prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — En regel härom har därför knappast sinplats i en speciallag, 1 förvaltningslagen finns ingen sådan bestämmelse.Förvaltningsrättsutredningen har emellertid (se SOU 1983: 73 s, 560 föreslagiten bestämmelse i ämnet utformad så att skyndsamhetskravet balanseras motövriga huvudsakliga krav som bör ställas på verksamheten hosförvaltningsmyndigheter. Lagrådet har i sitt förslag inte tagit upp en särskildbestämmelse om skyndsamhet. Jag har ingen erinran mot vad lagrådet anför, Nägonsärskild bestämmelse om skyndsamhet har därför inte upptagils i paragrafen. Ytterligare en skillnad mellan det nu föreliggandeförslaget och lagrådsremissen är att nu blir skyldig att genomett uttryckligt beslut ta slällning till frågan om anstånd. Även detta momenthar tillkommit som en följd av lagrådets omarbetning av paragrafen (yttrandets,89). Jag instämmer ocksä i lagrådets påpekande att i sittbeslut om anstånd bör ange skälet till att ärendet inte avgörs genast. En sädanupplysning är av stort värde för sökanden, eftersom anståndsbeslutet kanöverklagas. Del nu föreslagna förfarandet ligger helt i linje med strävandenaatt göra myndighetsverksamheten mera serviceinriktad. 1985/86:1 734 I sak råder i stort sett överensstämmelse mellandel nu föreliggande 8 kap. 23 § förslaget och det remitterade förslagetmed undantag av att - på skäl som angetts i specialmotiveringen 12 5 -beslul om anstånd med anledning av en ansökan om tillstånd atl expropriera kanmeddelas även om annan än kommunen har ansökt om expropriationen. Enligt lagtexten är en förutsättning för beslut omanstånd att ett planarbete påbörjas. Det är omöjligt att göra något entydigtuttalande om vad som skall förstås med uttrycket atl påbörja elt planarbete.Oftast torde det finnas protokollförda beslut som visar att frågan har väckts,men om sådana inte finns bör det krävas atl kommunen kan peka på någon konkretåtgärd som har vidtagits av någol kommunalt organ i form av utredningar,förslag till program eller liknande. Givetvis bör beslut om alt påbörjaplanarbete kunna fattas vid samma Ullfälle som beslutet om anstånd. Om ett anståndsbeslut har meddelats, har ett rådrumskapats inför avgörandet av lovärendel. Tidsfristen går ut när ärendet omexpropriationstillstånd har avgjorts eller när planarbetet avslutats. Dockföreskrivs en yttersta tidsgräns för det fallet att anståndet beror på ettpåbörjat planarbete. I sådant fall måste lovärendet avgöras fråndet ansökningen om lov kom in, om inte planarbetet har resulterati etl beslut att anla, ändra eller upphäva delaljplan, områdesbestämmelsereller fastighetsplan. Om kommunen inte fattar något sådant planbeslui, måstebygglovsärendel avgöras i enlighet med gällande plan och med tillämpning av deprövningsgrunder som för den aktuella situationen anges i 8 kap. 11-13 55. Det räcker med att kommunen fattar sitt planbeslutinom den föreskrivna tiden för alt ärendet om bygglov skall kunna hållasvilande ytteriigare . Det krävs alltså inte att beslutet iplanärendet har vunnit laga kraft. När det gäller expropriation ger intebestämmelserna om anstånd möjlighet atl låta bygglovsärendetvila ända till dess att en eventuell expropriation är fullbordad. Det kan judröja länge innan l.ex. ersättningsfrågan är avgjord. Beslut i lovärendet skallfattas möjligl efter det att ansökningen om tillstånd tillexpropriation har slutligt avgjorts. Med anledning av ett påpekande i remissvaret fränStockholms byggmästareförening vill jag framhålla att det inte finns något somhindrar från att skjuta upp avgörandet av ett bygglovsärende iväntan på planändring även för en detaljplan.Byggmästareföreningen har ifrågasatt vad som händer, om någon planändring intebeslutas inom den föreskrivna tidsfristen och genomförandetiden har gått lillända som ansökningen har varit vilande. Svaret pä den frågan är attsökanden har rätt att fä bygglov i enlighet med detaljplanen, eftersom ansökanom lov har gjorts före genomförandetidens utgång och planen alltjämt gäller närbygglovet prövas. Prop.1985/86:1 735 Nästa fråga är, om kommunen undergenomförandeliden bör kunna 8 kap. 23 § skjuta upp avgörandet av enbygglovsansökan för att, sedan genomförandetiden har löpt ut, ändra planenenligt de för kommunen mer gynnsamma bestämmelserna i 5 kap, 11 8 andrastycket, Någol hinder för kommunen att förfara på detta sätt finns inte.Eftersom kommunen därigenom gör del omöjligt för fastighetsägaren att genomföraplanen, är denne emellerUd berättigad till ersättning. Det följer nämligen av14 kap, 5 8 tredje stycket att sökanden har rätt till ersättning eller inlösen,om bygglov som har sökts före genomförandetidens slut därefter lämnas utanbifall. Jag vill lämna några exempel somvisar olika situationer där kommunen kan behöva vänta med avgörandet av ettbygglovsärende, /, För att anla detaljplan Sökanden vill göra en tillbyggnadav elt fritidshus inom ett område som inte omfattas av detaljplan. Sökandenåberopar att det rör sig om en kompletteringsåtgärd enligt 13 8. Kommunen anseratt Ullbyggnaden är olämplig, eftersom områdel har blivit attraktivt förpermanenlbosältning och kommunen inte avser att bekosta den service som dåskulle behövas. Avgörandet av bygglovsärendet skjuts upp, varpå en detaljplanantas som begränsar den högsta tillåtna byggnads- eller bruksarean den areasom den befintliga byggnaden faktiskt har. Tillbyggnaden kan därefter vägras medstöd av 11 5 första stycket I. För att ändra detaljplan Inom ell område med detaljplan, förvilken genomförandetiden har gått till ända, vill sökanden göra en tillbyggnadsom är medgiven i planen. Han vill alltså ta i anspråk en outnyttjad byggrätt.Kommunen anser alt planen är föråldrad, eftersom den tillåter en exploateringsom inte är acceptabel i den miljö som har uppkommit i området. Genomatl vänta med avgörandet av bygglovsansökningen och ändra planen - varvidbestämmelserna i 5 kap. 115 andra stycket skall tillämpas - kan byggrättenminskas så att tillbyggnaden kan vägras med stöd av 11 5 första stycket I. För att upphäva delaljplan Inom ett område med detaljplan, förvilken genomförandetiden har gått lill ända, vill sökanden uppföra ett nytt huspå en obebyggd fastighet. Detaljplanen medger att den sökta byggnadenuppförs, men kommunen anser att planen är heh föråldrad och att områdel även ifortsättningen bör bevaras obebyggt. Om planen först upphävs - varvid bestämmelsernai 5 kap. 11 5 andra stycket skall lillämpas - kan däreftervägra lov till åtgärden. Detta förutsätter dock att det finns stöd för avslageti 12 5 första stycket, som ju då blir tillämpligt. Prop.1985/86:1 736 För att anta områdesbestämmelser 8 kap. 23-25 §§ Det kan här föreligga sammaförhållanden som i exemplet 1, dvs. sökanden vill göra en tillbyggnad på ettfritidshus inom ett område som inie omfattas av detaljplan. Genom attområdesbestämmelser antas som begränsar byggnads- eller bruksarean kanansökningen därefter avslås med slöd av 128 andra siycket eller - ombyggnadsnämnden inte delar sökandens uppfattning att det är fråga om enkompletieringsåigärd - med stöd av första stycket 4 samma paragraf 24 8 Begärs upprustningsåläggande enligtbostadssaneringslagen (1973: 531) beträffande den byggnad som en ansökan om rivningslov avser, skall besluta om anstånd med avgörandet om lov till dess att ärendet om uppruslningsåläggandet avgjorts. Paragrafen motsvarar i huvudsak 13kap, 45 8 i utredningsförslaget och 8 kap, 17 8 första stycket i detremitterade lagförslaget. Paragrafen innebär hinder mot att byggnadsnämndenlämnar rivningslov medan det pågår prövning enligt bostadssaneringslagen avfrågan om byggnaden skall upprustas eller inte. Bestämmelsen, som har sinmotsvarighet i 565 4 mom, första stycket byggnadssladgan, innehåller alltså enobligatorisk anstånds-grund i just detta fall till skillnad från 23 8, somöppnar en möjlighel för nämnden alt besluta om anstånd. Syftet bakom 24 8 är naturiigtvisatt skapa garantier för att del inte meddelas rivningslov som föregriper denprövning av bevarandefrågan som pågår i annan ordning. Jag vill nämna att det remitteradelagförslaget innehåller ytterligare en obligatorisk anståndsgrund, som tarsikte på alt ansökan gjorts om att byggnaden skall förklaras för byggnadsminne.Med hänsyn lill beslämmelserna i 8 kap, 16 5 denna lag och 7 5 lagen(1960:690) om byggnadsminnen synes - som lagrådet framhållit (yttrandet s,90) -någon särskild föreskrift om obligatoriskt anstånd knappast fylla någonfunktion för sistnämnda fall. Denna grund har därför fått utgä ur lagtexten, 25 8 Om finner anledning anla att enåtgärd som kräver lov fordrar tillstånd även av någon annan myndighet, skall nämnden upplysa sökanden om detla. Paragrafen motsvarar 57 8 förstastycket byggnadsstadgan, 13 kap, 19 8 andra stycket i utredningsförslaget och 8kap. 24 8 i det remitterade lagförslaget. prövar enansökan om byggnadslov skall nämnden enligt gällande ordning se till att dettillämnade byggnadsföretaget inte strider mol vissa i 56 8 I mom. förstastycket byggnadsstadgan uppräknade författningar. Behövs även annat enligl 57 8 första stycket hänvisa sökanden att begärasådant tillstånd. Prop.1985/86:1 737 Utredningen har föreslagil altdagens ordning vad gäller byggnadsnämn- 8 kap. 25 dens skyldighet enligt568 I mom. första stycket byggnadsstadgan i allt väsentligt överges. Däremothar utredningen föreslagit (13kap. 195 andra stycket) att skallse att tillstånd från andra kommunala organ finns innan bygglov ges. Dagens ordning har, som utredningenhar pekat på, lett till en viss oklarhet och osäkerhet i tillämpningen,särskilt i fråga om ansvarsfördelningen mellan den sökande ochbyggnadsnämnden. Det har t. ex. frän den enskildes synpunkt inte alllidframgått om byggnadslovet kan betraktas som det slutliga beskedet om att allaberörda myndigheter har godkänt åtgärden, eller om byggnadslovet bara är ettbland flera erforderiiga tillstånd. Byggnadsnämnderna har inte heller alltidmöjlighet aU göra den prövning som dagens bestämmelser förutsätter. Som jag harföreslagit i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4.4) kan varken en detaljplaneller ett bygglov innebära något slutligt besked från samhället om att det intefinns några hinder mot att bygga eller vidta andra åtgärder. Med hänsyn tilldet nu anförda och då del inte heller finns något behov av en motsvarighet till565 1 mom. första stycket byggnadsstadgan i PBL:s prövningssyslem, bör nägrabestämmelser av nu berört slag inte tas in i PBL. Av i huvudsak samma skälanser jag att någon skyldighet inte heller skall föreligga för byggnadsnämndenatl se till att tillstånd från andra kommunala organ finns innan bygglov ges. Den föreslagna ordningen innebäratt det är sökanden som har del yttersta ansvaret för att nödvändiga tillståndenligt annan lagstiftning finns. Däremot bör det självfallet ingå ibyggnadsnämndens serviceuppgifter aft upplysa sökanden om att det vid sidan avbygglovet kan finnas andra Ullständ som han är tvungen alt söka. Sökanden börerinras om detta, lämpligen i beslutet om bygglov, rivningslov eller marklov.En bestämmelse motsvarande 57 5 första stycket byggnadsstadgan har därförtagits in i paragrafen, I vad mån skall förmedla ansökan omandra sådana tillstånd eller ansöka om sådana tillstånd för sökandens räkningär frågor som inte bör regleras i lag ulan överlämnas till nämndens egenbedömning inom ramen för vad som är både möjligt och lämpligt i varje enskiltfall. Jag har tidigare (avsnitt 21,4) redogjort för hur prövningen kan gå till, Lagrådel har anslutit sig till denprincip som paragrafen bygger på (yttrandet s,95) men anser att bestämmelsenbör ges en lydelse som bättre uttrycker dess syfte all föreskriva enserviceåtgärd, vilken inte avlyfter sökandens ansvar. Lagtexten har därförutformats i enlighet med lagrådets förslag. Vidare har lagrådel (yttrandet s,95 O gjort följande uttalande, som även jag ställer mig bakom: Det kan uppstå tvekan om hur långtnämndens serviceverksamhet skall 24 1985/86. Prop.1985/86:1 738 Det är lämpligt om byggnadsnämnderna genom t,ex, planver- 8 kap. 25-26 §§ ket tillhandahälls förteckning över de lagar ochförfattningar som kan bli aktuella när nu förevarande paragraf skall iakttas.Erinran får inte bli innehållslös. För atl erinran skall fylla sin funktionmåsle ange de författningar som nämnden vid sin granskning avhandlingarna funnit alt sökanden har att beakta. Det är självfallet bra omdenna upplysning kan ges till sökanden på elt tidigt stadium och alltså redanföre beslut i lovärendet. 26 5 Beslul varigenom ett ärende om lov avgörs, skallinnehålla skälen till beslutet i enlighet med vad som föreskrivs i 17 5förvaltningslagen (1971:290). Beslut varigenom lov lämnas, skall ange 1. lovetsgiltighetstid, 2. de anmälningaroch besiktningar som behövs för tillsyn och konlroll enligt 9 kap, och 3. de villkor ochupplysningar i övrigt som behövs, 1 paragrafen, som har utformats ienlighet med lagrådets förslag, regleras vad ett beslut om lov skallinnehålla. En motsvarighet till paragrafen finns i 585 1 mom, andra stycketbyggnadsstadgan och 13kap, 165 i utredningsförslaget. Lagrådet (yttrandet s.96) anser attparagrafens förhållande till 17 8 förvaltningslagen är oklart och föreslår atti paragrafen skall göras ett tillägg som anger att beslut varom nu är i frågaskall innehålla skälen till beslutet i enlighet med vad som föreskrivs i nämndaparagraf Jag ansluter mig till förslaget. Den nu förevarande paragrafenreglerar därmed exklusivt vad ett beslut om lov skall innehålla. Enligt det remitterade förslaget,skall beslutet ange de åtgärder som lovet avser och den eller de fastigheter påvilka åtgärderna skall utföras. På lagrådels förslag har bestämmelsen häromfått utgå som obehövlig. Bland de villkor som kan tas in iett beslut om lov kan nämnas krav på att åtgärden skall utföras på elt visslsätt, krav enligl 29 8 tredje och fjärde styckena att handlingar av etl visstslag skall ges in till nämnden eller krav att t, ex. en viss byggnad skallrivas eller att ersättning för gator m, m, skall belalas eller säkerhet förersättningen skall ställas innan arbetena får påbörjas (se 32 8 förstastycket). Om bygglov för lillfällig åtgärd lämnas enligt 14 5, skall i lovetanges den lid under vilken lovet gäller. Det kan i en del fall ocksä finnasanledning att ställa villkor om att särskilda skyddsåtgärder skall vidtas närbyggnadsarbetena utförs, t, ex, bullerdämpande åtgärder, 1 likhet med lagrådet(yttrandet s,96) vill jag framhålla alt endast kan föreskrivavillkor som har stöd i PBL, Upplysningar i lovet kan t. exutgöras av en upplysning enligt 25 5 om alt åtgärden i fråga kräver tillståridäven av annan myndighet än . Om eller regeringenenligt 12 kap, 4§ har förordnat att bestämmelserna om prövning i 12 kap, skalltillämpas, bör även detta anmärkas i beslut som omfattas av förordnandet. Attbesvärshänvisning skall lämnas i vissa fall framgår av 27 5, 1985/86:1 739 1 förhållande till utredningens förslag har dettillägget gjorts att bygg- 8 kap. 26-27 §§ nadsnämnden i beslut varigenomlov lämnas skall ange de anmälningar och besiktningar enligt 9 kap, som skallgöras. Detta är en följd av att bestämmelserna om anmälningar och besiktningari 9 kap, fått en delvis annan konstruktion än i utredningsförslaget, 278 Sökanden och den som har beretts tillfälle alt yttra sig enligt 22 8 och sominte fått sina synpunkter tillgodosedda skall av omedelbartunderrättas om innehållet i beslut varigenom ett ärende om lov avgörs. Är detuppenbart att beslutet går honom emot, skall han även underrättas om vad hanhar att iaktta vid överklagande av beslulet och om skiljaktig mening somantecknats i protokoll eller annan handling. Underrättelse får ske genomdelgivning. 1 det fall som avses i 5 kap. 25 8 tredje stycketförsta meningen får underrättelse ske genom kungörelse i ortstidning. Sökandenskall dock allUd underrättas enligt första styckel, I paragrafen, som i huvudsak motsvarar 58 8 1 mom.byggnadsstadgan, 13 kap. 14 8 i utredningsförslaget och 8 kap. 23 8 i detremitterade lagförslaget, finns regler om hur undertättelse om besluten skallske. Enligt utredningens förslag skall byggnadsnämndenunderrätta såväl sökanden som berörda sakägare. För atl inte onödigtvis tyngabyggnadsnämnden med nya administrativa uppgifter har emellertid i detremitterade lagförslaget föreskrivits atl sökanden - såsom enligl dagensordning -skall ha ansvaret för att undertätta de sakägare och övrigaintressenter som har lämnats tillfälle att yttra sig i ärendet, och vilkassynpunkler inte har Ullgodosetts. Lagrådet(yttrandet s. 95) har anfört följande i denna fräga: Den som skall ta reda på vilka som inte fått sinasynpunkter tillgodosedda torde behöva ha Ullgång till handlingar som förvarashos . Nämnden torde också vara den som är bäst skickad att görade bedömningar som ibland kan behövas för att avgöra om någon fått eller intefält gehör för vad han anfört. 1 lagrådets förslag har därför nu ifrågavarandeskyldighet lagts på nämnden. Särskilt med tanke på att underrättelse enligtandra styckel i vissa fall kan ske genom kungörelse i ortstidning får det ansesvara en lämplig ordning att nämnden handhar hela förfarandet. Om man ser tillden totala resursälgängen i samband med hanteringen av lovärenden och tillkostnaderna i stort för verksamheten, innebär de nu föreslagna reglerna omunderrättelse enligt min mening ingen väsenllig belastning för byggnadsnämnderna.Jag kan därför ansluta mig till vad lagrådet har anfört. Första stycket harutformats i enlighet med lagrådets förslag. Enligtförsta stycket får underrättelsen ske genom delgivning. 1985/86:1 740 ringenhar sin förebild i 18 8 första stycket förvaltningslagen (1971:290) och 8kap. 27-29 §§ innebär att det förfarande som anges i delgivningslagen(1970:428) kan användas men att nämnden även på andra sätt kan ombesörjaunderrättelsen. Även vad som sägs i siycket om besvärshänvisningoch skiljaktig mening har hämtats från 18 5 första stycket förvaltningslagen.Därmed uppnås att förevarande paragraf på ett uttömmande sätt reglerarunderrättelseskyldigheten i lovärenden. 1 stället för det i lagrådsremissen föreslagnasystemet med anslag inom fastigheten har i andra stycket föreskrivitskungörelse i ortstidning, om förhållandena är sådana som anges i 5 kap. 25 8tredje siycket första meningen. Därigenom uppnås - på det sätt som lagrådethar avsett - en överensstämmelse i förfarandet mellan plan- och lovärenden,något som enligt min mening har stora fördelar. 28 8Om förordnande enligt 12 kap. 4 8 meddelats, skall byggnadsnämn den genast sända sådana beslut om lov och förhandsbesked som omfattas av förordnandet till . Bestämmelsen, som redaktionellt har utformats ienlighet med lagrådets förslag, motsvarar 13kap. 158 i utredningsförslaget och8kap. 25 8 i det remitterade lagförslaget. Enligt 12 kap. 4 5 kan ellerregeringen för ett visst område förordna att bestämmelserna i 12 kap. omprövning skall tillämpas på beslut att lämna bygglov, rivningslov, markloveller förhandsbesked. För alt skall få kännedom om beslut, somomfattas av ett sådant förordnande, har i förevarande paragraf föreskrivits altbyggnadsnämnden möjligt skall sända elt exemplar av besluten lilllänsstyrelsen. 29 8Byggnadsnämnden fär anpassa sin granskning av ritningar och övri ga handlingar till den sökta åtgärdens art och omfattning och till byggher rens kvalifikationer. Nämnden skall i beslutet om bygglov fastställa deritningar och övriga handlingar som har legal lill grund för lovet. Nämndenskall godta typgodkända material, konstruktioner och anordningar i deavseenden som typ-godkännandet gäller. 1 beslutet om bygglov eller senare kan nämndenbeslämma att konstruktionshandlingar och andra handlingar skall ges in tillnämnden innan arbetena påbörjas. Sådana handlingar skall granskas av nämnden.Byggherren skall underrättas om resultatet av granskningen. I beslutet om bygglov kan nämnden även bestämma atthandlingar som beskriver byggnaden i färdigställt skick skall ges in lillnämnden, när arbetena har avslutats. 1985/86:1 741 Paragrafen, som bl. a. behandlar frågan vadbyggnadsnämndens prov- 8 kap. 29 § ning i bygglovsärenden skall drnfatta, harinte någon direkt motsvarighet vare sig i gällande rätt eller enligtutredningens förslag. Den motsvarar i huvudsak 8 kap. 28 5 i det remitteradelagförslaget. Första styckel har tillagts med anledning av den kritik somlagrådel (yttrandet s.21) har framfört mot att lagtexten inte särskill välklargör innebörden av den nya grundsynen att byggherrens eget ansvar skallbetonas och att skall kunna beslämma omfattningen av singranskning beroende på omständigheterna i del enskilda fallet. I den allmänna motiveringen (avsnitt 14.2.3) harjag tagit upp frågan om vad prövning i ärenden om lov skallavse. Jag vill här utveckla mitt resonemang i detta hänseende. Jag vill däförutskicka alt resonemangel på en del punkter avviker från vad jag anförde ilagrådsremissen. Bestämmelserna i 295 innebär att byggnadsnämndensbefattning med ritningar och handlingar kan indelas i två skeden och anknyterdärmed till den praxis som utbildats vid prövning av objekt avnågon störte omfattning. Hår kommer man in på frågan om vad som skall ingå ibygglovsprövningen och vad som bör ligga på byggherren att på eget ansvarbeakta. Jag har tidigare påpekat att byggherren, även om denåtgärd som han skall vidta inte kräver lov, på visst sätt måste se lill att dekrav uppfylls som ställs på åtgärden, t. ex. i tillämpningsföreskrifter eller ien detaljplan. Principen all byggherren skall ta ett eget ansvar måste präglaäven bygglovsprövningen. Begreppet byggherre definieras i 9 kap. I 5. Enligt 568 I mom. första stycket byggnadsstadganskall se lill att den ansökta åtgärden inte strider mot bl. a.byggnadsstadgan eller föreskrifter som har meddelats med stöd av stadgan. Detställer krav på att nämnden gör en mycket detaljerad kontroll, som i många fallär orimligt resurs- och tidskrävande. I den allmänna motiveringen (avsnitt14.2.3) har jag utvecklat skälen för att dagens system bör överges och ersättasav en ordning där ansvaret för att byggnader m. m. utförs i enlighet medgällande bestämmelser läggs på byggherren. Av den anledningen har i 8 kap. 11 8första stycket 3 och 12 8 första stycket 4 föreskrivits att lov skall lämnas,om åtgärden "kan antas uppfylla kraven i 3kap." Som jag har framhålliti den allmänna motiveringen skall i princip följande frågor prövas avbyggnadsnämnden: I. Byggnadenseller anläggningens placering, funktion och utformning i förhållande tillgällande plan eller områdesbestämmelser. Till grund för prövningen i detlaavseende kan ligga en situationsplan med s. k. plushöjder samt plan-, fasad-och sektionsriiningar. Vidare bör sökanden ange byggnadens ändamål och olikalokalers användning. 1985/86:1 742 2, Byggnadens yttre utformning och placering medhänsyn lill stads- 8 kap. 29 § eller landskapsbilden och till skyddet mot brandspridning mellan byggna der. Till grund för prövningen kan läggas situationsplanen samt plan-, Ritningarna bör i vissa fall innehålla uppgifter ommaterial i ytterväggar och tak för bedömning av brandklassen. kan ocksåen modell behöva studeras för att anpassningen till omgivningen skall kunnabedömas, 3, Byggnadens tillgänglighet och planlösning medhänsyn till kraven pä tillgänglighet, god funktion, brandsektionering och brandutrymning. Även här kan underlaget utgöras av situationsplanenoch ritningar. Planritningen bör vara försedd med brandcellsgränser, uppgift ombrandteknisk klass och om utrymningsvägar. 4, Grundkonstruktionens principiella utformningoch grundläggningsdju pet med hänsyn lill mark- och grundvattenförhållandena enligt redovisad grundundersökning eller enligt vad som i övrigt kan anses vara väl känt om det berörda markområdet, 5, Byggnadens och tomtensutformning med hänsyn till behovel all kunna avbörda avlopps- och dagvatten ochatt åstadkomma en tillfredsslällande dränering av grund och tomtytor.Underlaget är främsi situationsplanen med plushöjder,