prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Samhället bör kunna pröva delslokaliseringen i stort, bedömd från plansynpunkt, dels detaljplaceringen inomtomten samt ulformningen m.fl. frågor av intresse främsi för den närmasteomgivningen och dels byggnadens planlösning, tekniska utförande m, m, somframför allt berör de blivande brukarna. kan det vara lämpligt atldela upp prövningen i flera led. Jag återkommer lill detta i mitt resonemang omförhandsbesked (avsnitt 12,5), Mänga gånger är det dock naturiigl atl man görhela prövningen i etl sammanhang. Framför allt gäller detta om sökanden lämnarin kompletta handlingar på en gång. Behovet av förhandsgranskning ochkontroll frän dessa utgångspunkter varierar i förhällande till åtgärdens artoch platsen där den skall utföras. En av skillnaderna i behandlingen har jagredan förut (avsnitt 3.3.2) berört, nämligen den atl det som kan hänföras lillkompletteringsätgärder i princip inte behöver lämplighetsprövas frånplansynpunkt. Utredningen har ansett det vara naturiigl att man går ytlerligareett steg i riktning mot ett mer nyanserat prövningsförfarande än det som råderi dag. Det bör sålunda enligl utredningen vara möjligt att inom skilda delar aven kommun och i olika situationer lägga större eller mindre vikl vid enförhandskontroll av egenskapskraven i 3 kap. Om man till detta knyter enmöjlighet att variera bygglovsplikten i motsvarande grad, kan kravet påbygglovsprövning alltid begränsas till all avse sådana frågor som verkligenbehöver regleras i det enskilda fallet. 1 en del fall bör alltså kommunernakunna avsäga sig möjligheten till förhandskontroll. Utredningen ville därmed gekommunerna frihet atl i viss utsträckning själva disponera överbygglovspliktens omfattning, dvs. kunna både utöka och minska kretsen avbygglovspliktiga åtgärder. En klar majoritet av remissinstanserna anser detockså vara fördelaktigt med lokala variationer. Min inställning till frågan är ihuvudsak denna, 1 lagen bör anges de åtgärder som normall skall omfattas avbygglovsplikt. Vidare bör man behålla det nuvarande sambandet mellan delaljplanoch bygglovsplikt, som innebär alt bygglovsplikten är mer omfattande inomområden med detaljplan än inom andra omräden. Härigenom fär man direkt pågrund av föreskrifter i lagen en grunduppsättning av bygglovskrävande åtgärderoch en ytterligare grupp av älgärder som alltid kräver lov inom delaljplanelagdaområden. Tanken att detaljplaneläggning automatiskt medför viss, utökadbygglovsplikl finns inte med i ulredningsförslagel, men jag ser ingen anledningall nu överge den. Jag anser atl man med den härlagstiftningsmetoden kan lägga grunden 12 Bvgglov till etl sä långl sommöjligl enhetligt och lättfattligt system, som dessulom 12.1.1 -12.1.2 harstora likheter med dagens. 12.1.2 Både ökning och minskning av bygglovspllklensomfalining Min förslag: Kommunerna skall kunna minska bygglovsplikteninom områden som kommunen bestämmer. 1 vissa områden skall bygglovsplikten åandra sidan kunna utvidgas. Frågan blir därefter om kommunernaskall ha möjlighet att bäde öka och minska bygglovspliktens generelltföreskrivna omfattning på det sätt som ulredningen har förespråkat. Jag delarutredningens uppfattning i denna del. Bland remissinstanserna bryter sigåsikterna i den frågan. En grupp instämmer i utredningens förslag att man skallkunna falla beslut som går i båda riktningarna. En ungefär lika slor gruppföreslär alt enbari lättnader i bygglovspliklen skall vara möjliga. Ofta önskardessa inslanser att den krets av älgärder som normalt skall kräva bygglov börvara vidare än enligl förslaget. Först vill jag då redovisa någraomständigheter som måste beaktas när man överväger att låta kommunerna införaskärpningar av bygglovsplikten. En utökning av den krets som skallkräva lov är uppenbarligen mera tveksam från rättssäkerhetssynpunkt än eninskränkning. Det beror bl, a, på de påföljder som inträder när skyldighetenatt söka lov åsidosätts. Detta problem kan man komma till rätta med, om maninför sädana förfaranderegler som garanterar att alla berörda sakägareverkligen underrättas om att lov krävs för vissa angivna åtgärder inom ettområde. Det kan då invändas att en omfattande underränelseskyldighet blirtidsödande och kostsam för kommunen. Det gäller därför att skapa sädana formerför underrättelserna som inte vållar onödig byråkrati men som ändå gör atträttssäkerhetens krav kan tillgodoses. Man mäste också sträva efter att denkrets av åtgärder som normalt skall omfattas av bygglovsplikten blir begränsadpå så sätt att de åtgärder som kommunerna skall ha frihet att därutöver görabygglovspliktiga blir av ganska speciell natur. Ett system där bygglovsplikten kanligga på många olika nivåer kan bli svårt atl överblicka. Inte bara för allmänhetenutan även för byggnadsföretag, vilkas verksamhet spänner över flera kommuner,kan stora lokala skillnader innebära komplikationer. Det blir över huvud tagetsvårt atl skapa förståelse för regler som leder till att den totala bilden blirmyckel splittrad. Risken för medvetna eller omedvetna överträdelserökar. Kommunerna kan sägas få en"impopulär" roll. Flera remissinslanser framhåller atttillsländsregler som i grunden framslär som generösa mot den enskilde och som oftamåste kompletteras med kommunala beslul innebär all det blir kommunerna som färslä för den ökade restriktivileten och för de impopulära åtgärderna. Detlaställer kommunerna i en psykologiskt ogynnsam situation gentemot allmänheten.Jag vill inte utesluta atl denna faktor kan verka avhällande påbeslutsfattarna, sä att en viss handlingsförlamning inträder med påföljd l.ex.atl skyddsvärda objekt och miljöer inte fär det skydd som behövs. Övervägandenav den här arten har fört mig till slutsatsen att kommunens möjligheter altbesluta i skärpande riktning bör begränsas i förhällande tillutredningsförslaget. Jag har emellertid inte funnit det möjligl eller lämpligtatt helt slopa den möjligheten. Del är främsi bevarandefrägorna som skulle blisväriösta. om man skulle överge den tanken. Jag skall senare (avsnitt 12,1.4)utveckla mina synpunkter i just denna fråga. När det härefter gäller möjligheterna förkommunerna alt införa lättnader i bygglovsplikten anser jag atl en viktigaspekt som kan begränsa dessa möjligheler bör vara omgivningens karaktär ochden aktuella åtgärdens påverkan på omgivningen. Även lättnaderna ibygglovsplikten återkommer jag till (avsnitt 12,1,5), 12.1.3Bygglovspllklens generelll föreskrivna omfattning Mittförslag: Den generella bygglovsplikten för byggnader skall omfatta - uppförande av nya byggnader - vissa invändiga ändringar - inredning och ianspråktagandeför väsentligen ändrat ändamål. Dagens regler om frihet från bygglovsplikt försmärre åtgärder beträffande en- eller tväbostadshus får fortsatt giltighet ochdessutom införs ytterligare lättnader. Ekonomibyggnader för jordbrukets m,fl, näringarsbehov skall normalt inte kräva bygglov, men kommunerna skall kunna besluta ombygglovsplikt inom vissa områden, om särskilda skäl föreligger. Staten och landstingskommunerna blir skyldiga attsöka bygglov, dock inte till inre åtgärder. Vissa anläggningar som inte kräver lov blirbygglovspliktiga, l.ex, anläggningar för idrotts- eller fritidsändamål,tunnlar, bergrum, , torn och parkeringsplatser. Innan jag går över till alt ange de ramar somlämpligen bör gälla för kommunernas möjligheter att besluta om skärpningar ochlättnader, är det nödvändigt att jag något redogör för mitt förslag ombygglovspliktens generellt föreskrivna omfattning. Prop.1985/86:1 256 Nya byggnader j2 Bvgglov Del torde råda allmän enighet omatt uppförandet av nya byggnader i 12.1.3 princip bör föregås av enbyggjovsprövning. Vad som kan behöva diskuteras är vilka undanliigfrån bygglovsplikten som del bör vara möjligt att medge i lagen. När det gäller uppförande av nyabyggnader på fastigheter med en- eller tväbostadshus gäller sedan den Ijanuari1980 en ny nedre gräns för skyldigheten atl söka lov. krav på byggnadslovfår man uppföra högst två uthus eller andra liknande fristående byggnader, sominte är avsedda som bostad, i omedelbar närhet av bostadshuset. Somförutsättning för detla gäller dock 1, att den sammanlagda byggnadsarean inte är slörre än10m- 2, attlaknockshöjden inte överstiger 3 m och 3, all byggnadernaplaceras minsl 4,5 m frän tomtgränsen eller på det avstånd från denna som kanvara föreskrivet i en fastställd plan eller utomplansbestämmelser. Den erfarenhet som man harvunnit av dessa regler tyder pä att gränsen för tillsländsplikten i stort settär lämpligt avvägd. Den bör därför behållas i PBL, Jag ställer mig alllsäavvisande lill utredningsförslaget i denna del, som innebär atl på varjefastighet får utan lov uppföras ett i princip obegränsat antal byggnader sominte år större än lOm", En sä långtgående ändring av gränsen anser jaginte försvarbar, 1 denna min uppfattning har jag ett starkt stöd avremissinstanserna. Skälen till att del enligt gällandeordning krävs lov, om någon vill uppföra ulhus inom elt visst avstånd fråntomtgränsen är hänsynen lill grannens iniressen, allmänna miljöhänsyn,brandsäkerhetskrav och trafiksäkerhetsskäl. Den sistnämnda aspekten gör siggällande endasi om en byggnad skall uppföras i närheten av en gata eller enväg, I sådana fall anser jag en prövning av alltid varanödvändig. Däremot bör kravet på bygglov kunna efterges, om det är fräga omatt placera en byggnad närmare gränsen till en grannfastighei än 4,5 m och ägarentill den fastigheten inte har något att invända mol placeringen. Jag föreslårdärför en utvidgning av rätlen att utan bygglov uppföra mindre uthus i justdetta fall. Kravet bör vara att ägaren till angränsade fastighet har samtyckttill åtgärden. Det är alltså den byggande själv som har atl skaffa etl intygoch att bevara det som framtida bevisning. Något ovillkoriigt krav påskriftlighet anser jag dock - till skillnad från vad jag föreslog i lagrådsremissen(s, 192) - inte böra föreskrivas. Om ett visst avstånd har beslutats avkommunen - genom detaljplan eller områdesbestämmelser - bör den bestämmelsen"ta över" grannnarnas överenskommelse. Allmänna miljöhänsyn ochbrandsäkerhetskrav kan ju ha legal bakom en sädan bestämmelse. Prop.1985/86:1 257 Ekonomibyggnader kräver normalt Inte lov ,, Ry,,p/f,,, F,n. är jordbrukets och andraliknande näringars ekonomibyggnader 12.1.3 inie underkastade byggnadslovsplikiutanför omräden med faslsiälld plan, Ulredningen har föreslagil altekonomibyggnaderna i princip skall vara fria men att kommunerna skall kunnabesluta om bygglovsplikt inom särskilda områden. Remissutfallet är på den härpunkten myckel splittrat. Mänga inslanser resonerar dock ungefär pä följandesätt. Det är angeläget atl byggnadsnämnderna får möjlighet att inom vissaområden påverka främst byggnadernas yttre utformning och deras inplacering ilandskapet. Granne-lagsfrågor kan aktualiseras ibland, 1 vissa fall ärbyggnaderna numera av närmast industriell karaktär, och på sina håll dominerarde landskapsbilden. Nya fasad- och takmalerial gör alt ulseendefrågornatilldrar sig alll slörre intresse. Även konstruktivt sett är många avjordbrukets produk-lionsbyggnader lika komplicerade som industribyggnader, 1 lagrådsremisssen föreslog jag attekonomibyggnaderna i princip skall kräva lov men att kommunerna skall ha frihetatt medge undantag frän bygglovsplikt för ekonomibyggnaderna inom vissa omrädendär de inte kan anlas ha nägon påtaglig påverkan på omgivningen. Jag har numeraefter närmare övervägande av frågan kommit till en annan uppfattning, främstdärför all del i lagrådsremissen föreslagna systemet skulle föranleda en imänga fall onödig byråkrati. Efter samråd med jordbruksministern föreslår jagnu att ekonomibyggnadern normalt inte skall kräva lov annat än inom områden meddetaljplan men att kommunerna genom områdesbestämmelser skall kunna införabygglovsplikt, om särskilda skäl föreligger, Slalen och landstingen skall söka lov Jag instämmer vidare i utredningensförslag atl staten och landstingskommunerna inte längre bör vara befriade frånskyldigheten att söka lov. Eftersom det i huvudsak är lokaliseringsfrågan,åtgärdens förenlighet med gällande plan och den yttre utformningen som detfinns anledning all pröva, när staten och landstingen uppträder som byggherrar,föreslår jag dock att inre åtgärder i statens och landstingens byggnader inteskall kräva lov. Lagförslaget innebär lättnader i byggnadsnämndernas prövningl.ex. när det är fråga om statens och landslingens byggnader, (specialmotiveringentill 8 kap. 298). Åtgärder med befintliga byggnader En allmän utgångspunkt när delgäller den normala bygglovspliklen för befintliga byggnader är att PBL i alltväsentligt bör vila på de nu gällande principerna. Pä de skäl som utredningenhar anfört (s. 432) anser jag att alla tillbyggnader normall bör varatillståndspliktiga. Jag delar också utredningens uppfattning atl vissa inreåtgärder med byggnader liksom väsentligt ändrad användning bör ingå bland debygglovspliktiga åtgärderna i huvudsak pä samma sätt som f. n. 9 1985/86. När det gäller anläggningar iövrigt kan jag i stort sen ställa mig bakom utredningens resonemang ochförslag. Jag återkommer närmare till dessa frågor i specialmotiveringen (8 kap,2 8), Särskilt värdefullt är del att endel typer av anläggningar, som f, n. inte undergår någon prövning vare sigenligt byggnadslagstiftningen eller nägon speciallag, kan granskas avbyggnadsnämnden. Jag tänker på anläggningar för idrolts- eller fritidsändamål -l.ex, idrottsplatser, skidliftar, campingplatser, motorbanor och småbåtshamnar- samt parkeringsplatser. 1 ett avseende vill jag gå ifrån utredningsförslaget.Jag anser det nämligen inte påkallat med någon bygglovsprövning för krossverk,makadamverk. sten-huggeri, asfaltsverk, oljegrusverk eller bilprovningsbanor.Den prövning av sådana anläggningar som kan ske enligt miljöskyddslagen ocharbetsmiljölagen mäste anses som fullt tillräcklig. Utredningens förslag att skyilar,som regleras i både byggnadsstadgan, naturvärdslagen och väglagen, skalllillståndsprövas enbart enligl PBL bör enligt min mening inte genomföras, I PBLbör således tas upp bara de regler om skyltar och ljusanordningar som f. n, finnsi byggnadsstadgan. Jag kan nämna atl det finns en radförslag från remissinstanserna på ytterligare anläggningar - utöver dem somutredningen har tagit upp -som enligl instanserna skulle behöva förhandsprövasav . Som exempel kan nämnas broar, takter, flygplatser,allmänna hamnar och sopdestmktionsanläggningar. Jag är emellertid inteövertygad om behovet att ta in nägon av dessa anläggningar i PBL, Man bör intebelasta byggnadsnämnderna med ytterligare uppgifter som i viss mån är främmandeför deras hittillsvarande verksamhet. De flesta av dessa anläggningar skallf,ö, prövas enligt annan lagstiftning, varvid kommunen normalt har möjlighetatt i vart fall påverka lokaliseringsfrågan. Jag vill alllsä på den här punkteninte gå remissinstanserna till mötes. Mitt förslag: Detaljplan medför automatiskt bygglovspliktför ekonomibyggnader och för vissa yttre åtgärder med andra byggnader. Kommunernafår möjlighet att genom områdesbestämmelser besluta om bygglovsplikt för yttreåtgärder även utanför områden med detaljplan. Bygglovsplikt för underhåll kaninföras genom delaljplan eller områdesbestämmelser. 1985/86:1 259 Jag återgår nu till frågan om vilkamöjligheter som kommunen bör ha all 12 Bygglov genom särskilda beslutvidga eller begränsa den krets av älgärder som 12.1.4 normalt skall krävabygglov. Jag föreslär att det inom områdemed detaljplan automatiskt skall råda skyldighet att söka lov till omfärgning,utbyte av fasadbeklädnad eller takläckningsmalerial och ändringar som avsevärtpåverkar en yttre utseende. Ett undantag bör dock gälla för omfärgningav en- eller tvåbostadshus, om åtgärden inte medför att byggnadens karaktärväsentligl ändras. Här bör dock skärpningar kunna beslulas av kommunen inomvissa områden. Vidare föreslår jag att del införs bestämmelser som gör delmöjligl för kommunerna att för områden utan detaljplan som utgör en värdefullmiljö besluta om skyldighet alt söka bygglov omfärgning, utbyte avfasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial och ändringar som avsevärt påverkarbyggnadens yttre. Bygglovsplikt förunderhållsåtgärder bör ocksä kunna införas, men -som jag framhöll ilagrådsremissen - bara för byggnader som är av större värde från historisk,kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i en samladbebyggelse av denna karaktär. Bakgrunden till min förslag är följande. F.n. krävs byggnadslov bl. a. försådana ändringar av en byggnad som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende.Inom omräden med sladsplan krävs vidare byggnadslov för omfärgning av fasader,som inte vetter mot en kringbyggd gärd eller någon annan sådan plats, samt förutbyte av taktäckningsmaterial. Belräffande en- eller tväbostadshus krävs dockinte byggnadslov för omfärgning av byggnadens fasad, om åtgärden inte medföratt byggnadens karaktär väsentligt förändras. Utredningen har föreslagit altfasadändringar och liknande åtgärder skall kräva lov bara inom de områden somkommunen bestämmer. Bakom förslaget ligger uppfattningen att dessa åtgärderbehöver kontrolleras i ell mycket begränsat antal fall. På den här punkten har bl, a,och fört fram hård kritik. Del blirenligt både ämbetet och kommunen en omöjlig uppgift att införatilläggsbestämmelser i en mängd gällande stadsplaner för att man inom deområden där en kontroll av dessa åtgärder behövs skall komma upp till den nivåsom gäller . Del är enligl min mening uppenbartan denna kritik bör föranleda att dagens ordning bör behållas, dvs, attåtgärderna hänförs till den grupp som automatiskt kräver lov inom detaljplan.Det undanlag som f, n, gäller för en- eller ivåbostadshusen, och som jag nyssredovisade, bör dock gälla även - även inom detaljplan. Det jag har anförttillgodoser emellertid inte syftena med utredningsförslaget fullt ut. Enligtdetta skall nämligen bygglovsplikt för fasad-ändringar och liknande åtgärderkunna införas även utanför områden med detaljplan för att tillgodosebevarandeintressen, t,ex, i fiskelägen, kyrk- Prop.1985/86:1 260 byar,brukssamhällen och inom fäbodar. Genom markförordnanden skall 12 Bygglovman enligt utredningen kunna utfärda skyddsföreskrifter för bebyggelsen 12.1.4 och dessutom förordna om bygglovsplikt för all kunna kontrollera allföreskrifterna iakttas vid fasadändringar o, d. Jag delar utredningens uppfattning att det kanfinnas behov av att i värdefulla miljöer kunna kontrollera hur fasadändringaroch liknande åtgärder utförs. Därför bör det öppnas möjlighet för kommunen attgenom särskilda beslut införa bygglovsplikt i fall av detta slag. Jag konstaterade att omfärgning av fasaden påen- eller tvåbostadshusen inte bör kräva bygglov. Från bevarandesynpunkt kandet dock vara angeläget all inom vissa områden kunna införa bygglovsplikl ävenför omfärgning av dessa hus. Ytterligare en sak som synes kräva en särregleringär underhållet. Enligt utredningsförslaget skall kommunerna kunna införabygglovsplikt för underhållsåtgärder beträffande särskilt värdefullabyggnader, de s, k, kulturhusen. Att man skall gå så långt i kontroll ärnaturligtvis tänkt för rena undantagsfall. Det ansågs tydligen ändå värdefulltatt med hänsyn till bevarandeintressena öppna den möjligheten. Vissa åtgärder av dem som jag har berörtkan hänföras till underhållsåtgärder. Jag tänker närmast pä sådant som har attgöra med byggnadens yttre utseende och på en del inre ändringar. Detta kommeratt kräva lov enligt de förslag som jag har fört fram. Vad jag nu syftarpä med en särskild bygglovsplikt för underhållsåtgärder är sådant som liggerutanför de behandlade åtgärderna, l.ex. att man målar ett hus i sammafärg som förut, att man vid fasadarbeten vill ändra på olika utsmyckningsdetaljereller att man vid en invändig reparation vill göra något åt kakelugnar,takmålningar eller liknande. Även i detta avseende delar jag utredningensuppfattning. Det bör alltså vara möjligt för kommunen att genom särskildabeslul införa bygglovsplikt för den typ av underhållsåtgärder som avses här.Jag vill emellertid stryka under att del av beslutet måste framgå vilkapreciserade åtgärder som skyldigheten att söka lov skall avse. Den form som jag föreslår för beslut om skärpningarinom områden utan detaljplan är områdesbestämmelser. Beträffandeunderhållsåtgärder och omfärgning av fasaden på en- eller tväbostadshus inomområde med detaljplan bör beslut om bygglovsplikt kunna meddelas genom en nyplanbestämmelse. Min förslag: Enklare fritidshus, kolonistugor ellerliknande byggnader inom omräden med detaljplan kan befrias från krav på bygglovgenom elt särskilt beslut i planen. Utanför omräden med delaljplan kan kommunenunder vissa föruisättningar medge bygglovsfrihet för bl. a, komplementbyggnaderoch mindre tillbyggnader. Ändringar av befintliga industribyggnader kan befriasfrån bygglovsplikl under förutsättning bl, a, att yrkesinspektionen har medgettdet. Jag antydde förut (avsnill 12,1,2)all en viktig aspekt när del gäller att avgränsa de åtgärder som kommunerna börkunna undanta från bygglovsplikt är omgivningens karaktär och den aktuellaåtgärdens påverkan pä omgivningen. Jag anser all det som förutsättning för atlkravet på bygglov skall kunna efterges, bör föreskrivas att åtgärdensplacering, uiformning och utförande saknar betydelse för omgivningen. 1 linjemed en sädan grundsats ligger tanken att del inte bör finnas några motiv för enytterligare kontroll, om åtgärdens inpassning i miljön redan har prövats i etttidigare skede, Detla i förening med min syn pä etl utökat ansvar men ävenslörre frihet för byggherren leder fram till atl enklare fritidshus,kolonistugor och byggnader av liknande slag bör få uppföras eller byggas tilloch ändras på annat sätt utan lov inom områden som enligl detaljplan avses försådana byggnader, 1 dessa fall har de bygglovsfria ålgärdena genom detaljplanenpå förhand anpassats till den omgivande miljön. En förutsättning bör därvid varaatt detaljplanen anger dels den byggrätt som skall gälla för varje fastigheteller tomt och dels de krav som de enskilda byggnaderna skall uppfylla i frågaom placering och utformning, eventuellt även utförande. En annan förutsättningför bygglovsbefrielse bör givetvis vara att den tilltänkta åtgärden stämmeröverens med planen. Om det behöver ske en avvikelse av något slag frånplanbeslämmelserna, blir del alltså nödvändigt att söka lov. Jag vill påpeka atl något förslagmed denna innebörd inte har förts fram av ulredningen och att frågan därförinte har remissbehandlats. Detta anser jag emellertid inte behöver inge någrafarhågor, eftersom förslaget ligger väl i linje med prövningssystemet i stort. Jag går över till deundanlagsmöjligheter som bör finnas inom områden utan delaljplan. Enklareälgärder bör även här kunna befrias från kravet på bygglov genom särskildakommunala beslut, som gäller för avgränsade omräden. Undantagsmöjligheterna börfrämst ta sikte pä komplementbyggnader, l.ex, garage, förråd, bastu m.m. Delbör alltså inte vara något hinder för den kommun som sä önskar atl införafrihet från bygglovsplikt för fler än tvä komplemenlbyggnader. förkomplemenlbyggnader som är större än 10 m- eller för smärre byggnader pä andrafaslighe- Prop.1985/86:1 262 ter an sädana som är avsedda för en- eller tvåbostadshus.Mindre tillbygg- 12 Bygglov nåder och inre ändringar av byggnader bör ocksä kunna befrias, 12.1.5 Som jag förut har antytt är jagdock inte beredd att låta undanlagsmöj-ligheien gälla, om åtgärdernasplacering, uiformning och utförande har belydelse för omgivningen. Om del krävsen prövning för att tillvarata grannars intressen eller allmänna intressen, börsåledes kommunen inte ha möjlighet att medge befrielse från bygglovsplikt. Jag anser del befogat att lälakommunerna själva få bestämma över bygglovspliktens omfattning även när detgäller andra anläggningar än byggnader. Här vill jag förorda ganska vidamöjligheter att lokalt besluta om undantag.