prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Framför alll allmänna enheter av gymnasieskola har en komplex uppbyggnad, varför det är svårt för politiska företrädare och kommuners ofta små skolkanslier att skaffa tillräcklig erfarenhet och insikt i gymnasie- 61 skolan.Utökad frihei alt hanlera gymnasieskolans resurser blir därför Prop,1985/86:97 utökad frihei för den enskilda skolan. Svenskakommunförbundel som - för all nå önskemålet om ökad decentralisering tidigare påpekat behovel av atl se över del totala regelverket för skolan anserdel pågående försöks- och utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan samt översynenav den gymnasiala yrkesutbildningen vara exempel på ytterligare faktorer sommåste påverka del framlida resurslilldelningssystemel, Målel all skapa engymnasieskola för alla måsle också beaktas vid utformningen av bidragssystemet.Styrelsen har mol denna bakgrund vägt nuvarande förhållandevis väl fungerandebidragssystem för gymnasieskolan mot etl i princip helt nytt och i vissaavseenden när del gäller de ekonomiska effekterna osäkert syslem. Styrelsen en sammanvägning av för- och nackdelar med de båda systemen funnit atlnuvarande syslem med vissa förordade förändringar tills vidare bör bibehållasi avvaktan på atl utformningen av den framlida gymnasieskolan är klariagd ochhar därför inte funnit anledning atl gå in på enskUdheter i förslaget. Landstingsförbundetser positivt på att ansträngningar görs för att förenkla det nuvarandekomplicerade regelsystemet för gymnasieskolan. Det nu framlagda förslagetinnebär emellertid endast mindre förenklingar i regelsystemet. Styrelsen anseralt gymnasieskolans totala regelverk bör förenklas och närma sig det system somtillämpas inom del kommunala högskoleområdet. Styrelsen tUlstyrker dockföreslaget syslem men endast under förutsättning atl gymnasieskolans övrigaregelsystem omprövas och förenklas. SåvälSACO/SR, LR, , SFL som SL avvisar förslagel. Skälen härtillär att del anses olämpligt alt under pågående försöks-och utvecklingsarbete såväsentligt förändra del nuvarande bidragssystemet då risker för störningar idelta arbete är överhängande, Örebroläns landstingskommun anser sig inte kunna tillstyrka promemorians förslag inuvarande utförande. Förslagets effekter anses mycket svåra atl överblicka förden enskilda kommunen och bör därför bli föremål för ytterligare utredning, Kopparbergsläns landstingskommun anser om förslaget atl del på vägen mot ell totaltschabloniserat statsbidragssystem kan vara ett steg som kan ge värdefullaerfarenheter och av den anledningen bör prövas. förutsätter attåriiga uppföljningar görs efter genomförandet , Danderydskommun anser del nuvarande statsbidragssystemet för gymnsieskolans lärarlönerha otvetydiga fördelar för kommunerna i jämförelse med varje form avschabloniserat bidragssystem. Med det föreslagna systemet får kommunerna ettökat ansvar för resursanvändningen i gymnasieskolan. Delta är i sig positivt.Den lokala friheten begränsas dock av läroplanens bestämmelser, föreskrifter iskolförordningen och andra bestämmelser. Skolstyrelsen är därför inte säker påall vinslen med del föreslagna systemet - den ökade friheten att användaresurserna - är värd priset, Gotlandskommun tillstyrker all limlilldelningen i gymnasieskolan Prop, 1985/86:97schabloniseras. Vid utformningen av det schabloniserade systemet förtilldelning av lärartimmar bör hänsyn tas lill de skillnader i förutsättningarsom föreligger i att bedriva gymnasieverksamhet på Golland jämfört med andrakommuner där möjligheter finns all samarbeta över kommungränserna, Göteborgskommun menar all förslaget innebär risk för en utarmning av kommunensutbildningsutbud. Det kan ifrågasättas om ell schabloniserat syslem kan förenainslag av såväl glesbygdsstöd som rationalitet, Förslagel kommer bl, a, attmedföra resursförlusler då elever från andra kommuner återgår lill sinhemskola. kan inte tillstyrka utredningens nuvarande förslagtill nytt statsbidragssystem, Karlskronakommun anser alt ur synpunkt är dagens statsbidragssystem det mestöveriägsna både vad det gäller de administrativa rutiner som krävs och urkostnadsläckningssynpunkl. Skallell schabloniserat statsbidragssystem införas, så bedömer skolkontoret atl detföreslagna systemet är acceptabelt, förutsatt att full kostnadstäckning medgesvad gäller veckotimprisernas nivåer, Lyckselekommun anser atl ett schabloniserat statsbidrag kan ha vissa fördelar, menavvikelserna mot nuvarande system får ej översliga ±5%, Del måsle vidarefastslås att statsbidraget får användas över budgetårs-gränserna, Malmökommun är positiv till ett schabloniserat statsbidragssystem där resursentilldelas för hela kommunen. Dock behöver det föreslagna systemet överarbetasi bl, a, de delar som berör slatsbidragsproblemalik med ett stort anlal mindreskolanläggningar. Med nuvarande regelsystem finner skolstyrelsen att det lokalainflytandet inte ökar men alt det innebär ökade administrativa insatser påkommunal nivå. Skolstyrelsen förordar all nuvarande slatsbidragssysalembibehålls tills vidare. Skarakommun noterar med tillfredsställelse all man ej har för avsikt att rubbagrundvalarna för del nuvarande statsbidragssystemet genom de förändringar, somnu föreslås, Örebrokommun tillstyrker principiellt ell decentraliserat syslem med schabloniseradberäkning. Detta måsle dock givetvis följas av en översyn av regelverket somstyr förutsättningarna för en rationell resursanvändning. Botkyrkakommun anser all del är tveksamt om de nya reglerna kan ge rättvisa mellankommunerna. Del föreslagna regelsystemet anses administrativt krångligt iförhållande till nuvarande regler. Skolkontoret anser vidare atl man bör prövamöjligheterna lill en samordning av statsbidragen lill ,gymnasieskolan, komvux och grundvux. Skolkontoret anser således atlpromemorians förslag ej kan ligga lill grund för ell nytt statsbidragssystem, är positivt lill alt ell nytt syslem införs. Erfarenheterav det redan befintliga schabloniserade systemet i åk T 4 är goda. Förbundetanser vidare att i denna schabloniserade resurs bör även resurser för fortbildning av lärarna innefattas. Det skulle ge skolenheten en 63 klart definierad summa pengar som ger större frihet atlvälja utbildningsan- Prop, 1985/86:97 ordnare, tillstyrker förslagel om ellschabloniserat elevrelaleral statsbidragssystem. Rektor vid i tillstyrkerpromemorians huvudsakliga förslag och menar all del är positivt attstatsbidraget lill viss del blir elevrelaleral och att redovisningen pä siktkan förenklas som rörelsefriheten för skolor och huvudmän ökar, i län har ulöver detaljeradeuppgifter om utfallet av föreslaget resurstilldelningssyslem även frånskolhuvudmännen begärt in allmänna synpunkter på del lagda förslagel. Dessakommuner redovisar en negativ inställning till de följder, som förväntas kommaav den kombinerade effekten av ell nytt schabloniserat elevbaseral statsbidragssystemoch den nya förordningen om ett framflyttande av avstäm-ningsdalum lill 15januari respektive . Det anses allmänt att en alllför kraftigkostnadsövervällring lill kommunerna kommer alt bli en följd av detta.Kommunernas vilja och förmåga all skapa bredd i under-visningsulbudet kommerall minska. Det påpekas också i delta sammanhang del orättvisa i attkommuner med små gymnasieskolor först och mest kommer alt drabbas. Den redanidag otillräckliga förslärkningsresursen kommer än mindre alt räcka lill för desärskilda behov som finns. 2 Ett schabloniserat, delvis elevrelaterat system Promemorians förslag s. 5-9 SÖ tillstyrker förslagel om en grundresurs per kommun, SÖhar i sina beräkningar sökt visa hur en grundresurs påverkarUtfallet för de tre- och fyraåriga linjerna, SÖ tillstyrker däremol en grundresurs av ungefär denstorlek som anges i promemorian för de tvååriga linjerna. Enligt SÖ:s beräkningar blir utfallet av resurserna för detvååriga linjerna inte särskill fördelaktigt för skolor med enbart tvåårigalinjer inom VSK- och JST~seklorerna, Alt landstingskommunerna kompenseras serSÖ som en förutsättning för systemets lillämpning, i tillstyrker atllimtilldelningen schabloniseras med hjälp av schabloner av i huvudsak dengrundkonstruktion som promemorian föreslår. Promemorians uppfattning alt bådekommun och skolslorlek har ett starkt inflytande på resursbehovet är nämndendäremot tveksam till. Enligt nämndens mening har i försia hand skolans storiekett starkt inflytande på resursbehovet. Nämnden anseratt resursen bör beräknasper skolenhet. Nämnden delar de tidigare i många sammanhang framfördafarhågorna för alllför stora skolenheter framför alll därför alt de medförstora nackdelar ur elevsocial synpunkl. Nämnden vill därför inte medverka uiformning av etl statsbidragssystem, som konsekvent gynnar storaskolenheter, vilket en kommunvis beräkning av grundresursen skulle göra. Länsskolnämndeni menar att med den utformning som Prop, 1985/86: 97förslaget har synes tillräcklig hänsyn ha tagils lill skolor av olika storlekvarför nämnden tillstyrker förslaget på denna punkt, Länsskolnämndeni har funnit atl den friare resursanvändningen fr, o, ;ii,/83 medfört en positiv förändring i skolornas verksamhet. Nämndenstöder därför ett system beslående av grundresurs och elevbaseradlilläggsresurs med en tillkommande elevbaserad stödresurs, LR:Schabloniseringen innebär ingen omedelbar generell bidragsminskning men väl enomfördelning av nuvarande resurser som medför en rad ölägenheter för kommunernaoch allvarliga arbelsmarknadsproblem för lärarna, stora samlade enheter, ul-bildningsfabriker och överfyllda klasser,vilket förbundet anser mycket olyckligt. Gymnasieskolan har under de senasieåren hårt brandskatlals på resurser genom bl, a, självstudier, samläsning ochlimreduktion och måsle tillförsäkras ökade resurser om den skall kunnata emot alla elever från , LR anser vidare atl den ärskursbaseradegrundresursen lill de tre-och fyraåriga linjerna är för liten, SFLoch SL menar atl del föreslagna resurssystemel blir mindre hanterligt än detnuvarande för en anpassning lill lokala förutsättningar. : I förslagel om ett schabloniserat statsbidragssystem förgymnasieskolan ingår som en del alt samtliga resurser fördelas kommunvis.Styrelsen ser övervågande fördelar med delta förslag och föreslår därför atlmolsvarande möjlighet öppnas inom ramen för nuvarande system. Landstingsförbundetmenar all de speciella förulsältningar som råder för den landslingskommunalagymnasieskolan vid beräkning av schabloner och limtilldelning måste beaktas, Falunskommun finner all en ökad schablonisering ger den enskilda skolenheten störremöjligheter alt på ett flexiblare säll hanlera resurserna, Göteborgskommun finner atl förslagel endasl innebär marginella förändringar av delstatliga regelsystemet samt alt man i utredningen tillskapat en grundresursför alt gymnasieutbildningen i småkommunerna skall kunna bibehållas. FörGöteborgs del skulle genomförandet av detla förslag innebära all ca 2lärartjänster per normalstor skolenhet skulle försvinna, Malmökommun ansluler sig i princip lill den modell av ett schabloniserat syslem somföreslås. EnligtÖrebro kommun är dagens statsbidragssystem myckel rättvisande, då kommunernafår ersättning för faktiska kostnader till för av SÖ och länsskolnämndenbeslutad organisation. Del är därför viktigt atl kommuner som uppenbartmissgynnas genom schabloniseringen kompenseras för detla. 3 Större frihet för skolhuvudman och skolor att hanteraresurser Prop,1985/86:97 Promemorians förslag s. 913 SÖ ställer sig positiv till attskolstyrelsen/utbildningsnämnden ges ökade möjligheter till en behovsinriklad resursfördelningmellan gymnasieskolen-helerna i kommunen. Erfarenheterna frän del s, k, (Utvärdering av resursanvändningen i gymnasieskolan) visar emellertidall skolstyrelsen i stället för atl göra en fördelning efter behov fördelat resursenschablonmässigt efler antalet elever vid skolenheterna, SÖ vill betona viklenav all /87 utnyttjas för systematiska utbildningsinsatser såvälför förtroendemän som för den personal som skall handläggaresursfördelningsfrågor. Flera skäl talar för all fömlsätlningama för stöd lillelever med svårigheter blir bättre ulan en specialdeslinering. Den resurs somavsätts för elever med svårigheter är tillräckligt slor för alt vara operaliv. Det finns vidare en risk för alt en minimiresurs kanbetraktas som en norm för hur stora resurser som bör användas. Ett ytteriigareargument mol en specialdeslinering av stödresursen är de riktlinjer som finnsför förstärkningsresursens användning. Man skall vid fördelning av hela dennuvarande förslärkningsresursen prioritera elever med svårigheter, SÖ föreslårdärför all stödresursen sammanförs med tilläggsresurserna. De resurser somavsätts för förstärkningsändamål bör i försia hand användas för "elevermed särskilda behov av stöd och hjälp i sitt skolarbete", i tillstyrker förslaget atlgmnd- och tilläggsresurserna saml stödresursen ges som en samlad resurs lillskolhuvudmännen men är - med hänsyn till erfarenheterna av den friare resursanvändningen- tveksam till all den särskilda stödresursen skall särskiljas och minimeras, Ilikhet med promemorian anser nämnden vidare all del är viktigt attskolstyrelsen på detta sätt engageras i del fördelningspoliliska arbetet påsamma säll som gäller för , i har inga invändningar molpromemorians förslag atl den samlade resursen skall täcka både bas- ochförstärkningsändamål men anser alt frågan om elevernas undervisningslid ocheventuella reduceringar av den i timplanen föreskrivna liden måsle behandlasgrundligare än vad promemorian gör, Länsskolnämndema i , resp,stöder förslagel om en samlad kommunresurs för fördelningefler vederböriiga politiska beslul. Separat stöd- och samordnad minimiresursförordas, Behovel av informationsinsatser för politiker och tjänstemän om delnya systemet påtalas, SFL och SL: 1 promemorian föreslås atl resurser förlimplanerna (s,k, basåndamål) samt för stöd- och samordnad specialundervisning skall för delas först. Förbunden vill särskilt framhålla behovet av en"öronmärkl" resurs för stöd- och samordnad specialundervisning. Fördelen är atl man kan garantera atl stödresursen används till avsett ändamål. Det är viktigt all understryka atl nivån som fastställs verkligen är en miniminivå, en s, k, 66 boHenplalla,Resursen får ej läsas lill en viss storiek. Den bör vara flexibel Prop,1985/86: 97 och utgå efter behov, Örebroläns landstingskommun anser inte att i promemorian framlagt förslag tillschabloniserat statsbidragssystem kommer alt medföra någon ökaddecentralisering i egentlig mening, Danderydskommun anser all slödundervisningsresursen bör vara låst endasl lill hälften,annars molverkas syftet med en friare resursanvändning i för hög utsträckning, Eksjökommun anser att stödresursen ej bör särskiljas från övriga resurser ulanskolhuvudmännen bör få en total resurs att ansvara för och att fördela, EskUstunakommun betonar, all man inte lar bort regelsystem. Man ersätter ell statligtregelsystem med ett blandat statligt och kommunalt. Kommunen förespeglas i detnya systemet få större handlingsfrihet. För i varje fall större kommunermotvägs detta av nödvändigheten av egen administration i störte utsträckning. Enstörre frihet att nyttja tilldelade resurser ses av Falu kommun som någolpositivt för både skolstyrelsen och de enskilda gymnasieskolorna och liggerhell i linje med det ökade politiska ansvaret för skolan på kommunnivå, Gällivarekommun finner atl förslagel ulan tvivel medför större frihet för skolhuvudmännenatl fördela skolan tilldelade resurser. Detta förutsätter ingående kännedom omgymnasieskolans förutsättningar och arbetsmetoder, Göteborgskommun: Skolstyrelsen skall enligt förslaget ges större frihet ochpåverkansmöjligheler belräffande resursanvändningen, Etl så resurs-knapptsystem som det föreslagna ger emellertid, enligt förvaltningens bedömning,nästan obefintliga möjligheter till resurssiyrning, Härnösandskommun anser atl arbetsgruppens förslag bör ge skolhuvudmännen och de enskildaskolorna större frihet i resursanvändningen och att en förenkling avstatsbidragssystemets rekvisitions- och uppföljningshantering kan erhållas, Kalmarkommun menar alt den lokala friheten atl hantera tillgängliga resurser inteautomatiskt ökar i och med etl schabloniserat syslem. Verksamheten regleras islor utsträckning av läroplanen för gymnasieskolan, föreskrifter iskolförordningen och en del andra bestämmelser, Karlskronakommun menar atl del är nödvändigt atl skolstyrelsen medges möjlighet att göraförändringar av tilläggsresursen så att överföring till elever med stödbehovfår göras där så erfordras, Malmökommun finner det helt riktigt atl den samlade undervisningsresursen tilldelasskolhuvudmännen. Promemoriansförslag, sammanfattningen s. 2 SÖser det som en väsentlig fördel med det föreslagna systemet atl del är betydligt enklare än delnuvarande. Man bör emellertid vid den definitiva 67 utformningen av systemet sträva efler sådana ytteriigareförenklingar som Prop, 1985/86:97 inte i nämnvärd grad förändrarresurstillgången för kommunerna. På central nivå, dvs, för SÖ, medför det föreslagnasystemet inte särskilt stora förändringar för arbetet med dimensionering,eftersom det redan nu görs översiktligt och inte detaljerat, i finner att detadministrativa förfarandet måhända blir någol enklare än i det nuvarande, menatt del är tveksamt om en behovsorienterad resursanvändning främjas i någonhögre grad, i stöder förslagel medhögst två schabloniserade gmndformler per studievåg - en för reguljära och enför alternativa timplaner för fiertalel studievägar - för atl i stället ökatiden för arbetet med bästa möjliga resursanvändning, /SR liksom LR finner atl decentraliseringen inom detföreslagna systemet stanrar vid skolstyrelsen. Den enskilda skolans inflytandeminskar, Förslagel kan därför beskrivas som en "lokalcentralisering". Systemet kommer att kräva utökade resurser både vadgäller den centrala skoladministrationen i kommunen och av skolledningen vidden enskilda skolenheten. Liknande åsikter har framförts av . LR menaraii "slagsmålet" om resiirserna mellanskolenheterna i fleren-hetskommuner riskerar all förvärras, SFL och SL finner inte all förslagel totalt sett innebären förenklad lokal och regional skoladminslration, läns landstingskommun finner del oklart vad detföreslagna systemet kommer alt kräva i form av ytterligare administrativainsatser i samband med exempelvis olika lokala resursfördelningar m, m, kommun menar alt förslaget medför behov av ökadkommunal administration och kostnad. Eventuella orationellaskolorganisatoriska lösningar i kommuner har ofta tillkommit efter statligadirektiv. Rapporten rekommenderar samläsning i större utsträckning. Del måstebetonas, all samläsning som berör redan stora skolor kan vara administrativtmycket svårorganiserad. Det geografiska avståndet mellan skolor i en kommunförsvårar vidare en sådan lösning, Faluns och kommuner kan inte finna alt denlokala skoladministrationen förenklas genom det föreslagna systemet, koinmun menar all följderna för kommunensskoladministration kommer atl bli mindre benägenhet all förändragymnasieorganisationen i enlighet med elevernas val på grund av den omfattandeadministrativa processen och all del starkt kan ifrågasättas om systemet äradministrativt lätthanterligt, Örebrokommun anser inte alt förslaget kommer att förenkla det admini strativa arbetet på lokal nivå. Resursen tilldelas huvudmannen som sedan skall fördela till de olika skolenheterna, I kommuner med flera gymnasie skolor med olika struktur och behov torde det bli ett omfattande arbete att finna kriterier för en "rättvis" fördelning av resurserna. Även utepå de enskilda skolenheterna blir del omfattande pedagogiska överväganden för skolledningarna. Budgetarbetet på nivå kommer vidare all för- 68 svårasgenom alt analys och uppföljning av kostnader och intäkter kommer Prop,1985/86:97 atl kräva störte insatser än . Erfarenheter av grundskolansstatsbidragssystem, som är likartat del här föreslagna, har visat delta, Promemoriansförslag, sammanfattningen s. 3 SÖkan inte finna atl borttagande av timplanernas noter om delning av grupp ellerklass innebär någol nytt i vad avser slalens styrning. Den friareresursanvändningen av förstärkningsresursen medger detta . även omresultaten från visar all kommunerna i stor utsträckning följerde tidigare tvingande reglerna om delningar, Isammanhanget bör uppmärksammas all promemorians förslag om en koppling mellannya tim- och kursplaner och koefficienter för resurstilldelning kan vara ellmedel för all säkra all införandel av nya läroplaner sker på elllillfredsslällande säll, Länsskolnämndeni län instämmer i princip i uppfattningen att de detaljeradeföreskrifterna om elevantal och limtal i noter och allmänna bestämmelser lilllimplanerna numera endast har betydelse för resursberäkningen och därför kanslopas i ett schabloniserat statsbidragssystem. Del bör få avgöras lokall hurtillgängliga resurser för delning av klass skall användas med hänsyn lillelevantal samt lokaler och utrustning, LRliksom SACOISR och anför: Del delvis elevrela-teradestatsbidragssystemet gynnar välfyllda klasser med elever med samma val och därsamtliga på en linje är koncentrerade till samma enhet. Systemet slår hårt molelevernas valmöjligheter i såväl små som medelstora kommuner och ulgör därmeden slor risk för likvärdigheten i landet, SFLoch SL anser alt det föreslagna resurssystemel inte garanterar en likvärdigutbildningsstandard, "Falliga" kommuner kommer med all sannolikhetinte alt erbjuda elever samma lillvalsmöjligheler som , eftersomskolhuvudmännen inte kommer att ha vetskap om hur stort statsbidrag kommunenkommer att få vid den lidpunkt då skolorganisationen fastställs för läsåret, Göteborgskommun anser atl inte bara glesbygdskommuner gynnas av detla förslag. Ocksåandra kommuner vinner på det, I ingår 20 gymnasieenheter iett gemensamt elevområde. Av dessa kommer de 5 gymnasieenhelerna igrannkommunerna atl vinna på förslagel, medan de 15 inom kommunförlorar, selektivt stöd lill nedläggningshotade glesbygdsgymnasier skullemedföra att samma mål uppnås ulan drastiska minskningar av resurserna förstörte kommuner. Tankenmed del elevrelalerade bidraget är att uppnå en större klass- och gruppfyllnad,vilket - enligt kommun - är positivt ur resurssynpunkl. Den strävanefler gymnasiereformen 1971 som de flesta kommuner med flera gymnasieskolorägnade ål all bilda allmänna enheter och på så sätt ocksä integrera elever fråntvå- och treåriga linjer missgynnas dock av del föreslagna systemet. Del voregivelvis lättare atl fylla klasser och grupper i sektorsskolor, med samma ochlikartade linjer samlade på en skola. Konsekvensenav förslagel kan bli att skolorna blir försiktiga med atl Prop, 1985/86:97bilda grupper med litet elevantal eller där man av erfarenhet vet alt avhoppenär stora. Detta skulle kunna leda till minskad valfrihet för eleverna. Kommunermed ovan beskrivna organisalion skall inte, på grund av ett nytt bidragssystem,påverkas att ändra sin skolstruklur, som har många andra fördelar. Det ärdessutom inte möjligt i de flesta kommuner på grund av obefintliga lokaler ochansträngd ekonomi att göra några större förändringar. Därför bör denföreslagna kompensationsgarantin inte tidsbegränsas, 6 Bättre överblick över förändringar Promemoriansförslag, sammanfattningen s. 3 Gymnasieskolanbefinner sig i inledningen av ett förändringsskede, och grunden förförändringarna är bl, a, ett relativt omfattande försöks- ochutvecklingsarbete. Vid konstruktionen av det schabloniserade statsbidragssystemethar hänsyn lagils lill atl limplanejusleringar kan göras på ell enkelt sätt.Genom all ändringar i limplanerna skall inarbetas i formlerna förresursberäkning garanteras atl slalens kostnader kan hållas på en oförändradnivå, Iförsöksverksamheten kommer en del försök all bygga på vissa jämkningar ilimplanerna.