prop · G9037 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:7 om utlänningars rättsliga ställning Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås att kravet på svenskt medborgarskap i vissa sammanhang,bl. a. för vissa befattningar och offentliga uppdrag, skall slopas. Bakgrunden tillförslaget är en omfattande förfailningsgenomgång som gett resultatet att kravetpå svenskt medborgarskap kan undvaras i flera av de situationer där del i daguppställs. I propositionen föreslås ocksä att mäklareordningen (1893:51 s. 1)skall upphävas. I 1985/86. 1985/86:7 Propositionens lagförslag 1 Förslag till Lag om ändring ilagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att 46 § I mom. lagen (1951: 308) omekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 46S I mom.(l) Revisorer skall vara 1 mom. svenska medborgare och bosalla i svenska medborgare ochbosatta i , om inte regeringen eller , om inte regeringen eller den myndighet som regeringen be- den myndighet som regeringen be stämmer tillåter annat för särskilt stämmer tillåter annal för särskilt fall. Den som är omyndig eller i fall. Den som är auktoriserad eller konkurs kan inte vara revisor, godkänd revi.sor enligt förordning- Revisorer skall ha den insikt i och en (1973:221) om auktorisalion och erfarenhet av redovisning och eko- godkännande av revisorer behöver nomiska förhållanden som med dock inte vara svensk medborgare. hänsyn till arten och omfånget av Den som är omyndig eller i konkurs föreningens verksamhet fordras för kan inte vara revisor. Revisorer fullgörande av uppdraget. skall ha den insikt i och ertärenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyntill ar-len och omfånget av föreningens verksamhet fordras för fullgörande avuppdraget. Till revisorer kan även utses auktoriserade eller godkändarevisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna om revision likställsauktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisorer och godkändarevisionsbolag med godkända revisorer, bolag som utses till revisor skalltill föreningens styrelse anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen, Iett auktoriserat revisionsbolag skall den huvudansvarige vara auktoriseradrevisor och i ett godkänt revisionsbolag skall han vara auktoriserad ellergodkänd revisor. Bestämmelserna i tredje och fjärde styckena saml 53 §tillämpas på den huvudansvarige. Om ett revisionsbolag har utsetts tillrevisor, skall ersättningsskyldighet som kan uppkomma vid fullgörande avrevisionsuppdraget åligga revisionsbolaget och den huvudansvarige. Den kan inte vara revisor som 1. är ledamot avstyrelsen i föreningen eller dess doltert"öreiag eller biträder vidföreningens bokföring eller medelsförvallning eller föreningens kontrolldäröver, 2. är anställd hoseller eljest intar en underordnad eller beroende ställning till föreningeneller någon som avses under 1 eller är verksam i samma företag som den somyrkesmässigt biträder föreningen vid grundbokföringen eller medelsförvaltnmgeneller föreningens kontroll däröver, 3. är gift medeller sammanlever under äktenskapsliknande förhållanden med eller är syskoneller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till person som avses under Ieller är besvågrad med sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller såatt den ene är gift med den andres syskon, eller 2 (1) Senaste lydelse 1980: 1105, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 7 4.utöver vad som normalt sammanhänger med medlemskap i föreningen, står ilåneskuld lill föreningen eller annal förelag i samma koncern eller harförpliktelser för vilka föreningen eller sådant förelag har ställt säkerhet. kan den inte vara revisor som enligt tredje stycket inte ärbehörig atl vara revisor i moderföreningen. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) Härigenom föreskrivs alt 10 kap. 2S aktiebolagslagen(1975: 1385) skall ha följ;inde lydelse. Niivaramle lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 2vi(l) Re\ isor skall vara svensk med-boiuarc och bosall i , om ej regciingcn eller myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall tillåicr annat. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej vara revisor. Revisor skall vara svensk medborgare och bosatt iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer försärskilt fall tillåter annat. Den som är aukiori-serad eller godkänd revisor enliglförordningen (1973:221) om auktorisalion och godkännande av revisorer behöverdock inte vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurs kan ejvara revisor. Revisor skall ha den insikt i och erfarenhet avredovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn till arten ochomfånget av bolagets verksamhet fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kan även utses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställsauktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor och godkäntrevisionsbolag med godkänd revisor. Bolag som ulses till revisor skall tillstyrelsen för det bolag som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarigför revisionen. Den huvudansvarige skall i auktoriserat revisionsbolag varaauktoriserad revisor och i godkänt revisionsbolag auktoriserad eller godkändrevisor. Bestämmelserna i 4, 12 och 15 §S tillämpas pä den huvudansvarige. Till revisor i dotterförelag bör. om det kan ske. utses minsten av moderbolagets revisorer. Denna lag träder i kraft . (1) Senaste lydelse 1980: 1104. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1980: 1103) om årsredovisning m. m.i vissa företag Härigenom föreskrivs all 4kap. 2S lagen (1980:1103) omårsredovisning m. m. i vissa företag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2S Revisorer skall vara svenska Revisorer skall vara svenska medborgare och bosatta i , medborgare och bosatta iSverige, om inte regeringen eller den myn- om inlc regeringen eller den myn dighet som regeringen bestämmer dighel som regeringen bestämmer tillåter annat för särskill fall. Den tillåter annat för särskilt fall. Den som är omyndig eller i konkurs kan som är auktoriserad eller godkänd inte vara revisor. (1973:221) om auktorisalion och godkännande av revisorerbehöver dock inte vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurskan inte vara revisor. Revisorer skall ha den insikt i och erfarenhet avredovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfångetav den årsredovisningsskyldiges verksamhet behövs för fullgörandet avuppdraget. Till revisorer kan även utses auktoriserade eller godkändarevisionsbolag. Vid tillämpningen av bestämmelserna i detla kapitel likställsauktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisorer och godkändarevisionsbolag med godkända revisorer. Ett bolag som utses till revisor skall lillden årsredovisningsskyldige anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen, I eltauktoriserat revisionsbolag skall den huvudansvarige vara auktoriseradrevisor; i ell godkänt revisionsbolag skall han vara auktoriserad eller godkändrevisor. Bestämmelserna i 4S tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i etl dotterföretag bör utses minst en avmoderförelagets revisorer, om det kan ske. Denna lag träder i kraft , Prop.1985/86:7 4 Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 19kap. 8§ (I) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ Överförmyndare, ledamot i över- Överförmyndare,ledamot i över- förmyndarnämnd och ersättare sko- förmyndarnämnd ochersättare la vara myndiga svenska medbor- skall ha rösträtt vid val av kom- gare och kyrkobokförda i kom- munfullmäktige och vara kyrko- munen öch få ej vara i konkurstill- bokförda i kommunen och får ej stånd, vara i konkurstillstånd. Lagfaren tjänsteman vid tingsrätt får ej varaöverförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare inom domsagan, omej regeringen för särskilt fall meddelat tillstånd därtill. Ej må annan avsäga sig uppdrag all vara överförmyndare,ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare än den som under de tre senasl förflutnaåren fullgjort sådant uppdrag, den som uppnått ålder eller den someljest uppgiver förhinder, vilket godkännes av kommunfullmäktige. .Denna lag träder i kraft den , (I) Balken omtryckt 1983:48. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 37 kap, 3§ skall haföljande lydelse. är uppdraget förfallet. Valbar lill ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd är den som har rösträtt vid val av kommunfullmäktige, som är kyrkobokförd inom nämndens verksamhetsområde och som ej fyllt eller fyller sjuttio är. Lagfaren domare, åklagare, polisman, kriminalvårdstjänsteman eller advokat eller den som eljest har till yrke atl föra andras talan inför rätta får ej väljas till ledamot eller ersättare. prövar självmant den valdes behörighet. 3S( Valbar till ledamot eller ersättare iövervakningsnämnd är myndig svensk medborgare, som är kyrko-bokförd inomnämndens verksamhetsområde och som ej fyllt eller . Lagfaren domare, åklagare, polisman, kriminalvårdstjänsteman elleradvokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rättafår ej väljas till ledamot eller ersättare. prövarsjälvmant den valdes behörighet. Upphör en ledamot att vara valbar, Denna lag träder i kraft . (1) Senaste lydelse 1983:240. Prop.1985/86:7 6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländskdomstol Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1946:817) ombevisupptagning vid utländsk domstol dels att i 3 § ordel "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 2 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§(1) Enskild part som begärt bevis- Enskildpart som begärt bevis upptagning eller som eljest enligl upptagningeller som eljest enligt lag har att utgiva kostnaden därför lag har att utgiva kostnaden därför åligge att inom tid som honom av åligge attinom tid som honom av rätten förelägges antingen till rätten rätten förelägges antingen till rätten avlämna skriftlig förbindelse av två avlämna skriftlig förbindelse av två vederhäftiga, inom riket bosatta vederhäftiga,inom riket bosatta .svenska medborgare, vilka en för personer,vilka en för båda och båda och båda för en borga såsom bådaför en borga såsom för egen för egen skuld för den kostnad åt- skuldför den kostnad åtgärden kan gärden kan medföra, eller ock er- medföra,eller ock erlägga det be lägga det belopp vartill rätten finner lopp vartill rätten finner kostnaden kostnaden kunna skäligen beräk- kunna skäligenberäknas. Försummas del och har bevis- mas del och har bevisupptagningen upptagningen begärts av part, vare begärts av part, vare frågan därom frågan därom förfallen. Vad nu sagts skall ej äga tillämpning, då kostnad förbevisupptagning skall utgivas av kronan säsom part eller på grund av parlentillkommande räUshjälp enligt räUshjälpslagen (1972:429) skall utgå av allmännamedel. Denna lag träder i kraft den . (1) Senaste lydelse 1973: 122. Lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fastegendom m. m. Härigenom föreskrivs att I kap.2och 10§§ lagen (1982:618)om utländska förvärv av fast egendom m. m. skall ha följande lydelse. 1. för förvärv genom bodelning, arv eller testamente, 2. för förvärv genom fusion enligt 14 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975: 1385). 3. för förvärv genom inrop på exekutiv auktion, 4. om förvärvaren är gift med en svensk medborgare, 4. om förvärvaren är gift med överlätaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensaml, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt under förulsältning atl överiåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 3 kap. 1 § eller enligl 6§ lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. eller 16§ jordförvärvslagen (1979:230). 5. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om för värvaren eller, när makar förvärvar gemensaml, nägon av dem är öyer-låtarens avkomling, alltunder förutsättning alt överiåtaren inte är skyldig atl avyttra egendomen enligt3 kap. 1 § eller enligl 6§ lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.eller 16§ jordförvärvslagen (1979:230). Även omhinder inte föreligger enligt 8§ skall förvärvslillständ vägras, om förvärvetavser en fritidsfastighet som är belägen inom ell område där efterfrågan påfritidsfastigheter är så betydande att på grund därav risk föreligger för enstegring av fastighetsvärdena. Även omhinder inte föreligger enligt 8§ skall förvärvslillständ vägras, om förvärvetsker för fritidsändamål och egendomen är belägen inom ett område där efterfråganpå fritidsfasligheter är sä betydande atl på grund därav risk föreligger fören stegring av faslighels-värdena. Första styckel gäller inte om förvärvaren harvarit svensk medborgare eller på annat sätt har en särskild anknytning tillSverige. Denna lag träder i kraft . Beträffande förvärv som har skett föreikraftträdandet skall lagen fortsätta atl gälla i sin äldre lydelse, om förvärvet avser en hyreshusenhet, en jordbruksfastighet eller en eldislribulionsanläggning. Prop.1985/86:7 8 Förslag till Lag om upphävande av mäklareordningen (1893:51 s. 1) Härigenomföreskrivs att mäklareordningen (1893:51 s. Dskall upphöra att gälla vidutgången av . Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 27 juni1985 Närvarande: statsråden I. , ordförande, ,, , , , , , , ,R. Proposition om utlänningars rättsliga ställning har i delbetänkandet (Ds A1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning redovisat en genomgång av lagaroch andra författningar på ett antal områden och beträffande dessaförfattningar klargjort i vilka fall olika regler gäller för den som harhemvist i beroende på om han eller hon är svensk eller utländskmedborgare. Genomgången omfattade inte de grundläggande fri- och räitighetersom regleras i regeringsformen och inte heller medborgarskapslagstiftningen,utlänningslagen, reglerna om rösträtt vid kommunala och landstingskommunalaval eller reglerna om skydds- och kontrollområden, eftersom dessa beslämmelserinte omfattades av utredningsuppdraget. En sammanfattning av belänkandet börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandenabör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 2. Under handläggningen avärendet har chefen för till mig överlämnat en promemoriafrån i rörande lagen om utländskaförvärv av fast egendom m. m. Promemorian bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Även promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Utredningenfann att det finns särbestämmelser pä åtskilliga områden men att dessa olikheter ibland beror på sådana omständigheter atl särbe handling måsle accepleras. De motiv som över huvud tagel kan anses godiagbara i detta avseende är enligt utredningen hänsyn till rikets själv ständighet och oberoende eller säkerhet eller till förhållandel till främman de stat eller mellanfolklig organisation eller till betydelsefullt allmänteller enskilt ekonomiskt intresse. Skillnader kan också accepteras belräffande tjänster där innehavaren mäste fatta beslut som rör enskildas rättsliga ställning eller som innebär myndighetsutövning. Om ett eller flera av 11 Prop.1985/86:7 motiven föreligger, fär lyngden av dem i det speciella fallet avgöraom särbehandling verkligen är nödvändig. Det är vidare inte självklart, att mani alla fall där särbehandling kan anses motiverad måste kräva svenskt medborgarskap.Ofta kan det vara tillräckligt med en viss tids bosättning här i riket. Slulligenbetonade ulredningen atl del föreligger en intressekonflikt mellan ä ena sidanen fortsatt strävan mol jämlikhet mellan svenska och utländska medborgare och åandra sidan ett bevarande av det svenska medborgarskapets värde och de övrigasynpunkter som ligger bakom kravet på svenskt medborgarskap. Med utgångspunktfrän att man borde söka avskaffa vissa restriktioner för utlänningar upp nivå som kan sägas motsvara andra givna räitigheter föreslog ulredningen enrad förändringar. Enligtmin mening har utredningens arbete med frågan om utlänningars rättsliga slällningtydligt visat att det finns anledning att i lagstiftningssammanhang noga prövaom krav på svenskt medborgarskap som förutsättning för olika rättigheter ochbefogenheter verkligen bör uppställas. 1 betänkandet illustreras hur en sådanprövning går till och genom remissinstansernas yttranden belyses de olikaintressen som får vägas in vid bedömningen. Det genomgående rätt positivamottagande betänkandet har fåll av remissinstanserna visar all utrymme finnsför att lätta på kravet på svenskt medborgarskap i olika sammanhang. Detgenomförda arbetet klargör att medborgarskapskravet i författningar iblandtillkommer mera av slentrian än som uttryck för en konsekvent linje. Resultatetkan då stundom bli slumpartal. Med en mera medveten och noggrann prövning av medborgarskapskraveli varje lagsliftningssammanhang kan fastare principer på området utvecklas. Omonödiga regler om medborgarskapskrav rensas ul blir det också, som utredningenpåpekat i sitt slutbetänkande (SOU 1984: 55) I rätt riktning, s. 183, möjligt aUförtydliga medborgarskapets rättsliga innebörd. Detär min avsikt att förslagen om författningsändringar och redovisningen i övrigisom här följer skall ge ullryck för atl det går att lätta på kravet på svensktmedborgarskap i olika sammanhang och alt den erfarenheten skall ges praktisk belydelsei framtiden när lagar och andra föreskrifter utarbetas. Jag delar utredningensuppfattning om vilka skäl som kan beakias vid slällningstagande lill om svensktmedborgarskap eller viss tids bosättning i kan krävas. Jagvill i delta sammanhang erinra om att tillsatt en arbetsgrupp som genomför en kartläggning av de regler som på olika områden är knutna till medborgarskapet och ulgör hinder för en nordisk medborgare som tillfälligt vistas eller stadigvarande bor i etl annat nordiskt land än sitt eget. Avsikten är att arbetet skall redovisas vid session . Jag räknar med att rapporten med en sådan hinder katalog kommer att bli ytterligare ett viktigt bidrag i arbetet på att stärka utlänningars - i delta fall nordbors rättsliga ställning. Inom ramen för det nordiska samarbetet genomfördes också vissa ändringar i ak tiebolagslagen (1975: 1385), varigenom kravet på svenskt medborgarskap för styrelseledamöter, verkställande direktör, firmalecknare och likvida- 12 torer i svenska aktiebolag slopades när det gällermedborgare i de övriga nordiskaländerna (SFS 1984:943). I avsnitt 2-4 redovisarjag min inställning till huvuddelen av de förslag utredningen har lagt fram. 1åtskilliga fall delar jag helt utredningens uppfattning och framlägger förslagom ändringar. I en del andra avseenden delar jag i och för sig utredningensbedömning men framlägger inte någol förslag, eftersom de aktuella frågorna börbehandlas i andra sammanhang. Jag vill understryka att jag i dessa fallnoggrant kommer alt följa frågornas vidare behandling. I flera av dessa falltalar enligl min mening mycket starka skäl för atl nuvarande krav på svensktmedborgarskap bör kunna ersättas av krav på att den enskilde utlänningenuppfyller kraven för rösträtt (dvs. hemvist i ).I något fall har jag inte kunnat ansluta mig lill utredningens förslag menföreslår i stället en annan ändring pä sakområdet i fråga. 1 etl fåtal fall harjag av varierande skäl funnit att det i vart fall f. n. inte är lämpligl attavskaffa kravel på svenskt medborgarskap. Jag vill också erinra om atlkommunaldemokratiska kommittén i sitt betänkande (DsC 1983:4) Utländskamedborgares valbarhet lill vissa förtroendeuppdrag föreslog att kravet påsvenskt medborgarskap för valbarhet lill vissa förtroendeuppdrag, bl. a. somnämndeman samt ledamot i länsstyrelser, polisstyrelser, taxeringsnämnder och försäkringskassorsstyrelser skall slopas. Remissinstanserna var till övervägande del avvisande lillförslagen. har i sitt delbetänkande Om utlänningarsrättsliga ställning också behandlat och diskuterat kommunaldemokratiskakommitténs förslag och tillstyrkt merparten av dem utom såviit avsernämndemän, jurymän och gode män i fastighetsbildningsmyndighet. Jag har erfaritall man inom har gjort den bedömningen att förslagen frånkommittén och utredningen bör övervägas gemensamt. Jag tar därför i samråd medchefen för också upp nägra av förslagen från kommittén i detföljande. Utredningens förslag attavskaffa kravet på svenskt medborgarskap för s. k. stadsmäklare har lett omprövning av mäklareordningen (1893:51 s. I), somföreslås bli upphävd. Jaghar beträffande de förslag som berör respektive departement samrått medcheferna för justitie-, social-, finans-, utbildnings-, arbetsmarknads-, bostads-,industri- och civildepartementen samt med statsrådet . 2Förslag om borttagande av krav på svenskt medborgarskap m. m. Mina förslags inriktning:Utlänningar med klar anknytning till skall beträffande möjligheten attinneha vissa befattningar m. m. inte behandlas annorlunda än svenska medborgareannat än när och i den mån detta är nödvändigt av hänsyn lill väsentliga svenskaintressen. Jag föreslär därför att kravet på svenskt medborgarskap avskaffas påflera områden, där kravet pä anknylning till kan tillgodoses på annatsätt. Utredningens allmännainställning överensstämmer med min. Remissinstanserna har i allmänhet gettuttryck för samma grundläggande synpunkter. 2.1 Revisorer i ekonomiska föreningar m. m. Mitt förslag:Revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar,föreningsbanker och vissa andra företag skall inte behöva vara svenskamedborgare om de är auktoriserade eller godkända enligt svenska regler. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Deremissinstanser som yttrat sig över dessa förslag har lillstyrkt dem eller iallt väsentligt lämnat dem utan erinran. Skälenför mitt förslag: I aktiebolagslagen (1975:1385), i lagen (1951: 308) omekonomiska föreningar och i lagen (1980: 1103) om årsredovisningar m. m. ivissa förelag finns bestämmelser om revisorer. Enligt samlliga tre lagar gälleratt revisorerna skall vara svenska medborgare och bosatta i , om intesärskild dispens har getts. Bestämmelserna om revisorer i lagen om ekonomiskaföreningar gäller enligt 58 § bostadsrätts-lagen (1971:479) även förbostadsrättsföreningar saml enligl 49 § lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen för föreningsbanker. Utredningenhar föreslagit alt kravet i de nu nämnda lagarna på svenskt medborgarskap närdet gäller revisorer skall efterges, om del är fråga om en revisor som ärauktoriserad eller godkänd enligt förordningen (1973:221) om auktorisalion ochgodkännande av revisorer. Belräffande bostadsrättsföreningar föreslås att kravpå svenskt medborgarskap över huvud inte skall föreligga för revisorer eller likvidatorer. Derevisorer som skall finnas enligt aktiebolagslagen, lagen om ekonomiskaföreningar och lagen om årsredovisning m. m. har alla väsentliga uppgifter idet aktuella företaget. De får också en mycket god inblick i den verksamhet somföretaget bedriver. Det finns därför goda skäl atl kräva att de finns i landeloch har stark anknytning hit. På grund härav är det naturligt att i principkräva all revisorerna skall vara svenska medborgare och bosatta här i landet. Enligtmin mening finns det dock knappasl några bärande skäl att upprätthålla kravetpå svenskt medborgarskap i fall dä revisorn är auktoriserad eller godkändenligt svenska regler. Den som är bosall i och har förvärvat svensk auktorisalioneller svenskt godkännande som revisor torde som regel ha samma starka anknylningtill som man velat säkra genom kravet på svenskt medborgarskap. När detgäller revisorer och likvidatorer i bostadsrättsföreningar har jag vissförståelse för utredningens inställning atl några medborgarskapskrav överhuvud ej behöver uppställas. Även i dessa fall finns del emellertid oftaanledning atl kräva stark anknylning lill .