prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — Detsamma gällerom gäldenären har drivit näringsverksamhet och del under konkursförvaltningenkommer fram att gäldenären kan misstänkas för annat brott av ej ringa beskaffenhet,som har samband med verksamheten. Kan det misstänkas alt gäldenären eller, omdenne är en juridisk person, någon sädan företrädare som avses i 4 § lagen(1986:000) om näringsförbud har förfarit på ett sådant sätt all näringsförbudkan meddelas honom, skall förvaltaren underrätta åklagaren om dettaoch ange grunden för misstanken. 199 a §'' Gäldenären får inte under konkursen drivanäringsverksamhet, varmed följer bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen(1976: 125). Verksamhet som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1§ regeringsformen eller I kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 5 §tryckfrihetsförordningen omfattas dock inte av förbudet. I2 § tagen (1986:000) om näringsförbud föreskrivs om måjlig- Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse Prop. 1985/86: 126 hel för domslol all meddela en enskild näringsidkare somförsätts i konkurs näringsförbud i vissa fall. 212 §5 Gäldenär som bryter mot 199 a § döms lill böter. Den som överträder etl näringsförbud eller etllillfälligt näringsförbud döms tiU fängelse i högst eller, om brolie Iär ringa, lill böter eller fängelse . Överträds ell näringsförbud, får del förlängas med . Sker flera förlängningar, får den sammanlagda tiden för förlängninginte vara . Talan om förlängning skall väckas innan för-budslidenhar gått ut. Denna lagträder i krafl . Har näringsförbud eller tillfälligtnäringsförbud meddelats enligt äldre bestämmelser, gäller dock 199 c § i frägaom verkan av förbudet. Har talan omnäringsförbud eller tillfälligt näringsförbud väckis före ikraftträdandetprövas frågan enligt äldre bestämmelser. Beslut om tillfälligt näringsförbudfår dock meddelas endast om det är uppenbart att grund för näringsförbudföreligger. I fråga omupphävande av förbud, dispens från förbud, tillsynen av meddelade förbud samlöverträdelse av förbud som meddelats enligt äldre bestämmelser gäller vad somsägs i punkt 2 övergångsbestämmelserna lill lagen (1986:000) om näringsförbud. ' Senaste lydelse 1980:264, 11 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973: 1173) Härigenom föreskrivs att 6 § kreditupplysningslagen (1973:1173) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppgift om någons politiska eller religiösa uppfattning,ras eller hudfärg får icke insamlas, lagras eller vidarebefordras ikreditupplysningsverksamhet. Uppgift om att någon misstänks eller har dömts för brotteller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott eller harvarit föremål för åtgärd enligt socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1981: 1243) om vård avmissbrukare i vissa fall, lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatriskvård i vissa fall, lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda,11-14 §§ polislagen (1984:387), lagen (1976:511) om omhändertagande avberusade personer m. m. eller utlänningslagen (1980: 376) får ej utanmedgivande av datainspektionen insamlas, lagras eller vidarebefordras ikredilupplysningsverksamhet. Detsamma gäller uppgift om sjukdom,hälsotillstånd eller liknande. Medgivande som avses i andra stycket får lämnas endast omsynnerliga skäl föreligger. Vad som anges i andra styckel utgör ej hinder för alluppgifl om näringsförbud insamlas, lagras eller vidarebefordras i kredilupplysningsverksamhet. Denna lag träder i krafl , Senaste lydelse 1984: 394. Lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § yrkestrafiklagen(1979:559) skall ha följande lydelse. Prop.1985/86: 126 Trafiktillstånd får ges endasl till den som med hänsyntill yrkeskunnande, personliga och ekonomiska förhållanden samt andra omständigheterav betydelse bedöms vara lämplig all driva verksamhelen. Hos sådana juridiska personer som anges i 2 § gällerkraven i fråga om yrkeskunnande och personliga förhållanden den eller dem somskall ha ansvaret för trafikutövningen. En prövning av dessas ekonomiskaförhållanden skall göras i den utsträckning som bestäms av regeringen ellerden myndighet som regeringen utser. Trafiktillstånd får ges endast till den sommed hänsyn tillyrkeskunnande, ekonomiska förhållanden, laglydnad och benägenhet all fullgörasina skyldigheler mot del allmänna samt andra omständigheter av betydelsebedöms vara lämplig alt driva verksamhelen. Hos sådana juridiska personer som anges i 2 § gällerkraven i fråga om yrkeskunnande och laglydnad den eller dem som skall haansvaret för Irafikutövningen. En prövning av dessas ekonomiska förhållandenskall göras i den utsträckning som bestäms av regeringen eller den myndighetsom regeringen utser. Prövningen av benägenheten atl fullgöra skyldigheler moldel allmänna skall avse både den eller dem som skall ha ansvarel för irafikutövningenoch den juridiska personen. Denna lagträder i krafl , Lag om ändring i lagen (1977: 293) om handel med drycker Härigenom föreskrivs atl 40 § lagen (1977: 293) om handelmed drycker skall ha följande lydelse. Prop.1985/86: 126 Vidtillståndsprövningen skall särskilt beaktas behovet av serveringen, sökandenslämplighet och serveringsslällets tjänlighel för ändamålet. Vidtillslåndsprövningen skall särskilt beaktas behovet av serveringen, sökandenslämplighet alt bedriva servering av alkoholdrycker och serveringsställets tjänlighetför ändamålet. Vidprövningen skall särskild hänsyn las till sökandens lämplighet med avseende pålaglydnad och benägenhet all fullgöra sina skyldigheter mot del allmänna. Denna lagträder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , R.Carisson, Thunborg Lagrådsremiss om lag om näringsförbud, m. m. Denekonomiska brottsligheten är ett stort problem i dagens samhälle. Regeringenhar därför ansett det nödvändigt med kraftfulla insatser för att bekämpa sådanbrottslighet. En rad åtgärder har vidtagits . Då tillkalladesen särskild kommission (Ju 1982:05) med uppdrag atl lämna förslag om åtgärdermot ekonomisk brottslighet (eko- kommissionen)'. Kommissionen avslutade siltarbete . Den hade då lagt fram etl trettiotal betänkanden,promemorior, rapporter och skrivelser med förslag till åtgärder. Ibetänkandet (SOU 1984:8) Näringstillstånd har eko-kommissionen föreslagit enramlag med stöd av vilken regeringen skulle kunna införa krav på näringstillståndför sådana branscher som är mest utsatta för ekonomisk brottslighet. Syslemetskulle omfatta vandelsprövning, utbildning i förelagsskötsel och ekonomiskagarantier för skatter och avgifter. Betänkandet har remissbehandlats. Yttrandenöver belänkandet har avgetts av justitiekanslern (), ,kammarrätten i , riksåklagaren () - som bifogat yttranden frånöveråklagaren vid åklagarmyndigheten i saml chefernaför länsåklagarmyndigheterna i ' och -,(), brottsförebyggande rådet (BRÅ), datainspekiionen,kommerskoUegium - som bifogat yttranden från och Skåneshandelskammare , , . (), bankinspektionen, försäkringsinspektionen, (),(), näringsfriheisombudsmannen (NO), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), , statens industriverk, patent- ochregistreringsverket (PRV), statskontoret, (),länsstyrelsernas organisationsnämnd (), länsstyrelserna i ochUppsala län, i som bifogat yttranden frånlokala skatlemyn- 'landshövdingen , ordförande, regeringsrådet digheten i fögderisamt kronofogdemyndigheten i di- Prop. 1985/86: 126 strikt -,i som bifogat yttranden från lokalaskaltemyndigheten i fögderi och handelskammare -, länsslyrelsen iGöteborgs och län, länsslyrelsen i -som bifogat yttrandefrån kronofogdemyndigheten i -, i Norrbotlens län,näringsförbudskommillén (Ju 1981:03), lokala skattemyndigheten i Solnafögderi, Svenska kommunförbundel. , , , Näringslivels Delegation förMarknadsrätt (NDM), , , Svenskaåkeriförbundel. Svenska Taxiförbundel, (),(), (), , (), (), , , och , ,, (),(), , och kommuner.Landsorganisationen i (LO) - som bifogat yttranden från , och ochBilreparatörernas -, , Hotell- ochRestauranganställdas Förbund, , , . , , (),Centralorganisationen /SR, , Juridiska fakullelsnämndenvid , Ackordscentral, Föreningen , , ,för Företagsutveckling, Läns Utvecklingsfond,Föreningen . för enhetscheferna vidlänsstyrelsernas juridiska enheter. förlänsstyrelsernas allmänna enheter. (), , och Svenska Handelskammarförbundethar avgelt elt gemensamt yttrande. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas en samnianfattning av betänkandet sombUaga 1, lagförslagel i betänkandet som bilaga 2 och en sammanställning avremissyttrandena som bUaga 3. Bestämmelserom näringsförbud finns f n. i konkurslagen (1921:225). I betänkandet (SOU1984:59) Näringsförbud har näringsförbudskommillén föreslagit att institutetnäringsförbud utvidgas bl.a. pä så sätt alt det nuvarande kravet på konkurs somförutsättning för ett förbud slopas. För näringsförbud skall det enligtförslaget fordras att näringsidkaren har grovt åsidosatt vad som ålegat honomsom näringsidkare och alt förbud därjämte är påkallat från allmän synpunkt. -Professor , ordförande, kommunalrådet , riks dagsledamoten , kommunalrådet , f, d, riksdagsledamoten , , riksdagsledamoten och direktören , 16 Yttranden har avgetts av Justitie- Prop. 1985/86: 126kanslern (), , , och tingsrätter.Riksåklagaren () - som bifogat yttranden av överåklagaren i samtlänsäklagarna i och , och -,(), (), datainspektionen,() - som bifogat yttranden av kronofogdemyndigheterna iFalun, , , , , och -,bankinspektionen, (), (),statens pris- och kartellnämnd (SPK), , patent- ochregistreringsverket (PRV), i Slockholms län - som bifogatyttrande av Utvecklingsfonden i , i Jönköpingslän - som bifogat yttranden av kronofogdemyndigheten i ochJönköpings polisdistrikt -. i - som bifogatyttrande av handelskammare -, i ,länsslyrelsen i , , ,Föreningen . FöreningenAuktoriserade Revisorer, , , ,(), (), , (), (),i (LO), (),Centralorganisationen /SR, , Hotell- ochRestauranganställdas Förbund, , . vid Stockholmsuniversitet, , och kommuner samt Sverigesackordscentral. Vidare har , , , Näringslivets Delegation för Marknadsrättoch avgett ett gemensamt yttrande. Till innehålleti detta har anslutit sig . ,SHIO- familjeföretagen. och , Dessa sistnämnda organisationer redovisas i detföljande under beteckningen "Vissa organisationer inom näringslivet". Till protokollet i detla ärende bör fogas en sammanfattning avbetänkan-del som bilaga 4, lagförslaget i betänkandet som bilaga 5 och ensammanställning av remissyttrandena som bdaga 6. Regeringenhar i propositionen om riktlinjer för det framlida arbetet mot ekonomisk brottslighet m, m. 1984/85:32) lämnat en redogörelse för den allmänna inriktningen av reformarbetet mot ekonomisk brottslighet. Inriktningen har godtagits av (JuU 1984/85:28, rskr 270), För utom rikllinjer för det framtida arbetet redovisas i propositionen också genomförda och planerade åtgärder. Regeringen aviserade därvid reform- planer bl, a, rörande lagstiftning om näringstillstånd och näringsförbud, ' Eftersom dessa medel i viss mån kan ses som alternativa sätt pä vilka man kan ingripa mot oseriösa näringsidkare och då de har vissa gemensamma 17 2 1985/86. inslag ansåg regeringenatl de måste övervägas i ett sammanhang. 1985/86: 126 utskottetförklarade i sitt yttrande (NU 1984/85:4y) över propositionen att del ärangeläget att får tillfälle att ta ställning till lagstiftning someffektivt begränsar oseriösa näringsidkares möjligheter att bedriva näringsverksamhet.En fullständig sådan lagstiftning måste enligt näringsutskottels mening avseett system i vilket näringsförbud, näringstillstånd och en effektiv bulvanlagingår som medel. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning att frågornaom näringsförbud och näringstillstånd måste behandlas i elt sammanhang.Justitieutskottet anslöt sig i sitt belänkande till näringsulskotletsuppfattning, som också godtogs av . Jagämnar nu anmäla frågan om lagstiftning på grundval av de bådautredningsförslagen om näringstillstånd och näringsförbud. När del gällerlagstiftning om bulvanförhållanden vill jag erinra om att harantagit viss sådan lagsliftning (SFS 1985: 277 och 278) och att ytteriigareutredningsarbete pågår i betalningsansvarskommittén (Ju 1984:09). 2 Den ekonomiska brottsligheten samt vidtagna åtgärder ochpågående arbete mot denna Innanjag redovisar mina överväganden i fråga om näringsförbud och näringstillstånd,anserjag del lämpligl att dels ge en kört beskrivning av den ekonomiskabrottsligheten, dels summera vidtagna och pågående aktiviteter i kampen motdenna. Därmed anger jag också del system i vilket den nu aktuella regleringenskall utgöra en del. Ekonomiskbrottslighet är ingen ny företeelse. har dock problemen isamband med ekonomisk brottslighet fått särskild aktualitet. Det har i flerasammanhang slagils fast av statsmakterna alt den ekonomiska brottslighetenulgör ett stort samhällsproblem, kanske ett av vår tids störstakriminalpoHliska problem, (JuU 1980/81:21, 1982/83:20, 1983/84:22,1984/85:28), Vidöverväganden rörande åtgärder mot ekonomisk brottslighet är det av många skälav värde att begreppet ekonomisk brottslighet ges en någorlunda bestämdinnebörd. Den definition som justitieutskottet gett i silt av riksdagengodkända betänkande (JuU 1980/81:21) får numera anses vara allmänt vedertagen.Verksamheten skall enligt denna definition ha ekonomisk som direktmotiv, ha kontinuerlig karaktär, bedrivas på ett systematiskt sätl och förövasinom ramen för näringsverksamhet som inte är kriminaliserad men som utgörsjälva grunden för den kriminella handlingen, framhåller isitt betänkande (JuU 1984/85:28) med anledning av propositionen om riktlinjerför det framlida arbetet mot ekonomisk brottslighet att, även om dennadefinition är allmänt hållen, den bör tjäna som god vägledning i reformarbetet.Samtidigt får definitionen enligt utskottet inte användas sä alt den läggerhinder i vägen för åtgärder mot grov brottslighet, som ligger den ekonomiskabrottsligheten nära, men sominte i strikt mening sker inom ramen för näringsverksamhet och därför Prop.1985/86:126 enligt definitionen inte skulle vara att anse som ekonomiskbrottslighet. Osäkerhetenom den ekonomiska brottslighetens omfattning är slor, bl, a, därför alt mångakriminella handlingar aldrig kommer till myndigheternas kännedom.Eko-kommissionen har vid en försiktig beräkning uppskattat att den ekonomiskabrottsligheten medförde att , undandrogsbeskattning, vilket motsvarar ett skattebortfall pä mellan 11 och 14 miljarderkr, har i sitt angivna belänkande anföri att det lordevara ställt utom allt tvivel att den ekonomiska brottsligheten har en mycketstor omfattning och att eko-kommissionens skattningar bör kunna ge en goduppfattning om det problem som denna brottslighet utgör. Utskottet betonar attdet inte bara är de rent ekonomiska konsekvenserna av den ekonomiskabrottsligheten som bör uppmärksammas. Det är enligt utskottet minst likabetydelsefullt att fästa uppmärksamheten på övriga skadeverkningar, såsomförvrängningar av produktionsstrukturen, snedvridningar av konkurrensstrukturensamt uppluckring av affärssederna och utarmning av del allmänt samhälleligaansvaret. Denekonomiska brottslighetens omfattning varierar inom olika samhällssektorer.Särskilt utsatta är branscher i vilka det är lätt att etablera småföretag somarbetar med enkel utrustning och som har en förelagsledning på några fåpersoner och har många korltidsanställda. Som problembranscher närdet gäller oseriöst företagande har ofta nämnts restaurangbranschen,bilbranschen, delar av transportbranschen, byggbranschen och städbranschen, Idessa branscher har problem av nu berört slag uppmärksammats i olika sammanhangoch krav på åtgärder har rests från myndigheter, och andra.Jag återkommer senare till den ekonomiska brottsligheten i ett par av dem(avsnitt 5), Detstår också klart atl bolagskonkurser används som ell led i ekonomiskbrottslighet. Brott som ofta uppdagas i samband med sådana är bokföringsbrolt,bedrägerier, gäldenärsbrott, uppbördsbrott och skattebrott. Eko-kommissionenhar uppskattat att föriusterna för anställda, leverantörer, kreditgivare ochandra p.g,a, ekonomisk brottslighet i samband med konkurs uppgår till drygtnågon miljard. () har publicerat enundersökning rörande brottslighet med anknytning till näringsverksamhet(Företagskonkurser och ekonomisk brottslighet. Rapport 1985: 1). Av utredningenframgår alt brottsmisstanke förelåg i 75 av 100 undersökta företagskonkurser år1983, Beräknat på alla konkurser i landet det året skulle detta innebära attbrottsmisstanke skulle ha förelegat i ca 3 700 företagskonkurser.Undersökningen visade också att man fick underlag för omkring dubbelt sä mångamisstänkta brott när man utvidgade samarbetet mellan berörda myndigheter ochtillförde det brottsutredande arbetet mera resurser. Denna undersökning ger enbild av omfattningen av den ekonomiska brottsligheten och antyder att enbelydande del av den är dold. Skatteskuldernasutveckling är också av inlresse när åtgärder mot eko nomisk brottslighet övervägs, Reslföringen av skatter har ökat under sena- 19 re år, somindrivningsresullaten har försämrats. Delta kan för- Prop. 1985/86: 126 klaraspå många sätt. Ett förfarande som ofta kan skönjas i uppbördsmyndigheternasmaterial, och som också blir belyst genom konkurs- ochbrottsutredningar, är det som ibland kallas för det likvida fusket. Därmedmenas att någon förfar medvetet spekulativt i syfte alt undanhålla skattereller olovligen uppskjuta betalningen av dem för att åtnjuta kredit. Minskadeskatteintäkter är en effekt av den ekonomiska brottsligheten. Som jag harberört uppkommer också allvarliga skadeverkningar genom att förutsättningarna förden seriösa näringsverksamheten hotas och samhällsmoralen allmänt sett riskeraratt undergrävas. Anställda, konsumenter, leverantörer, kreditgivare m.fl.drabbas också direkt av den ekonomiska brottsligheten. tidigare berörda propositionen om rikllinjer för det framtida arbetet motekonomisk brottslighet behandlas frågan om brottslighetens skadeverkningarnärmare. Där konstateras också atl det inte finns några patentlösningar utanatl del endast är genom etl tålmodigt och brett reformarbete som problemen päsikt kan bemästras. Arbetet måste bedrivas långsiktigt och genom en radsamverkande åtgärder. 2.2 Vidtagna åtgärder och pågående arbete m. m.,, Omfattanderesurser har anslagits för ålgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Jag vill sålunda påminna om att polisen har fått kraftigaförstärkningar. fanns 223 tjänster inom polisen på de särskildas, k, eko-rotlarna. har 129 sådana tjänster tillkommit. Härutöverhandläggs givelvis frågor som rör ekonomisk brottslighet även på andra enheterinom polisen, t.ex, bedrägerirotlarna. Medel har också avdelats för utbildningav poliser som arbetar med ekonomisk brottslighet. Sedanden har vidare åklagarväsendet förstärkts med 30 åklagartjänsteroch sex revisorsljänster med särskild inriktning på ekonomisk brottslighet.Beslut om utvidgade möjligheter till åtalsunderlåtelse och begränsning avförundersökning torde vidare leda till att resurser frigörs för prioriteradeområden. Medel har avsatts för kvalificerad ekonomisk utbildning av åklagare.Den 1 juli 1985 trädde en ny regional organisation för åklagarväsendet ikraft. Förändringen har genomförts bl.a, niot bakgrund av kravet på ökadeinsatser mot ekonomisk brottslighet. Insatserhar också gjorts för att förstärka domstolarnas kompetens när del gäller arbetet med den ekonomiska brottsligheten. Medel har bl, a, avsatts för utbildning av domare. Vidare skall nu skattebrottmål handläg gas snabbare av domstolarna, Elt skattebrottmål, i vilket prövningen kan vara beroende av utgången av ett pågående skaltemål i en för valtningsdomstol, får inte längre rutinmässigt vilandeförklaras av tingsrät ten (SFS 1983:460 och 461). har också beslutat atl komplicera- 20 debrottmål, i vilka ekonomiska eller skatterättsliga förhållanden har vä- Prop. 1985/86:126 sentlig betydelse för bedömningen, företrädesvis skallhandläggas av vissa tingsrätter som fär möjlighel att låta experter påekonomiska och skatie-rättsliga frågor ingå i rätten som särskilda ledamöter(1985:415), BRÅhar fått i uppdrag att svara för etl särskilt forsknings- och utvärderingsprojektom ekonomisk brottslighet. Medel för arvoden till fyra kvalificerade forskarehar tillförts rådet. Jagvill också peka på de insatser som har gjorts inom skatte- ochexekutionsväsendet. Verksamheten inom () harom-prioriterats så att den ekonomiska brottsligheten skall få förtur, ochverket har fått särskilda medel för att kunna samordna kampen mot sådan brottslighetinom sitl kompetensområde och för atl göra särskilda /83 byggdes mervärdeskatlekonlrollen ul, Åven för budgetåren1983/84, 1984/85 och 1985/86 har berörda myndigheter tillförts medel för åtgärdermot ekonomisk brottslighet. Länsstyrelserna har under flera budgetär tillförtsväsentliga resurser för kvalificerad revisionsverksamhet och för intensifieradarbetsgivarkontroll. Det kan nämnas alt skatteförvaltningsutredningen (Fi1984:02) i betänkandet (SOU 1985: 20) Sammanhållen skatteförvaltninghar föreslagit en ny organisalion på området. Syftet är all ytterligareeffektivisera verksamheten. Kronofogdemyndigheterna har vidare förstärktsgenom att tillföras medel för atl kunna anlita ekonomer i den exekutivaverksamhelen. Dessutom har kronofogdemyndigheterna i , ochMalmö fått 1 milj. kr. vardera för bekämpande av den ekonomiska brottsligheten.Slutligen har ytteriigare lolv kronofogdemyndigheter tilldelats resurser föratt bilda särskilda grupper för svåra indrivningsfall. Systemetsslagkraft avgörs naturligtvis inte enbart av hur många tjänster som tillförskampen mot ekonomisk brottslighet. Arbetet kräver också att resurseromdisponeras och att det sker en koncentration kring de väsentligastearbetsuppgifterna. Organisationsförändringar och specialutbildning av personalsom skall arbeta med de komplicerade frågor som utredningar om ekonomiskbrottslighet inrymmer är andra inslag som kan vara nödvändiga. Som framgår avden redovisning jag nu har lämnat, är det pågående förändringsarbetet ocksåinriktat på att kampen mot den ekonomiska brottsligheten skall föras genom ensamverkan av olika åtgärder. Jagövergår nu till alt sammanfatta de åtgärder i form av lagstiftning somstatsmakterna har vidtagit mot ekonomisk brottslighet och skatteflykt. Ettflertal av dessa åtgärder syftar till att minska möjligheterna för oseriösa näringsidkare att undandra skatter och avgifter från det allmänna. Lagen om skatteflykt (1983:75) har skärpts. Möjligheterna för den som säljer aktier att undgå aktievinstbeskattning genom ullandsflyttning har stoppals (SFS 1983:452). Kraven på bevisning från det allmännas sida i skattemål som rör inkomstöverföringar mellan svenska och utländska före tag har minskals (SFS, 1983:122, 123), har antagit ett förslag om att ersätta den s, k, treårsregeln vid skenbosättning utomlands 21 med en molsvarandefemårsregel och om en utvidgning av det skatterätts- Prop, 1985/86: 126 ligabosättningsbegreppet (SFS 1985:362-364), Inom har vidarearbetet med att få till stånd nya avtal med andra länder om internationellhandräckning i fråga om skatter och avgifter intensifierats. En annan ålgärdmed syfte atl slävja ekonomisk brottslighet är att personer som inte harbetalat skatter och avgifter för sina anställda, har slora skatteskulder ellerhar haft samröre med ekonomisk brottslighet kan förbjudas att förvärvafastigheter (SFS 1983:438), Föratt ytterligare begränsa möjligheterna tillskattefusk har de lokala skattemyndigheterna fåll rätt att för vissauppdragstagare utfärda A-skattesedel i stället för B-skattesedel (SFS 1983:77),Syftet är att förbättra möjligheterna alt ingripa mot s, k, grå arbetskraft.Tullverket har vidare fått ökade befogenheter i fräga om kontrollen av exportenav varor (SFS 1984:444),