prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 547 Subventionering av studentkårlokaler m. m, 548 1 ochhögskolor, för- 550 2 Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verk samhetsområde, reservalionsanslag 223 000000 557 3 Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m., reservalionsanslag 355 OOOOOO Förslag till Lag om ändring i sludiesiödslagen (1973: 349) Trvckeri, 1986 575 Bilaga 11till budgetpropositionen 1986 1985/86:100 Bil. Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fördessa näringar liksom prisreglering på jordbrukels och fiskels områden samlmiljövård, strålskydd, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso- ochsjukvård, livsmedelskontroll, utsädeskontroll, idrott, turism, rekreation, jaktoch viltvård. Det förslag till utgiftsram förjordbruksdepartementets verksamhelsområde för /87 som läggsfram i budgetpropositionen omfattar 6567 milj. kr. Delta innebår en ökning med81 milj. kr. jämfört med innevarande budgelår. Den största utgiftsposten blirockså under näsla budgetår subvenlioneringen av baslivsmedel, främst mjölk, somhar beräknats till ca . Som jag lidigare har redovisal i en särskildproposition används de influtna medlen från avgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel för särskilda insatser inom huvudtiteln på i första hand forskningoch miljöförbättrande åtgärder. Till skogs- och jordbrukets forskningsråd föreslåsca 38 milj. kr. för forskning rörande nya produktionsformer i jordbruket ochträdgårdsnäringen samt för skogsforskning. Ökade medel om 28milj. föreslåsför åtgärder mot försurningen. Därutöver föreslås I4milj. för särskildaprojeki på miljövårdens område, bl.a. för en förbättring av situationen förRingsjön. budgetförslag harutarbetats med hänsyn till kravet på stor återhållsamhet med statens utgifter.Även de mest angelägna behoven har prövats noggrant. Myndighelsanslagen inomdepartementets verksamhelsområde har i allmänhel beräknats med utgångspunkt idet s. k. huvudförslaget. I vissa fall föreslås ökad avgiftsfinansiering av myndigheternasverksamhel. Genom omfördelningar inom huvudtiteln har utgiftsökningar förvissa högt prioriterade ändamål kunnat tillgodoses. För att självverksamma skogsbrukare skall blidelaktiga av en trygghets-försäkring ställs 20milj. lill förfogande som bidragtill kostnaderna för cn sådan försäkring. Inom anslaget för övervakning av miljöförändringarm.m. föreslås 2,5 milj. kr. för särskilda utredningsinsatser om bl. a. freoner. En särskild uppräkning med 4milj, kr. görs avanslaget för vård av naturreservat i syfte att öka vårdinsatserna av de arealersom säkerställs för naturvården. Genom omfördelning av resurser vid Sverigeslantbruksuniversitet kan Prop. 1985/86: 100 betydelsefulla insalser göras för forskning om bl. a. bioteknik. Stödet till idrotten räknas uppväsenlligl. För budgelårel 1986/87 föreslås ett anslag av 217,5 milj. kr.Särskilda insatser görs för kvinnoidrotten, handikappidrotten,invandraridrollen, för ålgärder mol användningen av dopingpreparal saml förulbyggnad av Lillsved och . Medlen för pristillägg på renköttoch ersättning för rovdjursrivna renar förs till anslaget för främjande avrennäringen som föreslås uppgå lill 29,2milj. Därmed kommer de åriiga överiäggningarnamellan staten och företrädarna för rennäringen att avse användningen av 27,8milj. Sammanställning m. m. Anslagsförändringarnatotalt inom verksamhetsområde i förhållande lillanvisade belopp för /86 framgår av följande sammanställninguttryckt i milj. kr. A. m, m. B. Jordbruketsrationalisering m. m. G. Utbildningoch forskning H. Idrott, rekreation och turism J. -23,2 -h24,4 -25,3 -h50,6 -(-14,8 Totalt för 6486,3 6566,9 -l-80,6 Prop-1985/86: lOO Utdrag urprolokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avser frågornaunder Inledning punkterna 1 -7, 9, 10, littera A-G och I-J; statsrådet I. såvitt avser frågorna underInledning punkterna 8,11 och littera H Anmälan till budgetpropositionen 1986 budget präglas av den storaåterhållsamhet som del samhällsekonomiska och slatsfinansiella läget kräver.Det begränsade resursulrymmel har gjort det nödvändigt att med stor noggrannhetpröva också de mest angelägna behoven. Flertalet myndigheter inom departementetsverksamhetsområde föreslås få sina anslag beräknade enligt del s. k.huvudförslaget för en period av . I vissa fall föreslås myndigheternaöka kostnadstäckningen i verksamhet där avnämarna i ökad utsträckning bör ståför kostnaderna, bl. a. rådgivningen. Omprioriteringar av disponiblaresurser föreslås främst på skogsbrukets och naturvårdens områden. Som jagtidigare har redovisat i propositionen 1985/86:74 om jordbruksforskning, m.m.och skrivelsen 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö har vidaresärskilda satsningar gjorts på forskning och miljöförbättrande åtgärder genomanvändning av de influtna medlen från avgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. 2 Jordbruk och trädgårdsnäring Den del av vårt näringsliv som producerar, förädlar och distribuerarvåra livsmedel och de insatsvaror som behövs härför, livsmedelssektorn, sysselsätteri dagens ungefär en halv miljon människor. Sammantaget utgörlivsmedelssektorn en betydande del av det svenska näringslivet. Konsumtionen av livsmedel uppgickår lill ca , dvs. av den tolala privatakonsumtionen av varor och tjänster. Av de totala livsmedelsutgifterna avser ca51 miljarder kr. produkter som huvudsakligen kan hänföras till den svenskajordbruksproduktionen. Ca hälften av detta belopp omfattas avjordbruksprisregleringen. Jordbrukets produktionsvärde för år1985 beräknas uppgå till ca . Av detta belopp svarar animaliskaprodukter för knappl . Jordbrukets andel av BNP har varil relativt konstantoch uppgår lill . Den tolala åkerarealen har hittillsunder 1980-talel minskat med och uppgick år 1984 till 2933000 ha. Antalet brukningsenheter var 1984 och medelarealen åker 26ha per företag. Antaletsladigvarande sysselsatta i jordbruket uppgår till ca 200000 Prop. 1985/86:100 personer vilkel motsvarar av lotala antalet sysselsatta. 11 hälften av jordbrukarna är deltidsjordbrukare. Trädgårdsnäringen omfattar ca 5 400 företag.Bruttoproduktionsvärdei var ca I miljard kr. Näringen sysselsätter ca20 000 personer. Skörden av spannmål beräknas för uppgå till5,8 milj. ton, vilkel är en minskning jämfört med år 1984.Spannmålsöverskottet beräknas till 1,1 milj. ton. Produktionen av nötkött ochfläsk beräknas uppgå till 145 milj. kg resp. 325 milj. kg. Del innebär en ihuvudsak oförändrad produktion jämfört med . Exportbehovei av nötköttuppskattas bli 24milj. kg och av fläsk 68milj. Mjölkproduktionen beräknasuppgå till 3 590milj. kg vilkel ulgör en minskning . Det innebär etl överskottpå 259milj. seplember 1984 lill seplember 1985har priserna i det jordbruksprisreglerade ledet, som fastställs efleröverläggningar, stigit . Samlidigl har konsumentprisindex totalt ökatmed 6,. Konsumentprisindex för jordbruksprisreglerade livsmedel har stigitsnabbare nämligen med 8,vilkel lyder på all leden efter deljordbruksprisreglerade ledet ökat sina andelar av den s. k. livsmedelskronanunder perioden. har avräkningspriserna lill jordbrukarnastigit med endasl 3,, bl.a. som en följd av all överskollen avjordbruksprodukter krävt ökade interna avgifter l.ex. slaktdjursavgifter.Koslnaderna inom regleringen för att avsätta överskotten uppgick underregleringsårel 1984/ 85 lill ca . väntas jordbrukarnas realinkomstersjunka betydligt främst som en följd av kostnaderna för överskotten avjordbruksprodukter. Bakgrunden till den nuvarande situationen inomjordbruket år den ekonomiska utvecklingen i under slutet av 1970-laletoch , som bl.a. innebar kraftiga kostnadsökningar både inomjordbruket och i efterföljande led med kännbara prishöjningar för konsumenternasom följd. steg livsmedelspriserna i konsumentiedetmed i genomsnitt 10,. föll reallönerna med på sexår. Prisökningarna och den minskade köpkraften medfördeatt konsumtionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk minskade. Samiidigtökade produklionen bl.a. genom atl jordbrukarna sökte kompensera en sjunkandelönsamhet med ökade arbetsinsatser och slörre besättningar. som många konsumenter här i landet pågrund av prisnivån tvingas avslå från all köpa l.ex. kött i den utsträckningsom de skulle önska, måste svenskt kött säljas lill utlandet lill priser somligger långt under produktionskostnaden. är enligt min mening en orimligsituation som lätt kan leda till en ond cirkel: dyrare kött, minskadkonsumtion, minskade inkomster för jordbrukarna, höjda priser för allkompensera de minskade inkomsterna. En förutsäUning för atl vi skall kunna komma lillrätta med de problem som f.n. råder inom livsmedelssektorn, inte minsl med överskotten av jordbruksprodukter, är enligt min mening all vi får ordning på 4 ekonomi.Vikliga mål för regeringens ekonomiska politik år därför att Prop. 1985/86:100 minska underskottet i statens budgei genom en stram utgiftsprövning och Bil. 11 atl pressa ned inflationen. En minskad inflationstakt är nödvändig omvi skall kunna fortsätta den ekonomiska återhämtning som inletts under senareår, bibehålla vår inlernalionella konkurrenskraft och bevara konsumenternasköpkraft. fastställde riktlinjer för ensamlad livsmedelspoli-lik (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. Beslutetinnebär en klar kurs-omläggning jämfört med politik. Vi har påbörjatutvecklingen mot en politik där livsmedlens kvalitet och hänsynen till djur ochmiljö står i förgrunden på etl helt annat sätt . Huvudmålet förlivsmedels-politiken skall enligt riksdagsbeslutet vara att trygga vårlivsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. Under detlahuvudmål finns två likställda delmål, nämligen konsumentmålel och inkomstmålet. Konsumenlmålel innebär att konsumenterna skall fåtillgång lill livsmedel av god kvalitet lill rimliga priser. Inkomslmåletinnebär alt jordbrukarna skall få en med andra jämförbara grupper likvärdigstandard. Därutöver finns ett miljö- och resursmål sominnebår alt jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravetpå en god miljö och lill behovet av en långsiktig och planerad hushållning medvåra naturresurser. Mjölkproduktionen skall , underhänsynslagande lill den produktion som behövs för atl klara försörjningen avmjölk och mejeriprodukter i en kris, anpassas till en nivå som ungefärmotsvarar konsumtionsutrymmel för mjölk och mejeriprodukter i fred samt lönsamexport. För övriga animalieprodukter skall näringen liksom själv bärakostnaderna för en produktion utöver den samhällsekonomiskt motiverade. Det är vidare angeläget alt produktionen avproleinfoder inom landel ökar. Frågan om produktion av socker och andrasölmedel, sprit och stärkelse kommer att utredas. En produklion påöverskottsarealen skall tills vidare liksom utgöras av spannmål. Förde kostnader som uppslår till följd av att åkerarealen överstiger behovet föratl uppfylla , produktionsmålet skall samhället på femår ta ett delansvar. Del ekonomiska siödet till det svenska jordbruketskall liksom nu lämnas som ett prisstöd i huvudsak genom ett gränsskydd somvid behov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder. Jordbruksproduktionen i norra skall medhänsyn lill den regionälpolitiska betydelsen bibehållas i ungefär nuvarandeomfatlning. Elt särskilt stöd lämnas därför lill näringen i denna del avlandet. Industri- och handelsleden i livsmedelskedjan kommerall utredas ytterligare. har godkänt ulformningen avprisregleringen på sockerbetor och socker för perioden den Ijuli 1985 - och av prisregle ringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för liden den Ijuli 1985 - den 30juni 1986 (prop. 1984/85:211, JoU36, rskr404). Vad gäller prisregleringen på sockerbetor och socker bygger beslutet på att driften vid samtliga nu existerande sockerbruk bibehålls. För övriga jord bruksprodukter innebär beslutet bl. a. atl jordbruket och den del av livsme- 5 delsindustrin som omfattasav jordbruksprisregleringen (främst mejerier Prop. 1985/86: 100 ochslakterier) tillförs 465 milj. kr. genom alt prisnivån iprisregleringsledel Bil. 11 höjdes den Ijuli 1985. För nästa budgelår förordar jag attlanlbruksstyrelsen får disponera en s. k. engagemangsram av 4000 milj. kr. förkreditgarantier på jordbrukets, trädgårdsnäringens och rennäringens område. Lantbruksnämndernas inköp och försäljning avjordbruksfastigheter sker med anlitande av jordfonden. Lantbruksstyrelsendisponerar för jordfondsändamål även en rörlig kredit av 25 milj. kr. Dennakredit upphör den 30juni 1986. Mol bakgrund av den förväntadeinvesteringsbenägenheten i jordbruket bör bidraget lill inre rationaUseringkunna minskas med 10milj. I enlighet med vad jag har redovisal i annatsammanhang föreslår jag atl 5 milj. kr. ställs till lantbruksnämndernasförfogande för intensifierad rådgivning om växtnäring och kemiskabekämpningsmedel i jordbruket saml för rådgivning om alternativa odlingsformer. Vidare förordar jag all lOmilj. utöver vadlantbruksstyrelsen föreslagit av kostnaderna för den statliga rådgivningentill jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuellavgiftsfinansiering. Under anslaget C 3. Prisreglerande åtgärder påjordbrukels område beräknar jag ca ; under nästa budgetår. Ibeloppet ingår koslnaderna för en oförändrad subvention av priset på mjölk med2,10kr./I. Poslen Ersätlning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanensom innevarande budgelår uppgår lill 33 milj. kr. bör som ett led i den stramaulgiftsprövningen inte tas upp för /87. har i uppdrag att se överprisstödet till jordbruket i norra bl. a. vad avserberäkningsunderlaget för områdesindelningen. Jag avser att senare återkommatill regeringen i denna fråga vid min anmälan till proposition omprisregleringen på jordbruksprodukter, m.m. För beredskapslagring samt produktions- ochransoneringsförberedelser föreslår jag att 241 milj. kr. anvisas under nästabudgelår. Rennäringeni sysselsätter ca 2500 renskötande samer, som äger drygt 270000 renar.Under förra budgetåret slaktades drygt 75000 renar med ett värde av närmare 50milj. Efler beslut av fördelas fr.o.m.innevarande budgetår det statliga stödet till rennäringens rationalisering m.m.efter överläggningar med företrädare för samerna. Härigenom har näringensföreträdare fått ell ökat inflytande över statsbidragens användning. Vidöverläggningarna kan även andra för näringen angelägna frågor aktualiseras. a. tillsatts en arbetsgrupp för översyn av vissa frågor på rennäringensområde. För att ytterligare öka rennäringens möjligheteratt påverka fördelningen av statliga medel föreslås att medlen för rennäringensrationalisering, för prisstödet till näringen och för ersättning förrovdjursrivna renar fr. o. m. nästa budgetår anvisas över ett anslag. Efter denuppräkning som samiidigt föreslåskommer anslaget att uppgå lill drygt 29.2milj. Hur de samlade Prop.1985/86: 100 medlen skall användas för olika ändamål får beslämmas efteröveriägg- Bil. Därmed blir det möjligt för näringen altytterligare koncentrera siödet lill de mest angelägna behoven. Skogsnäringenär en av våra viktigasle exportnäringar. Den har utomordentligt godaförutsättningar all medverka lill en förbättrad balans i vårautrikesbetalningar. Skogens belydelse för landets ekonomi och välståndmotiverar alt skogsmarken som produktionsresurs tas lill vara på bästa sätt ochså att även andra intressen, som t.ex. friluftsliv och rekreation, kanlillgodoses. Målet för skogspolitiken enligt skogspolitiska beslul ärmol bakgrund härav en varaktig, hög och värdefull virkesavkastning underhänsynslagande till naturvårdens och andra allmänna intressen. Genomriksdagsbeslut kompletterades skogsvårdslagen med uttryckliga krav påaktivt utnyttjande av skogen i syfte all öka produklionen och sysselsättningeni skogsnäringen. Skogsproduktionens lämpliga omfattning ochsammansättning år inle exakt fastslagen i riktlinjerna för skogspolitiken.Strävan skall emellertid vara en ökad produklion både kvantitativt ochkvalitativt. En utgångspunkt är sålunda att åstadkomma en skogsproduktion sommöjliggör en långsiktig årlig brulloavverkning av åtminstone 75 milj. m'sk.Därutöver skall strävan vara atl öka produklionen ytteriigare i den mån deltaär möjligt och lämpligt med hänsyn till andra viktiga samhällsmål. Skogsstyrelsenkommer atl redovisa nya beräkningar av virkesbehovet och denlångsiktigt möjliga avverkningen. Brultoavverkningen beräknas under innevarandesäsong bli ca 63milj. vilket är ungefär samma volym som förra säsongen ochca 6milj. mer än i sluiet av 1970-lalel. Denna avverkning räcker sannoliktinte för att lillgodose skogsindustrins virkesbehov som då måste täckas medbl.a. impori i likhet med föregående säsong. Om alltför hög import skallundvikas måste aktiviteten i skogsbruket öka. Det ankommer i försia hand påskogsbruket och skogsindustrin att gemensaml ta ansvaret för attvirkesförsörjningen fungerar tillfredsställande. Jag vill i sammanhanget erinraom den minimiavverkningsskyldighet som beslutades av och somskall vara fullgjord senast den Ijanuari 1990. Det ankommer påskogsvårdssiyrelserna att informera berörda skogsägare i god lid härom. De ökade vinster som genom högkonjunkturen hartillförts skogsindustrin och skogsbruket måste i första hand utnyttjas förinvesteringar i syfte atl ylleriigare stärka näringen. För skogsbrukels del bördella ske i form av bl.a. en kraftig satsning på hjälpplanteringar och andraålerväxlålgärder samt på röjningar och gallringar. Härigenom kan produktionenav kvalitetsvirke öka för framliden. En aktiv beståndsvård vitaliserardessutom skogen och gör den mer motståndskraftig mot klimat- och föroreningsskador. Förnästa budgetår föreslår jag atl programmel för åtgärder i lågprodu- cerande skogar, s. k. 5:3-skogar, förlångs genom all del åriiga rambeloppet Prop. 1985/86: 100 räknasned med 30milj. Den på delta sätt minskade takten i program- Bil. 11 metsgenomförande skapar tid för atl erforderiiga bedömningar bl.a. pånaturvårdsområdel skall kunna göras. Främsl mot bakgrund av att bidrag tilleftersatt röjning inte lämnas längre minskar behovet av bidragsmedel försärskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet. Jag föreslårdärför alt rambeloppel räknas ned med 67,5 milj. kr. För att alla självverksamma skogsbrukare skallkunna bli delaktiga av en trygghelsförsäkring föreslår jag all 20 milj. kr.ställs till förfogande som bidrag till koslnader för en sådan försäkring. Grundläggandei den svenska fiskeripolitiken är att vatten- och fisktillgångarna utnyttjaspå sådant sätt atl de långsiktigt kan medverka till livsmedeLs-försörjningenoch till välståndet i övrigl. En god hushållning genom en väl avvägd vård ochbeskattning av fiskbestånden och genom omsorg om vattnen är sålunda väsentlig.En god vård av vattnen förbättrar också förutsättningarna för produktion avfisk på icke traditionellt sätt, dvs. i form av odling. En väl avvägdhushållning främjar även sportfisket som är en viktig form för friluftsliv ochrekreation. beslutade om ålgärder för allförbällra förutsättningarna för det svenska fisket och därigenom möjligheternaatt nå de fiskeripolitiska målen (prop. 1984/85:143, JoU 32, rskr298). Beslutetinnebar även att den statliga fiskeadministrationen omorganiseras. För alträdda den nalurreproducerande laxen har internationella överläggningar inlettsom havsfisket efter lax i . Försök med s.k. fördröjd utsättning avlaxungar har inletts. Systemet med yrkesfiskelicenser skall förenklas. släpptes handredskapsfiskel frittutefter och i de (prop. 1984/85:107, JoU26, rskr190). Del fria handredskapsfiskel är en viktig del i rekrealionspolitiken.Stora delar av befolkningen får genom beslutet nya möjligheter att fiska päsin fritid. Sillbestånden i norra och harbörjat återhämta sig. Det finns därför anledning att anta att de fiskandenationernas fångster där kan komma att uppgå till bortemot åriigen1986-1987 jämfört med drygt 350000 lon . Tillförseln av sill har ökat påden europeiska marknaden och bedöms komma atl ökaytterligare under de närmasle åren. Med del ökade utbudet av sill har prisernafallit. De svenska fångsterna av sill var till ett värde av220milj. Torskfångsterna har ökat successivt och uppgick år1984 till till ett värde av 258 milj. kr. kanfångsterna av sill och torsk bedömas bli resp. . Fångsterna har sålunda minskat med 27000 lon.Anledningen lill den stora minskningen är de svåra isförhållandena i framföralll . Men också svårigheterna atl lill rimliga priserfå avsättning för sill på vår största exportmarknad, nämligen Europamarknaden,kan ha påverkat fiskets omfattning. kanbedömas som relativt gynnsamma. För laxfisket lill Prop. 1985/86: 100 havsvar förhållandena goda. Fångslen ökade med drygt Bil. 11 30%.Den positiva fångslut vecklingen har fortsalt . Anledningen tillökningen är de stora utsättningar av laxungar som görs av bl. a. Sverige.Andelen nalurreproducerande lax i fångsterna i år numera så låg som20 . Omkoslnaderna i det yrkesmässiga fisket har stigitkraftigt . Del svenska fisket befinner sig i en hårdpriskonkurrens från fiskenäringen i andra länder. För att höja effektivitetenallmänt sett inom svensk fiskerinäring bör den strukturrationalisering sompågår drivas vidare. rationaliserat svenskt fiske har goda möjligheter althävda sig internationellt. Inom finns expansionsmöjligheter beträffandeförsäljning av svenskfångad fisk. En viktig förutsättning är dock en bättresamordning av förstahandsmoltagningen och distributionen av fisk. Enligtriksdagens beslut skall prisstödet på fisk i fortsättningen lämnas endast lillde licensierade fiskeföretag som levererar sin fisk lill de uppköpare somdeltar i en organiserad samordning. Fiskets organisationer slutbehandlar f. n.en plan för samordning. Konsumtionsodlingen av fisk- och skaldjur röner eltalll starkare intresse i vårt land. var den sammanlagda produktionen , varav matfisk och I 200 lon blåmusslor. Del sammanlagdaproduktionsvärdet uppgick lill 51 milj. kr. har det underlånga perioder varit förbjudet atl sälja färska musslor på grund avgiftansamling i musslorna. För en fortsatt utveckling av musselodlingen krävsen ökad anpassning till betingelserna för odling. Mot den bakgrunden har bl.a.laboratoriekontrollen av musslor förbättrats. För nästa budgetår föreslås fortsalla insatser förfiskevården och för en rationell utveckling av fiskenäringen. Serviceoch kontroll innefattar livsmedelskontroll, djurens hälso- och sjukvård,djurskydd, veterinärväsendel, lantbrukskemisk service, maskinprovningar,utsädeskontroll och växlskydd. Insatserna på dessa områden år enligt min meningviktiga medel i samhällets livsmedelspolitik, vars syfte bl.a. är atlkonsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. För att förbättra vattenkontrollen föreslår jagutökade resurser lill livsmedelsverket näsla budgetår. Fr.o.m. den Ijanuari 1986 gäller en ny lagom foder.Den nya lagen lar i slörre utsträckning än nu gällande lag sikte på alt skyddabåde djurs och människors hälsa. Bl.a. förbjuds användningen av kemolerapeutikasom tillväxtbefrämjande foderlillsats. Även andra tillsatser, t. ex. köttmjölfrån självdöda djur kan förbjudas med slöd av lagen. En särskild kommitté tillkallades i december 1983med uppgift alt se över livsmedelskontrollens omfatlning och inriklning. Kommiltén har även fått i uppdrag att överväga frågan om bestrålning av livsmedel samt om en förstärkning av livsmedelskontrollen i syfte att förhindra att fram- 9 mande ämnen tillförslivsmedel genom förpackningar. Kommittén beräk- Prop. 1985/86: 100 nas avge sina förslag . Regeringen har beslutat om en översyn av den etiskaprövningen av djurförsök. Utgångspunkten för arbelel är bl.a. alt främjaåtgärder för utnyttjande av alternativa metoder och alt användningen avförsöksdjur begränsas lill vad som bedöms vara oundgängligen nödvändigt frånforskningens synpunkt. Översynen skall vara slutförd . En översyn skall enligt beslut våren1985 ske av djurens hälso- och sjukvård.