prop · G90365 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:65 med förslag till ändring i m.m. (vissa frågorom datorrelaterade brott och ocker) 1985/86: 65 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden . Ipropositionen föreslås vissa lagändringar som främst syftar till alt förslärkadet straffrättsliga skyddet mol gärningar som har anknytning till automatiskinformationsbehandling, särskilt med hjä/p av datorer. Förslagen bygger päprincipen all reformbehovet på det här området bör tillgodoses genom atlbrottsbeskrivningarna i redan befintliga straffbestämmelser - i första handinom den centrala straffrätten - justeras sä all de blir tillämpliga även påstraffvärda gärningar som har sådan anknytning. Molden bakgrunden föreslås att det i bedrägeristadgandel i (BrB) försin en ny bestämmelse som kriminaliserar all någon bereder sig genom atlolovligen påverka resultatet av en automatisk informationsbehandling ellernågon annan liknande automatisk process, så atl det innebär skada för någonannan (9 kap. 1 § BrB). Vidare föreslås vissa mindre ändringar i straffstadgandenaom olovligt brukande (10 kap. 7 § BrB) och dataintrång (21 § datalagen) somsyftar lill alt man skall kunna ingripa effektivare mol sådana förfaranden sombrukar betecknas lidsslöld resp. wire- lapping. Del föreslås också atl denstraffbara personkretsen vid brottet trolöshet mot huvudman (10 kap. 5 § BrB)utvidgas någol sä alt även en del personer med tekniska göromål under vissaförutsättningar skall kunna fällas lill ansvar för detta brott. En motsvarandeändring föreslås av den för mutbrott slrafflara personkretsen (20 kap. 2 § BrB). Propositioneninnehåller också etl förslag om utvidgat straffansvar för kreditocker. Den somlämnar kredit i näringsverksamhet eller annars vane-mässigl eller i störreomfattning skall kunna dömas enligt 9 kap. 5 § BrB för ocker, om del råder ettuppenbart missförhållande mellan den ränta e. d. han betingar sig ochmotprestationen. Avsikten därmed är att effekli- 1 1985/86. vareän kunna ingripa mot sådan ockermässig verksamhet som förekommer påden oreglerade s. k. grå lånemarknaden. Lagändringarna avses träda i kraft den1 . Lagförslageni denna proposition har granskals av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 7), lagrådels yttrande (s. 49) ochföredragande statsrådets ställningstaganden till lagrådets synpunkter (s. 53). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs all 9 kap. 1 och 5 §§, 10 kap. 5 och7 §§ saml 20 kap. 2 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 1§ Den som medelst vilseledande förmår någon tillhandling eller underlåtenhet, som innebär för gärningsmannen och skadaför den vilseledde eller någon i vars ställe denne är, dömes för b e d r äg e ri till fängelse i högst . För bedrägeri döms också den som genom alt lämna orikligeller ofullständig uppgift, genom all ändra i program eller upptagning eller påannat sätt olovligen påverkar resultatet av en automatisk informationsbehandlingeller någon annan liknande automatisk process, så att del innebär förgärningsmannen och skada för någon annan. 5§ Den som vid avtal eller annan Den som vid avtal eller någon rättshandling begagnar sig av nå- annan rättshandlingbegagnar sig av gons trångmål, oförstånd, lättsinne någons trångmål, oförstånd, lätl- eller beroende ställning iförhållan- sinne eller beroende ställning lill all de tiU honom lill alt bereda sig för- bereda sig förmån, som står i up- mån, som står i uppenbart missför- penbarl missförhållande lill veder- hållande till vederlaget eller för vil- laget eller för vilken vederlag inte ken vederiag(Cé-skall utgå, (iöme5 skall utgå, döms för ocker för ocker till böter eller fängelse i böter eller fängelse i högst . För ocker döms också den som vid kreditgivning i näringsverksam het eller i annan verksamhet, som bedrivs vanemässigl eller annars i större omfattning, bereder sig rän ta eller annan ekonomisk förmån, som står i uppenbart missförhållan de till motprestationen. Är brottet grovt, dömes fill fång- Ärbrottet grovt, döms till fängel- else, lägst och högst se, lägst sex månaderoch högst . 10 kap. 5§ Om någon, som på grund av för- Omnågon, som på grund av för- iroendeställning,vare sig det är i iroendeställning fått UU uppgift atl allmän eUer enskild tjänst, såsom för någon annan sköta ekonomisk 3 Prop.1985/86:65 Nuvarande lydelse sysslomaneller eljest, fått att för annan sköta ekonomisk angelägenhet eller övatillsyn å skötseln därav, missbrukar behörighet att företräda huvudnianneneller eljest sin förtroendeställning och därigenom skadar huvudmannen, dömes,om gärningen icke är belagd med straff enligt 1-3 §§, för trolöshet mot huvudmanull böter eller fängelse i högst . angelägenheteller självständigt handha kvalificerad leknisk uppgift eller övervaka skötselnav sådan angelägenhet eller uppgift, missbrukar sin förtroendeslällning ochdärigenom skadar huvudmannen, döms han för trolöshet mol huvudman ull bötereller fängelse i högst . Vad som har sagts nu gäller inte, om gärningenär belagd med straff enligt 13 §§. Ärbrottet grovt, skall dömas till fängelse, lägst och högst sex år.Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, omgärningsmannen begagnat falsk handling eller vilseledande bokföring ellertillfogat huvudmannen betydande eller synnerligen kännbar skada. Missbrukarnågon, som fått atl sköta rättslig angelägenhet för annan, till förfång förhuvudmannen sin förtroendeställning, dömes enligt vad i första styckel sägs,ändå atl angelägenheten ej är av ekonomisk art. Missbrukarnågon, som fåll //// uppgift alt sköta rättslig angelägenhet för någon annan,till förfång för huvudmannen sin förtroendeslällning, döms han enligt förstastycket, även om angelägenheten inie är av ekonomisk eller teknisk art. Om någon olovligenbrukar annans sak, som han har i besittning, och därigenom vållar skada ellerolägenhet, dömes för olovligt brukandelill böter eller fängelse i högst sexmånader. Delsamma skall gälla, om innehavare av fastighet brukar denna tillmen för annans rätt därtill genom att olovligen bygga, gräva, plöja, upptagaväg, låta kreatur hieta eller vidtaga annan dylik åtgärd. Om någon olovligen brukar någon annans sak och därigenomvållar skada eller olägenhet, döms han för olovligt brukande lill böter ellerfängelse . Detsammaskall gälla, om innehavaren av en faslighel brukar denna lill men för annansrätt tiU den genom att olovligen bygga, gräva, plöja, ta upp väg, låta kreaturbeta eller vidta någon annan dylik ål-gärd. Är brott enligt första stycket grovt, döms till fängelse Ihögst två 20 kap. 2§' Arbetstagare som tar emot, låter åt sig utlovaeller begär mula eller annan olillbörJig belöning för sin tjänsteutövning, dömsför mutbrott fill böter eller fängelse i högst . Detsamma skall gälla, omarbetstagaren begått gärningen innan han erhöll anställningen eller efter delhan slutat densamma. Är brottet grovt, döms lill fängelse i högst . ' Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1984/85:117föreslagna lydelsen. Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1985/86:9. första stycket sägs om arbetstagare äger motsvarande tillämpning 1. ledamot av styrelse, verk,nämnd, kommitté eller annan sådan myndighet som hör till staten eller tillkommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling, kyrklig samfälligheteller allmän försäkringskassa, 2. den som utövar uppdrag som ärreglerat i författning, 3. krigsman eller annan somfullgör lagsladgad tjänsteplikt, 4. den som utan att inneha anställning eller uppdragsom nu har sagts utövar myndighet och 5. den som i annat fall änsom avses i 1-4 på grund av förtroendeställning såsom syssloman eller eljestfått att för annan sköta rättslig eller ekonomisk angelägenhet eller övatillsyn å skötseln av sådan angelägenhet. 5. den som i annat fallän som avses i 1 -4 på grund av förtroendeslällning fält //// uppgift all för någonannan sköta rättslig eller ekonomisk angelägenhet eller självständigt handhakvalificerad teknisk uppgift eller övervaka skötseln av sådan angelägenhet eUeruppgift- Dennalag träder i kraft . Prop.1985/86:65 2 Förslag till Lag om ändring i datalagen (1973:289) Härigenomföreskrivs atl 21 § dalalagen (1973:289)' skall ha följande lydelse. Den som olovligen bereder sig tillgång till upptagning förautomatisk databehandling eller olovligen ändrar eller utplånar eller iregister för in sådan upptagning dömes för dataintrång till böter ellerfängelse i högst tvä år, om ej gärningen är belagd med straff i . För försök eller förberedelse lill brott som avses iförsta stycket dömes lill ansvar enligt 23 kap. . Skulle brottet,om det hade fullbordats, ha varit att anse som ringa, får dock ej dömas tillansvar enligt vad som har sagts. Den som olovligen bereder sig tillgång till upptagning förautomatisk databehandling eller olovligen ändrar eller utplånar eller iregister för in sådan upptagning dömes för dalaintrång till böter ellerfängelse i högst , om ej gärningen är belagd med straff i brottsbalken.Med upptagning avses härvid även uppgifter som är under befordran via elektroniskteller annat liknande hjälpmedel för att användas för automatiskdatabehandling. För försök eller förberedelse lill dataintrång döms lillansvar enligt 23 kap. . Skulle brottet, om del hade fullbordats,ha varit all anse som ringa, får dock inte dömas till ansvar enligt vad som nuhar sagts. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982:446. Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 19september 1985 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , ,, , , R. Carisson, , , Lagrådsremiss om ändring i m. m. (vissafrågor om datorrelaterade brott och ocker) Frågan om del straffrättsliga skyddet mot gärningar medanknytning till datortekniken har aktualiserats i flera olikasammanhang. I har i skilda motioner begärts alt frågan omlagstiftning mol dalabrotlslighet blir föremål för särskild utredning.Motionerna har avsla-gits med hänvisning lill atl sådan utredning då redanpågick (se t. ex. JuU 1980/81:26 s. 2 f och JuU 1982/83:30 s. 10 O- En av rikspolisstyrehen(RPS) tillkallad arbetsgrupp har i en rapport (RPS rapport1984:5 Polisens åtgärder mol datakriminalilel) försökt kartlägga vilka former da-tortelateradbrottslighet tar sig samt vilken omfattning den har. Vidare harbrottsförebyggande rådet (BRA) i etl särskilt kriminologiskt forskningsprojektbehandlat sådan brottslighet (Rapport 1985:3 Datorteknik och brottslighet).Dessutom har frågan varit aktuell i del internationella samarbetet, t. ex.inom och , och varit föremål för nordiska överläggningar. Förändringar av olika straffrättsliga bestämmelser för altkunna bättre möta straffvärda förfaranden med anknytning till datorer harnumera även aktualiserats i ett par utredningar. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en kommitté med uppdrag alt seöver lagstiftningen om förmögenhelsbrotlen. Kommittén antog namnet förmö-genhelsbrollsutredningen. Kommittén överiämnade betänkandet (SOU1983:50) Översyn av lagstiftningen om förmögenhelsbrotl utom gäldenärsbroll. (När kommittén lämnade sitt betänkande ingick som ledamöter f.d. hovrättspresidentenKarl-Erik Skarvall, ordförande, riksdagsledamoten ,poliskommissarien saml hovrättspresidenten . )Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta Prop.1985/86: 65 ärende bör fogas dels utredningens sammanfattning av innehållet ibetänkandet som bilaga 1, dels utredningens lagförslag i aktuella delar som bilaga2, dels ock en förteckning över remissinstanserna som bUaga 3. En sammanställningöver remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 2820-83). Iseptember 1979 förordnade dåvarande chefen för justitidepartemenlel med stöd avregeringens bemyndigande en särskild utredare (professor ) meduppdrag all utreda frågor om skydd för företags-hemligheter ni. Utredningen,som antog namnet utredningen om skydd för förelagshem-ligheter, överlämnade ioktober 1983 betänkandet (SOU 1983:52) Företags-hemligheter. Betänkandet har remissbehandlats.Till protokollet i delta ärende bör fogas utredningens förslag till ändring ibrottsbalken (BrB) som bilaga 4, en förteckning över remissinstanserna sombilaga 5 och ett utdrag av remissyttrandena avseende förslagel fill ändring i BrBsom bilaga 6. En fullständig sammanställning av remissyttrandena har upprättatsoch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 3355-83). följande avser jag alt la upp en del av de frågor som har behandlats av denu nämnda utredningarna. Med undanlag för ett förslag rörande BrB:s bestämmelseom ocker har alla förslagen anknytning fill vad som sammanfattningsvis brukarkallas för datorrelaterade gärningar. Jagtar i detta sammanhang emellertid inte upp frågor som hör samman med det immalerialrältsligaskyddet för datorprogram eller med upphovsrältsliga eller liknande frågor isamband med lagring och bearbetning av information rned hjälp av datorer e.d.Dessa frågor övervägs f.n. av upphovsrätlutredningen (Ju 1976:02) som inom kortväntas komma med ett delbetänkande i ämnet. 2 Allmänt om betänkandenas innehåll och reformensinriktning Bestämmelsernaom förmögenhelsbrotl fick i huvudsak sin nuvarande utformning genomlagstiftning . har såväl samhället som brottslighetenförändrats i betydande omfattning. Nya produktions-, kon-sumfions- ochdistributionsförhållanden har påverkal brottslighetens struktur och inriktning.Till delta kommer alt vi fått en helt ny teknologi -informationsteknologin -som redan nu spelar en avsevärd roll inom alll större områden i samhället ochsom del finns skäl atl utgå från i allt högre grad kommer all prägla samhället.Både den tekniska och den ekonomiska utvecklingen har inneburit all riskeruppkommit för olika former av missbruk som inte kunde förutses närlagstiftningen utarbetades. Inte minst väsentliga är de juridiska problem somutvecklingen av datortekniken inneburit. Förmögenhetsbrottsulredningenhar i sill inledningsvis nämnda betänkande lämnat förslag till delvis mycketingripande förändringar i regleringen av förmögenhelsbrotlen. a. bestämmelsernas sysle- maliskauppbyggnad och lagstiftningens tekniska utformning. Utredning- Prop.1985/86:65 ens förslag omfattar dock inte gäldenärsbrotten. Dessa har i ställetsetts över genom promemorian (Ds Ju 1983:17) Gäldenärsbroll. Regeringen har den6 juni i är på mitt förslag beslutat om en lagrådsremiss som bygger på denpromemorian. Detslår helt klart alt förmögenhetsbrottsutredningens betänkande ulgör ettvärdefullt underlag för atl ta ställning till om bestämmelserna om förmögenhelsbrotlbör förändras på något mer avgörande sätt. Åtskilliga remissinstanser har ocksåuttalat en positiv inställning till etl mera genomgripande reformarbete.Samtidigt har emellertid en klar majoritet ställt sig avvisande lill allgenomföra mer omfattande reformer på del underlag som föreligger. Jaganser i likhet med de flesta remissinstanserna att del inte f n. bör genomförasnågon så omfattande förändring av lagstiftningen om förmögenhetsbrotten somutredningen har föreslagit. Däremot bör vissa av de frågor som behandlats ibetänkandet tas upp . I överensstämmelse med vad jag förutskickade vid minanmälan lill prop. 1984/85:220 om datapolitiken gäller detta framför allt deförslag som har anknytning till datortekniken som brottsfaklor. Men också vadgäller lagstiftningen om ocker finns det etl angelägel reformbehov. Idet följande avser jag därför all på grundval av förmögenhetsbrollsut-redningensbetänkande föreslå ändringar av BrB:s bestämmelser om bedrägeri, olovligtbrukande och ocker. De båda förra förslagen tar särskilt sikte på att förbättradel straffrättsliga skyddet mot gärningar med anknytning till datorer ochandra metoder för automatisk informationsbehandling. Ändringen iockerbestämmelsen avser att ge bättre möjligheter atl bekämpa kreditocker medstraffrättsliga medel. Utredningenom skydd för företagshemligheter har i sitt tidigare nämnda belänkande lämnatförslag till bl. a. en ny lag om skydd för företagshemligheter. Arbetet medalt bereda det lagförslaget pågår inom justifiedepartementel. Vad jag i deltasammanhang kommer in på är en mindre ändring i bestämmelsen om trolöshet mothuvudman i 10 kap. 5 § BrB som föreslagils av företagshemlighelsutredningen.Också den ändringen har en viss anknytning lill informafionsteknologinsutveckling. Jagavser att i del här sammanhanget föreslå också en komplettering i datalagens(1973:289) bestämmelse om dataintrång (21 §) för att förbättra möjligheterna atlbeivra s.k wiretapping. Därmed avses, förenklat uttryckt, att olovligenavlyssna data som är under befordran. 3 ADB-tekniken som brottsfaktor 3.1 Allmänt 1984/85:220 om datapolitiken har lämnats en bred översiktöver hur automaUsk databehandling (ADB) har utvecklats . Som därkonstateras används numera datorer inom såväl offentlig som privat verksamhet lillatt sköta de mest vilt skilda funktioner. Prop.1985/86:65 att denna moderna teknik redan nu breder ut sig med en tilltagandehastighet tyder prognoserna på alt utvecklingen bara befinner sig i ettbegynnelseskede. Informationsbehandlingen har främst skett med hjälpav datorer, men andra metoder utvecklas också. Påsamma sätt som andra tekniska omvälvningar har den moderna informationsteknikensgenombrott inneburit stora förändringar pä både gott och ont för samhället ochenskilda. Å ena sidan har ADB-tekniken bidragit till att olika funktioner ochhandläggningsrutiner har kunnat förenklas på ett helt revolutionerande sättoch ändå fungera säkrare, snabbare och billigare än förut. Genom de möjligheterADB-tekniken öppnar alt på sammanställa, överblicka ochbearbeta synnerligen stora mängder av information härden blivit etl oumbärligthjälpmedel. Tekniken ökar å andra sidan samhällets sårbarhet ochriskerna för angrepp på medborgarnas personliga integritet. Den berördautvecklingen har även gett upphov lill brottslig verksamhet av en delvis nyart. Den nya tekniken kan nämligen självfallet vara etl effekuvt hjälpmedel föratt begå brott eller på annat sätt underlätta eller utgöra en förutsättning förbrott. Idet följande tas främst sikte på sådan automatisk informationsbehandling somsker med hjälp av datorer. Det är den del av området som särskilt har varitföremål för uppmärksamhet. Del skall dock redan frän början påpekas att defrågor som jag avser atl ta upp har en större spännvidd. Nya metoder förinformationsbehandling, som inte sker med hjälp av den nuvarande datortekniken,är under utveckling. Man kan t. ex. redan nu förutse alt det inom en snarframlid kommer all finnas utrustningar som innehåller biotekniska komponenter.Sannolikt kommer sådana metoder efter hand alt få en allt större betydelse. Detär angelägel all detta förhållande får påverka även de lösningar som väljs sä alt inte lagstiftningen snabbi föråldras. Jag återkommer f.ö. fill denfrågan i olika sammanhang i det följande. Någonvedertagen definition av vad som skall räknas som datorrelalerad brottslighetfinns inte. I allmänhet torde man dock hit hänföra kriminella gärningar som ärriktade mol datorsystem eller genomförs med hjälp av datorer av en gärningsmansom vanligen antingen är närmare insatt i hur systemet i fråga fungerar och hartillgång till del eller har specialistkunskaper i ADB-lekiiik. De olika delarav datorn och dess utrustning som därvid kan utgöra angreppsobjekt eller tjänasom hjälpmedel är själva den maskinella utrustningen med tillbehör(maskinvaran), datorprogram med instruktioner för datorns arbete(programvaran) eller informafionsinnehållet, dvs. uppgifter (dala) som finnslagrade i eller är avsedda all malas in i en dator. Angreppsobjeklel kan ocksåutgöras av uppgifter som förs över mellan olika datorer eller annan utrustningsom används för datakommunikation. ISverige, liksom i andra länder där problemet uppmärksammats, är antalet kända fall av datorrelaterade brott förhållandevis blygsamt. RPS har tillfrågat samtliga polisdistrikt i landet hur mångabrott med anknytning lill datorer som anmälts i resp. distrikt. Enkätundersök ningen avsåg perioderna 1967-1977 och 1977-1982. Sammanlagt redovi sades för den Första perioden 30 ärenden och för den andra 33 ärenden. 10 Drygt hälften har lett till fällande dom. Enligt RPSfinns emellertid fog för attanta att det s. k. mörktalet är högre för datorrelalerad brottslighet änför Prop. 1985/86: 65 annan kriminalitet, bl. a. beroende på attbenägenheten alt göra polisanmälan bedöms vara lägre än för andra brott. (Se förmögenhetsbrotlsulred-ningensbelänkande s. 170 och RPS rapport 1984:5 Polisens åtgärder mot datakriminalitet.) Ävenom man utgår från att den faktiska omfattningen av datorrelaterade brott iSverige således är störte än vad RPS undersökning visar, torde den ännu sålänge vara blygsam. Det finns emellertid anledning atl befara all den datorrelateradebrottsligheten kommer atl växa i omfattning och alt angrepp riktas mol ellerkommer att riktas mot andra former av modern informationsteknologi. Det ärdärför angeläget atl i lid se till all lagstiftningen på området är anpassad fillatt kunna möta dessa brottsformer med enkla och effektiva straffbestämmelser. Dessafrågor uppmärksammades särskilt i förmögenhelsbrottsulredning-ens direktiv. Detkonstaterades att gällande straffbestämmelser visseriigen i många fall bordekunna fillämpas på de förfaranden som det kunde vara fråga om, men atl vi åandra sidan odiskutabelt slår inför en utveckling som kan behöva mötas med nyaeller ändrade straffbestämmelser (se kommittéberättelse del II s.27). 3.2 Olika slag av gärningar Förmögenhetsbrottsulredningenuppfattade sitt uppdrag på detta område som "atl undersöka i vilken måndel kan finnas behov av ändrade straffbestämmelser så all daloranknutnagärningar, som innebär angrepp på annans förmögenhet i vedertagen mening, kanfå en adekvat straffrältslig behandling" (betänkandet s. 174). Utredningenfann all gärningar av för-mögenhetsbroltslig karaktär med anknytning lilldatorer - med hänsyn till angreppsobjektet och tillvägagångssättet - kanindelas i fyra olika grupper. första grupp hänförde utredningen gärningar som innebär att resultatet av eninformationsbehandling blir felakfigt, vanligen genom olovliga manipulationermed programvaran eller informationsinnehållet. Del oriktiga resultatet kan isig innebära en förmögenhelsskada. Men det kan också utnyttjas för altåstadkomma sådan skada eller för att dölja en redan förorsakad skada. Fördel andra förekommer gärningar som innebär skadegörande angrepp på programvaraneller informationsinnehållet. Entredje grupp av gärningar innebär obehörig åtkomst av programvaran ellerinformationsinnehållet. Slufligenfinns enligt utredningen för del fjärde gärningar som innebär skadegörandeangrepp av mer traditionell art på eller obehörig åtkomst av maskinvaran, t.ex. skadegörelse eller stöld. Utredningenhar företagit en noggrann genomgång av dessa fyra grupper av gärningar för atl undersöka behovet av lagstiftning och därvid redovisat domstolspraxis från både och andra länder (betänkandet s. 174- 185). Med utgångspunkt från utredningens genomgång och från visst mate rial som blivit fillgängligt därefter vill jag beträffande de fyra olikatyperna 11 av gärningar för egen del anföra följande. Prop.1985/86:65 Till den första gruppen hör främst den troligenmest frekventa och uppmärksammadeformen av känd datorbroltslighet, nämligen att gärningsmannen genom all olovligenpåverka informationsbehandlingen åstadkommer ett oriktigt resultat som medföralt han tillgodoförs - ofta mycket stora - penningbelopp. I praxis finns flerarättsfall som behandlar denna gärningstyp (se bl. a. översikten i betänkandet s.176-179 samt RPS Udigare nämnda rapport s. 42-47). Avdessa avgöranden och av utredningens analys framgår visserligen atl det enligtgällande rätt i regel torde finnas någon straffbestämmelse som går atttillämpa.