prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Jämförelserna fömtsätter att övriga delar av ekonomin intepåverkas av de ändrade antagandena, dvs. att exempelvis ett högre löneantagandeinte har negativa bieffekter på sysselsättning, prisutveckling m. m. Dekalkyler som redovisas i långtidsbudgeten avser endast de inkomster ochutgifter som redovisas över statsbudgeten. Denna avgränsning följer ingenstrikt principiell gräns utan har utvecklats på historiska grunder som en följdav politiska beslut . Ett annat sätt att definiera denstatliga verksamheten är att utgå från de klassificeringar som görs inationalräkenskapssystemet. Enligt denna definition skulle utgifterna för denstatliga verksamheten /85 vara . högre änredovisningen över statsbudgeten. Motsvarande siffra för inkomsterna är knappt23 miljarder kr. I nationalräkensskapssystemet ingår inte socialförsäkringssektom. 1985/86: 150 Automatiken i statsutgifterna Automatikens effekter del av statsbudgetens utgifter styrs av regelsystem som medför mer ellermindre automatiska utgiftsförändringar. Pris- och löneförändringar,befolkningsförändringar m. m. medför att utgifterna förändras inom ramen förgällande regelsystem, utan att några beslut om ändrade åtaganden fattats. Avden nominella utgiftsförändringen mellan olika budgetår beror merparten pådessa automatiskt verkande faktorer, medan nya beslut om ändrade utgiftsnivåerendast svarar för en mindre del. Så länge dessa regelsystem inte omprövas ärdet därför faktorer utanför statsmakternas direkta beslut som styr vissautgifters utveckling. Detta skall inte uppfattas så att utgiftsutvecklingen pådessa anslag inte kan styras av statsmakterna. Självfallet kan statsmakternanär som helst fatta beslut om ändringar i regelsystem, bl. a. uppbrytning avindexeringar. Deautomatikstyrda anslagen är i allmänhet transfereringar till andra sektorer iekonomin, främst hushållen. Syftet med automatiken är i första hand attsäkerställa att överföringens reala värde för mottagaren är oförändrat även omnivån på priser eller löner ändras (t.ex. folkpensionerna och bidragen tillkommunerna för ). Därmed kan mottagaren i princip överblicka sinareala resurser i dessa delar . Anslagsautomatikenseffekt på statsutgiftemas utveckling och för den allmän-ekonomiska utvecklingenligger främst i stabiliteten i utgifternas tillväxt. fattar för varieanslag i statsbudgeten åriigen beslut om vilket anslagsbelopp som skall anvisasför nästkommande budgetår. För de anslag som styrs av automatiskt verkanderegler krävs normalt direkta ingrepp för att påverka anslagets storiek,exempelvis att gällande lagstiftning eller förordning ändras eller attetablerad praxis revideras. För anslag som inte, eller bara i begränsadutsträckning, styrs av sådana regler, har i praktiken lättare attbestämma vilken anslagsnivå som skall gälla för nästa budgetår. Man kan dåvälja att låta t. ex. den aktuella ekonomiska situationen få en stor inverkanpå anslagsbeloppets storlek. Dennastabilitet har både för- och nackdelar. Om för- eller nackdelarna kan ansesöverväga beror bl. a. på den allmänna ekonomiska situationen. Då ekonominbefinner sig i obalans kan indexkopplingar i ekonomin leda till att denanpassning som är nödvändig försvåras och försenas. Vid t. ex. en kraftigökning av priserna på importerade varor, leder prisindexbind-ningen i ekonomintill att inflationstakten ökar. erhålls i normalfallet en försämradbytesbalans. I andra situationer med en för kraftig depressiv utveckhng avekonomin kan indexbindningar som håller uppe efterfrågan verka stabiliserandepå ekonomins utveckhng. Å andra sidan kan detta innebära ökad inflation ochdärmed en ytterligare försvagad ekonomisk situation. till statsbudgeten enskihkan det vara så att utgiftsutvecklingen i en balanserad ekonomi med låginflation är långsammare med en störte andel automatikbundna utgifter. Viden bedömning av automatikbindningar spelar också andra faktorer en betydanderoll. Sådana faktorer kan vara, hur omfattande indexbind- ningen är och vilkaändamål den avser. Det är även av betydelse vilken typ Prop. 1985/86: 150av index som utnyttjas, särskilt om olika skatter ingår i indexet eller ej, Bil. 1.3 liksom hur långa tidsperioder det avser och med vilken eftersläpningdet slår igenom. Underen följd av år har i långtidsbudgeten redovisats hur automatiken istatsbudgeten har utvecklats. Statsbudgetensutgifter har då delats in i tre huvudgrupper efter graden av automatik Utgifter som styrs av sedvanligpris- och löneomräkning Utgifter som huvudsakligenstyrs av separata beslut. Denförsta huvudgruppen - fullständig automatik - kännetecknas av utgifter somdirekt påverkas av skilda index. Kostnadsutvecklingen kan i princip intepåverkas av statsmakterna annat än genom ändringar i existerande regelsystem. Denandra huvudgruppen består av anslag som främst går till statlig konsumtion ochdär myndigheternas utgifter är föremål för en årlig uppräkning ibudgetarbetet. Dentredje huvudgruppen kännetecknas av att ingen eller en mycket ringa del avutgifterna påverkas av automatik. Detta hindrar inte att det i de särskildabeslut som krävs ibland tas hänsyn till såväl pris- som löneförändringar ochförändringar i demografiska faktorer. Till kategorin separata beslut hör t. ex.utgifterna för barnbidrag och bostadsbidrag. Fördelningenav utgiftsanslagen i budgetpropositionerna för budgetåren 1985/86 och 1986/87efter graden av automatik framgår av nedanstående tabell. Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldräntor för budgetåren 1985/86 och1986/87 (enligt budgetpropositionen 1984/85:100 och 1985/86:100) fördelade påutgiftsstyrande faktorer 1985/86:150 Bil. ' Löner ochnettoprisindex . Påverkar åren basbeloppet. Tabellenvisar att den andel av statsutgifterna som styrs av fullständig automatik harminskat endast marginellt mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87 medan den andelsom styrs av separata beslut har ökat något. De pris- och löneomräknadeanslagens andel är i stort sett oförändrad. Förändringen förklaras emellertidinte av att statsmakterna fattat beslut om avautomatisering. Förklaringen är istället den att de anslag som styrs av fullständig automatik beräknas få enlägre kostnadsökningstakt till 1986/87 än de som styrs av separata beslut.Utgifterna på automatiskt styrda anslag beräknas öka med medan de somstyrs av separata beslut beräknas öka . Detta förhållande leder tillatt de automatiskt styrda anslagens andel av utgifterna minskar och till attandelen anslag som styrs av separata beslut i motsvarande mån ökar. Denmetod som har använts för att belysa graden av automatik istatsbudgetens utgifter har utgått från att vaqe anslag endast påverkas av enautomatikfaktor. Detta innebär att sådana anslag som påverkas av flera faktorerendast har klassificerats efter den huvudsakliga faktorn. Här bör dock påpekas attdet inte alltid är enkelt att avgöra vilken denna huvudsakliga faktor är. Detkan också vara så att detta ändras till följd av olika externa förändringarutan att själva regelsystemet ändras. Anslaget"Bidrag till driften av grundskolor" har i den användaredovisningen ansetts vara automatiskt styrt av löneutvecklingen. Minst likaviktig för kostnadsutvecklingen av detta anslag är emellertid förändringar ielevantalet, något som dock inte har beaktats. Åtskilliga anslag som på detta sätt påverkas av såväl kostnadsutveck-Prop. 1985/86: 150 lings- som volymfaktorer har under de senaste årenförändrats på så sätt Bil. 1.3 att en av dessa faktorer har avautomatiserats.Detta gäller t. ex. "Bidrag till barnomsorg" därstatsbidraget till sin huvuddel numera utgår med visst belopp per barn ibarnomsorgen i kommunerna. var bidragsbeloppen automatiskt knutna äventill löneutvecklingen. fastställs beloppen i särskild ordning avstatsmakterna och den automatiska följsamheten till löneutvecklingen haralltså övergivits. Denna förändring har emellertid ej varit möjlig att belysai automatikklassificeringen med hittillsvarande metod. I syfte att komplettera den hittillsvarande redovisningenoch för att ge en mer fullständig bild över hur olika faktorer påverkarstatsbudgetens utgifter har en alternativ modell arbetats fram. Modellen ärinte heltäckande, men av statsbudgetens utgifter exkl.statsskuldräntorna omfattas av modellen. I beräkningarna ingår samtliga anslagsom är större än I miljard kr. Vidare ingår hela biståndsramen, den statligakonsumtionen inkl. försvaret samt de statliga investeringarna. De avstatsbudgetens utgifter som ej är medräknade torde till övervägande delen saknaautomatikanknytningar. Dessa anslag m. m. har hänförts till åtta olika påverkandefaktorer. Varje anslag kan därvid ha hänförts till mer än en sådan påverkandefaktor. Vid denna klassificering har hänsyn tagits till vilka faktorer som irealiteten påverkar anslagen och således inte enbart till den strikt formellapåverkan. De faktorer som har använts är bruttonationalinkomsten, basbeloppet,löneutvecklingen, prisutvecklingen, räntenivån, separata prisbeslut, automatiskvolymutveckling och påverkbar volymutveckling. Med separata prisbeslut avses t.ex. fastställandet av storleken på barnbidraget. Exempel på automatisk volymutvecklingär antalet barn som är berättigade till barnbidrag. Som exempel på påverkbarvolymutveckling kan nämnas beslutat antal barn inskrivna i den kommunalabarnomsorgen eller beslutat antal gymnasieplatser. Den statliga konsumtionen har till hänförts tilllöneutvecklingen och till till prisutvecklingen. På motsvarande sätt har avförsvarsanslagen hänförts till löneutvecklingen och tillprisutvecklingen. De statliga investeringarna har hänförts till separataprisbeslut. Beräkningarna har gjorts med utgångspunkt ianslagsbeloppen i budgetpropositionen för /87. Resultatet avberäkningarna framgår av nedanstående sammanställning. Eftersom ett anslag kan ha hänförts till mer än enfaktor blir summan mer än 24 De avautomatiseringsbeslutsom genomförts uiider de senaste fyra-fem Prop. 1985/86: 150 åren har främstinneburit att påverkansfaktorn löneutveckling har ersatts Bil. 1.3 med ellerbegränsats till enbart faktorn separata prisbeslut. Ett exempel på detta är dettidigare nämnda anslaget "Bidrag till barnomsorg".Sammanlagt har belopp som påverkats av löneutvecklingen minskats med nästan 18miljarder kr. (i kostnadsnivå för /87 enligt prop. 1985/86:100)och motsvarande ökning har då skett för de separata besluten. Appendix II Prop. 1985/86: 150 Statsutgifterna uppdelade på realekonomiska kategorier Dennagenomgång av statsbudgetens utgifter i realekonomiska termer bygger i huvudsakpå det inom nationalräkenskaperna tillämpade internationella SNA-systemet(System of National Accounts) som innebär att statsutgifterna delas upp iutgifter för konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiellatransaktioner. Viden analys av utvecklingen i reala termer måste de finansiella transaktionernasärskiljas från utgifterna i övrigt. Realekonomisktbetraktas nämligen de finansiella transaktionerna som en del avkreditmarknaden. Det är vidare viktigt att skilja mellan å en sidan sådanautgifter där staten slutligt förbrukar produktionsresurser och å andra sidansådana utgifter som utgörs av överföringar (transfereringar) till andrasektorer i ekonomin. Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna visar statens direkta(slutliga) förbrukning av reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktasutgifter för statliga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. försvaret,undervisningssektorn och rättsväsendet. Konsumtionsutgifterna består tillnärmare av lönekostnader, inkl. sociala avgifter. Återstoden är omkostnaderi den löpande verksamheten, exempelvis inköp av konsumtionsvaror, hyror,reparationer och underhåll. Försvarets investeringar, som inte antas ha någoncivil användning, betraktas i enlighet med SNA-systemet som konsumtion. Detinvesteringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte från det som gällerför den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktas utgifter förbyggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Precis somför övriga utgifter på statsbudgeten belastar investeringar statsbudgeten vidtidpunkten för utbetalningen. Investeringsutgifterna periodiseras såledesinte. Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning av SNA-systemeträknas i långtidsbudgeten även affärsverkens investeringar i den mån definansieras över statsbudgeten som statliga investeringar. Detbör understrykas att gränsen mellan konsumtion och investeringar i vissa fallkan vara flytande. Det kan sålunda hävdas att delar av utgifterna för t. ex.utbildning och forskning, vilka klassificeras som konsumtion, utgör produktivainvesteringar i lika hög grad som exemplevis inköp av maskiner. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i vilken sektor av ekonomin som ärmottagare av inkomstöverföringen. I långtidsbudgeten delas transfereringarnaupp i överföringar till hushåll, kommuner och företag. I SNA-systemet räknasockså ränteutgifter för statsskulden som transfereringar. I långtidsbudgetenredovisas dock dessa för sig. Tillgruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckningm.m. Som framgår av tabell 1 utgörs ca hälften avstatsbudgetens konsumtionsutgifter av kostnader för löner. I beräkningarna harschablonmässigt lagts in en fortsatt tillämpning av det s.k. huvudförslaget.Under den framförliggande perioden minskar sammantaget de statligakonsumtionsutgifterna i fasta priser med i genomsnitt 0,. Prop.1985/86: 150 Bil. Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1980/81-1984/85 Procentuell andel av totala statsutgifter Genomsnittlig procentuell förändring 1986/87-1990/91 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettagör att de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. 1 statsbudgeten återfinns utgifter för investeringsändamålinom såväl statlig som och privat sektor. Staten påverkar emellertiden större andel av den totala investeringsvolymen eftersom betydande delar avaffärsverkens (inkl. dotterbolagens) totala investeringar inte finansieras överstatsbudgeten. Se vidare ändamålsavsnittet om kommunikationer. Vidareklassificeras utgifter på budgeten för investeringar i och privat regisom transfereringsutgifter. I långtidsbudgeten redovisas som direkta statligainvesteringar endast de medel som på budgeten anslås för investeringar inomstatliga myndigheter och statliga affärsverk. De direkta statliga investeringarna på budgeten /87 till ca . Under långtidsbudgetperiodenberäknas dessa i princip vara oförändrade. Beräkningarna tar i första handhänsyn till beslutade, och för affärsverken vissa planerade, investeringar. oförändrad pris- och lönenivå 1985/86: 150 Bil. Genomsnitt- 1986/87 Genomsnittlig procentuell förändring 1986/87-1990/91 tuell förändring 1980/81-1984/85 Procentuell andel av totala statsutgifter Statliga affärsverk Övriga investeringar -0,2 4,6 + 3,1 6,7 1,2, -0,2 +0,2 Anm.Utgifternas klassificering anpassas löpande. Detta gör att de realekonomiskafördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Föratt de totala statsutgifterna inte skall underskattas under långtidsbudgetperiodentill följd av ovan nämnda beräkningsteknik har skillnaden mellan utgifterna fören låg "normal" nivå på investeringarna och i tabellen inlagdabelopp beaktats under posten Tillkommande utgiftsbehov, netto. Transfereringarnaberäknas för /87 svara för ca 52,av de totalastatsutgifterna. Utvecklingen av transfereringarna redovisas i tabell 3. Om manser till utvecklingen , finner man att transfereringarnatill hushåll varit i princip oförändrade medan transfereringarna till företagminskat med 5,i fasta priser. Totalt sett har transfereringarna minskat med0,i fasta priser mellan budgetåren 1980/81-1984/85. Under denframförliggande perioden beräknas transfereringarna i oförändrad pris- ochlönenivå vara oförändrade. 1985/86: 150 -0,2 -0,2 företag m. m. -5,2 -0,2 ' Inkl. räntebidrag för bostäder. Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. DeUa göratt de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. Transfereringar till hushåll beräknas minska med igenomsnitt O, I % i oförändrad pris- och lönenivå. Folkpensionernadominerar i denna grupp och svarar för över hälften av utgifterna. Som framgårav tabell 4 minskar folkpensionerna något i fasta priser bl. a. till följd av attallt fler pensionärer erhåller ATP, vilket över långtidsbudgetperioden sänkerkostnaderna på statsbudgeten för pensionstillskott. Statens totala utgifterför pensioner, dvs. inkl. ATP, ökar däremot med 0,i oförändrad pris-och lönenivå /87-1990/91. 1986/87 Genomsnittligårlig förändring 1986/87-1990/91 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högalterna tivet tivet Utgifternaför barnbidrag minskar. Detta beror på att antalet barn beräknas minska ochatt bidragsnivån enligt långtidsbudgettekniken förutsätts vara oförändrad. De statligatransfereringarna till kommunsektorn för konsumtion och investeringar omfattardels bidrag avsedda för särskilda ändamål, t. ex. löner för lärare igrundskolan och gymnasieskolan, dels allmänna bidrag, främst skatteutjämningsbidrag.Ett drygt tiotal specialdestinerade bidrag svarar för av de statsbidragtill den kommunala sektorn som utgår för särskilda ändamål. Transferingarnatill kommunsektorn beräknas öka ioförändrad pris- och lönenivå och i löpande priser öka med 2,ilågalternativet resp. 5,i högalternativet. 1985/86:150 Bil. 1986/87 Genomsnittligårlig förändring 1986/87-1990/91 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högalterna tivet tivet väsendet m. m. vård, social hem- hjälp m. m. Bidragtill skolväsendet m. m. avser till löner till grundskole-och gymnasieskolelärarna.Nedgången i oförändrad pris- och lönenivå sammanhänger framför allt med minskatantal elever. m.m. inkluderar överföringar till såväl privata som statligaföretag. I fasta priser registreras en genomsnittlig minskning med 0,per årunder perioden. 1 lågalternativet erhålls en lika stor minskning eftersom dessatransfereringar inte har omräknats med hänsyn till pris- och löneantagandena. Idet högre alternativet ökar utgifterna på gmnd av detillkommande utgifter för arbetsmarknads- och industripolitiska insatser somantas uppstå på grund av den låga ekonomiska aktiviteten i detta alternativ.Som framgår av redovisningen under ändamålsgruppen Näringspolitik har destatliga insatserna till krisdrabbade företag och branscher varit mycket storaunder den historiska perioden. För långtidsbudgetperioden har några nya sådanainsatser inte lagts in i beräkningarna. Deinternationella transfereringarna består nästan helt av anslag till utvecklingsbistånd (u-hjälp).Biståndets tillväxt följer bruttonationalinkomstens utveckling. Totalt ökartransfereringarna med 2,i fasta priser. Denna beräkning baseras pålågalternativets antagande om viss årlig tillväxt i BNI. 1 löpande priserinnebär detta en årlig genomsnittlig ökning med 5,i lågalternativetsamt med 3,i högalternativet. Den lägre ökningstakten ihögalternativet beror på antagandebildens lägre ekonomiska tillväxt (jämförtmed lågalternativet). 1985/86: 150 Bil.1.3 Utgifternaför statsskuldräntor, m. m. består dels av ränteutgifter för av staten upptagnalån inom och utom landet, dels av valutaförluster' till följd av ändradeväxelkurser. Totalt beräknas dessa utgifter uppgå till 68,0 miljarder /87. I lågalternativet ökar utgifterna för statsskuldräntor m. m.till . I högalternativet uppgårmotsvarande utgifter till . Beräkningarna har gjorts med hjälpav modell för beräkning av statsskuldräntor vidupplåningstillfället. Om lånets värde i kronor vid inlösentidpunkten, tillföljd av valutakursförlustförändringar, avviker från det redovisade värdetuppstår en valutaförlust eller valutvinst. Utgifter för statsskuldräntor, m. m. Årlig procentuell förändring 1986/87 1990/91 Totalt: Lågaltemativet varav: - räntor på inhemska lån - räntor på utländska lån -1,0 -1,9 ±0 +0,9 -1,0 -0,4 -0,1 -0,5 -1,0 -1,1 -0,3 +0,4 -2,0 -1-0,6 -0,4 -2,2 -24,5 Minskningenav utgifterna för statsskuldräntorna beror på att effekterna på ränteutgifternaav den ökade statsskulden motverkas av en sänkt räntenivå. I postenfinansiella transaktioner ingår dels statlig utlåning till olika ändamål såsomstudiemedel, lokaliseringslån och övriga lån till företag, dels aktieköp, köpoch försäljning av mark samt förändringar i dispositionen av röriiga krediter.Som framgår av tabell 7 beräknas de finansiella transaktionerna öka med 0,2%per år i oförändrad pris- och lönenivå. ' Utländska lån ärbokförda till värdet i kronor vid upplåningstillfället. Om lånets värde ikronor vid inlösentidpunkten, till följd av vajutakursförlustförändringar,avviker från det bokförda värdet uppstår en valutaförlust eller valutavinst. Genomsn 1986/87- ittlig åriig förändring 1990/91 Oförändrad pris- och lönenivå +0,+0,±0% + 4,+ 0, + 9,+ 10,+ 4, 1985/86: 150 Bil.1.3 Statens finansiellatransaktioner är av väsentlig betydelse vid en studie av sparandets utveckling.Statens finansiella sparande definieras som budgetsaldot reducerat mednettobeloppet av finansiella transaktioner, inkl. valutaförluster, på budgetensutgiftssida och amorteringar av statliga lån på budgetens inkomstsida. Sammanfattningav statsbudgetens utgifter uppdelade på realekonomiska kategorier Totaltsett beräknas statsutgifterna exkl. statsskuldräntorna under långtidsbudgetperiodenvara oförändrade i fasta priser. Omräknat till löpande priser blir det enökning med 0,i lågalternativet och 4,i högaltema-tivet. 1 tabell 8redovisas utvecklingen i löpande priser för de totala statsutgifterna uppdeladepå realekonomiska kategorier. Miljarderkr., löpande priser Prop.1985/86:150 Bil. 3 1985/86. Appendix III Prop. 1985/86: 150 Ändamålsavsnitt '' ' I appendixIII redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade på ändamål. Ett ändamål kaninnefatta utgifter hänförliga till mer än ett departement. Ändamålet "Stödtill barnfamiljer" t.ex. upptar utgifter som i statsbudgeten redovisasunder både och verksamhetsområden.Ett anslag pä statsbudgeten kan i sin tur innefatta utgifter för fler ändamål.I dessa fall hänförs anslaget till den ända-målsgmpp som svarar mot anslagetshuvudsakliga syfte. Tilländamålsgmppen hör utgifterna för polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendetoch kriminalvården. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 -1,2 -0,5 -0,7 -0,2 -0,4 -3,5 -1,0 -0,1 -0,6 Resursförbmkningeninom rättsväsendet är till stor del beroende av brottsutvecklingen och hur storandel av brotten som anmäls till polisen. Brott mot som har kommittill polisens kännedom har ökat med igenomsnitt 3,. Ar uppgick antalet anmälda brott mot brottsbalkentill ca 845000 vilket är en ökning med ca 45000 jämfört med . Antaletanmälda brott mot annan lagstiftning (t.ex. skattebrott, trafikbrott ochnarkotikabrott) har från en hög nivå 1981 och 1982 minskat och uppgick 1984till ca 137000. Deprognoser för brottsutvecklingen som redovisas i årets budgetproposition pekarpå en fortsatt uppåtgående trend för brottsbalksbrotten med någon eller någraprocent . Någon prognos för brott mot annan lagstiftning presenteras ej. Vid sidan avbrottsutvecklingen påverkar lagstiftningens utformning samt de olikaverksamheternas effektivitet resursbehoven. I syfte att begränsa kostnadernapågår ett omfattande arbete inom för attändra lagstiftningen i olika avseenden samt ge olika verksamheter eneffektivare organisation. Med hänsyn till bl. a.detta arbete utgår långtidsbudgetens beräkningar Prop. 1985/86: 150 frånatt den förutsedda ökningen av antalet brott kommer att rymmas inom Bil.1.3 ramen för oförändrade resurser. Merpartenav kostnaderna iöT polisväsendet utgörs av löner och till följd av en tidigare underbudgeteringav anslaget har i årets budgetproposition en nivåjustering gjorts av anslagetmed ca 270 milj. kr. utöver den sedvanliga löneomräkningen.