prop · G903167 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:167 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1985/86: 167 Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder ochdet ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen redovisas en överenskommelse som harträffats med sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringenför . Överenskommelsen innebär att det fr. o. m. infördasystemet för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen skall gälla även förår 1987 med mindre förändringar. Detta gäller också i fråga om reglerna föranslutningen av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster till den allmännasjukförsäkringens ersättningssystem. Den allmänna sjukvårdsersättningen skall således grundaspå ett enhetligt belopp per invånare. Särskilda övergångsregler skall dock,liksom , gälla även för , De särskildaersättningarna för sjuktransporter och för öppen sjukvård till personer somfullgör värnpliktstjänstgöring, anhållna och häktade samt intagna vidkriminalvårdsanstalter m. m. ingår fr. o. m. i den allmännasjukvårdsersättningen. Den tidigare prestationsbundna ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård har lagts in i den allmännasjukvårdsersättningen. Detsamma gäller den särskilda ersättning som fr. o. m.den 1 april 1986 utges till de sjukvårdshuvudmän som orsakats inkomstförlustergenom återgång en till ett system med fasta vårdavgifter för utförsäkrade patienter.I propositionen föreslås att lagregleringen av denna särskilda ersättningupphävs. Enligt överenskommelsen skall de två särskildaersättningarna för hemsjukvård och öppnare vårdformer inom psykiatrinsammanföras till en ersättning för avinstitutionalisering inom hälso- ochsjukvården. 1 1985/86. förutsättsbidra till en fortsatt omstrukturering av vårdens inriktning mot Prpp.1985/86: 167 öppnare vårdformer. Denallmänna sjukvårdsersättningen för beräknas till 10 169 milj. kr. ochde sammanlagda ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen beräknas till 12075milj. Härtill kommer ett särskilt statsbidrag med 159 milj. kr. till denpsykiatriska vården. Ifråga om de gällande anslutningsreglerna till den allmännasjukförsäkringen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster innebäröverenskommelsen att försöksverksamheten med fri anslutningsrätt i vissastödområden och rätten till fri s. k. ersättningsetablering skall fortsätta attgälla även . 1 Förslag till Prop. 1985/86; 167 Lag om upphävande av lagen (1985:1090) om särskild ersättningför sjukhusvård Härigenomföreskrivs att lagen (1985:1090) om särskild ersättning för sjukhusvård skallupphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dockfortfarande i fråga om vård som har lämnats före utgången av . Lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 2 kap. 10 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall haföljande lydelse. 1985/86: 167 Frågor om sjukvårdsersättning prövas i andra fall än som avses i andra stycket av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om han uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4§. Denna försäkringskassa får dock uppdra åt en annan försäkringskassa att pröva sådana frågor. Frågor omsjukvårdsersättning enligt 2, 3 och 5§§ prövas av den försäkringskassa inomvars verksamhetsområde vårdgivaren bedriver sin verksamhet. Detsamma gällersjukvårdsersättning i övrigt i de fall där den försäkrade inte är och inteheller under den förutsättning som sagts i första stycket skulle ha varitinskriven hos allmän försäkringskassa. Frågor omsjukvårdsersättning enligt 2, 3 och 5 §§ saml ersällning enligi 4§ som intehänför sig lill visst vårdtillfälle prövas av den försäkringskassa inom varsverksamhetsområde vårdgivaren bedriver sin verksamhet. Detsamma gäller sjukvårdsersättningi övrigt i de fall där den försäkrade inte är och inte heller under denförutsättning som sagts i första stycket skulle ha varit inskriven hos allmänförsäkringskassa. Dennalag träder i kraft den . Lagenomtrvckt 1982: 120, Senaste lydelse 1984:686, 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982: 763) Härigenomföreskrivs att 17 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följandelydelse. Avpatienterna får tas ut vårdavgifter enligt grunder som landstingskommunenbestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Patienter som ärbosatta inom landstingskommunen skall därvid behandlas lika. När sjukhusvård meddelas en När sjukhusvård meddelas en pensionärifall där rätten lill ersätt- pensionär sedan denne under tid ning för vården upphört enligt 2 som anges i 2 kap. 12 § lagen kap. 12 § lagen (1962:381) om all- (1962:381) om allmän försäkring er- män försäkring, får vårdavgiften hållit sådan vård , bestämmas till högst per får vårdavgiften bestämmas till vårddag. högst per vårddag. Enfordran på vårdavgift preskriberas efter tillkopisten. I övrigt gällerpreskriptionslagen (1981:130) i fråga om sådana fordringar. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , ,, , , , , , ,, , , , , , Hulterström Proposition om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m. m. m. infördes ett i grunden förändrat system för ersättning från denallmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Det innebar en övergångfrån prestationsbundna ersättningar till en samlad ersättning per invånare förfrämst primärvården och annan öppen vård. Det nya systemet innebar också ensamordning med försäkringens ersättningar till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. Den överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen somlåg till grund för de nya ersättningsreglerna innehöll även åtgärder för attöka möjligheterna till samverkan mellan den offentliga sjukvården och deprivata vårdgivarna. Detta innebar att nya regler infördes förprivatpraktiserande läkares och sjukgymnasters anslutning tillsjukförsäkringen. Överenskommelsen som gällde ersättningar och1986 har redovisats för (prop. 1983/84:190, SfU 31, rskr. Efteröverläggningar mellan företrädare för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse träffats om ersättningar för . Den nu träffadeöverenskommelsen har byggt vidare på det.nya regelsystemet med inriktning påytterligare utjämning av ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen ochytterligare förenklingar. Överenskommelseninnebär att samtliga till sjukvårdshuvudmännen utgående ersättningar försjukvård från sjukförsäkringen ingår i det nya ersättningssystemet. Det betydersåledes att även ersättningen till sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård lagtsin i den allmänna sjukvårdsersättningen. För att ytterligare effektiviseraresursutnyttjandet och förenkla ersättningssystemet har några av de nu utgåendesärskilda ersättningarna sammanförts under den allmänna sjukvårdsersättningen.De särskilda ersättningarna för hemsjukvård och för öppnare vårdformer inompsykiatrin har slagits samman till en ersättning för avinstitutionaliseringinom hälsooch sjukvården. Härigenom uppnås enligt min bedömning inte bara administrativaeffekter utan åtgärden ger också större tyngd åt samhällets samladeansträngningar för att utveckla öppnare vårdformer för äldre, sjuka ochhandikappade. När det gällersamverkansfrågorna och de nya anslutningsreglerna för Prop. 1985/86:167 privatpraktiserandevårdgivare innebär överenskommelsen bl.a. att försöksverksamheterna med fri etableringsrätti vissa stödområden och en fri rätt till ersättningsetablering skall gälla ävenför . Jag vill också framhålla att parterna är överens om att uppmanasjukvårdshuvudmännen även utanför dessa stödområden att tillämpa motsvarandesynsätt vid nyetablering av heltidsverksamma privatpraktiker inom läkarglesadelar av resp. landstingsområde. Dethar, enligt min bedömning, inte framkommit något som skullemotivera att dessa verksamheter avbryts innan en mer ingående utvärderingkunnat ske. Inte heller i övrigt finner jag anledning att föreslå några meromfattande förändringar i anslutningsreglerna i avvaktan på att erfarenheternaav försöksverksamheten har redovisats. Den nya regleringen förutsätter att lagen (1985:1090) om särskildersättning för sjukhusvård upphävs. Vidare föreslårjag ändringar i 2 kap. 10§ lagen(1962:381) om allmän försäkring och i 17 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)till följd av att allmän sjukvårdsersättning enligt överenskommelsen skallutges för sjukhusvård. Dessa beslut om lagändringar fattas av . Iövrigt ankommer det på regeringen att fastställa grunderna för de aktuellaersättningarna. bör beredas tillfälle att ta del av överenskommelsengenom att den fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Jagförordar att de i överenskommelsen angivna åtgärderna genomförs på det sätt somredogörs för i det följande. Jag kommer senare att föreslå regeringen deförordningsbestämmelser som behövs för genomförandet. Frågan omsjukvårdshuvudmännens övertagande av journalarkiv hos privatpraktiserandevårdgivare i vissa fall avses bli behandlad i en särskild proposition. 2 Ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenför 2.1 Det nya ersättningssystemet fr. o. m. Sjukvårdsersättningfrån den allmänna sjukförsäkringen utges enligt 2 kap. lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) i form av ersättning för öppen hälso- och sjukvård,tandvård, sjukhusvård och för vissa sjukvårdande behandlingar som utförs avannan än läkare. Vidare utges viss ersättning för sjukvårdshuvudmännenskostnader för hemsjukvård, öppen psykiatrisk värd, förebyggande hälsovård,sjuktransporter och handikapphjälpmedel. Ersättningarna utbetalas efter grundersom regeringen fastställt. Efteren överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen infördes fr.o. m. år1985 nya regler för ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Överenskommelse träffadesockså mellan parterna om ändring avtal om den psykiatriska vården m.m. Detnya ersättningssystemet domineras av en allmän sjukvårdsersätt- Prop. 1985/86:167 ning som är avsedd främst för primärvård och annan öppen vård. Ersättningengrundas på ett enhetligt belopp per invånare och år. Särskilda övergångsreglergäller dock för att mildra omfördelningseffekternamellan sjukvårdshuvudmännen vid övergången till det nya ersättningssystemet. Föratt underlätta utvecklingen av hemsjukvården, öppna vårdformer inom psykiatrinsamt förebyggande åtgärder inom hälso-och sjukvården utges särskildaersättningar för dessa ändamål. Vidare utges en särskild ersättning förtillhandahållande av hjälpmedel för handikappade samt för sjuktransporter. Ersättningssystemetinnebär också ändrade regler för privatpraktiserande vårdgivares anslutningtill den allmänna försäkringen. Ersättningssystemetinnefattar även sjukförsäkringens utgifter för läkarvård och annansjukvårdande behandling hos privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster.Sjuktransportersättning och ersättning för sjukhusvård utges enligtoförändrade regler. De försäkringsersättningar som utges för tandvård, exkl. oralkirurgim. m., omfattas inte av överenskommelsen 2.2 Ersättningar och ersättningsbelopp Förprimärvård och övrig öppen vård utges en aUmän sjukvårdsersätlningpå sammanlagt 8242 milj. kr. I den allmänna sjukvårdsersättningen ingårstatsbidraget till allmän sjukvård m.m. på 4300 milj. kr. Vid utbetalning avden allmänna sjukvårdsersättningen till resp. sjukvårdshuvudman frånräknasbelopp som motsvarar under föregående år utbetalade försäkringsersättningartill privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster (exkl. s. k.fritidspraktiker) som var verksamma inom respektive sjukvårdshuvudmansgeografiska område. Medavsikt att stimulera utvecklingen av hemsjukvården utges en särskildersättning med . per invånare och år. Föratt underlätta utvecklingen mot öppnare vårdformer inom psykiatrin utges ensärskild ersättning med . per invånare och år. Isyfte att stimulera utvecklingen av förebyggande åtgärder inom hälsoochsjukvårdsområdet utges en särskild ersättning med . per invånare och år. Försjukvårdshuvudmännens tillhandahållande av hjälpmedel för handikappade utgesen särskild hjälpmedelsersättning med . per invånare och år. Härav skallett belopp motsvarande . per invånare och år tillföras en särskild fondför handikappinstitutets verksamhet m. m. Iövrigt utges ersättning till sjukvårdshuvudman för ambulanstrans-porter(sjuktransportersättning) med . per invånare och år samt ersättning försjukhusvård med , per vårddag. Fr, o,m, erhåller dessutomvissa sjukvårdshuvudmän särskild ersättning med , per vårddag försjukhusvård av utförsäkrade patienter. Föröppen sjukvård för personer som fullgör värnpliktstjänstgöring, anhållna ochhäktade, intagna på kriminalvårdsanstalter samt för sådan öppen vård som föranlettsav arbetsskada utges enligt en tilläggsöverens- 8 kommelse en ersättning med6 kr, per invånare och år. Nuangivna ersättningsbelopp och grunderna för dem har fastställts av Prop.1985/86: 167 regeringen i förordningen (1984:908) om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring, förordningen (1979:849) om ersättning för sjukhusvård m.m. ochförordningen (1985:1092) om särskild ersättning för sjukhusvård. Ienlighet med en överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen utgesett särskilt bidrag till den psykiatriska vården och t.o.m. år1991. skall bidraget vara 148 milj. kr. Enligtöverenskommelsen får offentlig sjukvårdshuvudman föröppen hälso- och sjukvård ta ut patientavgifter med högst följande belopp fr.o. vid besök hos den sjuke. Sjukvårdandebehandling (utförd av annan än läkare) . Dessahögsta avgifter har fastställts av regeringen i förordningen (1984:908) omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Denämnda beloppen för läkarvård innefattar röntgen- och laboratorieundersökningaroch strålbehandlingar efter remiss samt det första läkarbesöket som sker medanledning av remiss. Ingen avgift får heller tas ut av patient som harremitterats från privatpraktiserande läkare som är ansluten till försäkringeneller från läkare vid företagshälsovårdsmottagning som registrerats hos allmänförsäkringskassa, förutsatt att patienten betalar avgift vid besöket hos denremitterande läkaren. Läkarundersökningar och läkarutlåtanden, som behövs förde allmänna försäkringskassornas handläggning av försäkringsärenden ombesörjsav sjukvårdshuvudman utan särskild ersättning. För undersökning och utlåtande isamband med ansökan om pension eller handikappersättning får patientavgift tasut med högst . För rådgivning i födelsekontrollerande syfte och för isamband därmed utlämnade preventivmedel samt för rådgivning angående aborteller sterilisering får avgift inte tas ut. 2.4 Samverkansavtal och villkor för anslutning till sjukförsäkringens ersättningsregler Föratt en försäkringskassa skall kunna ansluta en privatpraktiserande läkare eller sjukgymnast till försäkringen krävs att sjuk vårdshuvudmannen tillstyrker detta. Denna tillstyrkan förutsätts normalt ske genom att samverkansavtal träffas. gäller försöksvis fri anslutning till försäkringen inom stödområdena A, B och C (delar av inland och praktiskt taget hela ) för privat praktiker med heltidsverksamhet. De privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som vid utgången av 9 11 1985/86. år1984 var anslutna till försäkringssystemet fick under vissa förutsättning- Prop,1985/86: 167 ar stå kvar i försäkringssystemet. Det förutsattes dock att derasverksamhet skulle fortsätta på samma ort. Enheltidsverksam privatpraktiker som under försöksåren 1985 och 1986 övertarbefintlig praktik (ersättningsetablering) skulle efter yttrande från sjukvårdshuvudmannenha rätt att vara ansluten till försäkringssystemet. Hälso-och sjukvårdsberedningen (S 1983:02) förutsattes följa utvecklingen av denämnda försöksverksamheterna. Möjlighetenatt stå kvar i försäkringssystemet gällde däremot inte läkareoch sjukgymnaster som bedriver praktik vid sidan av en heltidsanställning hossjukvårdshuvudman. Ersättningen till sådan praktiker blev i stället enangelägenhet mellan denne och resp. sjukvårdshuvudman. 3 Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för 3.1 Utgångspunkter för överenskommelsen Hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) som trädde i kraft ,aktualiserade en övergång från prestationsbundna till schablonberäknadeersättningar till de offentliga sjukvårdshuvudmännen. Det fr. o. m. år 1985införda ersättningssystemet syftade bl.a. till att uppnå en bättre regionalfördelning av landets sjukvårdsresurser och underlätta ett effektivtresursutnyttjande med hänsyn till de lokala förutsättningarna för varje sjukvårdshuvudman.En vikfig utgångspunkt för det nya systemet var att del skulle underlätta deförsäkrades möjligheter att fä tillgång till den sjukvård som försäkringen äravsedd att tillförsäkra dem. En vård och omsorg som svarar mot befolkningensbehov förutsätter en fortsatt omstrukturering av vårdens inriktning mot enutbyggd primärvård som ger närhet och kontinuitet som den skaparförutsättningar för ett effektivt samarbete mellan hälso- och sjukvården ochprimärkommunernas socialtjänst. 3.2 Omfattning och inriktning Motden bakgrund som jag har redogjort för har en överenskommelse 'träffatsmed sjukvårdshuvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen för år 1987.Överenskommelsen utgår i sina huvuddrag från den nu gällande, men innebär inågra avseenden ytterligare schabloniseringar och förenklingar. Denallmänna sjukvårdsersättningen skall grundas på ett enhetligt be lopp per invånare och år. Liksom behövs även för särskilda övergångsregler för att mildra omfördelningseffekterna mellan sjukvårdshuvudmännen vid övergången från de tidigare ersätt ningsreglerna. Ytterligare steg tas genom överenskommelsen för mot en jämnare fördelning av ersättningen. Desärskilda ersättningarna för transporter med ambulansbil och för Prop. 1985/86:167 öppen sjukvård till personer som fullgör värnpliktstjänstgöring, anhållna ochhäktade, intagna vid kriminalvårdsanstalter samt för sådan öppen vård somföranletts av godkänd arbetsskada ingår för i den allmännasjukvårdsersättningen. Den tidigare prestationsbundna ersättningen till sjukvårdshuvudmännenför sjukhusvård som utgetts med . per vårddag har lagts in som en deli den allmänna sjukvårdsersättningen. Den nya ersättningen omfattar inteersättning för sjukhusvård vid sjukhus som inte drivs av sjukvårdshuvudmännen.Detta innebär att ersättning med . per vårddag skall utgestill de sjukvårdsinrättningar som enligt en förteckning som fastställs avriksförsäkringsverket är att anse som sjukhus. Den särskilda ersättning för s.k. utförsäkrade patienter som fr. o. m. april utges till desjukvårdshuvudmän som orsakas inkomstförluster genom återgången till ettsystem med fasta vårdavgifter för dessa patienter skall upphöra att utgå.Hänsyn till detta har tagits vid beräkningen av den allmännasjukvårdsersättningen. Lagen (1985:1090) om särskild ersättning för sjukhusvårdkan därför upphöra att gälla vid utgången av . allmänna sjukvårdsersättningen ingår enligt överenskommelsen fr.o.m. år1987 också ersättning till sjukvårdshuvudmännen för sluten vård som lämnaspersoner som fullgör värnpliktstjänstgöring, anhållna och häktade samt intagnavid kriminalvårdsanstalter. Desärskilda ersättningar som ges för att utveckla hemsjukvården och för attutveckla öppnare vårdformer inom psykiatrin har med hänsyn till den likartademålsättningen slagits samman till en ersättning för att underlätta avinstitutionaliseringeninom hälso- och sjukvården. Detta förutsätts bidra till en fortsattomstrukturering av vården mot en utbyggd primärvård som ger närhet ochkontinuitet samt skapar förutsättningar för ett effektivt samarbete mellan hälso-och sjukvården och primärkommunens socialtjänst. Bestämmelsernai 2 kap. AFL om ersättning för sjukhusvård är utfor made för att passa den hittillsvarande ordningen att ersättning från försäk ringen lämnas med ett visst belopp per dag vid sjukhusvård av en försäk rad. Den nu överenskomna ordningen med allmän sjukvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen även för sjukhusvård aktualiserar en omarbetning av bestämmelserna, I detta sammanhang stannar jag vid att föreslå ändring i 2 kap. 10§, Enligt den nuvarande lydelsen av 10§ är huvudregeln att den försäkringskassa där den försäkrade är inskriven beslutar om ersättning för sjukhusvård. Paragrafen bör ändras så att det framgår att den allmänna sjukvårdsersättningen även för sjukhusvård beslutas av den försäkrings kassa inom vars verksamhetsområde vårdgivaren bedriver sin verksam het. Pensionärernas rätt till i princip avgiftsfri sjukhusvård , det s.k. gratisåret som följer av 12§, påverkas inte av den nya ordningen med allmän ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Den nuva rande ordningen enligt 17 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) med möjlighet för sjukvårdshuvudmännen att ta ut patientavgift med högst . per dag vid sjukhusvård av pensionärer för tid efter gratisåret skall inte heller ändras. Bestämmelsen i 17§ HSL föreslås dock jämkad så att det framgår 1' att den skall tillämpas såsnart 365 dagars sjukhusvård har erhållits, alltså Prop. 1985/86: 167 även om inte individuelltberäknad sjukvårdsersättning utgetts för dessa Somjag har nämnt skall merparten av ersättningen utges i form av enallmän sjukvårdsersätlning. Denna ersättning är för avsedd inte baraför primärvård och övrig öppen vård utan även för sjukhusvård och försjuktransporter. Den allmänna sjukvårdsersättningen bör uppgå till totalt 10169milj. kr, och med den fördelning mellan sjukvårdshuvudmännen som framgår avbilaga 2 till överenskommelsen. Vid utbetalning av ersättningen för år 1987skall avräknas ett belopp som motsvarar den försäkringsersättning som harutbetalts till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster somvar verksamma inom respektive sjukvårdshuvudmans geografiska område. schabloniserade ersättningen till sjukvårdshuvudmännen försjukhusvård har baserats på vad försäkringskassorna har betalat ut tillsjukvårdshuvudmännen under år 1984.1 den allmänna sjukvårdsersättningen ingårdessutom den särskilda ersättningen på . per vårddag för utförsäkradepatienter med anledning av återgången till ett system med fasta vårdavgifterför dessa patienter fr.o.m. . Den schabloniserade ersättningeninnefattar även ersättningen för sluten vård som lämnas patienter som fullgörvärnpliktstjänstgöring, anhållna och häktade samt intagna vidkriminalvårdsanstalter. Närdet gäller ersättningen för sjuktransporter som ingår i den allmännasjukvårdsersättningen innefattar denna fr. o. m. även sjuktransporterav personer som fullgör värnpliktstjänstgöring. allmänna sjukvårdsersättningen ingår också kompensation till sjukvårdshuvudmännenför att avgifter inte tas ut för de patienter som remitteras till offentligsjukvård från läkare vid studerandehälsovårdsmot-tagning. Desärskilda ersättningar som enligt nuvarande överenskommelse utges för attstimulera utvecklingen av hemsjukvården resp, öppnare vårdformer inompsykiatrin syftar båda till att minska behovet av vård på olika institutioner.Denna utveckling är enligt min uppfattning mycket angelägen och måste därförges ett fortsatt särskilt stöd. De två olika ersättningar som Utges med 70resp. per invånare och år bör dock av främst administrativa skäl kunnaföras samman till en ersällning för avinstitutionalisering inom hälso- ochsjukvården. Ersättningen för dessa ändamål bör såsom överenskommits utges med95 kr. per invånare för . Denpågående satsningen på förebyggande hälsovårdande ålgärder anserjag vara avstor vikt. Det är därför angeläget att denna verksamhet även för ges ensärskild ersättning från försäkringen. Ersättningen för detta ändamål bör såsomöverenskommits utges med oförändrat . per invånare för . Enligtgällande överenskommelse utges en särskild ersättning med . per invånare och år till sjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av 12 hjälpmedel åt handikappadem.m. Från hjälpmedelsersättningen skall Prop. 1985/86:167 .