prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — AMS föreslår dels attförsöket skall utvidgas till att gälla hela landet, dels att ramen förutbildning enligt bestämmelserna för AMU i företag ökas med ytteriigare lOOOOdeltagare till totalt 25000. Jagfinner det inte motiverat att utvidga försöksverksamheten på det kommunalaområdet innan den har påböriats. Däremot anser jag det befogat att vidgavolymen utbildning för anställda inom näringslivet med stöd av bidrag för . Därmed höjs kompetensen hos de anställda och utvecklingspotentialen iföretagen främjas. Risken för permitteringar begränsas och flaskhalsproblem iproduktionen motverkas. Jag förordar att volymen för AMU i företag utökas med5000 deltagare. Utbildningskostnaden beräknar jag till 42 milj. kr. Föratt understryka arbetsmarknadsutbildningens aktiva roll som etttillväxtbefrämjande medel, har AMS föreslagit vissa regeländringar gällandeutbildningsbidragen. De nuvarande bestämmelserna kan i vissa fall försvåraarbetsförmedlingens arbete att stimulera arbetslösa att påböriaarbetsmarknadsutbildning. Enligtnuvarande bestämmelser reduceras utbildningsbidraget för den som har arbetatdeltid även om utbildningen bedrivs på heltid. Jag delar AMS uppfattning att enändring av bestämmelserna bör göras så att heltidsstudier för tidigaredehidsarbetande skall berättiga till ett bidrag som är beräknat påheltidsarbete. AMSpekar också på att de nuvarande bestämmelserna angående kvalifi cering för kassaersättning endast medger att högst i arbets marknadsutbildning får tillgodoräknas. Nuvarande regler motverkar rekry tering av bl. a. personer som hotas av utförsäkring från arbetslöshetskas- 8 AMS föreslår att alltid i arbetsmarknadsutbildning skall få räknas Prop. 1985/86: 150 tillgodovid upparbetning av det s. k. arbetsvillkoret. LO, TCO och Arbets- Bil. 4löshetskassornas har tidigare fört fram förslag om att en sådanordning skall gälla för utförsäkrade kassamedlemmar som ej har fyllt . Förnärvarande gäller att av genomgången arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag har utgåttfår tillgodoräknas som med arbete jämställd tid för uppfyllande avarbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS). Arbetsvillkoret omfattar normalt fem månaders arbete och måste såledesinnehålla minst tre månaders förvärvsarbete. Arbetet behöver inte vara ettarbete på den öppna arbetsmarknaden utan kan vara ett beredskapsarbete, dvs. Ur arbetsmarknadspolitisk synvinkel är det förmånga arbetslösa oftast mer angeläget att i stället för ett beredskapsarbetevälja en annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd, t. ex. arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktad rehabilitering, som kan skapa förutsättning för en på siktfastare förankring på arbetsmarknaden. Valet av åtgärd bör inte styras avkortsiktiga överväganden om rätten till arbetslöshetsersättning. Det är därförenligt min mening rimligt att arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabiliteringför vilken statligt utbildningsbidrag har utgått ur arbetsvillkorssynpunktjämställs med arbete. Jag förordar att en sådan ordning skall gälla fr. o. m.den 1 juli 1986. Enligt9§ lagen (1973: 370) om kontant arbetsmarknadsstöd kan sådant stöd utgå bl. a.till den som har avslutat en arbetsmarknadsutbildning som har omfattat och som därefter har stått till arbetsmarknadens förfogande iminst . Denna kvalificeringsgmnd blir överflödig med den ordning somjag nu har föreslagit i fråga om möjligheterna att helt fullgöraarbetsvillkoret. För den som har fullgjort arbetsvillkoret huvudsakligen genomarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering bör dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen normalt utgå med belopp som motsvararutbildningsbidraget och KAS med det gällande stödbeloppet. I övrigt bör gängseregler för beräkning av normal veckoarbetstid m. m. gälla. Jagberäknar att mina förslag kommer att innebära endast marginella merkostnaderför staten med hänsyn till att flertalet av dem som kan komma att omfattas avförslagen kvalificerar sig till arbetslöshetsersättningen genomberedskapsarbeten. Den nya ordningen bör gälla fr.o.m. den och avpraktiska skäl omfatta endast arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering som har avslutats tidigast . Mina förslagföranleder ändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Förslagen till ändringar i dessa lagarbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4.1. De föreslagnalagändringarna är av enkel beskaffenhet. Jag anser därför att lagrådetsyttrande inte behöver inhämtas. Berörda organisationer har inte haft någrainvändningar mot dessa förslag. AMSförslag i fråga om utbildningspremie till personer som har genom gått arbetsmarknadsutbildning med inriktning mot tillverkningsindustrin, 9 har jag tidigare avvisatoch jag är inte heller nu beredd att tillstyrka detta Prop. 1985/86: 150förslag. Jag vill i detta sammanhang erinra om de förbättringar av utbild- Bil. 4 ningsbidragen som kommer att gälla fr. o. m. den . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att delsanta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. godkänna den ändring i gmndernaför utbildningsbidraget som jag har förordat, 4. till Arbetsmarknadsutbildningför /87 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1985/86:100bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag Underanslaget B 3. Arbetsmarknadsutbildning har jag redovisat mitt förslag om enutökning av antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning -upphandlad utbildningoch AMU i företag - under /87 i förhållande till vad som harföreslagits i årets budgetproposition. Kostnaderna för utbildningsbidragberäknar jag till 122 milj. kr. Av detta belopp utgör 43 milj. kr. anslagsmedelsom bör föras upp under förevarande anslag. Resterande belopp finansieras genomen arbetsgivaravgift, den s. k. arbetsmarknadsavgiften. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för budgetåret1986/87 under tionde huvudtiteln utöver av redan anvisade medel (AU1985/86:11, rskr 153) anvisa ett förslagsanslag av . Påbyggarbetsmarknaden har stora och omfattandeförändringar ägt mm. Expansionen av byggnadsinvesteringarna har utvecklats iväsentligt lägre takt . har omfattande strukturellaförändringar skett. Andelen nybyggnadsverksamhet inom den totala produktionenhar successivt minskat, medan omfattningen av reparations- ochombyggnadsverksamheten har vuxit starkt. Detta har medfört omfattandestmkturella problem. En regional obalans mellan efterfrågan och utbud påarbetskraft liksom en obalans i efterfrågan på olika yrkesgrupper har blivitalltmer markant. Föratt lösa dessa problem har ett systematiskt arbete inletts i samarbete Prop.1985/86:150 mellan byggarbetsmarknadens parter och arbetsmarknadsmyndigheterna.Bil. 4 kompletteringsproposition (prop. 1984/85: 150 bil. 2:2)redogjorde jag närmare för detta och presenterade förslag till bl. a. utbildnings-och rörlighetsfrämjande insatser. I propositionen anmälde regeringen också sinavsikt att utreda vilka insatser som behövs för att bereda arbete åt byggnadsarbetare,som på gmnd av handikapp har svårt att få arbete på den öppna marknaden. Jaganmälde i budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 12 s. 97) att ett sådantuppdrag har lämnats till AMS. Med skrivelse den 10 febmari 1986 har AMSredovisat uppdraget. Jag återkommer senare till AMS förslag. Inombyggsektorn arbetar ca 300000 personer, varav ca 100000 tillhör den s. k.BTM-gmppen (betong- och träarbetare och murare). För en mycket stor del avdenna gmpp gäller att de har s.k. objektanställning. Deras anställning upphörnär ett byggnadsprojekt är avslutat. För övriga arbetstagare inom byggsektorn -elektriker, rörmokare, isolerare, plåtsla-gare, m.fl. gäller att den normalaanställningsformen är tillsvidareanställning. har i skrivelse till regeringen, med hänvisning tillatt frågan om anställningsförhållandena ej kunnat lösas avtalsvägen, begärt attfrågan skall regleras genom lag. Mot bakgmnd härav har ett förberedande arbetenu inletts inom . Deanställningsvillkor som kräver är likvärdigamed vad som gäller för den övriga arbetsmarknaden. Jag anser därför attförbundets krav är rimliga. Att det inte skulle innebära några oöverstigligahinder tycker jag klart framgår av att huvuddelen av arbetstagarna inombyggsektorn har anställningsformen tillsvidareanställning. Jag har samddigtden principiella inställningen att en avtalslösning där så är möjligt är attföredra framför lagstiftning. Mot denna bakgmnd fömtsätter jag att parterna påbyggarbetsmarknaden söker uppnå en förhandlingslösning i denna fråga. Om såinte skulle bli fallet, överväger jag att föreslå regeringen att aktualisera enändring i berörd lagstiftning. Deomfattande stmkturella förändringarna inom byggsektorn liksom villkoren föranställning inom byggsektorn har båda bidragit till att skapa svårigheter föräldre och arbetshandikappade byggnadsarbetare att få arbete. Det finns påbyggarbetsmarknaden en gmpp arbetare som riskerar att helt slås ut frånmöjligheterna till arbete. 1 den omstruktureringsprocess som vi är inne i ochsom kan fömtses pågå ytterligare finns det risk att dessa problemförstärks. Somjag har nämnt har AMS kommit in med förslag till åtgärder utifrån regeringens uppdrag. AMS har fört förhandUngar med landets åtta största byggföretag och samt haft samråd med . Även och har deltagit i utredningsarbetet. AMS förslag innebär i korthet att en verksamhet skall komma till stånd för att ge arbete och rehabilitering för arbetshandikappade byggnads- och anläggningsarbetare. Verksamheten skall successivt byggas upp för att slutligt som mest kunna beröra ca 2000 personer. AMS fömtsätter att det skall ges en ekonomisk 11 ramför att klara detta. Enligt AMS kommer ett antal svenska byggföretag, Prop.1985/86: 150 med rikstäckande byggnads- och anläggnings verksamhet, att åtagasig att Bil. 4 etablera en organisation som har till syfte att erbjudaarbetshandikappade arbete i särskilda objekt. Staten föreslås att via AMS ersättaviss del av lönekostnaden för de arbetshandikappade som anställs inomorganisationen. skall svara för anvisning avarbetskraften. Produktionen avses uföras på ett för förhållandena tekniskt ochekonomiskt riktigt sätt och prissättningen skall följa marknadsmässigavillkor. avser att etablera en rikstäckande organisation till vilkenskall knytas en central samverkansgmpp, i vilken staten. , och berörda personalorganisationer inomarbetarområdet föreslås ingå. Genom byggföretagens försorg bildas regionalaaktiebolag som kan omfatta ett eller flera län. De regionala bolagen skallsamordna den lokala verksamheten och anställa arbetskraften samt ansvara fördess rehabilitering i samverkan med länens anpassningsgmpper för byggsektorn.Även på regional nivå föreslås en samverkansgrupp i likhet med den på centralnivå. Deanvisade personernas arbets- och yrkeserfarenhet skall vara tydligt knuten tillbyggnads- och anläggningsverksamheten och de skall bedömas kunna klara ettarbete och en rehabilitering. Personerna skall vara arbetshandikappadeoch/eller äldre samt lokalt bundna. Vidare anser AMS att de arbetshandikappadepersonerna till övervägande delen skall ha en övergående funktionsnedsättningoch således kunna ta anställning på den ordinarie arbetsmarknaden.Personerna föreslås vara tillsvidareanställda i de regionala bolagen, menskall vara skyldiga att ta anvisat lämpligt arbete. Förslaget innebär att detär de ansvariga i de regionala bolagen som avgör vilka som skall anställasmedan det är arbetsförmedlingen som, efter samråd med Bygghälsans regionalaanpassningsgmpp, avgör för vilka som lönekostnaden skall subventioneras. Deregionala bolagen skall, enligt AMS, verka för att de anställda återförs tillden ordinarie arbetsmarknaden med målet att åtminstone av arbetskraftenårligen överförs till ordinarie anställningar. För att förstärkautslussningsmöjlighetema föreslås arbetskraften kunna erbjudas ordinarie arbetemed bibehållen anställning och subvention i de regionala bolagen. Dettaföreslås ske med reducerad subvention under periodenssenare del. De regionala bolagen skall utnyttja de rehabiliteringsresurser somredan finns t. ex. inom Bygghälsan. Frågorom anställning, rehabilitering ochutslussning skall behandlas i Bygghälsans regionala anpassningsgrupp förbyggsektorn. Närdet gäller statens bidrag föreslår AMS en bidragsram som motsvarar kostnaderna personer. Avsikten är att särskilda överenskom melser om bidragsnivån därefter skall träffas mellan arbetsförmedlingen och de regionala bolagen i syfte att dels kunna erbjuda mesta möjliga sysselsättning inom ramen för anslagna medel, dels även kunna anställa personer med svåra arbetshandikapp. Avsikten är att de anställda i de regionala bolagen inte skall permitteras. Vid otillräcklig objektstillgång skall de som är i behov av detta kunna erbjudas bl. a. påbyggnadsutbild ning enligt de regler som gäller för AMU i företag. Föregen del vill jag erinra om att det inom arbetsmarknadspolitiken Prop. 1985/86:150 finns ett antal åtgärder för att underiätta för arbetshandikappade sökandeBil. 4 att erhålla ett arbete. Dessa är bl. a yrkesinriktad rehabilitering vidarbetsmarknadsinstitut (), lönebidrag och olika former av skyddat arbete.Anställning med lönebidrag - bidrag ochdärefter - är ett medel. Särskilt lönebidrag kan i vissa fall utgå med 90%det första året och därefter . För gravt socialmedicinskt handikappadeinfördes skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare med ett lönebidragom högst . Arbete inom är en ytterligare möjlighet. Denämnda insatserna är mot bakgmnd av vad jag anfört om objektsanställningm. m. inte särskilt väl avpassade för byggarbetsmarknaden. Härtill kommer attbyggsektorn står inför omfattande strukturell omdaning. Mot bakgrund härav ochmed hänsyn till att omfattande rehabiliteringsinsatser behövs vill jag förordaatt en försöksverksamhet med ett särskilt strukturstöd prövas inombyggarbetsmarknaden. Enligtmin mening bör försöksperioden maximeras till och omfatta högst 2000personer. bör stöd kunna utgå för högst 500 personer ochtakten i den försatta utbyggnaden bör åriigen bestämmas av regeringen. Stöd börkunna utgå för anställning av byggnadsarbetare som är arbetshandikappade elleröver och bedöms som svårplace-rade. Målet för verksamheten skall vara attgenom särskilda rehabiliteringsinsatser och yrkesverksamhet så snart sommöjligt återföra den enskilde till den ordinarie arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen skall anvisa personer och byggsektors regionalaanpassningsgrupper bör som AMS fömtsätter ha en central roll. Sedan den Ijanuari 1986 gäller nya regler om företagshälsovård och arbetsanpassning. Genomen ändring (SFS 1985:321) av arbetsmiljölagen (1977:1160) harskyddskommittéerna ålagts att verka för att en på lämpligt sätt organiseradarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet bedrivs på arbetsstället.Vidare gäller nya regler för bidrag tillföretagshälsovård. Ett villkor för sådant bidrag är att företagshälsovården harkompetens och erforderiiga resurser för anpassnings- och rehabiliteringsarbete.För byggsektorn finns särskilda föreskrifter (SFS 1985:729) om bidrag tillföretagshälsovård för vissa anställda inom byggnadsbranschen. Statsbidragtill den särskilt anordnade sysselsättningen bör få utgå med högst avlönekostnaderna under högst för samma individ. För den som efter dennaperiod inte har kunnat beredas annat arbete bör statsbidrag få utgå iytteriigare . Det särskilda strukturstödet bör således inte kunna fåutgå än för vae individ. För den person som en lösning avarbetssituationen inte har varit möjlig inom denna tidsram får ordinariearbetsmarknadspolitiska insatser prövas inkl. de åtgärder som finns förarbetshandikappade. Eftersomjag anser det helt avgörande att det föreslagna stödet kommer de mest behövande till del och fungerar i enlighet med uppsatta mål föreslår jag regeringen att verksamheten följs upp kontinuerligt. Det är också mot denna bakgrund som jag har förordat att takten i utbyggnaden upp till 2000 personer skall bestämmas efter hand. /87 och omfatta högst 500 personer under första Prop.1985/86: 150 året. Jag beräknar kostnaderna härför till 50 milj. kr., vilketmotsvarar ca Bil. 4 290 helårsanställda. Beloppet bör avräknas från demedel som har anvisats till beredskapsarbeten under nästa budgetår. Tidigareläggning av byggande m. m. Läget på byggarbetsmarknaden är fortfarande något bättreän . De geografiska och yrkesmässiga skillnaderna har docksnarare ökat än minskat. Genomgående kan sägas att efterfrågan är stor i helalandet på byggnadshantverkare såsom målare, elektriker, rörarbetare ochplåtslagare. Ett överskott av anläggnings-, trä- och betongarbetare finnsfrämst i skogslänen. kompletteringsproposition påtalades behovet aven yrkesmässig anpassning och omflyttning av byggarbetskraften i främstskogslänen. Sådana åtgärder tar att genomföra, varför ävenkortsiktiga åtgärder måste vidtas för att minska såväl den regionala som deninomregionala obalansen på byggarbetsmarknaden. AMS har föreslagit att tidigareläggningar av statligainvesteringar bör göras föV ca 500 milj. kr. i främst skogslänen och någraövriga län. Skrivelser med krav på tidigareläggning av statliga investeringarhar också inkommit från och länsarbetsnämnden i ,landshövdingen i län, kommun, , m.fl. Förriksdagens kännedom vill jag meddela att regeringen med utnyttjandeav den av beviljade finansfullmakten (prop. 1984/85:150 bil. I, FiU30, rskr 409) avser att besluta om insatser för totalt 265 milj. kr. för attfrämja byggsysselsättningen i de sex nordligaste länen. För att stärka projektberedskapen för investeringsobjektföreslår AMS att ett projekteringsbidrag införs. Jag kan inte tillstyrkaförslaget. En uppsökande verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetarehar bedrivits i nära samverkan mellan Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelningaroch arbetsförmedlingen. AMS har redovisat positiva erfarenheter från dennaverksamhet och en liknande försöksverksamhet riktad till långtidsarbetslösametallarbetare har inletts och försök inom fler områden planeras. AMS avser attfortsätta verksamheten och utveckla den vidare. Även fortsättningsvis bör enligt min mening särskildamedel kunna avsättas för att möjliggöra uppsökande verksamhet blandbyggnadsarbetare. För andra branscher får motsvarande insatser göras inomramen för reglerna för beredskapsarbeten. AMS föreslår i sin skrivelse att nya bidragsregler börutformas för kommu nala och statliga beredskapsarbeten som avser investeringsarbeten. AMS föreslår att en del av de beredskapsmedel som tillfaller arbeten där statliga myndigheter är huvudman skall föras över till berörd myndighet över ordinarie anslag samt avräknas medlen till beredskapsarbeten. Även har i skrivelse framfört ett liknande 14 Jag är inte nu beredd att biträda förslagen. AMS bedömer att behovet avberedskapsarbeten för /87 Prop. 1985/86:150 kommer att uppgåtill minst 6 miljoner dagsverken, vilket enligt AMS Bil. 4 kräver etttillskott till beredskapsmedlen på 700 milj. kr. jämfört med föreslagna medel ibudgetpropositionen (prop. 1985/86: 100 bil. 12) för nästa budgetår. Ibudgetpropositionen har jag beräknat behovet av medel för beredskapsarbetentill 2607 milj. kr. Jag räknade då med att rekryteringsstödet tillfälligtskulle avskaffas och att enskilda beredskapsarbeten skulle få-en ökadomfattning. I och med att har uttalat (AU 1985/86: 11, rskr 153) attnågon form av stöd till de långtidsarbetslösa bör finnas - till vilket jagstrax återkommer - torde behovet av beredskapsarbete minska något. Vad gällerbehovet av beredskapsarbeten gör jag en annan bedömning än AMS. Jag beräknarbehovet av beredskapsarbeten till ca 4,3 miljoner sysselsättningsdagar, vilketmotsvarar 2 182 milj. kr. inberäknat insatserna för arbetshandikappadebyggnadsarbetare som jag har föreslagit. Jag föreslår att av de medelsom har anvisats för beredskapsarbeten under nästa budgetår 425 milj. kr.avsätts för rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av ickeinvesteringskaraktär. Rekryteringsstödoch enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär Riksdagenhar i anledning av budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 12) /87 anfört (AU 1985/86: 11, rskr 153) att den förutsätter attregeringen i kompletteringspropositionen redovisar förslag till hur etteffektivt stöd till de långtidsarbetslösa bör utformas. AMShar i sin skrivelse redovisat en reviderad översyn av rekryteringsstödet. Avden framgår bl. a. att det påbörjades ca 29000 anställningar medrekryteringsstöd, varav inom tillverkningsindustrin. Den 1 januari 1985ändrades riktlinjerna för stödet så att det främst skall användas förlångtidsarbetslösa. Den ändrade prioriteringen har, enligt AMS, också slagitigenom . av dem som placerades med rekryteringsstödunder 1985 och som var , hade en sammanlagdarbetslöshetstid - för ungdomar. Enligt min meningkan man dock av AMS utvärdering inte utläsa att stödet har fått en merselektiv inriktning . Även för gällde att av demsom fick arbete med hjälp av rekryteringsstöd hade en sammanlagdarbetslöshetsperiod - för ungdomar. Denna siffravar dessutom inte högre än vad som gällde för arbetslösa arbetssökande somplacerades i arbete utan rekryteringsstöd . Inte heller i AMSlöpande statistik framgår att någon nämnvärd ökning skett av den låga andelenrekryteringsstöd till personer med en obruten arbetslöshet över sex månadermellan . Den fortsatt höga andelen långtidsarbetslösa blandpersoner kan uppfattas som ytterligare en indikation på att stödethar haft för svag fördelningsprofil. Begreppetlångtidsarbetslös är ej särskilt väl definierat. Bland personer med långa arbetslöshetstider finns en grupp på i storieksordningen 20000 15 25000 personer som har varit arbetslösa i sex-eller för ungdomar fyra - Prop.1985/86: 150 månader utan avbrott för arbete, utbildning eller annan åtgärd. 4 grupp finns personer som av formella skäl står som sökande. Dessautgör dock långtifrån hela gruppen. Enbart av rekryteringsstödet harhitintills gått till gruppen personer med långa obrutna arbetslöshetsperioder.Den större delen av stödet har avsett andra som också har en besvärligsituation och som riskerar att hamna i den sämst ställda gmppen. Det ärpersoner som karaktäriseras av att de har haft svårt attfå fäste på arbetsmarknaden. Perioder av reguljärt arbete har varvats medarbetslöshet, beredskapsarbete, utbildning m.m. Deras arbetslöshet kan mycketväl ha uppgått under en ett- till tvåårsperiod, men denhar inte varit obmten. Jag anser det synnerligen väsentligt att denna gmpphjälps och stöds, men att de med långa obrutna arbetslöshetsperioder och de somriskerar att utförsäkras måste prioriteras. För egen del kan jag beträffandedet nuvarande rekryteringsstödet konstatera att det jämfört med tidigare formerav rekryteringsstöd har varit både effektivare och billigare. Enligt min meninghar det emellertid i alltför begränsad utsträckning nått de långtidsarbetslösasom har den mest utsatta situationen. Jagföreslår därför att rekryteringsstödet omformas och delas upp i tvåformer. Den första formen skall avse personer med obmten arbetslöshet på mer , resp. för 20-24-åring-ar, samt utförsäkringshotadepersoner. Bidraget bör även fortsättningsvis vara av lönekostnaden inkl.sociala avgifter. Stödet bör utgå . Jag beräknar behovettill 1,1 miljoner sysselsättningsdagar vilket kostar 275 milj. kr. Om behovuppstår av att ytterligare öka volymen bör möjlighet finnas att överföra medelfrån anslagsposten Beredskapsarbete till förevarande anslagspost. Denandra formen bör avse rekryteringsstöd för övriga svårplacerade personer ochdär andra insatser har visat sig otillräckliga. Bidragsandelen bör varadensamma som i den första formen men stödet bör inte få utgå och avse högst , vilket kostar 150 milj.kr.