prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utredningen om el och inhemska bränslen ()kommer bl.a. att redovisa en bedömning av utvecklingen inomelanvändningsområdet samt förslag till åtgärder för att fullfölja denlångsiktiga energipolitiken. Bl.a. kommer utredningen att redovisamarknadssituationen för inhemska bränslen och möjligheterna att öka exportenav elkraft. Del nuvarande energiforskningsprogrammel löper tiUsommaren 1987. Regeringen har tillkallat en utredare, som skaUlämna ell förslag till hur energiforskningen därefter skall vara uppbyggd ochstrukturerad. Närdel gäller energianvändningens tolala nivå kan konstateras alt den .sedanflera år är i stort oförändrad och att?/öyergången från olja fill el Prop.1985/86:100 fortsäiter. En tillfällig ökning av energianvändningen föruppvärmning har Bil. 14 inträffat lill följd av en onormaltkall vinter. Del mest påfallande beträffande dén lolalaenergitillförseln är dels den fortsatia minskningen av andelen olja, dels denökade andelen kärnkraft i elproduktionen. har de sista kårnkraflsreaktorerna.Forsmark 3 och III, tagits i drift. Underår 1985 har även ettcentralt mellanlager för använt kärnbränsle (CLAB) tagits i drift. Förändringarinom industridepartementets verksamhetsområde i förhållande lill motsvarandeanslag i statsbudgeten för budgelårel 1985/86 framgår av följandesammanställning. Medel på tilläggsbudget har inte tagits med. Beloppen anges imilj. Industri m. m. 1541,9* Mineralförsörjning m. m. 4 590,3* Teknisk utveckling m. m. 1 143,7* m. m. 793,0* -1028,1 *I beloppet ingår vissa anslag där oförändrat belopp beräknats i avvaktan påsärskilda propositioner . Ökningen under Industridepartementet m.m. berorbl.a. på ett nytl anslag för bidrag lill för industriell ulveckling.Detta anslag har tidigare belastat tredje huvudfiteln ().Minskningen Under Industri m. m. beror främst på minskade kostnader förexportkreditfinansiering. Minskningen under Regional utveckling beror dels pålägre utbetalningar för beslul som fattats under lidigare budgetår, dels på atlkostnaderna för nedsättning av socialavgifter i beräknas blilägre. Minskningen under Energi beror huvudsakligen på alt innevarandebudgelår innehåller två större engångsanvisningar som avser anläggningskostnaderför och slöd för omställning av energisystemet. Minskningen underTeknisk utveckling m. m. beror främst på att inget medelsfillskott föreslåslill Industrifonden och att kostnaderna för Tele-X-projeklel minskar.Huvuddelen av beloppet för m. m. är preliminärt beräknat iavvaktan på en särskUd proposition om vissa varvsfrågor m.m. Industridepartementet Prop- 1985/86: loo Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till budgetpropositionen 1986 Inledning Industridepartementetsvarar för ärenden som gäller de allmänna riktlinjerna för näringspolitik,struktur- och branschfrågor, allmänna industrifrågor, frågor omenergitillförsel och energianvändning, regional utveckling ochregionalpolitiskt stöd, mineralförsörjning, teknisk forskning och industriellulveckling, palent- och registreringsverksamhet, mätning, provning ochstandardisering saml flertalet statsägda företag. Industridepartementet bereder således ärenden somgivils hög prioritet i regeringens allmänna strategi att genom en ökad tillväxtoch förnyelse inom industrin skapa utrymme för etl fortsall ökat välstånd, enförbättrad bytesbalans och en ökad sysselsättning i olika delar av landet. Industripolitikens mål är att skapa godaförutsättningar för en långsiktig industriell tillväxt. Industripolitikenkompletterar härvid den allmänna ekonomiska politiken och verkar inom ramen förmarknadsekonomin. Uppgtflen är atl undanröja hinder för tillväxt och förnyelse.Detta sker bl. a. genom att stimulera innovationsverksamhet, nybUdande avföretag, satsningar på forskning och utveckling samt genom atl i övrigt påolika nivåer i samhällel underlätta kreativ industrieU verksamhet. Etl centraltinslag i industripohliken är atl stimulera en struklurulveckling som undervälfärds- och fördelningspolitiskt acceptabla former lägger en god grund förden framtida industriella tillväxten. Genom en effekliv industripolitik skapasvidare bättre fömtsättningar för att via regionalpolitiken åstadkomma enacceptabel geografisk fördelning av produklion och sysselsättning.Energipolitikens huvuduppgift är att säkra samhällets och industrins behov aven billig och säker energiförsörining. Genom den förda energipohtiken har ettmer diversifieral och flexibeU energisystem skapats. I regeringens proposition om industriell tiUväxtoch förnyelse (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379) och i 1985 årsbudgetproposition redovisade chefen för industridepartementet ingåendeinnehållet i den nya offensiva industripolitiken. Etl försia mål var atl skapa goda gmndläggandeförutsättningar för fiUväxt. Devalveringen kompletterades ochföljdes upp med insalser för att öka den inhemska efterfrågan ochteknikutvecklingen. 1 detta syfte startades omfattande infrastrukturellainvesteringsprogram inom bl.a. energi-, kommunikations- och byggområdena.Dessutom anvi- sades särskilda medel för en utökad malmprospektering, särskilda Prop. 1985/86: 100branschprogram och rekonstruktion av vissa statliga förelag. Avsikten var Bil. 14 all få elt bättre strukturellt utgångsläge för en gynnsam ulvecklinginom olika problemsektorer. Vidare har åtgärder vidtagits för att stimuleraförnyelse av industrin. Offensiva program för alt öka forskning och ulveckling(FoU), innovationer och nyföretagande har startats liksom aktiviteter inomhavsteknik, rymdforskning och teknikupphandling m. m. Här ingår också ökadeinsalser på småföretagsomrädet. Som ell viktigt inslag i industripolitiken framhöllchefen för industridepartementet också behovet av insatser för att ytteriigarefrämja en allmänt kreativ industriell miljö. Som etl led i detta har den s. k.normgruppen inom industridepartemenlel inrättats. De insatser som gjorts inom ramen förindustripolitiken har enligi min mening varit framgångsrika. Det finns därföringen anledning att nu ändra på målen eller de övergripande formerna för genomförandetav politiken. Efter min redovisning av den industriellautvecklingen kommer jag alt i ett särskill avsnitt om industri- ochregionalpolitiska insalser redogöra för huvuddragen i politiken. Jag övergårdärefter lill all redovisa ulvecklingen på energiområdet och de huvudsakligainslagen i energipolitiken. I särskilda avsnitt följer sedan en mer detaljeradredovisning av insatserna och av anslagen. Jag vill dock redan nu betona attdet statsfinansiella läget skärper kraven på de verkställande organens förmågaall effektivisera och utveckla sin verksamhel. En mer fullständig redogörelse förindustriulvecklingen kommer att presenteras iindustridepartementets årliga rapport. Industri och industripolitik. Densvenska ekonomin år starkt beroende av omvärlden. Nära hälften avindustriproduktionen exporteras och en betydande del av industrins insats-varorimporteras. Inom OECD-området har den sammanlagdabruttonationalprodukten (BNP) vuxit med tillförsta . En stor del av uppgången beror på den positivaBNP-utvecklingen i . Utvecklingen i har dock varit betydligtsvagare. Sedan mitten av har också konjunkturen i mattals.Tillvåxttakten för minskar jämfört med och försvagasytterligare något . Del blir därför svårare all öka den direktaexporten lill , som svarar för drygl av den svenska exporten.Utvecklingen i är också den betydelsefull för svensk industri. Även däravlar expansionen, vilkel ger direkta och indirekta effekter på den svenskaekonomin. Ulvecklingen i och påverkar i sin lur konjunktumtvecklingeni hela . BNP-fillväxten för det samlade OECD-området beräknas för år1986 uppgå lill 2,, vilket är samma som för men lägre än dåtillväxten var . År1983 nådde industriproduktionen över 1975 ärs nivå. Volymökningen har fortsallunder och förväntas forsälta i en mer begränsad omfattningunder (+2%; se figur I). 1985/86: 100 Bil. Industriproduktionen i Procentuell förändring frånföregående är Beräkningarna av produklionen för vilar bl.a. på antaganden om en ungefärligen oförändrad dollarkurs ochlöneökningar på Totaltsteg exporten av bearbetade varor med ca 4,mellan 1984 och 1985.Exportökningen var mindre än marknadstUlväxten, vilket betyder atl de svenskamarknadsandelarna för bearbetade varor minskade. Andelsförlusterna uppgick igenomsnill fill ca 2,, men med mycket kraftiga minskningar i OPEC-området.Del senare berodde till stor del på alt den lidigare viktiga lastbilsexportentill i stort sett upphörde. Marknadsandelsförlusterna antas äventill en del bero på en försämrad konkurrenskraft. En annan viktig faktor ärockså all ca en tredjedel av industriföretagen uppgav sig arbeta med fulltkapacitetsutnyttjande. Den kraftiga ökningen av industriinvesteringarna medföratt pro-duklionskapacUeten beräknas öka 1985 och 1986. Exportmarknaden för bearbetade varor väntas öka med5-6% Prop. 1985/86:100 1986 mot året innan. Samtidigtberäknas exporten öka med drygt Bil. 14 , vilket innebär alt Sverigesmarknadsandelar fortsätler att minska. Råvaruefterfrågan har varil ovanligl svag under densenasle högkonjunkturen. Såväl priser som volymer har ökat mindre ån normall.1 slutet av mattades råvarukonjunkturen; efterfrågan och priser sjönk.Den svenska råvaruexporten minskade dock inte förrän under första halvåret1985. steg råvaruexporten något, så all exporlvolymen i stort sett blev oförändrad jämfört med volym. För år1986 förväntas en ökning av råvamexporten på . Industrinslönsamhet, likviditet och soliditet IndustrinsräntabilUet ökade med till ca 21 %.Utvecklingen skiljde sig dock markant åt mellan olika branscher. För t. ex.skogs- och stålkoncernerna låg ökningen på ca 10procentenheter. För verkstads- och kemikoncernerna å andra sidan försämradesräntabiliteten med elt par procentenheter. Övriga grupper hade i stort settoförändrad räntabilitet. Jämfört med den senasle "konjunklurtoppen"har räntabiliteten totalt sett fördubblats och i förhållandelill de myckel svaga åren under slutet av 1970-lalel är förbättringenbelydande. Avkastningen på lolall kapital uppgick lill 10,4%för både 1983 och 1984. Av avkastningen kom 3,4 resp. frånfinansiella placeringar, dvs. en ytterligare ökning av bidraget från denfinansiella verksamheten. De finansiella placeringarna utgjorde av dettotala kapitalet (). Avkastningen var ungefär lika hög på arbetande sompå finansiellt kapital både . Det är första gången sedanåren 1973 och 1974 som det är lika lönsamt atl investera i maskiner m. m. iindustrin som att t. ex. köpa aktier och/eller obligationer. Industrins likvida medel ökade med ca 13 miljarderkronor till nära 75 miljarder . De likviditetsindragande åtgärderna under år 1984har dämpat likviditetsökningen. Insättningar i på likviditetskonto,exportdeposi-tioner och särskill investeringskonlo uppgick till nära 4miljarder kronor. har förelagen dessulom betalat in ca 7miljarder kronor till etl särskilt investeringskonto. Åven de mycket storafriviUiga avsättningarna lill allmän investeringsfond har medfört ytterligareinbetalningar till . Industrins soliditet ökade med 0,2procentenhet till . har soliditeten förbättrats med 4procentenheter. Ökningen beror på både god lönsamhet och stora nyemissioner -framför allt . Preliminära uppgifter som är baserade pådelårsresultat för företag med minst 200 anställda visar en någol sjunkande lönsamhet . Omsättningen ökade med och nettomarginalen sjönk . Detla indikerar atl lönsamheten för i det närmasle 9 når uppfill nivå. Lönsamheten kan därmed fortfarande sägas vara god även omden har minskat något jämfört med . Prop.1985/86: 100 Bil. Industriinvesteringarna ökade kraftigt (se figur 2). svarade massa- och pappersindustrin för en myckelkraftig ökning av invesieringarna - från (i löpandepriser) lill 7,3 miljarder. Enligi SCB:s oktoberenkäl sjunker massa-och pappersindustrins investeringar för till . Planernaför de övriga industribranscherna visar på en fortsall ökad investeringsvolymunder jämfört med . Forsknings- och utvecklingsinvesteringarnas omfattning hör lill etl av de mest forsknings- ochutvecklingsintensiva länderna i världen med FoU-utgifter molsvarande ca 2,5%av bruttonationalprodukten. Andelen av BNP uppvisar också en ökningalltsedan början av 1970-talet. Företagssektorn svarar för mer än60% av den totala FoU-verksamheten i landet, medan universitets- ochhögskolesektorn står för . Industrins investeringar 19751986 Utrall 1975-1984,prognos 1985-1986 priser, T------- 1------ 1----- 1-- Källa: SCB:s okloberenkäi 1985 85%av FoU-verksamheten i företagssektorn är inriktad på utvecklingsarbete, medanFoU-verksamheten i högskolesektorn till helt övervägande del avser forskning. Företagenssatsningar på FoU är i vissa branscher större än de materiellainvesieringarna. För hela tillverkningsindustrin uppgick FoU-invesle-ringarnaunder lill ungefår häUten av de materiella investeringarna (se figur3). FoU-investeringarna är krafligl koncentrerade till ell antal storföretag.De lio största FoU-investerarna svarar för drygt hälften av alla satsningar. Prop.1985/86:100 Bil. Svenskaindustribranschers investeringar 1983 I forskning och utveckling i jämförelsemed investeringar i maskiner och byggnader, forskning och utveckling : K: maskiner n byggnader Lake- Massa & papper Övriga medel Järn & stål Transport- Elektro Maskin medel Källa:SCB, bearbetning STU 1985/86: 100 Desvenska direklinvesteringarna utomlands fortsätter att öka. Mätt i absolutabelopp uppgick del av meddelade tillståndsbeloppet fördireklinvesleringar 1984 till , varav 6,9miljarder avsåg investeringar i produktionsbolag. (t. o. m.oktober) uppgick tillslåndsbeloppet lill . Jämfört med denmotsvarande perioden föregående år innebär della en ökning . Tillståndlill investeringar i produktionsbolag visar en ökningmed . Ökningen förklaras i stor utstäckning av Elexlrolux förvärv avitalienska Zanussi . Mätt i absoluta tal hartillslåndbeloppen mer än fyrdubblats . Jagfortsäiter nu med en kort redogörelse för de händelser och framtidsutsiktersom är av särskilt stor betydelse för vissa branschers, företagsgmp-pers ellerregioners utveckling. Jag återkommer senare med en presentation av de särskUdaindustri- och regionalpolitiska insatsema som utformats för atl påverkagmppernas och regionernas utveckling. Flertaletav de statsägda företag som hör till industridepartemenlets verksamhetsområdeär dotterbolag till eller . Utanför de bådakoncernerna återfinns bl.a. (), AB (), (Ncb), , LuxorAB saml . överlämnas en redogörelse för de statligaförelagen lill . redogörelse lämnades (Skr1985/86:20). Redogörelsen innehåller bl.a. beskrivningar av affärsverken ochde nämnda företagens verksamhel under , /85. Omstruktureringen och koncentrationen avProcordiagruppen fortsätter. beräknas vinsten efter finansiellaintäkter och kostnader komma att översliga föregående års nivå (533 milj. ).Procordiagmppens skulder har minskat, vilkel tillsammans med det förbättraderesultatet medför en höjning av soliditeten. Medelantalet anställda har minskatnågol. Till det positiva resuUatet bidrar främst flertaletbolag inom konsument-, verkstads- och kemisektorerna. Det kraffigt försämraderesultatet i KabiVitmm och förlusterna i Eiser drar dock ned resultatet. Omfattande förändringar har gjorts iProcordiagmppens sammansättning. Som exempel på försäljningar kan Svenska ABNavigatör, och nämnas. Bland förvärven finns To bacco Company, (med en omsättning av 100 mUjoner USD) och 12 tekniska fabriker i . Resultatetför domänverket har förbättrats jämfört med år Prop.1985/86:100 1984.Förbättringen beror i huvudsak på höjda virkespriser. För Domän- Bil. 14 företagenAB har dock resultatet försämrats som följd av vikande konjunktur. För hela år1985 beräknas resultatet för domänverket före dispositioner och skatt bli ca280 milj. kr. redovisar en vinstom ca 30 milj. kr. för den första lertialen 1985. 1984redovisades en förlust på I 045 milj. kr. Delta negativa resullal förklaras bl.a. av betydande kundföriuster, uteblivna räntebetalningar samt dessulom avreserveringar för avveckling av verksamheten vid Uddevallavarvet fortsatteaweckUngen av bolagels fartygsinnehav . T.o.m. oktober månad hadenio fartyg sålts. För att avvecklingen skulle kunna fullföljas, trots starktsjunkande andrahands-priser för fartyg, träffades överenskommelserom all betalningsansvaret för ca 2 800 milj. kr. av de stafligt garanteradelånen skulle övertas av riksgäldskonlorei. En motsvarande överenskommelseträffades för Uddevallavarvels farlygsinnehav. , som lill ägs avstaten, redovisade för en vinst om ca 48 milj. kr. förebokslutsdispositioner och skall. beräknas för är 1985komma all redovisa en vinst före extra avskrivningar och avsättningar,dispositioner och skatt på ca . Efler extra avskrivningar ochavsättningar för kommande höga investeringar återstår ett resullal föredispositioner och skatt på ca 700 milj. kr. Motsvarande resullal för år 1984uppgick liU ca 400 milj. kr. Resullalförbällringen beror bl.a. på en fortsallgod konjunktur för produkter . resultat för år1985 beräknas bli sämre än är 1984, då resultatet före disposifioner och skattuppgick till 534 milj. kr. Resultatförsämringen beror på vidtagnahandelspolitiska åtgärder samt på att en stagnerande stålkonsumlion medfört altkostnadsökningar inle fullt ul har kunnat kompenseras med prishöjningar. SSABhar under årel granskats av olika myndigheter i med anledning av påståddasubventioner som skulle missgynna amerikanska förelag i konkurrensen med . har gjortbedömningen att resultatet efter finansiella intäkter och kostnader kommer attuppgå till 110 milj. kr. Motsvarande resullal för var 644milj. beräknas för år 1985visa en vinst på 140 milj. kr. efter finansiella intäkter och kostnader.Motsvarande resuUat för var 340 milj. kr. Resultatförsämringen i bädeASSI och Ncb beror på den vikande skogsinduslrikonjunkturen. Resultatetförväntas bli sämre . har under åren1984-1985 fortsatt sill slmkturerings-arbete i enlighet med tidigare fastlagdastrategier. Den långsikliga målsättningen är all genom en fortsall renodlingav civila resp. militära affärsområden samt en förstärkt marknadsorienteringuppnå en förbättrad lönsamhet. 1985/86: 100 Desmå och medelstora industriföretagen har ulvecklals positivi under de ' '. har den högsta lönsamheten sedan mittenav 1970-talel uppnåtts. Åven soliditeten har förbättrats. Investeringarnaökade efler att ha minskal meddrygl . Exporten har utvecklats relativt sett gynnsaml bland de små ochmedelstora industriföretagen i jämförelse med storföretagen. Det finns ett stort intresse för att startaföretag. Antalet nyetableringar har i slort sett fördubblats från ca 11 000 år1982 lill ca 20 1983. Inom industrin ökade antaletnyetableringar från I 900 till 3 200. Som en följd av bl.a. ökningen av antaletnyetableringar har dock antalet konkurser ökat under senare är. Genom beslul iseplember 1984 gav regeringen statens industriverk i uppdrag atl utredaorsakerna till förändringar av antalet företagskonkurser. har inovember 1985 redovisat uppdraget tUl regeringen. Av ulredningen framgår altalltför många startar företag med otillräckliga kunskaper och för litetkapital, vilket ofta resulterar i en konkurs. Deutlandsägda förelagen, dvs. förelag i vilka rösterna på bolagsstämman lill merän hälften är utlandskontrollerade, svarade för ca 6,avsysselsättningen inom hela näringslivet, vilket motsvarar 132 000 anställda.Inom tillverkningsindustrin år molsvarande andel , eller 66 000 anställda.Del utländska inflytandet i t. ex. , och ärbetydligt högre än i , medan t. ex. och har ett lägreutlandsägande (6 resp. ). har 169 företag med 12000 anställda fått utländska majoritetsägariniressen, vilket i jämförelse medtidigare år är en hög förvärvsfrekvens. Inom vissa branscher är andelen högre, t. ex. inomlivsmedels- saml jord- och stenindustrierna som har en ullandsandel på ca 13%.Den kemiska industrin har utländskt ägande, vilket är resultatet av enkraftig ökning under de senasle åren. De USA-ägda företagen svarar för avsysselsättningen i de utlandsägda bolagen. arbelar i brittiskaföretag och i nordiska företag. kan en ökning av denordiska förvärven konstateras. Totalt svarade dessa för av antaletanställda i de uppköpta företagen (t.o.m. september).Nära två tredjedelar av dessa företag fick finska ägare. Jagövergår nu till en kortfattad redogörelse för ulvecklingen i vissa branschersom är föremål för direkta industripolitiska insatser. Gruvor och mineralbroti '" Prop. 1985/86: 100 Jaghar tidigare redovisal alt gjorl betydande vinster. Trots dettauppsving har den svenska gruvindustrin, och då särskilt järnmalmsindustrin, ensvår konkurrenssituation. Gruvorna arbetar med elt relativt högtkapacitetsutnyttjande och redovisar vinster. väntas dock en nedgångi järnmalmsefterfrågan. Andra delar av gruv- och mineralindustrin har tidvisvisal dålig lönsamhet på grund av låga metallpriser. För flertalet metallerhar den genomsnittliga prisnivån varit lägre än . Trotsatl den internationella marknaden för järn och stål i viss utsträckningåterhämtat sig har situationen inom branschen präglats avfortsatt överkapacitet och svag lönsamhet. Den minskande tillväxtlakten inomOECD-området har resulterat i en stagnerande konsumtion av stål. Den kraftigaobalansen mellan ulbud och efterfrågan på stål har i flera länder resulterat iolika slag av åtgärder för atl minska produktionskapaciteten och begränsaimporten. I har konsumtionen av stål under år 1985varit i stort sett oförändrad jämfört med . Den gynnsamma utvecklingenav den svenska stålindustrins avsättning har således i viss utsträckningbromsals upp. Produklionen av råslål i har endasl obetydligtöverstigit produktionen . Den omstrukturering av sektorn rostfritt stål inomspecialstålindustrin som påbörjades har fortsatt . Bl.a.har ett av fyra stålverk för rostfritt stål saml ett verk för kallvalsade bandlagts ner. Skogsindustrinsgynnsamma avsätlningssitualion har successivtförsämrats . Exportvolymen av sågade och hyvlade trävaror harminskat som försäljningspriserna pressalsnedåt. Det strukturarbete som inletls inom den träbaserade skivindustrin harfortsalt med inriktning på en ytterligare minskning av produktionskapaciteten.Den svenska exporten av avsalumassa har minskat jämfört med föregående år. Enökad konkurrens från bl.a. de nordamerikanska bruken har kunnat märkas, vilketockså påverkat prisutvecklingen. Även för pappersbruken har efterfrågetillväxtenmatlats avsevärt. Såväl exporten som de lolala leveranserna av papper och pappökade endast måttligt och en viss prisökning har ägt rum mellan1984 och 1985. lönsamhet har krafligl försämratsoch för bl. a. många sågverk är lönsamheten mycket otillfredsställande. Trotsen försämrad lönsamhet har den starka invesleringsexpansionen, som bl.a. berörtmassa- och pappersindustrin, fortsall . Skogsindustrins virkesbehovdetta år har täckts med hjälp av en ökad volym importerad råvara, trots attproduktionsvolymen minskat i jämförelse med föregående år. Ulvecklingeninom byggandet har medfört en fortsatt försvagning av efter- ' fråganpå de byggnadsmaterial som huvudsakligen används inom nybyggnadsverksamheten.Trähusindustrin är en av de branscher som påverkats särskill krafligl avförskjutningen från nybyggande mol reparations-, ombyggnads- ochtillbyggnadsverksamhel. Antalet färdigställda småhus har beräknats minska medca . arbetade nära hälften avsamlliga anslällda inom irähusindustrin i förlusl-företag. Flera konkurser ochnedläggningar har skett . Trots detla råder alltjämt en betydandeöverkapacitet och en fortsatt strukturanpassning kan därför förutses. Försnickeriindustrins del har marknadssituationen varil svag ochberäknas så förbli . Möbelindustrins marknadssUualion - hemma- ochexportmarknaderna sammantagna - liksom kapacitetsutnyttjandet har variltillfredsställande. Exportökningen har dock varit mindre än år1984. Tekoindustrinssituation är gynnsammare . Textilindustrins produklion ökade undersåväl 1984 som 1985. Nedgången inom trikå- och konfektionsindustriema fortsattevisserligen men i en långsammare takt än lidigare.