prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna lid fär bestämmas till högst femår från den dag då beslutet alt anla planen eller områdesbestämmelserna vinnerlaga kraft eller från den dag dä del av planen eller avområdesbestämmelserna får genomföras efter förordnande enligt 13 kap. 8 5 andrastycket. Har något exploateringsbeslut inte meddelats inom den angivna tiden,upphör planen eller områdesbestämmelserna att gälla såvitt avser kommunensbeslul om exploateringssamverkan. Paragrafen,som har utformats i enlighet med lagrådets förslag, motsva- Prop.1985/86:1 636 rar 11 kap, 22 5 i utredningsförslaget samt 3 5 förstasiycket och 4 5 i det g ip 2 § förslag till lag om exploateringssamverkansom förelades i prop, 1981/82:221 men som sedermera återkallades, 1det nya förslag till lag om exploateringssamverkan som jag denna dagkommer att lägga fram tas i stället in en hänvisning till förevarande paragrafi PBL, Av första stycket framgår atlkommunens medgivande meddelas genom detaljplan eller områdesbestämmelser. Innanetl sådant medgivande beslutas bör kommunen naturligtvis göra en allmänbedömning huruvida den avsedda exploateringen är lämpad att ombesörjas avfastighetsägarna. Det kan t,ex, gälla en bedömning av de planerade åtgärdernassvårighetsgrad men också huruvida åtgärderna bör ombesörjas av fastighetsägarnavar för sig eller i samverkan. Paragrafens första stycke innehåller degrundläggande villkoren för att exploateringssamverkan skall få komma tillstånd. Sådan samverkan får beslutas endast om del är angelägel att i ett sammanhangställa i ordning mark för en avsedd bebyggelse och utföra anordningar sombehövs för bebyggelsen, Ett av syftena med exploateringssamverkan är allsamtliga de åtgärder som behöver vidlas inom området samlas och samordnas i ettföretag. Kan de lika gärna genomföras på de berörda fastigheterna var för sigföreligger inte förutsättningar för exploateringssamverkan. Kravet pä ettsammanhang mellan de olika åtgärderna bör däremol inte hindra atl de genomförsvid olika tidpunkter, t. ex, genom en elappindelning. Som ytterligare villkor förexploateringssamverkan anges vidare att exploaleringsåtgärderna skall varaangelägna med hänsyn till bebyggelseutvecklingen. Ändamålet med detla villkorär att avgränsa samverkansinstitutets tillämpning till sädana situationer därdet föreligger ett angeläget behov att få behövlig exploatering genomförd. Samtidigtär ändamålet att garantera att samhällets planer i fräga om bebyggelse inomområdel kan förverkligas, I och för sig innebär förslaget attexploateringssamfålligheten ges en dispositionsrätt för att genomföramarkförändringar inom samverkansområdet som motsvarar expropriation. Förslagetom exploateringssamverkan bygger emellertid på att de fastighetsägare somdeltar i samverkan frivilligt släller behövlig mark till förfogande. Endast nären fastighetsägare med mark som behövs för exploateringen avstår från att deltai samverkan kan ett tvångsvis ianspråktagande av mark aktualiseras. Vissaskyddsregler behöver dock uppställas i frägai om samfällighelens rätt attdisponera över marken i samverkansområdet. Jag återkommer till dessa frågor ianslutning till 17-20 SS i förslaget till lag om exploateringssamverkan. Prop.1985/86:1 637 Andra siycket 6 jip. 1 den allmänna moUveringen har jagangett de principer som bör ligga till grund för avgränsningen avsamverkansomrädel. Avser exploateringen en redan gällande detaljplan tordeavgränsningen normalt sammanfalla med planområdets gräns. Det slutliga beslutethuruvida exploateringssamverkan får komma till stånd och om samverkansområdetsnärmare avgränsning fattas av fastighetsbildningsmyndigheten i exploateringsbeslutet.Därvid är myndigheten bunden av den huvudsakliga avgränsningen som görs iområdesbestämmelserna. Någon formell bundenhet i den slutliga avgränsningenföreligger dock inte. ställningstagande kannämligen vara beroende av andra intressen än sådana som kommunen har attbeakta. Ett samverkansområde bör bestämmasutifrån planmässiga principer. Inom området skall det finnas ett sådantinbördes samband atl del med hänsyn till naturliga förutsättningar, bebyggelsensnuvarande och framtida omfattning, behovet av gemensamma anordningar samtförhållandena i övrigt uppslår uppenbara fördelar om del planeras i etlsammanhang. Det är således det funktionella sambandet inom området som skallavgöra omfattningen. Skogsmark eller andra områden där markanvändningen inteavses alt ändras och där marken inte heller behövs för den avsedda bebyggelsen,t, ex, för rekreationsändamål e,d,, skall således inte hänföras tillsamverkansområdet, 1 likhet med utredningen anser jagatt medgivandet till exploateringssamverkan bör tidsbegränsas. Utredningen harföreslagit en giltighetstid av tre är för medgivandet. Jag delar emellertid denav vissa remissinstanser framförda åsikten att tre är ibland kan vara enalltför , I andra stycket av förevarande paragraf har därförföreskrivits att tiden får bestämmas till maximalt . Om något beslut avfastighetsbildningsmyndigheten om exploateringssamverkan inte har fattatsunder den angivna tiden, förfaller detaljplanen eller områdesbestämmelserna iden del de berör exploateringssamverkan. Del är alltså tillräckligt attbeslutet fattas inom denna lid. Det behöver inte ha vunnii laga kraft.Bestämmelser av denna innebörd har tagils in i andra styckel. Att kommunens medgivande skalllämnas i form av detaljplan eller områdesbestämmelser innebär bl. a. atl samrådoch utställning enligt bestämmelserna i 5 kap. skall ske av förslaget ochtillhörande handlingar. Berörda fastighetsägare kan då lämna synpunkter påförslaget och i sista hand överklaga kommunens antagandebeslut, t. ex, pä dengrunden att samverkan inte är nödvändig för att genomföra de avseddaåtgärderna, eller atl avgränsningen av samverkansområdet är olämplig. Prop.1985/86:1 638 3 8 I fastighetsplan kan för områden som omfattas avdelaljplan meddelas beslämmelser om markens indelning i fasligheter och omservitut, ledningsrätt och liknande särskilda rättigheter samt omgemensamhetsanläggningar. Fastighetsplan skall antas om 1, det behövs förgenomförande av en ändamålsenlig indelning i fastigheter, 2, detaljplanensgenomförande i andra fall underlättas genom en fastighetsplan, 3, enfastighetsägare begär det och planen inte är uppenbart onödig. Första styckel motsvarar 6kap, 3 8första stycket och 7 8 första stycket i lagrädsremissen. Kravet alt det skall finnasdetaljplan innebär inte att ett beslut om detaljplan mäste ha vunnii lagakraft. Detaljplan och fastighetsplan kan således upprättas och anlas . Första stycket har ingen motsvarigheti utredningsförslaget. Inte heller i gällande rätt finns någon motsvarandebestämmelse, eftersom tomlindd-ningen i princip är avsedd att vara obligatoriskinom område med stadsplan, 1 likhet med vad som i 4 och 5 kap, har föreslagilsbeträffande översiktsplan resp, delaljplan anser jag emellerUd att det bör slåsfast vad som kan regleras med fastighetsplan. Som jag har nämnt i den allmännamoUveringen (avsnitt 10,4,3) bör fastighetsplanen inte vara begränsad lillkvartersmark. Den bör alltså kunna omfatta även mark för allmän plats, dvs,gator, vägar och parker, 1 sådana fall blir det dock normalt inte fråga om attlåsa den blivande fastighetsindelningen utan om att regleragemensamhetsanläggningar på sådan mark. Andra stycket reglerar närfastighetsplan skall upprättas. Utöver vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 10,4) vill jag framhålla följande i den frågan. Punkl I motsvarar i huvudsak 28 8byggnadslagen och 11 kap. 3 8 första stycket i utredningsförslaget. Till skillnadfrån gällande rätt är fastighetsplanen inte obligatorisk. Det ankommer iförsta hand pä att bedöma om del finns behov av fastighetsplan.Det som avses är behovet av de rättsverkningar som jag närmare har beskrivit iden allmänna motiveringen (avsnitt 10,4,2), För att genomföra en ändamålsenligindelning i tomter kan det naturliglvis i vissa fall vara nödvändigt alt ävenavsätta viss mark som samfälld för flera tomter eller atl föreskriva att vissmark skall reserveras för en gemensamhetsanläggning. Punkt 2 motsvarar en del av 11 kap, 3 8 första stycket iutredningsförsla- Prop.1985/86:1 639 Någon direkt motsvarighet finns inte . Det som iförsta hand avses g n. 3-4 §§ med denna punkl är möjligheten att ifastighetsplanen bestämma att vissa gemensamhetsanläggningar skall inrättas.Det kan vara fråga om anläggningar som i sin helhet skall förläggas inomkvartersmark, men det kan naturligtvis också vara så alt anläggningen berörmaik för allmän plats. Punkt3 motsvarar närmast 30 5byggnadslagen och 11 kap, 3 8 i utredningsförslaget, 1 överensstämmelse medvad som har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 10,4,3) har denjusteringen gjorts i förhållande till vad som gäller f, n, att rätten förfastighetsägare att få fastighetsplan upprättad inte är ovillkorlig.Byggnadsnämnden kan vägra att upprätta en fastighetsplan, om del är uppenbartonödigt, 1 enlighel med lagrådets förslag (yttrandet s, 68) har punkt 3utformats sä att rätten att få fastighetsplan upprättad inte är begränsad lilldetaljplanens genomförandetid. En fastighetsägare kan alltid ansöka om att enfastighetsplan upprättas. en sådan ansökan, kan beslutet enligt13 kap. 15 överklagas genom kommunalbesvär. I 16kap, 5 5 har föreskrivits altlomträttshavare skall likställas med fastighetsägare. Det lorde visserligennormalt inte finnas någon anledning för en tomträttshavare att kräva enfastighetsplan för att få kvarteret indelat i tomter. Däremot är del tänkbartatt en tomträttshavare kan beröras av t, ex, en gemensamhetsanläggning somförutsätts i detaljplanen, 4 8 Fastighetsplanen skall omfatta ett lämpligt avgränsatområde. Skälig hänsyn skall tas till befintliga bebyggelse-, äganderätts- ochfaslighetsförhällanden som kan inverka på planens genomförande. Om planen skall reglera markensindelning i fastigheter eller om den skall ge bestämmelser om servitut ochliknande särskilda rättigheter, till-lämpas 3 kap, 1 5 fastighetsbildningslagen(1970:988), Om planen skall reglera inrättandetav en gemensamhetsanläggning, tillämpas 5 och 6 58 anläggningslagen (1973:1149), Skall den ge bestämmelser om ledningsrätl, tillämpas 68ledningsrättslagen (1973:1144). Paragrafen har utformats i enlighet med lagrådets förslag. Första meningen motsvarar 29 5byggnadslagen och 11 kap. 4 5 i utredningsförslaget. Som jag nämnde i denallmänna motiveringen (avsnitt 10.4.3) och i specialmotiveringen till 3 8 skalldet vara möjligt att använda fastighetsplanen även beträffande l.ex. mark förallmän plats. På grund härav avviker första meningen nägot frän 29 8byggnadslagen. Enligt andra meningen skall skälighänsyn tas till gällande bebyggelse-, äganderätts- och fastighetsförhållanden.Detta är givetvis en viktig förutsättning för att en fastighetsplan skall bligenomförd. Bestämmelsen om hänsynstagande lill bestående förhållanden - som f,ö, ansluter till 5 kap. 2 8 - fär betydelse bl, a, för de servitutsätgärder somkan föreskrivas i Prop.1985/86:1 640 fastighetsplanen, eftersom man härigenom måste söka eflerde lösningar 5 Y;p, 45 §§ som föranleder de minsla olägenheterna, Iförhållande lill 33 8 byggnadsstadgan har här gjorts ett tillägg som innebäratt skälig hänsyn bör tas också till befintlig bebyggelse. Detta innebärgivetvis inte alt fastighetsplanen mäste utformas sä att sådan bebyggelsealltid bevaras. Mänga gånger torde det emellertid vara möjligt att utformafastighetsplaner sä att befintlig bebyggelse kan bevaras utan att detaljplanenssyfte motverkas. Bestämmelsen i andra siycket somsaknar motsvarighet i utredningsförslaget, stämmer i huvudsak överens med 33 5byggnadsstadgan. Kravet att 3 kap. I 8 fastighetsbildningslagen skalltillämpas, om markens indelning i fastigheter skall regleras eller om servitutsfrågorskall regleras, uttrycker samma krav som f. n. gäller enligt 33 5byggnadsstadgan, nämligen att en enkel och ändamålsenlig fastighetsindelningskall eftersträvas. Det finns emellertid enligt min mening ingen anledning attha ett självständigt lämplighetskrav i PBL beträffande fastighetsindelningen.Dagens krav att varje blivande fastighet skall ha tillgång till nödvändigutfart följer både av 3 kap. I 5 fastighetsbildningslagen och 3 kap. PBL.Därför har någon bestämmelse om detta inte tagits in här. Med samma lagtekniska lösning somföreslagits beträffande kopplingen till fastigheisbildningslagen föreskrivs att5 och 658 anläggningslagen samt - på förslag av lagrådel - 65ledningsrättslagen skall tillämpas på planen, om en gemensamhetsanläggningresp. en ledning skall inrättas. Motiven till detta har jag utvecklat i denallmänna motiveringen (avsnitt 10.4.2). Någon prövning av det s.k.opinionsvillkoret i 7 8 anläggningslagen behöver inte göras närfastighetsplanen upprättas. Även motiven till detta har jag redovisat i denallmänna motiveringen. Det är naturligtvis nödvändigt atldet tydligt framgår av fastighetsplanen att villkoren i denna paragraf harprövats. Detta kommer enligt min mening att avsevärt förbättra denplanpolitiska behandlingen av gemensamhelsanläggningar jämfört med vadförhållandena är . 5 8 Fastighetsplanen får inte strida mot detaljplanen. Omsyftet med detaljplanen inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras, Isådana fall skall detaljplanen anses ha den utformning som framgår avfastighetsplanen. Paragrafens första meninginnehåller det i den allmänna motiveringen (avsnitt 10.4.3) behandlade kravetpå överensstämmelse mellan fastighetsplanen och detaljplanen. Fastighetsplanenfår inte upprättas sä att den strider mot detaljplanen. Mindre avvikelse som ärförenlig med syftet med detaljplanen får dock göras enligt andra meningen.Nägon motsvarande 1985/86:1 641 formell möjlighet enligt gällande rätt att upprätta entomtindelning som 6 kap. 5-6 §§ avviker frän en stadsplan finns inte. 1praxis har ändå vissa avsteg tillätits, om syftei med stadsplanen inte harmotverkats, För att undvika tveksamhet omdetaljplanens innehåll, när fastighetsplan upprättas med sädan mindreavvikelse, har i enlighet med förslaget i den allmänna motiveringen införts enbestämmelse som innebär alt detaljplanen i dessa fall skall anses ha denuiformning som framgår av fastighetsplanen. En erinran om delta har tagits ini 5 kap. 13 5 andra styckel. Upplysning om avvikelsen ges genomatt etl exemplar av fastighetsplanen alltid sänds till de myndigheter somtidigare har fåll delaljplanen. Av fastighetsplanens beskrivning bör alltidframgå i vilka avseenden som detaljplanen ändras. En fastighetsplan som avviker frånen detaljplan påverkar denna endast i fråga om förhållanden som kan regleras ifastighetsplanen. Normalt berörs enbart områdesgränser. Byggnadsreglerandebestämmelser påverkas således inte av fastighetsplanen. 6 8 1 den mån det behövs med hänsyn till syftet medfastighetsplanen skall i planen anges 1. områdetsindelning i fastigheter, 2. vilka servitut,ledningsrätter och liknande särskilda rättigheter som skall bildas, ändraseller upphävas, 3. de anläggningarsom skall utgöra gemensamhelsanläggningar, 4. de fastighetersom skall delta i gemensamhetsanläggningarna och de utrymmen som skall tas ianspråk för anläggningarna. Paragrafen, som överensstämmer medlagrådets förslag, motsvarar 8 8 andra stycket i det remitterade lagförslagetoch delvis 34 8 1 mom. första styckel byggnadsstadgan, 1 utredningsförslagetäterfinns motsvarande bestämmelse i 11 kap. 7 8. I paragrafen föreskrivs vad somskall anges i en fastighetsplan. Punkl I motsvarar det som normaltregleras genom tomtindelning, 1 den mån fastighetsplanen syftar till att låsaden framtida fastighetsindelningen ligger del i sakens natur att även denbefintliga fastighetsindelningen mäste framgå av planen. Någon särskildbestämmelse härom behövs därför inte. Bestämmelsen medger att kvartersmark kandelas in i såväl tomter som samfälligheter. Del finns inte heller något hinderatt föreslå särskilda fastigheter som skall upplåtas förgemensamhetsanläggningar. I punkt 2 anges sådana rättigheter- vanligtvis servitut eller ledningsrätter - som har betydelse för plangenomförandet. Punkterna 3 och 4 stämmer i saköverens med 24 8 andra stycket 1-3 anläggningslagen. Den redovisning som skallgöras enligt de nu föreslagna punkterna medför inte attfastighetsbildningsmyndigheten är helt bunden till vad som anges i fastighetsplanen.Om det vid förrättningen l.ex. visar sig atl fler fastigheter bör anslutas anläggning än vad som anges i 21 1985/86. Prop.1985/86:1 642 fastighetsplanen, ankommer del på förrättningsmannen attgöra en själv- g jp g_ j ständig prövning enligt anläggningslagenbeträffande dessa fastigheter. Jag kommer senare att föreslå att 9 5anläggningslagen anpassas till PBL:s plansystem. 7 8 I fastighetsplanen får bestämmas att planen gällerendast under förut sättning att beslutet alt anta en viss detaljplan har vunnit laga kraft ellerfär genomföras efter förordnande enligt 13 kap. 8 8 andra stycket. Efter påpekande från någraremissinstanser har i förevarande paragraf tagils in en bestämmelse medinnebörden all i fastighetsplanen kan föreskrivas atl den i vissa fall inteblir gällande förrän detaljplanen har vunnit laga kraft eller på grund avförordnande enligt 13 kap, 8 5 andra stycket får genomföras utan hinder av attplanbeslulel har överklagats. Om l.ex, en delaljplan enligt planbeskrivningenbygger på den förutsättningen atl en gemensamhetsanläggning kommer till stånd,är det naturligtvis inte lämpligl att fastighetsplanen vinner laga kraft, ombeslutet alt anta detaljplanen undanröjs, t, ex, efler besvär. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 7 5 andra stycket i del remitterade lagförslaget. En bestämmelse med motsvarandesyfte för detaljplanernas del har tagits in i 5 kap, 88 3, Enligt 11 8 detta kapitel upphävsfastighetsplanen i vissa fall automatiskt, om en detaljplan ändras ellerupphävs, 8 8 Fastighetsplanen består av en plankarta och ensärskild handling med bestämmelser eller, om innehållet framgår tydligt, av endast endera av dessa handlingar. Paragrafen motsvarar delvis 34 8 1mom, första siycket byggnadssladgan och 11 kap, 7 8 i utredningsförslaget, somi allt väsentligt har godtagils av remissinstanserna, 1 det remitteradelagförslaget återfinns bestämmelsen i 88 första stycket. Enligt paragrafen bestårfastighetsplanen av både karta och bestämmelser eller endera av dessahandlingar. Paragrafen har samma innehåll som motsvarande beslämmelse i 5 kap,9 5 första stycket om detaljplan. Det är en nyhet i förhållande till gällanderätt att en särskild handling med bestämmelser kan upprättas. Detta är enligtmin mening praktiskt, F, n, måste dessa bestämmelser tas in påtomtindelningskartan. Kartan bör upprättas på ett sättsom anpassas till ändamålet, 1 vissa fall, t, ex, när den framtidafastighetsindelningen skall anges, måste höga krav ställas på kartans kvalitet.1 andra fall, t. ex. beträffande gemensamhelsanläggningar. bör kartan kunnagöras enklare. Därvid kan ofta material frän den allmänna kartläggningen ochbefintliga flygbilder användas som underlag. De krav som bör ställas pä kartanregleras av mätningskungörelsen (1974: 339) och de föreskrifter som utfärdasmed stöd av denna. Prop.1985/86:1 643 Förslag till fastighetsplan behöveralllsä normalt redovisas pä karta, I 6 kap. 8-10 §§ den nu föreslagnaparagrafen ställs dock inget absolut krav på karta, 1 vissa fall kan detnämligen länkas atl kartan kan undvaras, l.ex. när ett vissl servitut skallupphävas eller när vissa gemensamhetsanläggningar skall inrättas. Planen kan dåbestå enbart av en handling med bestämmelser, 9 5 Till fastighetsplanen skall fogas en sådanplanbeskrivning som anges i 125, Enligt 9 8 i det remitteradelagförslaget skall till fastighetsplanen fogas dels enligt första styckel enplanbeskrivning med angivet innehåll och dels enligt andra stycket enfastighetsförteckning med vissa bestämda uppgifter. På skäl motsvarande demsom anförts under 4 kap, 10 och 11 85 anser lagrådel (yttrandet s,70) att i nuförevarande paragraf endast bör utsägas att till fastighetsplanen, varmed häravses planen i dess slutgiltiga skick, skall fogas en planbeskrivning. Härjämtebör hänvisning ske till det lagrum i förfarandeavsnittet där det närmareföreskrivs vad som skall redovisas i planbeskrivningen. Paragrafen har utformats i enlighetmed lagrådets förslag. Vad som skall redovisas i planbeskrivningen framgår av12 8 andra stycket. Med det innehåll som 12 8 föreslås få behöverfaslighetsförteckningen inte uttryckligen nämnas i 6 kap. Enligt 12 5 förstastycket första punkten skall nämligen fastighetsplan upprättas i samma ordningsom gäller för detaljplanen. Härav följer bl, a. att en fastighetsförteckningmed innehåll som anges i 5 kap. 19 5 skall, om det inte är uppenbart onödigt,upprättas när förslag görs fastighetsplan, 10 8 Före utgången av detaljplanens genomförandetid fårmot berörda fastighetsägares bestridande fastighetsplanen ändras eller upphävas endast om det är nödvändigt på grund av nya förhållanden av slor allmän vikl, vilka inte kunnat förutses vid planläggningen. Efter utgången av detaljplanensgenomförandetid får fastighetsplanen ändras eller upphävas utan att rättighetersom uppkommil genom fastighetsplanen beaktas. Paragrafens första stycke motsvarar11 kap. 11 8 i utredningsförslaget. Motiven till paragrafen har jag redovisat iden allmänna motiveringen (avsnitt 10.4.3). De föreslagna bestämmelserna, somnästan ordagrant stämmer överens med 5 kap, 11 5, innebär i praktiken att dettill stor del ligger i fastighetsägarens hand atl avgöra om fastighetsplanenunder detaljplanens genomförandetid skall fä ändras eller upphävas.Lantmäteriverket har föreslagit att villkoren för ändring av en fastighetsplanbör vara desamma som gäller enligt fastighetsbildningslagen för ändring avfastighetsgränser inom kvar- Prop.1985/86:1 644 ler som saknar faslighelsplan. Jag delar inte dennauppfattning. En sädan g p 10-11 §§ ordning skulle innebära atl man från falltill fall måsle pröva villkoren för fastighetsreglering, l.ex. 4 5 fastighetsbildningslagen, och att ändringarna aldrig får görasvidare än som anges i 5 kap, 8 5 samma lag. Enligt min mening skulle dettainnebära att fastighetsplanen inte får tillräcklig stadga under detaljplanensgenomförandetid. skulle det innebära onödiga begränsningar imöjligheterna att ändra fastighetsplanen, om man väl har konstaterat att delfinns synneriiga skäl för att ändra den. Andra stycket har ingenmotsvarighet i utredningsförslaget. Enligt min mening är del emellertidnödvändigt att ange även de förutsättningar som skall gälla för att fä ändraeller upphäva en fastighetsplan efter genomförandetidens slut. Andra stycket har utformats påsamma sätt som lagrådet har föreslagit beträffande motsvarande paragraf i 5kap, om detaljplan (5 kap, 11 8). Jämfört med de restriktiva regler som i daggäller för ändring av en tomtindelning innebär de nu föreslagna bestämmelsernautökade möjligheter att efler en detaljplans genomförandetid ändra ellerupphäva fastighetsplanen. Med de begränsningar som följer avatt fastighetsplanen inte får strida mol delaljplanen kommer det alltså att blilättare att ändra eller upphäva en fastighetsplan efter detaljplanensgenomförandetid än före. En annan förändring som inträffar närgenomförandetiden gäll ut är att förutsättningarna för prövning avgemensamhetsanläggningar ändras. Efter genomförandetidens slut skall nämligen- enligt vad jag har föreslagil i lagrådsremissen medförslag till följdändringar i anläggningslagen -prövningen göras enliglbestämmelserna i anläggningslagen. Jag har berört denna fråga i den allmännamotiveringen (avsnitt 10,4,3), Efter genomförandetiden bör kommunen fåmöjlighel att lösa kvartersmark. vilket jag återkommer till ispecialmoliveringen till 24 8, I övrigt kommer fastighetsplanens rättsverkningarbeträffande fastighetsbildningsålgärder inte att förändras när detaljplanensgenomförandetid tar slut, 11 8 Om detaljplanen ändras och detta medför atlfastighetsplanen strider mot detaljplanen, upphör fastighetsplanen att gälla ide delar som den strider mot detaljplanen.