prop · G90347 · 1985-12-31 00:00:00 — i framhåller atl förslaget leder till att ett flertal skattskyldiga med obetydlig eker blandad verksamhet kom mer med i mervärdeskaltesystemet. Dä detta endast har relativt begränsad betydelse så motsätter sig inte förslaget. LRF anser att förslaget leder till en ökad konkurtensneutralitel och att det bör genomfö ras. anser aukiionsförsäljning, trots avdraget för fikliv skatt, alltjämt besvärande ur konkurtenssynpunkt. 1985/86:47 Föreningen ansluter sig till fullo till utredningens förslag. Kammarrällen i och RSV har föreslagit enjustering av andra stycket av punkt 3 av anvisningarna till 2 §. Förslaget avstyrks av i och . framhåller att den alldeles övervägandemängden varor som omsätts pä auktioner är personligt lösöre, inte minst fråndödsbon. anser också att den ersättning som betalas till auktionsför-rättarenregelmässigt utgör en provision beräknad på viss procentuell andel avförsäljningssumman. Det är således inte från någon handelsvinst, någotmervärde, som ersättningen tas. Hade varuinnehavaren själv kunnat stå för försäljningenskulle hela vederlaget ha varit mervärdeskattefritt. Något mervärde skapas integenom auktionerna. Att sätta likhetstecken mellan auktionsföretagensprovisioner vid ordinära auktioner och det mervärde som uppstår i denetablerade handeln med begagnade varor får ses som en mycket grov förenkling.De direkta följderna är svåra att överblicka. Handeln med begagnade varor somredan nu medför kontrollproblem kan kanaliseras till mindre seriösa företag.Länsstyrelsen anser att den auktionsverksamhet som förekommer är så heterogenatt någon beskattning av förmedlingsprovisionerna ej bör ske. En beskattningframstår som mer angelägen dä det gäller de s. k. kvalitetsauktionerna men medhänsyn till gränsdragningsproblem bör någon ändring av reglerna inte göras överhuvudtaget. De bägge auktionsverken har framfört liknande synpunkter.Dessa betonar dessutom den sociala funktion som åvilar auktionsverken och attden övervägande delen av försäljningarna avser vardagliga bruksföremål somkommer från privatpersoner och slerbhus. De s. k. kvalitetsauktionerna omfattarendast en bråkdel av den totala auktionsförsäljningen. I likhet medlänsstyrelsen anser auktionsverken det oegentligt att tala om ett mervärdeeftersom auktionspriset i merparten av fallen ändock väsentligt understigersäljarens ursprungliga inköpspris. De praktiska skäl som tidigare motiveradeundantaget kvarstår fortfarande. Antikhandelns konkurrensläge förbättradesgenom införandet av fiktiv skatt. Förmedling av lösöre mellan privatpersonertorde ta en ökande andel av marknaden om förslaget genomförs. De kommunalaauktionsföretagen betalar mervärdeskatt genom att de inte kanavlyfta ingående skatt. Nettoeffekten torde därför bli relativt obetydlig ochej motsvaras av de kostnader som administreringen medför. Försäljningsvolymenmåste med nödvändighet minska, vilket påverkar omsättningen. Slutligen påpekardessa att auktionsbranschen är mycket svårkontrollerad och att kostnaderna förkontrollen skulle bli betydande, kanske så betydande att det statsfinansiellaresultatet uteblir. framhåller dessutom att det i vissa fall kan uppstå en tredubbel beskattningseffekt. Skatt har eriagts vid varans an skaffande, arvskatt vid bouppteckningen och slutligen mervärdeskatt vid auktionsförsäljningen. Om auktionsförsäljningarna drabbas måste i rättvi sans namn motsvarande gälla också vid annan privatförsäljning, vilket 64 skulle vara omöjligt attadministrera. sakliga grunden för utredningens påslående att man i nugällande ordning Prop. 1985/86: 47 har möjlighet att undandra sig skattebetalning vidförsäljning på offentlig har också framhållit att de svenskaauktions-företagen är utsatta för stark konkurrens från utländska auklionshusdär försäljning för svenska säljare är mervärdeskaltebefriad. Privat nyttjande av motorfordon Länsstyrelserna i , . som tillstyrkt förslaget, har dessutom framhållit att privatnyttjande av även andra anläggningstillgångar borde beskattas. Som exempel påsädana nämns flygplan, husvagn och båtar. Det privata nyttjandet kan endastbeskattas genom en minskad avdragsrält. Enligt dessa är det dock nästanomöjligt att vid anskaffningstillfället fastställa omfattningen av det privatautnyttjandet. RSV tillstyrker förslaget och betonar att administrativafördelar och kontrollskäl talar för att underlaget för socialavgifter skallligga till grund även för mervärdeskatten. redovisningskonsullersförbimd avstyrker bestämt förslaget ef tersom detta berör en bransch som saknar stringens, ordning och reda i sin administrativa hantering. Förbundet ser också klara svårigheter i att til lämpa de föreslagna värderingsreglerna. Om skatteplikt trots allt införs förordas en radikal schablonmetod. anser atl man går för långt när man kopplar skatten till ett socialt förmånsvärde. Beräk ning och uppföljning av skatten blir krånglig som utbytet för staten blir ringa. Dessa bilar blir beskattade när de säljs. Någon beskatt ning bör därför inte ske. I den mån beskattning ändå skall ske bör ur förmånsvärdet exkluderas drivmedel, underhäll och reparation eftersom det är en beskattning av förbrukningen av bilen (värdeminskning) som eftersträvas. En schablon på av det nämnda bilförmänsvärdet är den bas som mervärdeskatten bör beräknas pä. Beskattningen blir då lägre än det billigaste leasingalternativet. har inget att erinra mot förslaget att jämställa inventariebilar med omsättningsbilar i beskattningshänseende men anser att dessa bilar får betraktas som arbets redskap för de anställda och att någon uttagsbeskattning inte bör ske. Om beskattning ändå sker måste beskattningsunderlaget bestämmas till en lägre nivå. Hänsyn bör tas till att drivmedel och försäkring inte är belagda med mervärdeskatt. SAF och har i sitt gemen samma yttrande hänvisat till vad och Motorbran schens riksförbund anfört. SHIO-Familjeföretagen har inget att erinra mot förslaget att jämställa inventariebilar med omsättningsbilar. Tjänstebilar bör dock betraktas som arbetsredskap. När det gäller konsekvenserna hänvisar organisationen lill det remissyttrande som avgivits av Motorbran schens riksförbund. i anser att skäl saknas att uppta värdet av anställdas bilförmån i bilhandelsföretag som skattepliktig omsättning. vill således undanta all privat utnyttjande av bil eller motorcykel från beskattningen. Prop.1985/86:47 11. redovisningskonsulters förhund framhåller viktenav att mervärdeskatten vid import för skattskyldigs räkning bör slopas. efterlyser förslag om ändring avmervärdeskatten på det kommunala verksamhetsområdet. i föreslår enändring av bestämmelserna om återföring av fiktiv skatt. anseratt återföring inte skall behöva ske om säljaren kan styrka att mervärdeskatteller motsvarande eriagts vid införseln av en båt till annat land. SHIO-Familjeföretagen anser att det finns en konkurrenssnedvridningi mervärdeskatten då det gäller tvätteriljänster som utförs av privta tvätie-rierkontra landstingsägda eller andra offentliga ivätterier. Organisationenhemställer att frågan tas upp till förnyad behandling. Länsslyrelserna i och påpekar,vad gäller bestämmelserna om fikliv skatt, alt begreppet väsentlig del äroklart. Oklarheten gäller om avsikten är den värdemässiga eller volymmässigadelen. i framhåller att utredningeninte har presenterat någon analys av de med förslagen förknippade effekterna iadministrativt hänseende. förutsätter att mervärdeskatteenhetentilldelas resurser att möta den ökade ärendevolymen. Centralorganisationen /SR anser alt vissa av deföreslagna mervärdeskattepliktiga tjänsterna blir svåra att kontrollera.Kostnaderna för eventuellt merarbete och personalkonsekvenser bör utredas innanställning tas till förslagen. Länsstyrelserna i , och länhar framfört visst önskemål om ändrade krav för att export skall föreligga vidtillhandahållande av tjänster ät utländska köpare. Bilaga 3 Prop. sammanfattning av rapport (RSV Rapport 1985:4)Förenklingar inom mervärdeskatten I denna rapport behandlas förslag till vissa förenklingarinom mervärdeskatten. Arbetet har skett i nära samarbete med länsstyrelsernas mervär-deskatteenheler.De förslag som läggs fram berör skattskyldigheten för uthyrning av rörelselokal,beloppsgränsen för redovisningsskyldighet och beskattningsvärdet för servering. Bestämmelserna i mervärdeskattelagen (ML) om frivilligskattskyldighet för uthyrning i vissa fall av fastighet har gällt . Fiera länsstyrelser har också uppgivit sig ha en deltillämpningsproblem. På grund härav har det varit angeläget med en genomgång avhur bestämmelserna har fungerat i praktiken. Härvid har framkommit attreglerna i allt väsentligt ger ett materiellt riktigt resultat. Emellertidföreligger behov av vissa smärre lagändringar vad gäller skattskyldighet, återföringsskyl-dighet,fastighetsköparens rätt till avdrag för skattebelopp som upptagits i ett avsäljaren utfärdat intyg och överlåtelse av fastighet genom benefikt fång.Överväganden i dessa avseenden redovisas i promemorian. Beloppsgränsen för redovisningsskyldighet har varit 10000kr. alltsedan mervärdeskatten infördes . Med hänsyn enbarttill penningvärdeutvecklingen framstår en höjning av gränsvärdet sommotiverad. RSV föreslår att beloppsgränsen höjs till . Detta innebäratt ca 110000 skattskyldiga befrias frän skyldigheten att avge mervärdeskattedeklarationer.De överväganden som ligger bakom förslaget redovisas i rapporten. I dennabehandlas också vilka konsekvenser detta får för skattskyldiga och beskatlningsmyndigheter. Beskattningen av serveringstjänster har givit upphov tillstora lillämp-ningssvårigheter. Detta beror främst på att den s. k. 60%-regelngäller för servering men inte för i serveringsrörelse förekommandevaruförsäljning. De påtalade svårigheterna skulle i allt väsentligt försvinnaom serveringstjänsterna belades med full skatt. RSV föreslår därför attreduceringsregeln för servering slopas. Fördelarna med en sådan lösning ärmänga. För de skattskyldiga skulle det innebära en enklare tillämpning ochredovisning. Den möjlighet till skattefusk, som reduceringsregelnotvivelaktigt ulgör, försvinner. Förslaget innebär emellertid ett ökatskatteuttag som uppskattas till 1,9 Mdr kr. Härav beräknas statsverkettillföras ökade intäkter med 1,6 Mdr kr. Prop.1985/86:47 Bilaga 4 Sammanställning av remissyttranden över riksskatteverketsrapport (RSV Rapport 1985:4) Förenklingar inom mervärdeskatten Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avkammarrätten i , länsstyrelserna i , , ,, , , , , , ,, , och , , , ,, , , , , ,och , samt riksrevisionsverkel (RRV), statenspris- och kartellnämnd (SPK), Föreningen , ,Företagens uppgiftslämnardelegation. (), Landsorganisationeni (LO), , (),, , , . Svenska revisorsamfundet SRS,bokförings- och revisionsbyråers förbund, , , ,. , , redovisningskonsulters förbund. () och . Yttranden har även inkommit frän ochGatukök, och turistråd. LO harbifogat etl yttrande av Hotell- och restauranganställdas förbund. 1 Uthyrning av rörelselokaler Flera remissinstanser däribland Svenska byggnadsenlreprenörföreningenbetonar att reglerna i materiellt hänseende ger ett riktigt resultat. I det närmaste samtliga remissinstanser har tillstyrkt iallt väsentligt eller lämnat RSV:s förslag utan erinran. Några remissinstanserdäribland länsstyrelserna i , , , ,och har ansett att de nuvarande beslämmelserna äromfattande och svårtiklämpade. Ett utredningsarbete bör inledas som syftar radikal förenkling av reglerna. Länsslyrelserna i , ochKopparbergs län har förordat all de nuvarande bestämmelserna ersätts medavdragsrätt för fiktiv skatt. , och har ansett atl begreppet"stadigvarande användning" bör definieras. Begreppet bör i ML gessamma innebörd som i inkomstskattesammanhang. avstyrker förslaget om ändradutgångspunkt för beräkning av tidsfristen för återföring av mervärdeskatt. Förbundet anser inte att det vare sig ur förenklings- eller materiell synpunkt finns skäl 68 till att ändra bestämmelsen. En koppling av återföringsskyldigheten till fränträdesdagenoch inte Prop. 1985/86: förespråkas av iJönköpings län. Återföringsskyldighetenbör bedömas med utgångspunkt från den tidpunkt då säljarens skattskyldighetupphör. När det gäller konsekvenserna i inkomstskattehänseende aven återföring har ansett att de nuvarande reglerna genomändringar i skattelagstiftningen numera ger ett principiellt felaktigt resultat.Del återförda beloppet borde i stället räknas in i ingångsvärdet förfastigheten. i anser inte att det behövs någonlagändring eftersom ifrågavarande fastigheter redovisas endera under förvärvskällanrörelse eller annan fastighet. För båda gäller att inkomsten fär beräknasenligt bokföringsmässiga grunder. I dessa fall finns alltid en förvärvskälla atlredovisa den återförda mervärdeskatten i. i länanser det helt felaktigt att betrakta en driftkostnad som allmänt avdrag.Erforderliga ändringar bör göras i kommunalskattelagen och inte i ML. i län har föreslagit att lagtexten tillanvisningen till 17 § förtydligas för att inte beräkningen av tidsfristen skallförsvåras. , och har i fråga om benefikafång framhållit att de ändrade bestämmelserna också bör gälla när lån överläsoch om visst kontantbelopp eriäggs. När det gäller avdragsrättens överförande vid försäljningav fasligheten har några remissinstanser framhållit att avdrag inte borde fäske förrän den gamla fastighetsägaren återfört det tidigare gjorda avdraget.Vidare har några remissinstanser framhållit att tidsgränsen för den utvidgadeavdragsrätten vid överlåtelser är oklar. Vid remissbehandlingen har också framförts önskemål om attreglerna ändrades sä att återföringsskyldigheten begränsades lill att gällaunder fastighetens 3 resp. och alt man således inte påbörjar en nyberäkning av tidsgränserna vid ägarbyten. Vidare har önskemål också framförtsom att skattskyldighet skall medges från den dag då hyresavtal har tecknats ochoberoende av om hyresgästen då fär tillträde till lokalerna eller ej. Önskemålom retroaktiv avdragsrätt har också framförts. 2 Gränsen för redovisningsskyldighet Endast länsslyrelserna i och län.Förelagens uppgiftslämnardelegation, SHIO-Familjeföretagen, grossislförbundoch har helt avstyrkt utredningens förslag till enhöjd gräns för redovisningsskyldighet. Länsstyrelseni har framhållit att en höjd gräns leder till att noggrannare och mer resurskrävande utredningar måste göras för en bedömning av om redovisningsskyldighet föreligger eftersom de ekono miska konsekvenserna för de skattskyldiga ökar. De granskningsresurser som åtgår för de skattskyldiga som kan länkas omfattas av föreslagen höjning är enligt mycket små. 1985/86: 47 friställs således inte. Frågan omskattskyldighet kvarstår även med en höjd gräns för redovisningsskyldighet. Företagens uppgiftslämnardelegation har åberopat attarbetet även för de som omfattas av förslaget i stort sett kvarstår. Till dettatillkommer risken för brister i konkurrensneutraliteten. Vidare fär nystartadeverksamheter problem eftersom möjligheten att registrera sig under ett uppbyggnadsskedetillämpas mycket restriktivt. En höjning försvårar också samordningen med socialavgiftsutredningensförslag om företagarregis-trering. har hänvisat till det avdelegationen avgivna yttrandet. SHIO-Familjeföretagen betonar att en höjning färgenomgripande konsekvenser för mänga småföretagare. Förslaget gynnar vissa icke-reguljäramindre yrkesutövare. En höjd beloppsgräns och den därmed sammanhängandeavsaknaden av mervärdeskatteregistrering och kontroll kan enligt förbundetinnebära att det blir svårare att upptäcka svartarbele och mot andra företagareillojal verksamhet. har också främst framhållitkonkurrensneutralitetsskäl för sitt bestämda avstyrkande. De administrativavinsterna är mycket små. Som skäl mot en kraftig höjning av gränsen har vidareframförts att det råder i princip nästan identitet mellan skattskyldighetoch redovisningsskyldighet. Detta anses vara värdefullt. RSV:s förslag ledertill att en Qärdedel av de skattskyldiga lämnas utanför skattesystemet. Dessakommer ändå att ha kvar att tillämpa regler om skatteplikt och beskattningsvärdemen näs inte vare sig av information eller kontroll. En höjd gräns innebärockså att en mängd småföretagare har skyldighet att debitera mervärdeskatt isina fakturor. I och med att dessa inte är redovisningsskyldiga kommerfakturorna inte att kunna innehålla någon uppgift om mervärdeskatteregistreringsnummer.Den införda kontrollmöjligheten minskar därför i betydelse. Länsstyrelserna i och län anser att enuppjustering bör göras med hänvisning till penningvärdeutvecklingen ochförordar en ny gräns pä . RRV har föreslagit att effekterna av gränsen20000 kr. beräknas innan ställning las till ett höjt värde. Några remissinstanser anser att man förutom anpassningentill penningvärdeutvecklingen även bör fä en viss framhållning. De föreslår engräns på . Dessa remissinstanser är länsstyrelserna i ,, , , och län samt och . TCO har dessutom förordat att detta beloppindexanknyts. i förordar, i avvaktan påen reform om alt endast redovisningsskyldig äger rätt att debiteramervärdeskatt, att gränsen sätts vid . föreslär en höjning till40000 kr. under hänvisning till att denna gräns används redan nu inomförbundets verksamhet. De remissinstanser som helt tillstyrkt RSV:s förslag om enhöjning till . är länsslyrelserna iUppsala, , , Got- lands, , och , ,, Prop. 1985/86:47 , , ,och samt FAR, , , ,. Svenska kommunförbundet.Svenska revisorsamfundet SRS, , ochRiksförbundet och Gatukök. bokförings- och revisionsbyråers förbund ochSveriges redovisningskonsulters förbund tillstyrker förslaget men föreslär attgränsen anknyts till basbelopp. 3 Beskattningsvärden för servering Den av RSV framförda uppfattningen om all nuvarande reglerlett till tillämpningssvärigheter vidimeras av åtskilliga remissinstanser.Förslaget tillstyrks uttryckligen dock endast av ett fåtal remissinstanser. Avdessa har länsstyrelserna i , , , och ,samt betonat all man endast behandlat förslagetsett ur skatteteknisk synpunkt. Övriga som antingen inte motsätter sig ettgenomförande eller tillstyrker förslaget är kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , Västernorriands, Jämtlandsoch Norrbotlens län samt , bokförings- ochrevisionsbyråers förbund och . betonar dock att förslaget bör genomföras med en sänktmervärdeskatt. Förslaget avstyrks av länsslyrelserna i , ,, , och län samt FAR, ,, , , , , . Svenska revisorsamfundel SRS,, , ,, , , , och Gatukök och turistråd. RRV anser att en bättre ekonomisk analys är nödvändiginnan ställning kan tas lill förslaget. SPK förordar en närmare analys av destrukturella och arbetsmässiga konsekvenserna innan ställning kan tas tillförslaget. i län, landstingsförbundet, . Svenska revisorsamfundel, , och redovisningskonsulters förbund anser att alternativbör utredas. Företrädare för restaurangnäringen har också förordat att andraåtgärder som kan minska tillämpningsproblemen övervägs. Som skälför ett avstyrkande framhålls framför allt den kraftiga ekono miska effekten av förslaget. Prisnivån beräknas stiga med . Res taurangnäringen kommer att fä svårigheter med sjunkande lönsamhet och en minskad sysselsättning. Turistnäringen påverkas negativt. Nya problem uppstår med blandad verksamhet nämligen i de fall helpension tillhanda hålls och i de fall där frukost eller annan måltid är inräknad i rumspriset. De problem man försöker lösa är vidare hänförliga till endast en liten del av 71 1985/86:47 näringen och de skäl som tidigareåberopats för en reducerad skatt är fortfarande giltiga. RSV:s påstående om enminskad personalkostnad är felaktigt. 72 NorstedtsTryckeri, 198B