vilket normalt leder lilllägre utsläpp av luftföroreningar. De ekonomiska fördelarna med att i ställetför konventionell leknik använda bränslebesparande energilagringssystem, som ulvecklatsför bruk i stadsbussar, skulle vid en övergång lill en brännoljeskatt öka, Itakt med att sådan bränslebesparande leknik vinner ökat insteg på marknadenerhålls också en minskad omgivningspåverkan genom avgaser, SNV anser att del ären brist atl uiredningen inte vägt in de olika fordonsslagens kostnadsansvarför de hälsooch miljöeffekter de orsakar, Uiredningen behöver kompletteras pädenna punkt genom alt t, ex, utnyttja de kostnadsuppskattningar som enarbetsgrupp inom komunika-tionsdepartemenlel redovisat förra året.Målsättningen i detla arbete bör enligt SNV vara alt utveckla en skatteform somväger in hälso- och miljöaspekterna på ett någorlunda rättvist sätt och somundanröjer nuvarande obalans mellan uttag av rörliga skatter ochsamhällsekonomisk marginalkostnad. Utgående frän arbetsgruppens rapport ärdenna obalans särskilt stor för tätortstrafiken. Statskontoret påpekar att med en brännoljeskatl blir detekonomiskt intressant för bussföretagen all investera i energibesparande ochmiljövänlig teknik. 3.5 Övriga synpunkter på val av skattesystem Några remissinstanser kritiserar kilometerskattesystemetför dess komplexitet och det arbete det förorsakar de skallskyldiga. Synpunkterpå att kilometerskaiten är krånglig framförs således av bl. a. TSV och länsstyrelserna i Slockholms och län. Dessa anser ändå att systemet bör behållas men all alla möjligheter lill förenklingar bör tillvaratas. Särskilda förslag om delta har lämnats (avsnitt 4 och 5,1). anser att kilometerskallen är otymplig och all detta i " kombinationmed de ökade skatterna har lett till atl marknaden för person- Prop.1985/86: 92 bilsdieslar är på väg att försvinna i anser alt bilägarna bör kompenseras för besväret med kilometerskaitengenom lägre skattesatser. Länsstyrelseni län och M år kraftigt kritiska till de besvär som bilägarna förorsakasav kilometerskaiten, Länsslyrelsen anser alt kilometerskallesyslemel alhjämlär mycket komplicerat alt tillämpa för de skattskyldiga. Utredningens förslagmedför endast marginella förenklingar och i vissa stycken utökad byråkrati.Olägenheterna med kilomelerskatt är så påtagliga för fordonsägarna alt detfinns starka skäl atl överväga systemets slopande. Dessutom har enligt länsslyrelsendieselägarna elt påtagligt högre skattetryck än bensinbilsägarna.Länsstyrelsen anför vidare: Kilometerskattesyslemelär svårt för alt försvara. Det bör gå all förändra och somlänsstyrelsen ser del är skatten vid pumpen tveklöst bästa formen för säväl kilomelerskattsom fordonskatt. Det gäller bara all inte vara läst vid elt inkört, kompliceratbyråkratiskt system utan vara öppen för stora förenklingar. Vill man skapabyråkratisk sysselsättning är nuvarande syslem bra, men då ska man öppet sägadet Rationellt är del inte. Kilometerskattesyslemel,som varit i bruk i 11 är, har styrkt M i den uppfattning, som framgår ovan,att hela systemet är en administrativ otymplighet som bör avskaffas.Detta inte minst med hänsyn till att ocksä utredningsmannen kommit fram tillall en oljeskatl tveklöst skulle vara enklare atl hantera för fordonsägaren änkilometerskatten, 4 Särskilt om kilometerskatt för personbilar Fleraremissinstanser menar att del bör övervägas om inte kilometerskaiten förpersonbilar kan ersättas av en förhöjd fordonsskatt, RSVhar i sitt remissyttrande utförligt behandlat detta alternativ och anför bl, a: RSVanser i likhet med uiredningen att en fasl skatt för alla dieseldrivna fordoninte är någol realistiskt alternativ.