prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Den skallocksä svara för nödvändiga förvaltningsuppgifter i anslulning lill detta. Närdet gäller informationsinsatserna avseende allemanssparandet skall delsamarbete som förekommit mellan delegationen för allemanssparandet ochriksgäldskonlorei fortsätta. 1 övrigt får spardelegalionen fritt organiserasitt arbete och välja de samarbetspartners som bäst lämpar sig för resp.projeki. Delegalionen leds av en styrelse.Till sitt förfogande har delegalionen elt verkställande kansli med enkanslichef. Konsult- och expertistjänsler inhandlas vid behov. Prop.1985/86: 100 Bil. Beräknadändring 1986/87 (därav lönekostnader)Lokalkostnader (+ 14 250) Spardelegalionens förslag innefattar endasl en omräkningav lidigare anvisat anslag. Delegalionen menar att verksamhetens omfatlningoch anslagsram inte kan ifrågasättas redan inför det andra verksamhelsårel.Några organisationsförändringar planeras inle kommande budgelår. Spardelegalionen bör för kommandebudgetär tillföras . Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen atl lill Sparfrämjande åtgärder förbudgelårel 1986/87 anvisa ell reservalionsanslag av . Täckande av förluster till följd av vissa statliga garantier 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 385 984 1000 1000 För all få en fullständig bruttoredovisning av denslalliga garantiverksamheten fördes detla anslag upp på /85. Även fortsättningsvis bör för vissa garanlisystem särskildaanslag under resp. huvudtitel belaslas vid eventuella infrianden av statligagarantier. För de garantier där dellainle är fallet bör detla anslag belastas vid Prop. 1985/86: 100 eventuellaförlusler. För alt upprätthälla principen om bruttoredovisning Bil. 9 harredan lidigare särskilda inkomsttitlar inrättats för, dels influtna avgifterför statliga garantier, dels äterbetalning av tidigare infriade statligagarantier. I förslaget till statsbudget bör anslaget föras uppmed etl belopp av I . Jaghemsläller atl regeringen föreslår all till Täckande av förluster till följd av vissaslalliga garantier för budgelårel 1986/87 anvisa elt förslagsanslag av 1 000kr. Kompensation för förluster i Vänerskogs konkurs 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag har beslulal att vissa skogsägare somgjorl förluster i Väner-skogskonkursen skall få en särskild kompensation (prop.1983/84: 196, SkU 1984/85: 10, rskr. Kompensation avser inkomstskatt ochmervärdeskall som belöper på fordningar son> uppkommit . Kompensationenutbetalas av RSV efter ansökan frän skogsägarna. De närmare villkoren förkompensationen framgår av förordningen (1984:934) om kompensation lill vissaskogsägare. Möjligheten alt ansöka om kompensation uppbörden 31december 1985. Med hänsyn lill atl vissa utbetalningar kan komma atl behövagöras även under bugelärel 1986/87 föreslår jag alt anslaget förs upp med eltformellt belopp för detta budgelår. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Kompensation för förluster i Vänerskogskonkurs för /87 anvisa elt förslagsanslag av . Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. 1984/85Ulgift 359212200 1985/86Anslag 2000000000 1986/87 Förslag 2000000000 Detta anslag har tidigare redovisals undertrettonde huvudtiteln. Genom förordningen (1985:818) om ändring idepartementsförordningen (1982: 1177) ingår fr. o. statenslöne- och pensionsfrågor i verksamhetsområde. Anslagetbör därför redovisas under sjunde huvudtiteln. Till grund för beräkningen av anslagsmedlen lillavlöningar och pen sioner under näsla budgelår har, som jag Udigare denna dag redovisal vid 92 min anmälan av punkl 2 iGemensamma frågor (bil. 2 lill budgelproposi- Prop. 1985/86: 100 tionen),lagts de lönebelopp som enligt gällande avtal tillämpas fr. o. m. den Bil.9 . Lönekostnadspålägg har beräknals av lönebeloppen. Iberäkningen av anslagsmedlen har dock inle hänsyn kunnat tas till de ekonomiskaramar för lokala löneförhandlingar som myndigheterna disponerar för höjningarper den , m. m. De löneavtal som f. n. tillämpas upphör all gälladen . Del är inle möjligt alt nu beräkna vilket medelsbehov förnäsla budgelår som kan uppkomma pä grund av nya avtal mellan parterna på denslalliga arbetsmarknaden. Förevarande anslag bör därför liksom lidigare förasupp med elt rent schablonmässigt beräknat belopp. Jag förordar alt anslagetförs upp med . Jag vill dock understryka all della inle innebärnågon prognos över utfallet av de kommande löneförhandlingarna. Regeringen bör i huvudsaklig överensstämmelse medvad som har gällt belräffande lidigare anvisade läckningsanslag - eflerprövning i varje särskilt fall - kunna från anslaget anvisa de medel som behövsulöver reservationsanslag och obetecknade anslag pä grund av lönehöjningar m.m. som föranleds av avtal som har godkänts av lönedelega-lion ellerregeringen. På motsvarande sätt bör medel kunna anvisas, när merbelastning intebör ske av förslagsanlag och förslagsvis betecknade anslagsposter som harmaximerats av regeringen. Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bördock betalas på samma sätt som verkens övriga utgifter. Merkostnader för lönersom faller pä anslag inom utgiftsramarna för del militära försvaret ochcivilförsvaret bör täckas av fjärde huvudtitelns anslag för reglering avprisstegringar. Regeringen bör vidare i likhet med vad som gällerför innevarande budgetår ha möjlighet all - efler prövning i varje särskiltfall - från anslaget kunna anvisa de medel som behövs, när reservationsanslag,obetecknade anslag eller affärsverk belastas med större utgifter än som harberäknals i budgetpropositionen eller särskild anslagsproposition på grund avall personliga Ijänster har inrättats för tjänstemän som enligt beslut avirygghelsnämnden (f. n. omplaceringsfrågor) bör undantasfrän flyttning från i samband med myndighets omlokalisering. Regeringen bör slutligen i enlighet med riksdagensbeslul (prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103) - efter prövning i varje särskillfall - från anslaget kunna anvisa de medel som behövs när reservalionsanslageller obetecknade anslag belastas med större utgifier än som har beräknats ibudgetproposition eller annan anslagspropopsition för ålgärder inom ramen förtrygghetsavtal (TrA). Eventuella merkostnader lill följd av TrA föraffärsdrivande verk eller myndigheter med uppdragsverksamhet bör dock betalaspä samma sätt som verkens övriga utgifier. Molsvarande utgifier som faller inomutgiftsramen för det militära försvaret eller civilförsvaret bör läckas avfjärde huvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Under hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag alt regeringen föreslår all till Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. för /87 anvisa etl förslagsanslag av . m. m. 12 Finansråd/ekonomiskaattachéer 1985/86:100 Bil. 14 B.Skatte- och indrivnings väsen 45 Koslnader förärlig taxering 45 Ersällning till postverket m. fl. för bestyret med skalteuppbörd m. m. 317 464000 881807000 579235000 2377 000 145000000 47 C. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 49 Statens pris-och karteUnämnd 52 D.Vissa centrala myndigheter m. m. 62 Inköp avfasligheter m. m. lOOOOOOO 63 Energibesparandeåtgärder i statliga byggnader 50000000 74 Drift ochunderhåll 59462000 75 Anskaffning avviss materiel 17810000 76 Vissabyggnadsarbeten vid 115000 79 Bankinspektionen 1000 82 1000 84 m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna 86 Skatteutjämningsbidrag lill kommunerna m. m. 86 Bidrag lill kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen 88 F. Övriga ändamål 88 Kostnader för vissa nämnder 88 Bidraglill vissa internationella byråer 89 Bidraglill vissa handikappade ägare av motorfordon 89 Bidrag till vissa investeringar 91 Täckande avförlusler till följd av vissa 92 Kompensationför förlusler i Vänerskogs konkurs 92 Täckning av merkostnader för löner och pensioner Prop.1985/86: 100 Bil. Bilaga 10till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Tillutbildningsdepartementels verksamhelsområde hör skolväsendel,högskoleutbildningen, forskningsfrågor, vuxenutbildningen, studiestödet,kulturverksamheten, massmedierna och inlernationellt kulturutbyte. Utrymme för de reformer som föreslås har skapatsgenom omprioriteringar inom ramen för lillgängliga resurser. Inom avsätts medel för all göra detmöjligl att vidta särskilda åtgärder för all förstärka matematikundervisningenfr. o. m. nästa läsår. Omfattande åtgärder föreslås för atl elever medhandikapp skall få en bra skolgång, bl.a. tillförs läromedelsförsörjningenytterligare resurser. Antalet elever i minskar fram lill mitten av1990-talet. Konsekvenserna av del minskande elevunderlaget och därmedsammanhängande skolorganisatoriska frägor och frågor om ijänsleunderlagbehandlas. Även specialskolan föreslås få ökade resurser,bl.a. för insalser för flerhandikappade elever. Den nya skollagen, som träder ikrafl , omfattar även särskolan. Ansvaret för särskolan inomregeringskansliet har i enlighel härmed förts över från socialdepartemenlellill . Etl nyll statsbidragssystem för särskolan föreslås. Enligt regeringsförklaringen bör alla ungdomarunder erbjudas plats i gymnasieskolan. På de direkl grundskoleansluinastudievägarna inrättas för vart och elt av de tre budgetåren1986/87-1988/89124000 intagningsplatser. Ålgärder föreslås för alt platsernaskall bli mer effektivt utnyttjade. En särskild proposition omresurslilldelningssyslemel för gymnasieskolan aviseras. För elever medsärskilda stödbehov föresläs försök med långsammare studielakt. Genom eltsärskilt bidrag tillförsäkras gymnasieskolan mer resurser än lidigare förolika slags stödinsatser. Ålgärder föreslås för atl underlätta rekryteringen avlärarpersonal inom det tekniska området. Riktade insatser görs också i fråga omteknisk utrustning. Regeringen hemställer om forlsall bemyndigande altsälla i gång särskilda kurser för arbetslösa inom den kommunalavuxenutbildningen och folkhögskolan. En höjning av schablonbidragen tillstudiecirkelverksamheten föreslås. Studieförbunden får ocksä möjligheter attmedverka i en satsning på bred dalalulbildning genom elt friare utnylljande avmedel. , , blir statsbidragsberättigat. Dehandikappades studiemöjligheter inom studieförbunden och folkhögskolanförbättras. [-1985/86. En samlad beredning av frågor rörande styrning avskolväsendet förut- Prop. 1985/86: 100 skickas. Därvid kommer bl, a. frågorom rollfördelningen siat-kommun Bil 10 och om avvägningen mellan olika intressenpå skolområdet alt las upp. På det studiesociala omårdet höjsdet exlra tillägget och inackorderingstillägget inom studiehjälpen.Studiemedel till studerande i gymnasiala skolformer skall i fortsättningenbetalas ul . På vuxensiudiestödets område hemställer regeringen omriksdagens bemyndigande att bedriva försöksverksamhet dels med elt utökatkollektivt ansökningsföriarande. dels med elt friare resursulnylljande i syfteatt finna nya vägar all rekrytera kortutbildade till studier. I fråga om grundläggandehögskoleutbildning tillförs medel för kvali-letsförslärkande åtgärder inomcivilingenjörs-, ekonom- och juristulbild-ningarna. 390 platser på lokalalinjer omvandlas till platser på ivå nya tvååriga allmänna linjer,data/elektroniklinjen och dataingenjörslinjen. Antalet platser ivärdutbildningar inom den kommunala delen av högskolan minskas. En ny allmänlinje, hotell- och restaurangekonomlinjen. Konstnäriig utbildningföriäggs till Umeä med start läsårel 1987/88. En särskild proposition om dennya grundskollärarlinjens lokalisering m.m. aviseras. De individuella linjernages en ny utformning som medger friare val för de studerande och förbättrarmöjlighelerna lill sammanhängande studieprogram, vilket är av särskild betydelseinom det humanistiska området. I anslulning till detta förslag aktualiserasbl, a. etl återinförande av filosofie kandidatexamen. Inom forskningen ochforskarutbildningen föreslås elt 25-tal nya professurer, vilka finansierasgenom omvandling av befintliga tjänster m.m. Fortsaita ätgärder föresläs föratt förbättra situationen vid de tekniska högskolorna. Anslagen lillforskningsråden ökas med ca 54 milj, kr. Härav satsas drygt 4 milj. kr. päinformationsteknologi och 8 milj. kr. pä forskning rörande miljöförbättrandeätgärder. Inom kulturområdet föresläs enfortsatt utbyggnad av stöden till regionala teatrar och museer under entreårsperiod. På samma sätt förstärks stödet lill fria teater- och dansgrupperoch till folkrörelsearkiven. Dramalen får betydande resursförstärkningar.Riksteatern får en förstärkning av medlen till Tyst teater. För alt främjasamverkan mellan teatrarna och ställs resurser till statenskulturråds disposition. Resurstillskott föreslås till statens konstmuseer fördess konstförvärv. Vidare föreslås inrättande av elt östasiatiskt biblioteksaml förstärkningar av basresurserna vid etl flertal museer. Bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet ökar. Fortsatta satsningar görs påkultur i skolan och på kullur i arbetslivet. Inom medieområdet arbetar enparlamentariskt sammansatt berednings grupp med förberedelserna för en ny avtalsperiod med Radio-fö retagen, En proposition om verksamhet avses läggas fram , I budgetförslaget ingår satsningar för att öka de handi kappades möjligheter alt la del av kullur- och informationsutbudet. Med len lill produktion av talböcker förstärks, liksom stödet till länsbibliotek för inköp av talböcker. dövas riksförbunds produktion av video gram för döva ges elt avsevärt större stöd. Utgivningen av lättlästa böcker. får ytteriigare resurser. Förslag om en tidning förmänniskor med läshandikapp kommer . På pressområdet föreslås bl.a.att organisa-tionstidskriftsstödet avvecklas. För alt medge möjligheter tillbidrag till vissa organisalionstidskrifter förstärks stödet tillkulturtidskrifter. Stödet till vissa flerdagarslidningar i landsortenförstärks. För atl begränsa slatsulgifternaföreslås en generell. 3-procentig, minskning av utbetalningen av statsbidragtill grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och kommunalhögskoleutbildning. Detta ger en besparing av 615 milj.kr. Några ändringar iföreskrifterna för berörd utbildning föreslås inte, varför del blirkommunernas sak att slå för motsvarande kostnad. Under /85 har urbehållningen av de särskilda lotterier som anordnats lill förmån för konst,teater och andra kuliurändamål anvisats medel med sammanlagt 12 783000 kr.Medlen har fördelats enligt följande. tillstatens kulturråd för fördelning till investeringar. 5125000 kr.tillinvesteringar inom teater-, dans- och musikområdet, 2375000 kr.tillinvesleringar inom konst-, musei- och arkivområdet, . Totalbeloppen för de olikaanslagsgrupperna inom område framgår av nedanståendetabell. De redovisade beloppen för /86 inkluderar inte medelanvisade pä tilläggsbudget. Det bör beaktas att anslagen G 10. Stöd til!tidningar pä andra språk än svenska och H 5. Nordiska ministerrådelskullurbudget är s.k. utbryt-ningspunkler, där medel endasl beräknatspreliminärt i avvaktan på särskilda propositioner. Prop.198.5/86:100 Bil 10 Belopp imilj, kr. Anvisat Förslag 1985/86 1986/87 Skolväsendet 18817,7 20840,1 Cenlrala och regionala myndigheter 1591.3 644.1 -18,2 m. m. Gymnasiala skolor m. m, Centrala och regionala myndigheter Grundläggandehögskoleutbildning Forskning och forskarutbildning inom högskolan m. m. Övrigaforskningsfrågor E. Studiestöd 6923,9 7461,5 1985/86: 100 Kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m. m. Ersättningar och bidrag till -0,2 Teater, dans och musik Massmedier m. m. Film m. m. -1,4 -49,1 Investeringar m. m. 1985/86: lOO Bil 10 Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträdeden . såvitt avser frågorna under Inledning punkterna 1.1-1.6, 4,5, 6, 7, 8, littera A, B vad avser vissa gemensamma frågor punkterna 6-8,anslagspunklerna 19-23, C, D, E, H och I; statsrådet såvitt avser frågorna underInledning punkterna 1.7, 2, 3, 9, 10, II, littera B vad avser vissagemensamma frågor punkterna 1-5, anslagspunklerna 1-18, F och G; Anmälan till budgetproposition 1986 Minanmälan av detla avsnitt sker efler samråd med statsrådet . 1.1 Utbildning och forskning Utbildningoch kunskap är en förutsättning för den enskildes personliga utveckling ochengagemang inom samhällslivets olika områden. Därför måste varje medborgare harätt till ulbildning. Rätlen till ulbildning får aldrig göras beroende avden enskildes ekonomiska förhållanden eller ställning i samhället. I eltsamhälle, som ställer individens intresse i centmm, måsle ocksä den enskildesintresseinriktning, anlag och ambitioner vara en viktig ulgångspunkl förutbildningsplaneringen. är naturligt för etl samhälle som bygger påprincipen om människors lika värde. Utbildningen har också till uppgift atl gemedborgarna en gemensam kunskapsbas och förståelse för vårt kulturarv.Därigenom läggs en stabil grund för en fortsatt ulveckling av samhälle ochvälfärd. När utbildningen och forskningen i det följandesätts in i ell ekonomiskt-politiskl sammanhang är del vikiigi alt ha i minnetutbildningens och forskningens mängfasetlerade roll för samhälle och individer.Att ge förståelse och kunskaper om andra människor och samhällen, att gekänsla för och insikt i humanistiska och kulturella värden är lika vikligauppgifter för utbildningsväsendet som all förbereda för yrkesverksamhet. 1 elt skede där ekonomiska och tekniska frågorstarkare än pä länge präglar samhällsdebatt och samhällsutveckling, är del avsärskild vikt all elt humanistiskt synsätt och kulturell verksamhet ges enframskjuten ställning. Genom förankring i humanistiska och kulturella värdenökar möjligheten alt finna sådana lösningar på våra ekonomiska och tekniskaproblem, som stärker gemenskapen mellan människor och främjar en jämlik ochharmonisk samhällsutveckling. 1.2 Enbred grund Prop. Den sammanhållna ger oss den gemensamma kunskaps-och värdebas som lägger grunden för lösningar på olika samhällsproblem somligger i hela befolkningens intresse. skärper della kraven pågrundskolan atl verkligen vara en skola för alla. Det arbete som inletts föratl förhindra utslagningen på högstadium kommer alt ha fortsatthög prioritet. Av särskild vikt i sammanhanget är atl angripa del allvariigaproblem som förekomsten av mobbning i skolorna ulgör. Gymnasieskolan befinner sig i enperiod av omfattande förnyelse och utveckling. Arbetslivet genomgår starkaförändringar som fullföljd gymnasieskola i praktiken blivit enförutsättning för förvärvsarbete. För gymnasieskolan innebär del atl den iprincip bör vara öppen för alla och atl den skall ge en bred grund för bädeyrkesverksamhet och fortsaita studier. Ambitionen är att samlliga ungdomarunder skall kunna erbjudas en minsl tvåårig gymnasial ulbildning. En sädan gymnasieskola måsleanpassa studieorganisation och arbetssätt efler de förutsättningarna. Denöversyn av den gymnasiala yrkesutbildningen som slulförs kan väntaskomma med förslag av betydelse för gymnasieskolans framtida verksamhet. 1.3 Ekonomi, utbildning och framsteg Under de senasle åren har vikliga sleg lagits för att nåmålel balans i den svenska ekonomin. Värt land står nu bättre ruslat än förbara . Men flera för den svenska ekonomin avgörande problemåterstår alt lösa. Samlidigl som återhållsamhet medutgifterna även i fortsättningen måste känneteckna den statliga budgeten måslevi bygga för framtiden. En väsentlig del av våra resurser måste avsättas förinvesteringar i näringslivet och i andra vikliga samhällssektorer. Det är enförutsättning för alt vi skall kunna fortsätta utbyggnaden av den gemensammavälfärden, förbättra hushållens standard och irygga sysselsättningen. I dessasammanhang är utbildning och forskning vikliga faklorer. Jag har ansett det angelägel attsom bakgrund till budgetförslaget på område utgå fränden ekonomiska situationen i landet och samlidigl ange vilken väg regeringenvill gå för att övervinna svårigheterna. Välfärden och sysselsättningen kan påsikl tryggas endast om vi lyckas återfå en hög och jämn lillväxllakt iekonomin. måste långsiktigt upprätthållas på en hög nivåframför alll i näringslivet. ställer bestämda anspråk påutbildningssystemet och forskningskapaciteten, när del gäller inriktning,dimensionering och kvalitet. En kraftfull satsning på produktion och ny teknikmåste underbyggas med molsvarande satsningar på utbildning och forskning.Självklart har det statliga utbildnings- och forskningssystemet ellgrundläggande ansvar, men jag vill också understryka näringslivels eget ansvarför att resurser avsätts för forskningsändamål och för ulbildning avpersonalen. Ulbildningen i sig skapar varken ökad produktion ellerfler arbetslillfäl- Detär genom samspelet mellan invesleringar i produktionskapacitet Prop. 1985/86:100 och investeringar i utbildning som våra tillgångar ökar. Det innebär allBil 10 bristande tillgång på arbetskraft med viss utbildning kan motverka enproduktionsökning och en nyinvestering som annars skulle kommit till stånd. Delär därför angeläget alt utbildningsplaneringen bedrivs i nära kontakt medutvecklingen inom olika delar av samhällel och atl utbildningssystemet harförmåga att identifiera förändringar i samhällets och näringslivels långsikligaefterfrågan och att anpassa utbildningens inriktning och omfattning i linjehärmed, Ulbildning och forskning harsåledes en strategisk roll i ett läge då vi genom investeringar och arbeteskall la oss ur de ekonomiska svårigheterna. Enligt min mening har samhälle,näringsliv och de anställdas organisationer elt gemensaml intresse avsamarbele för att uppnå bästa möjliga resursanvändning inom detla område. Flerasteg har redan tagits i den riktningen och jag är för min del beredd att prövaolika möjligheter till samarbele på utbildnings- och forskningsområdet medföretag, branschorgan och fackliga organisationer i syfte att främja en ökadproduktion och tryggad sysselsättning. Nödvändiga invesleringar inäringslivet kan hämmas av bristande tillgång på tekniskt utbildadarbetskraft. Därför erfodras en fortsatt förstärkning och utbyggnad avkapaciteten för civilingenjörsutbildningen men också av annan teknisk ochnaturvetenskaplig utbildning inom högskolan liksom motsvarandeutbildningslinjer i gymnasieskolan. Del är angelägel att behovet av teknisktutbildad arbetskraft pä alla nivåer kan lillgodoses. är det avgrundläggande betydelse för den tekniska och naturvetenskapliga Ulbildningenpå högre nivåer all utbildningen pä gymnasial nivä häller hög kvalitet och harförmåga att attrahera intresserade ungdomar. Jag vill särskilt understryka viklenav att andelen flickor som ägnar sig ät tekniska och naturvetenskapliga studierökar. Del lorde också vara i överensstämmelse med näringslivets önskan om altöka andelen teknisk utbildade arbetstagare i arbetslivet. 1 del sammanhangetvill jag framhålla all kvinnliga teknikers möjlighet till arbete eflerstudierna är av slor betydelse för deras intresse all välja lekniska ochnaturvetenskapliga studievägar. Om den uppfattningen sprider sig atlnäringslivet inte rekryterar kvinnliga tekniker, trots alt deras meriter ärlikvärdiga med manliga sökandes, kommer naturligtvis intresset hos kvinnor förlekniska och naturvetenskapliga studier inte alt öka. På såväl kort som längre sikl äretl kvalificerat utbildningssystem en förutsättning för atl vi skall kunnabibehålla och utveckla befolkningens levnadsstandard. Statsrådet ochjag har därför, mot bakgrund av det kärva budgetläge vi haft att utgå ifrån,haft som målsättning för budgetarbetet att slå vakt om utbildningens kvalitet. 1.4 Högskola och forskning Prop. Enhög utbildningsnivå hos befolkningen är en förutsättning för teknisk utvecklingi näringsliv och förvaltning och för atl den enskilde arbetstagaren skallkunna utvecklas och känna trygghet i sin yrkesverksamhet. Del förutsätler atlockså forskningen ges en tillräcklig omfatlning och befinner sig på enkvalitativt hög nivä. Förmåga, inte bara all tillämpa avanceradeproduktionsmetoder i arbetslivet utan ocksä alt kunna utveckla nyaproduktionsmetoder och nya produktområden är en förutsättning för att vårtnäringsliv skall kunna hävda sig i konkurrensen med de ledandeindustrinationerna.