prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Den sammanlagda sysselsättningseffekten beräknas till ca 3 600sysselsättningsdagar, varav ca 500 faller på /86. /87 beräknar AMS behovel under denna anslagspost till 15 milj.kr. BidragtiU arbetslösa för att starta egen verksamhet Underdenna anslagspost anslogs 54 milj. kr. för /85, vilketberäknades ge bidrag till drygt 2000 personer. För /86 har 37milj. anslagits för ändamålet. AMS bedömer att omfattningen av bidraget /87 kommer att ligga på samma eller något högre nivå jämfört /85 och beräknar medelsbehovet tUl 60 milj. kr. Innanjag behandlar medelsbehovet under detta anslag avser jag att ta upp vissa frågor kring rekryteringsstödet och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär. Rekryteringsstödet,som infördes den , utformades så att Prop. 1985/86: 100 såvältillväxtpolitiska som stabiliserings- och fördelningspolifiska effekter Bil. 12skulle kunna uppnås. Inom AMS har en rapport (Meddelanden frånutredningsenheten 1985:18) gjorts om erfarenhetema av rekryteringsstödet.Rapporten bygger dels på intervjuer med 184 företag som harrekryterat med hjälp av stödet, dels på en särskild genomgång av samtligabeslut om rekryteringsstöd vid sexförmedlingskontor. Av rapporten framgår atl påbörjade totalt ca51000 personer anställningar med rekryteringsstöd i närmare 23 000 företag.Studierna visar vidare att siödet har haft inverkan på av de 500rekryteringar som har gjorts med rekryteringsstöd i de intervjuade företagenpå sådant sätt att det har påverkat tillkomsten av platserna och/eller valet avpersoner som har anställts. Stödet har påverkat tillkomsten av drygt hälftenav rekryteringsplatsema. av rekryteringarna har tidigarelagts med igenomsnitt och av de nya platserna anses ha tillkommit tackvare stödet. Utnyttjandet av rekryteringsstödet har relativt sett varit mestomfattande i skogslänen. I exempelvis har eller drygt 4200av de nyanmälda lediga platserna inom den enskilda sektom tillsatts medrekryteringsstöd. Molsvarande siffror för är resp. drygl1800. Av rapporten framgår också alt stödet har varit mindre verksamt för atlunderlätta arbetsplace-ringar av långtidsarbetslösa. Även jag anser att rekryteringsstödet, som infördesnär konjunkturen var på väg uppåt, har utgjort ett verksamt hjälpmedel inomarbetsmarknadspolitiken under den konjunkturfas som vi nu har genomgått,främsl genom atl påverka företag att tidigarelägga sina rekryteringar eller attskapa nya arbetstillfällen. Vi går in i en mer dämpad konjunktur.Fömtsättningama att uppnå en av de viktigaste målsättningarna med stödet - altstimulera företagen att tidigarelägga rekryteringar - minskar därmed. Samtidigtkan vi konstatera alt stora gmpper på arbetsmarknaden har svårigheter attsnabbi finna en anställning eller få möjlighet att pröva ett arbete. Ett teckenhärpå är att antalet långtidsarbetslösa fortfarande ligger på hög nivå. Motdenna bakgmnd finns det anledning att i större utsträckning utnyttja desysselsättningsskapande åtgärderna för att skapa möjligheter för framför alltlångtidsarbelslösa att få elt arbete. Jag förordar därför attrekryteringsstödet för tillfallet avvecklas fr. o. m. och attstödformen enskUt beredskapsarbete utnyttjas under den konjunkturfas som vi nukan fömt-se. Härigenom finns instmment för atl inom såväl den offenfiiga somden privata sektom skapa möjligheter för framför aUt långtidsarbetslösa att fåarbetslivserfarenhet och därmed också kunna göra sig gällande för merpermanenta anstäUningar. Förenskilda beredskapsarbeten bör även i fortsättningen gälla att stats bidrag får utgå med högst . De fördelar i administrativt avseende som gäUer för rekryteringsstödet bör tas till vara när det gäller enskilda beredskapsarbeten och jag fömtsätter att AMS i samarbete med arbetsmarknadens parter kan finna lämpliga lösningar. Likaså bör den nu gäUande nedre åldersgränsen kvarstå. Prop.1985/86:100 Beredskapsarbeten tjm . Volymenberedskapsarbeten var under /85 ca 5,6 mUjoner sysselsättningsdagar,vilket skall jämföras med ca 10,1 miljoner resp. under budgetåren 1983/84 och 1982/83. Eftersomrekryteringsstöd och ungdomslag infördes den , måste detta vägasin vid en jämförelse mellan budgetåren. Antalet anvisade sysselsatta i beredskapsarbete varunder /85 i medeltal 24300 personer . Budgetåret1983/84 var motsvarande tal 52900 personer. Andelen kvinnor i beredskapsarbetenhar minskat något, från /82 fill /85.Andelen är således fortfarande låg med hänsyn tUl kvinnornas arbetslöshet.Kvinnomas sysselsättning i beredskapsarbete har dessutom fortfarande ihuvudsak varit förlagd tUl tjänste- och vårdsektorn. Jag fömtsätter att AMSäven i fortsättningen försöker att bredda kvinnomas sysselsättningsmöjligheterinom andra sektorer än traditionellt kvinnliga. För innevarande budgetår har medanledning av budgetpropositionen (prop. 1984/85:100 bU. 12, AU II, rskr 188) anvisat 1575,5 milj. kr. Vidare harregeringen med utnyttjande av den av bevUjadefinansfullmakten (prop. 1984/85:159, FiU 30, rskr 409) beslutat om ytteriigare187 milj. kr. har 300 milj. kr. omfördelatsfrån rekryteringsstöd tiU beredskapsarbeten. Sammanlagt har således 2062,5milj. beslutats för beredskapsarbeten. Behovet av beredskapsarbeten måste bedömas motbakgmnd av framför allt den väntade konjunktumtvecklingen men också med hänsyntUl mitt förslag att för tillfallet avveckla rekryteringsstödet. Som jagtidigare har anfört finns det anledning att räkna med all konjunkturen /87 kommer att vara svagare än under innevarande budgetår. Delär dock inte möjligt atl bedöma styrkan i avmattningen. Motbakgmnd härav bedömer jag behovet av beredskapsarbeten inkl. enskildaberedskapsarbelen tiU 6,5 miljoner sysselsättningsdagar under näsla budgelår.Som jag har nämnt avser jag att i kompletteringspropositionen tillvåren ålerkomma med en reviderad bedömning av behovet av desysselsättningsskapande åtgärderna. Jag fömtsätter att regeringen liksom förinnevarande budgetår kommer att få disponera en finansfullmakt för eventuellförstärkning av bl. a. de sysselsättningsskapande åtgärderna. Jag räknar vidaremed att beredskapsarbeten på vägar kommer att bedrivas i minst samma omfattningsom under innevarande budgetår. (A 1982:03) har föreslagit attarbetssökande, som har ett registrerat arbelshandikapp, efter sex månadersarbetslöshet skall ha rätt till ett beredskapsarbete och att detta bör kunnaförlängas upp fill . Statsbidrag bör, enligt kommittén, kunna utgå med90% av lönekostnaden tUl kommunala och enskUda arbetsgivare och tiUstatliga arbetsgivare. Jag delar kommitténs uppfattning om vikten av attbryta långa passiva arbetslöshetstider, men är inte beredd att förorda sådana ändrade regler för beredskapsarbete som kommittén har föreslagit. I många fall är andra 96 åtgärder än en placering iberedskapsarbete mer jämpliga, t. ex. utbildning, Prop. 1985/86: 100arbetsprövning/-träning genom ett , anställning med Bil.12 lönebidrag. Jag vill också erinra om att gmndbidragel fill kommunallberedskapsarbete redan nu kan utgå för personer, vilkas handikapp harklarlagts genom utredning. Del är angelägel all redan befintliga möjligheteratt ge handikappade arbetslivserfarenhet genom beredskapsarbete används i defall detta är en lämplig åtgärd. I delta sammanhang vill jag peka på del meroffensiva utnyttjandet av beredskapsarbeten som AMS förordar. Jag ser mycketpositivt på beredskapsarbete som en del av en individuell handlingsplan i syfteatt skapa förutsättningar för en fast förankring på arbetsmarknaden. kompletteringsproposition (prop.1984/85:150 bU. 2 s. 13) anmälde jag att jag skulle föreslå regeringenatl uppdra åt AMS att i samråd med berörda intressenter på byggarbetsmarknadenuireda allema-fiva lösningar som mer långsiktigt skulle ge arbete - inom ellerutanför byggnadsverksamheten - åt arbetshandikappade byggnadsarbetare. Ettsådant uppdrag har lämnats och jag har informerat mig om att AMS räknar med attkunna lämna ett förslag till regeringen . I avvaktan på den utvärdering av den uppsökandeverksamheten bland arbetslösa byggnadsarbetare som AMS genomför,är del enligt min mening nu för tidigt att ta ställning tUl en eventuellförlängning av verksamheten. Det bör emellertid ankomma på regeringen att, omverksamheten visar sig effektiv och framgångsrik, inom ramen för ifrågavarandeanslag avsätta medel för en eventuell fortsatt verksamhet. Jag har tidigare redovisat mina förslag vad gälleravveckling av AMS egenregiverksamhet och då även behandlat frågan omkonsekvenserna för den anvisade arbetskraften. Det finns här anledning att ånyounderstryka att beredskapsarbelen för bl. a. socialmedicinskt handikappade äveni fortsättningen skaU kunna bedrivas inom nuvarande verksamhetsområden. Såvälvägarbeten som skogs-, natur- och kulturminnesvårdande arbeten skall även ifortsättningen kunna utföras som beredskapsarbeten. De ekonomiska villkorunder vUka dessa arbeten bedrivs påverkas inte av atl egenregiverksamhelenavvecklas. har i skrivelser den8 febmari och mot bakgmnd av minskade anslag tillberedskapsarbelen föreslagit att en del av de medel som har anvisats tilloffentligt skyddat arbete bör fördelas till skogsvårdsstyrelsema. LO-distrikteti och Svenska Skogsarbetareförbundels avdelning 15 i Västvärmland hari skrivelser resp. bl. a. hemstälU att enstörre del av de skogliga beredskapsarbetena görs till fasta anställningar hosskogsvårdsstyrelserna. Verksamheten med skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare infördes varför det nu är för tidigt att bedömaeffekten av stödet och således även för tidigt att ta ställning till eneventuell utvidgning av verksamheten till ytterligare sektorer. Jag kan därförinte tiUstyrka förslaget. har i skrivelseden föreslagit att beredskapsarbete skall kunna beviljas även ungdomar som har genomgått gymnasieskolans bygg- och anläggningstekniska 97 7 1985/86. linje(BA-linjen). I kompletteringsproposilionen (prop. 1984/85:150 bil. 2) Prop.1985/86: 100 föreslog jag efter samråd med chefen för utbildningsdepartementetatl de Bil. 12 regionala och lokala skolmyndigheterna tUlsammans med berördaparter på arbetsmarknaden skall arbeta aktivt för att en omfördelning skall skeav antalet platser vid BA-linjen i skogslänen lill förmån för övriga län. Omdetta förslag förverkligas torde detta i samverkan med ökad efterfrågan påbyggarbetskraft i vissa expansiva områden i landet skapa slörre möjligheterför de nyutbildade alt fa sin färdigutbildning genom anställning hos olikabyggnadsförelag. Jag är av den anledningen inte beredd atttillstyrka förslaget. Jag beräknar medelsbehovet för beredskapsarbetenför /87 till 2607,5 milj. kr. Jag har då också räknat med 0,5milj. för de arbetsmarknadspolitiska insalserna i den nordiskahandlingsplanen. Bidragtill arbetslösa för att starta egen verksamhet Sedanbidraget till arbetslösa för atl starta egen verksamhel infördes den 1 juli1984 har 2679 beslut om bidrag fattats av länsarbetsnämnderna. Regeringen haruppdragit åt dels AMS, dels högskolan i att utvärdera stödet. AMS har idagarna presenterat sin rapport saml vissa förslag tiU förändringar. Dessaförslag har inle kunnat beaktas i budgetarbetet. Av det preliminära materialsom har förelegat framgår bl.a. att efterfrågan pä bidraget är stor och attlänsarbetsnämnderna anser bidraget vara en bra åtgärd som komplement tillövriga arbetsmarknadspoUtiska åtgärder. Av de enkätsvar som AMS har fått infrån dem som har erhåUit bidrag framgår att mottagarna genomgående är mycketpositiva till denna stödform. Bidragsmottagarna betonar den trygghet somstödet ger vid företagsstart, eftersom man på heltidkan ägna sig åt företaget utan att behöva störa företagets uppbyggnad genomatt ta ul en lön. Mot bakgmnd av de positiva bedömningar somlänsarbetsnämnderna och bidragsmottagarna gör finner jag del - trots attfullständiga utvärderingar ännu inte föreligger - motiverat att utvidgaverksamheten. 1 tilläggsbudget IItill statsbudgeten för innevarandebudgetår kommer jag därför föreslå att ytterligare 10 milj. kr. avsätts förbidrag till starta egen verksamhet. Totalt disponeras härigenom 47 milj. kr.under innevarande budgetår. För /87 beräknar jag 50 milj. kr.,vUket motsvarar bidrag tiU ca 1700 personer. Jag vUl i detta sammanhang betonaatt stödet avser alla företagsformer och inte enbart de traditionella formemasom enskild firma m. m. utan även kooperafiva företagsformer. Enligtregeringens anvisningar för /86 skall AMS till regeringenanmäla under budgetåret utlagda industribeställningar. AMS har anmält attrådmmsbeställningar fram t. o. m. har lagts ut tUl treföretag för fillsammans , varav en beställning för I milj. kr.avser medel anvisade för /85. Förindustribeställningar under /87 beräknar jag oföränd- 98 rat15 milj. kr. 1985/86:100 Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder d ji . Försöksverksamhelmed sysselsättningsskapande åtgärder har pågått under ett par års tid. En deli denna verksamhet har varit den s. k. industrikampanjen. Kampanjengenomfördes i huvudsak i syfte atl fidigarelägga och stimuleraindustrins rekrytering. För kampanjen som har varit mycket framgångsrikavsattes 100 milj. kr., varav 50 milj. kr. fördelades regionalt lill särskildasamarbetsgrupper. Inom industrikampanjens ram framkom intressantaföretagsinriktade projekt som har lett fill positiva resultat. Även långsiktigtkan positiva effekter påvisas som kan leda till ökad sysselsättning genom attett större mått av samordning har kommit till stånd mellan alla intressenter. De medel som under ifrågavarande anslag stått tillregeringens förfogande för en försöksverksamhetinom arbetsmarknadspolitiken har möjliggjort ett antal nyskapande försök. Somexempel kan nämnas teknikupphandling av mikrodatorer för handikappade,försöksverksamhet för invandrare i och , försök med renodladplatsförmedling i nya former, förelagsutveckling (lokala inUiativ) iBergslagen, kooperativt utvecklingsarbete för ungdomar, rehabiliteringsprojektför ungdomar i Göleborg, industrimässa m. m. Idéer liknande dem som har kommitfram genom industrikampanjen och dessa medel, bör kunna stödjas med hjälp avförevarande anslagspost. En del av medlen - 7 milj. kr. - för budgetåret1984/85 har utnyttjats för att via barn- och ungdomsdelegafionen stödja olikaprojekt för arbetslösa ungdomar. För samma verksamhet avsattes också medel inomramen för industrikampanjen under /84. Barn- och ungdomsdelegationenhar i rapporten vägar till arbete för ungdom redovisat sina erfarenheter avprojektverksamheten. Av rapporten framgår bl. a. att över 500 projekt har erhållitstöd och atl över 5000 ungdomar har berörts. Särskilda insatser har gjorts föralt bygga upp rådgivningsverksamhet för ungdomar som vill starta företag. Bådetraditionella företagsformer och kooperafiva former har härvid varit aktuella. Jag föreslår mot bakgmnd av de positivaerfarenheterna att försöksverksamheten får bedrivas även under budgetåret1986/87 samt även uividgas något. Jag beräknar medelsbehovet till 15 milj. kr.Genom den förordade uppräkningen av anslagsposten räknar jag med att särskildaförsök för att stödja arbetslösa ungdomar skall kunna möjliggöras. Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetberäknar jag till 2687,5 milj. kr. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordal i fråga omavveckling av rekry teringsstödet, 2. tillSysselsättningsskapande åtgärder för /87 anvisaett reservationsanslag av 2 . B 6.Statsbidrag för ungdomslag Prop. 1984/85 Utgift 1 540 556 000 1985/86 Anslag 1 180 000 0001986/87 Förslag 1 200 000 000 Från anslaget betalas utgiftema för verksamhetenenligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. () har med skrivelse den 17oktober 1985 till regeringen överlämnat en revisionsrapport efter genomfördförvaltningsrevision av arbetsmarknadspolitiska åtgärder molungdomsarbetslöshet. Rapporten har ställts till AMS som senast den 1 april 1986skaU redovisa de åtgärder som styrelsen har vidtagit eller avser alt vidta medanledning av rapporten. Vidare har ett antal skrivelser med synpunkter på lagenom ungdomslag kommit in fill regeringen. AMSbedömer att under nästa budgetår kommer i genomsnitt ca 25000 ungdomar permånad att sysselsättas i ungdomslag. Bakgmnden tiU denna bedömning är bl. a.alt arbetsförmedlingen har tillförts särskilda personalresurser för atl följaupp ungdomar i ungdomslag och hjälpa dem till reguljärt arbete ellerutbildning. Anslagsbehovet för /87 beräknar AMS till 1 200 milj.kr. Ungdomslagenhar nu varit i kraft . Lagens tillkomst har inneburit att alla18-19-åringar som önskar det har kunnat erbjudas ett meningsfullt arbeie.Arbetslösheten för denna åldersgrupp, som har legal på en myckel högnivå, har sjunkit kraftigt. böriade ca 83000 ungdomar ett arbetei ungdomslag och i genomsnitt fanns ca 34000 ungdomar isådant arbete. har t.o.m. oktober månad ca 420(K) ungdomar böriatetl arbeie i ungdomslag. Detta innebär en genomsnittligt väsentligt lägre nivåän . har andelen ungdomar som slutar ungdomslagökat från 13,fill 17,. Vidare kankonstateras att antalet ungdomar som har varit längre fid än iungdomslag minskat jämfört med våren . Ungdomslagensinförande har inneburit att arbetslinjen har kunnat hävdas inomarbetsmarknadspolitiken och jag gör den bedömningen att ungdomslagen harfungerat bra och bör kunna utvecklas ytterligare. För att förbättra arbetsförmedlingens kontakter medungdomama i ung domslagen har vissa förändringar gjorts. Jag tänker i första hand på de s. k. jobbsökaraktiviteter som har införts fr. o. m. . Dessa aktivi teter som är etl led i arbetsförmedlingens kontakter och uppföljning av ungdomar i ungdomslag syftar till att öka utslussningen av ungdomarna fill den öppna arbetsmarknaden eller stimulera ungdomar att komplettera sin gmndutbUdning. Jag ser dessa aktiviteter och de individuella planer, som 100 förmedlingen skallupprätta för ungdomarna, som synnerligen angelägna. 1985/86: 100 Jagräknar med att dessa akfivileler kommer alt verksamt bidra lUl alt Bil. 12ytterligare minska tiden för ungdomama i ungdomslag. För att bl. a. se hurdetta fungerar har regeringen gett tre olika uppdrag som skall redovisas senastunder mars månad 1986. AMS har fått i uppdrag att samlal för åren 1984 och1985 redovisa antalet ungdomar i ungdomslag, fördelning på kön och ålder samthur gamla ungdomarna är när de lämnar ungdomslagen. Vidare skaU AMS redovisavart ungdomarna tar vägen efter tiden i ungdomslag och om de återkommer tillarbetsförmedlingen saml vad som händer med dem där. Slutligen skall AMSredovisa erfarenhetema av de s. k. jobbsökaraktivitetema och hur de extra medelsom AMS har fått härför för innevarande budgetår har använts samt hur dessaaktiviteter har påverkat tiden i ungdomslag. RRV har fått i uppdrag att belysa hur de särskildaresurserna som AMS har fått för jobbsökaraktiviteter har utnyttjats och vaddetta har inneburit för förmedlingens samlade resurser för åldersgmppen18-19-åringar. Vidare skall RRV titta på hur jobbsökaraktivitetema harpåverkal rörligheten mellan ungdomslag och den öppna marknaden och vadaktiviteterna har inneburit för förmedlingens kontakter med ungdomama. , som har gjortstudier om ungdomslagen, har fått i uppdrag alt göra två delstudier, enorganisationsstudie och en ungdomsstudie. Organisationsstudien skall utförassom en intervjustudie av etl antal slumpmässigt utvalda förmedlingar och skallfrämsl belysa hur jobbsökaraktivitetema har organiserats. Ungdomsstudien kommeratl utföras som en enkät bland ett antal slumpmässigt utvalda ungdomar frånvarje förmedling som omfatlas av organisationsstudien och bl. a. innehållaungdomslagsgmppens sammansättning, typ av arbeie i ungdomslag och vad ungdomamahar gjort före fiden i ungdomslag. Vidare pågår inom kommun enförsöksverksamhet med ungdomsarbete som innebär en form av värvning avkommunala beredskapsarbeten och utbildning för åldersgmppen 2024 år.Erfarenheten av verksamheten skall redovisas till regeringen senasi den Ifebruari 1986. Sedan pågående utvärderingar färdigställts kommerjag att återkomma med en redovisning och med eventuella förslag till ändringarav ungdomslagen. Jag viU emellertid redan nu föreslå en viss justering avungdomslagen. De ungdomar som har avslutat minst en tvåårig gymnasieutbildningoch som inte fyller förrän omfattas inte av ungdomslagenförrän den dag de uppnår . Jag föreslår att dessa ungdomar skall kunnaerbjudas ett arbete i ungdomslag redan innan 18-årsdagen har uppnåtts.Kostnaden härför uppskattar jag tiU 10 milj. kr. Jag viU erinra om att chefenför fidigare denna dag har föreslagU en dimensioneringav gymnasieskolan så att alla ungdomar som så önskar skaU kunnaberedas plats inom gymnasieskolan. Detla kan komma att innebära en viss minskadomfattning av ungdomslagen. Mot bakgmnd härav och med hänsyn tiU de pågåendejobbsökarakfiviteterna beräknar jag i likhel med AMS kostnaderna förungdomslagen till I 200 milj. kr., vilket innebär i genomsnitt ca 25 000ungdomar i ungdomslag . derna förhandledarinsatser för ungdomslag harjag beräknat under anslå- Prop.1985/86: 100 get Bl. Jag vill vidare erinra om alt (prop.1985/86:25 bil. 5, AU 7) i anslutning till det s. k. frikommunförsöket nyligenhar fattat beslut om att en arbetsförmedlingsnämnd får, om den finner detangeläget, använda resurser som bl.a. har avsatts för beredskapsarbete förändamål som möjliggör åtgärder motsvarande en utvidgning av den dagligaarbetsfiden i ungdomslag. Som har framgått av det föregående kommer inom kortelt omfattande faktamaterial kring ungdomsinsatser all föreligga. Vidare kommerarbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) att lägga fram sina förslag. Jag är medveten om atl partema påarbetsmarknaden har ett uttalat intresse av att medverka till lösningar påungdomars arbetsmarknadsproblem. Det bör således på gmndval av det material somkommer att vara tillgängligt finnas goda möjligheter att i samråd med parternaytterligare förbättra de samlade ungdomsinsalserna. Mitt förslag i det föregående om ändrad åldersgränsföranleder ändring i lagen (1983: 1070) om arbeie i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. Vidare har statsmakterna genom beslut (prop. 1984/85: 176, SoU27, rskr 386) utfärdat en ny lag (1985:568) om särskUda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. Den nya lagen, som träder i krafl den ,föranleder i huvudsak en redaktionell ändring i ungdomslagen. Ett förslag tilllag om ändring i nämnda lag har upprättats inom arbetsmarknadsdepartementet.Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 12.4. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. anta inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare, 2.tUl Statsbidrag för ungdomslag för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer 1984/85 Utgift 23 210 000(1) 1985/86 Anslag 6 762 000 1986/87 Förslag 7 323 000 (1) Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr.o.m. /86beräknas under anslaget B 1. Från anslaget betalas utgifter för statsbidrag tillfrivUliga försvarsorganisationer som är engagerade i utbildning av personalför arbete i krigstid inom totalförsvarets civUa delar. Arbetsmarknadsverketskostnader för hur landets arbetskraft skall utnyttjas under beredskaps- ochkrigstillstånd och verkets krigsorganisation beräknas fr.o.m. budgetåret1985/86 under anslaget B 1. Statsbidragetlill de friviUiga försvarsorganisationernas verksamhet inom " ' den civila sektorn bör räknas upp. Frivilligutbildning av personer som inte omfatlas av pliktlagar kommer all bli mervärdefull än hittiUs för att bl. a. minska behovet av uppskov frånförsvarsmakten och öka tUlgången på utbildad arbetskraft till prioriteradesektorer på krigsarbetsmarknaden. Den frivUliga personalen utgör en förarbetsförmedlingen viktig och gripbar resurs inom totalförsvaret.TUlgången på kontrakterad personal uppgår dock främsl av ekonomiska skäl förnärvarande endast till av det önskvärda antalet.