prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Laboratoriet fyller en viktig uppgift i samhälletsinsatser mot framför allt den grövre brottsligheten. Personalläget är liksomtidigare bekymmersamt. Det är angeläget att de vakanser som finns kanåterbesättas. Mot denna bakgrund kan endast en begränsad tillämpning avhuvudförslaget () komma i fråga för nästa budgetår. Som ett led i bekämpandet av bl.a. den ekonomiskabrottsligheten beräknar jag medel för en ny tjänst som förstebyråingenjör/byråingenjör vid den skrifttekniska avdelningen (3). Medel förinrättande av tjänsten erhålls genom en omfördelning inom polisväsendet. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för / 87 anvisa ett förslagsanslag av . ' 1984/85 Utgift 4 349 162 000(1) 1985/86 Anslag 4 159 687 000 1986/87 Förslag 4 786 236 000 (1) Anslaget B 4. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader. Länen är indelade i polisdistrikt. Antaletpolisdistrikt är 118. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet somansvarar för polisverksamheten inom distriktet. ändring 1986/87 Tjänster för övriga polismän Tjänster för annan personal 2 500 302 000 + 193 344 000 + 427 897 000 + 97 699 000 + 87 816 000 (därav lönekostnader) (682 871 000) (+ 50 476 000)(+ 53 501 000) + 3 093 000 + 5 118 000 Vissa kostnader för för- undersökning m. m. + 4 538 000 - 7 639 000 + 38 699 000 + 34 877 000 Kostnader för förpassning, kost och sjukvård för om- händertagna personer m. m. + 2 901 000 + 1 934 000 + 1 243 000 Bidrag till kostnader för m.m. i kv. + 4 604 000 Kostnader för åtgärder en- ligt L-ATF 1984/85 (hela - 34 792 000 - 34 792 000 etapp II av polisreformen + 110 800 000 4 159 687 000 + 311 329 000 + 626 549 000 Pris- och löneomräkning . begär attanslaget till den lokala polisorganisationen skall undantas från tillämpningav huvudförslaget. Om huvudförslaget skulle fillämpas på anslaget innebär detenligt styrelsen en minskning med . med utgångspunkt i ennedskärning beräknat på anslagsposten ILönekostnader till polispersonal och anslagsposten 2 Förvaltningskostnader.Nedskärningen drabbar enligt styrelsen till allra största delen kostnadernaför personal, vilket skulle innebära au ca 900 tjänster inte kan återbesättasnär vakanser uppkommer. Fem tjänster som polisintendentbör inrättas vid de större polismyndigheter som saknar en andra tjänst förpolisintendent. För bekämpningen av denekonomiska brottsligheten bör 20 tjäns- Prop. 1985/86:100 ter som kriminalinspektörinrättas. För utredning av asylärendenbör 34 tjänster som kriminalinspektör inrättas. Dessa bör placeras vidpolismyndigheterna i (5), (6), (3), (7 varaven rotelcheQ och (3) samt vid rikskriminalsektionen (10). För utredning av asylärenden bör fyra tjänstersom assistent/ kansliskrivare inrättas. Dessa bör placeras vid polismyndigheterna i (2), (1) och (1). hemställer dels att fullkostnadsdebitering får ske av andra nyttjare av polisens telefonväxlar fr.o.m. /87, dels att sädan debitering får ske med omedelbar verkan i polishus som färdigställts under löpande budgetår. Fråganom den regionala polisverksamhetens organisation har tagits upp till diskussionvid ett fiertal tillfällen efter polisväsendets förstatligande . I deförslag som har lagts fram betonas som ett genomgående drag behovet av enregionalt organiserad och bedriven polisverksamhet. har också tagitställning för att även i fortsättningen skall vara länets högstapolisorgan. skall således enligt 6 § polislagen (1984:387)ansvara för polisverksamheten i länet och ha tillsyn över den verksamhet sombedrivs av polismyndigheterna i länet. har getts vittgåendebefogenheter såväl när det gäller organisatoriska och administrativa frågor somrätt att i vissa fall överta och leda polisverksamhet. Inom handläggs ärenden rörandepolisverksamheten av styrelse, av landshövdingen eller av ensärskild tjänsteman vid , länspolischefen. Länspolischefen ärockså chef för en särskild arbetsenhet inom styrelsen, länspolischefensexpedition. Arbetsfördelningen inom är närmare reglerad ilänsstyrelseinstruktionen. I det pågående reformarbetet rörande polisväsendetaktualiserades på ett tidigt stadium en avvikande organisatorisk lösning såvittavser handläggningen av de uppgifter som faller på . Lösningeninnebär i korthet att uppgifter handläggs, inte av länspolischefensom tjänsteman vid utan av polismästaren vid en avpolismyndigheterna i länet. Lösningen har sedermera kallatslänspolis-mästarmodellen efter tjänstebenämningen för den nye regionale chefen. I propositionen 1980/81:13 om polisens uppgifter,utbildning och organisation m.m. togs frågan upp om en länspolismästarmodell för . Som grund för en sådan ordning åberopades den spe ciella strukturen i länet. Vidare erinrades om det fortlöpande behovet av samarbete mellan polismyndigheten i och de övriga polis myndigheterna liksom polismyndighetens i dominerande ställning i länet. , som godtog förslaget omlänspolismästarmodellen i Prop. 1985/86:100 (JuU 1980/81:24,rskr. 210), beslöt aU samma ordning Bil.4 också borde genomföras i Göteborgsoch län. Beträffande ifrågasatte om en ordningmed en länspolischef och två polismyndigheter även med beaktande av de delvisvidgade och nya uppgifter som avsågs ankomma på en länspolischef kunde varaändamålsenlig. Enligt borde organisationen för närmareövervägas. 1 propositionen 1983/84:89 om polisens organisationm.m. lämnade regeringen på grundval av överväganden årspolisberedning förslag om den närmare utformningen av länspolismästarmodellen.Regeringen förordade också att modellen skulle införas även i . Ipropositionen redovisades vidare utförligt fördelningen av arbetsuppgiftermellan i de tre länen och den regionale chefen. godtogförslagen (JuU 1983/84:16, rskr. Länspolismästarlösningen har härefter genomförts ide tre länen den (SFS 1984:735). I tilläggsdirektiv (dir. 1983:68) till 1981 årspolisberedning har beredningen fått till uppgift att bl.a. se över denregionala polisorganisationen. Med utgångspunkt i kravet på effektivaste ochbilligaste organisation för polisverksamheten skulle beredningen län för länpröva förutsättningarna för att genomföra en organisation i linje med vad somtidigare hade beslutats för de båda storstadsregionerna samt ochlägga fram därav föranledda förslag. Beredningen har lagt fram sina förslag idelbetänkandet (Ds Ju 1984:11) Den regionala polisorganisationen,länspolischefsalternativet eller länspolismästarmodellen. Beredningen har vägt den nuvarande ordningen,länspolischefsalternativet, mot länspolismästarlösningen. Polisberedningen harfrån skilda utgångspunkter, sakliga och ekonomiska, funnit attlänspolismästarmodellen är att föredra som typlösning. Mot bakgrund av sittuppdrag att län för län pröva frågan om den regionala organisationen harberedningen vidare tagit upp till bedömning sådana faktorer som antaletpolisdistrikt i länet, distriktens inbördes storlek, de regionala enheternaslokalisering samt vissa andra faktorer som har betydelse för valet av regionalorganisation. Beredningen har funnit det tveksamt att i samtliga län genomföraen länspolismästarlösning med hänsyn till dessa skilda för-utsäUningar. Ettslutligt ställningstagande fill organisafionsfrågan i de län där frågan nu tersig oklar bör därför, anser beredningen, anstå till dess att ytteriigarepraktiska erfarenheter har vunnits av den nya ordningen. Beredningen har i konsekvens med tidigare beslut avstatsmakterna om att införa länspolismästarmodellen i , Göteborgsoch län samt ansett att fördelarna är mest framträdande istorstadslänen och i de minsta länen. Beredningen har mot denna bakgrund lagt framförslag om en ny regional organisaUon i , län, och . Enligt beredningen bör organisationsförändringarna kun na träda i kraft . För övriga län föreslår beredningen inte 44 Man bör enligt beredningen skaffa in ytterligare Prop.1985/86:100 erfarenheter innan frågan om en ny organisation tas upp fördem. Bil.4 Beredningen utgår från att den prövotid som behövs inte bliralltför begränsad. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena finns i departementets ärende 234-85. Förslaget har fått ett blandat mottagande. Fleraremissinstanser tillstyrker förslaget från de utgångspunkter som beredningenhar redovisat. Till denna grupp hör de centrala myndigheterna riksåklagaren,och samt vissa polismyndigheter ochTCO-S. En annan större grupp avstyrker emellertid förslaget, bl.a. fiertaletlänsstyrelser och ett stort antal polismyndigheter samt /SR ochpolischefsföreningarna. , vissalänsstyrelser och polismyndigheter förordar slutligen att länspolismästarlösningengenomförs i andra län först när ytterligare erfarenheter har vunnits från delän där modellen redan finns. Polismyndigheterna i , ochÖstersund är positiva till länspolismästarmodellen. För egen del ansluter jag mig efter samråd medchefen för till beredningens principiella inställning. Ilikhet med polisutredning och polisberedningen anser jag attlänspolismästarlösningen innebär fördelar i förhållande till den nuvarandeordningen. Jag vill särskilt framhålla att man genom denna modell får en meradirekt och effektivt verkande ledningsfunktion för de regionala frågorna. Enligtmin uppfattning talar också den förstärkta lokala anknytningen avpolisverksamheten med ökad styrka för att en regional ledningsfunktion förenasmed chefsskapet för den myndighet som normalt är den resursstarkaste i länet.Jag anser alltså att länspolismästarmodellen är att föredra framför dennuvarande ordningen från verksamhetssynpunkt. Den är dessutom fördelaktig frånstatsfinansieU synpunkt. Vad jag har sagt nu talar för attlänspolismästarmodellen borde genomföras i hela riket. Jag kan emellertid inte bortse från den negativainställning som fortfarande finns till den föreslagna modellen. Många kännersig tveksamma till att genomföra en ny organisation innan modellen har kunnatutvärderas i de län där den redan har införts. Ettinförande i hela landet av den nya modellen bör därför enligt min mening anståtill dess att ytterligare erfarenheter har vunnits av modellen. Däremot anser jag i likhet med beredningen attlänspolismästarmodellen nu bör införas i ytterligare ett begränsat antal län.I första hand tänker jag då på . Av det material som finns tillgängligt framgårnämligen att de särskilda kraven på samordning, som har sin grund i bl.a. önskemålen om ett effektivare utnyttjande av de gemensamma resurserna i storstads regionerna, med styrka talar för att länspolismästarmodellen bör införas i detta län. Jag vill i det sammanhanget peka på att mer än två tredjedelar av de samlade polisresurserna av regional karaktär i länet hör till polis- 45 Jag vill också framhålla att polismyndigheten i Prop. 1985/86:100Malmö har en så dimensionerad stabsorganisation att den Bil.4enligt mina bedömningar utan mera genomgripande förändringar eller nämnvärdaresurstillskott kan svara för beredningen av de ytterligare regionala uppgifterav olika slag som tillkommer i en länspolismästarmodell. Av betydelse ärnaturligtvis också de positiva erfarenheter som har redovisats från de andratvå storstadslänen. Jag vill slutligen peka på att är det enda länsom fortfarande har ett delat regionalt chefsskap mellan länspolischefen och polismästareni residensorten i operativa frågor. Såväl principiella som sakliga skäl talarsåledes för att länspolismästarmodellen införs i som snart sommöjligt, eller den . I likhet med beredningen anser jag det vidarenaturligt att införa lösningen i de län som har få polisdistrikt, dvs. Uppsalalän, och (tre distrikt). I dessa län finns också enpolismyndighet som storleksmässigt dominerar. Även i övrigt har dessa län ensådan struktur som gör dem väl lämpade för en länspolismästarorgani-sation. Jagförordar alltså att beredningens förslag genomförs för dessa län, dock i sådantakt att praktiska övergångsproblem kan lösas på ett smidigt sätt. Jag räknarmed att den nya organisationen bör kunna införas . Det skulle enligt min mening vara av stort värdeför den kommande utvärderingen av länspolismästarmodellen om man nu kundeinföra den också i ett län med fier polisdistrikt och med en något merkomplicerad struktur än de minsta länen eller, med andra ord, i ett normallän.Jag har funnit att väl svarar mot dessa krav och att länet ochpolismyndigheten i även i övrigt lämpar sig väl för en organisationenligt länspolismästarmodellen. Härtill kommer att inställningen till modellenär förhållandevis positiv i och att polismäs-tartjänsten iKarlstad f n. är vakant. Jag förordar därför att länspolismästarmodelleninförs i den . Jag avser att i ett senare sammanhang återkommatill regeringen med förslag till den närmare organisationen i resp. län. Jagvill emellertid redan nu anmäla att den förordade förändringen innebär atttjänsten som länspolischef och polismästartjänsten i residensorterna dras inoch att en ny tjänst som länspolismästare inrättas vid polismyndigheten i resp.residensort. Regeringen bör inhämta bemyndigande att inrättatjänsterna som länspolismästare. Polisberedningen har särskilt övervägt hur självachefs- och lednings- funkfionen bör utformas vid polismyndigheten i i en länspolis mästarlösning. Beredningen föreslår att utöver chefstjänsten en tjänst som biträdande länspolismästare inrättas. Jag vill för egen del anmäla att det i finns ett stort antal polismyndigheter, varav är det tredje och det fjärde i storleksordning i landet. Den nuvarande regionala ledningsorganisationen är också relativt stor med bl.a. en tjänst som biträdande länspolischef bakgrund av att de regionala frågorna, samordningsfrågorna, kräver förhållandevis stora insatser av den regionale chefen har också jag stannat för aU en tjänst 46 sombiträdande länspolismästare inrättas vid polismyndigheten. Jag har tidigare i samband med min redovisning förregeringen om Bil.4 länspolismästarmodellen i (prop.1983/84:89 s. 28) utgått från att det i detta län inte behövs en tjänst sombiträdande länspolismästare. Jag åberopade i detta sammanhang bl.a. polismyndighetenseget ställningstagande i frågan. har godtagit denna ståndpunkt. Dethar emellertid visat sig att de regionala frågorna i och länkräver förhållandevis mycket arbete och polismyndigheten förordar numera isitt remissyttrande att en sådan tjänst inrättas. Också jag har numera kommittill samma uppfattning och jag avser att senare återkomma fill regeringen medförslag om att inrätta en sådan tjänst vid polismyndigheten i . För de övriga länen finns enligt min mening inteett permament behov av en tjänst som biträdande länspolismästare. Det kanemellertid i undantagsfall finnas ett behov av att på ett annat sätt förstärkaledningsfunktionen på polischefsplanet. Även till dessa frågor återkommer jagi ett senare sammanhang. Min avsikt är att , då tillräckligaerfarenheter har vunnits av den nya regionala organisafionen, återkomma tillfrågan om en fortsatt regional reform. Jag är övertygad om att erfarenheternadå är så goda att modellen bör kunna införas i hela riket. Ettförbättrat förfarande vid tillsättning av polischefstjänster Förriksdagens information avser jag att i det följande redovisa vissa frågor omett förbättrat förfarande vid tillsättning av tjänster i polischefskarriären iden lokala polisorganisationen. För tillsättning av tjänster inom polisväsendetgäller ett omfattande regelsystem. Liksom för andra statliga tjänster finns degrundläggande bestämmelserna om förtjänst och skicklighet i 11 kap. 9 §regeringsformen. Dessa bestämmelser kompletteras av föreskrifter påregeringsnivå, såsom i anställningsförordningen och i polisförordningen.Slutligen har också meddelat vissa bestämmelser i ämnet. I korthet innebär den nuvarande ordningen atttjänster som polismästare tiUsätts av regeringen efter förslag av resp.länsstyrelse. Tjänster som polisintendent tillsätts av vederbörandelänsstyrelse. Yttrande hämtas in frän den aktuella polismyndigheten. Fram tillden skulle yttrande också inhämtas från . Mantillämpar ett vitsordsförfarande som innefattar en värdering av hur en sökandehar skött sin nuvarande tjänst och en prognos avseende förmågan att sköta densökta tjänsten. Dessa värderingar uttrycks enligt en femgradig bokstavsskala.Betyget fastställs vanligen av länspolischefen. Det nu redovisade förfarandet har utsaUs för endelvis allvarlig kritik. Vitsordsunderlaget har i praktiken inneburit ett förhållandevis smalt och onyanserat underlag. Det har vidare funnits en tendens mot att allt fier får högre vitsord på skalan inom eU allt mindre intervall, vilket ytterii gare har urholkat vitsordens värde som beslutsunderlag. Detta har fått till följd att utredningen i tillsättningsärenden har fått kompletteras, ofta i ett sent skede, med munfiiga upplysningar. polisberedning har i delbetänkandet (Ds Ju1984:9) Tjänste- Prop. 1985/86:100 förslagsnämnd inom polisväsendet föreslagitatt det för beredning av Bil.4 ärenden som gäller tillsättande av vissatjänster inom polisväsendet inrättas en särskild nämnd, en motsvarighet tillden tjänsteförslagsnämnd som finns för domstolsväsendet. Beredningen harföreslagit att nämnden skall avge förslag beträffande alla de tjänster ipolischefskarriären som ledigkungörs, utom tjänsterna för polisintendent vidrikspolisstyrelsen. skall enligt förslaget bestå av enordförande, rikspolischefen, två företrädare för de fackliga organisationernaoch två ledamöter med parlamentarisk anknytning. Betänkandet har remissbehandlats. Inomjustitiedepartementet har en sammanställning över remissyttrandena upprättats.Denna liksom en förteckning över remissinstanserna finns tillgänglig ijustitiedepartementets ärende dnr 1823-84. Remissinstanserna delar i allt väsentligt denkritik mot det nuvarande tiltsättningsförfarandet som har redovisats i detföregående och tillstyrker också att en tjänsteförslagsnämnd inrättas. Detförekommer emellertid också kritiska synpunkter som går ut på att en centralnämnd skulle motverka de decentraliseringssträvanden som i övrigt har varit enav utgångspunkterna för den genomförda polisreformen. Nämndenssammansättning har också kritiserats av en bred majoritet av remissinstanserna.Dessa anser att det i nämnden bör ingå företrädare för polischeferna. Jag vill för egen del först erinra om att de lokalapolismyndigheterna i den förändrade polisorganisationen har getts nya ochbetydande uppgifter. Polischeferna har härigenom också fått ett ökat ansvarför den lokala polisverksamhetens innehåll och inriktning. Inte minst mot dennabakgrund framstår det som betydelsefullt att tillsättning av högre chefer inompolisväsendet kan ske på ett sätt som tillfredsställer högt ställda krav påkvalitet och säkerhet i beslutsunderlaget. Det är också av stor vikt atttillsättningsförfarandet inte tyngs av omfattande administrativa rutiner.Enligt min mening måste det nuvarande vitsordssystemet förbättras på viktigapunkter. Jag är däremot tveksam till förslaget om attinrätta en central tjänste förslagsnämnd i enlighet med polisberedningens förslag. Vad jag fram för allt känner tveksamhet inför är hur en sådan central nämnd med uppgifter av den karaktär som förutsätts, skulle kunna placeras in i det decentraliserade system som kännetecknar den genomförda polis reformen. Jag har därför stannat för att inte föreslå en central förslags . Däremot måste det nuvarande vitsordssyste met förändras så att mer nyanserade omdömen i form av inhämtade referenser om sökandena ersätter det nuvarande stereotypa betygssyste met. Enligt min mening bör man kunna komma fram till ett sådant förbättrat vitsordssystem om man utnyttjar den centrala förvaltnings myndighetens kunskaper och överblick över polischefskåren. Jag anser alltså att -inom ramen för det gällande förslags- och tillsättningsförfarandet bör ges fill uppgift att lämna synpunkter på 48 Styrelsen bör för detta ändamål hämta Prop.1985/86:100 in och sammanställa referenser på sökandena. Jag ser detta somett Bil.4 naturligt led i centrala ansvar förchefsrekrytering och chefsutveckling inom polisväsendet. Jag avser att återkomma till regeringen i ettsenare sammanhang med förslag om hur det nu i korthet skisserade systemetnärmare bör utformas. Överföringav ordningsuppgifter från civilförsvaret till polisväsendet I 1980 årsbudgetproposifion (prop. 1979/80:100, bil. 7 s. 290-315) redovisade regeringenbl.a. vissa förslag om överföring av civilförsvarets ordnings- ochbevakningsuppgifter till polisväsendet resp. försvarsmakten. Förslagengrundades på ett betänkande (Ds Fö 1978:9) Överföring av civilförsvaretsordningsoch bevakningsuppgifter till andra myndigheter, som hade avlämnats avutredningen rörande ordnings- och bevakningsuppgifternas överförande (UBevÖ).Riksdagen godtog de riktlinjer för överföringen som regeringen hade förordatoch bemyndigade därigenom regeringen att vidta de övergångsåtgärder som krävsför att genomföra omorganisationen (FöU 1979/80:13, rskr. De godtagna riktlinjerna innebär i korthet att deordningsuppgifter m.m. som civilförsvaret har skall föras över tillpolisväsendet och att de bevakningsuppgifter rörande bl.a. civila skyddsföremålsom civilförsvaret har skall föras över till försvarsmakten. Vissaordningsuppgifter avseende bl.a. vägvisning vid s.k. brytpunkter ochordningshållning i skyddsrum samt enklare vägvisning och handledning iinkvarteringsområden skall dock bli kvar inom civilförsvaret. I propositionen behandladesäven vissa frågor om rekrytering av personal med anledning av den nyaordningen. Överförandet av bevakningsuppgifter till försvarsmakten har numeragenomförts. För de uppgifter som förs över till polisväsendetförutsätts enligt riksdagsbeslutet en organisation som har samma principiellauppbyggnad som ordningsenheterna inom civilförsvarets bevakningskår f n. har.Personalstyrkan får uppgå till omkring 11 000 personer, varav ca 2 000yrkespolismän och ca 9 000 personer i övrigt. Yrkespolismännen skall tjänstgörai de olika chefsbefattningarna. Personalen i övrigt kallas beredskapspolismän.Bland de uppgifter som enligt riksdagsbeslutet skall föras över tillpolisväsendet nämns upprättandet av avspärrningar och ordningshållning vidskadeplatser, ordningshållning och transportledning vid utryckningsoperationersamt ingripanden vid störningar i samband med pågående civilförsvarsverksamhet.Beredskapspolisen skall också medverka vid annan ordningshållning ochtrafikreglering som ankommer på polisväsendet. De överförda ordningsuppgifterna förutsättsfullgöras endast under beredskapstillstånd och krig. I fred skall endast enmycket kort utbildning och övning genomföras. har fillregeringen överläm nat en rapport om de inom styrelsen vidtagna förberedelserna för att föra över de aktuella arbetsuppgifterna. Regeringen har därefter i fill- 49 4 1985/86. läggsdirektivden till polisberedning uppdragit Prop. 1985/86:100åt beredningen att närmare studera de frågor som sammanhänger med Bil.4överförandet av civilförsvarets ordningsuppgifter till polisväsendet samt ävenföreslå tidpunkt för överförandet. Siktet bör enligt ett uttalande budgetproposifion(prop. 1982/83:100, bil. 4 s. 47) i första hand vara inställt på en överföringden . Polisberedningen har fillregeringen överlämnat delbetänkandet (Ds Ju 1985:2) Beredskapspolisen.Polisberedningens förslag följer i sina huvuddrag det tidigareriksdagsbeslutet. En utgångspunkt för polisberedningen har emellertidvarit att beredskapspolisens organisation skall följa det mönster som efterpolisreformen gäller för polisväsendet i dess helhet. Beredningen utgår alltsåfrån att ansvaret för beredskapspolisen skall läggas på de lokala polismyndigheternaså långt det är möjligt. Antalet beredskapspolismän blir mycket begränsat i deallra flesta distrikt. Planeringen för dessa beredskapspoliser beräknas därförinte bli så omfattande. Huvuddelen av arbetet med beredskapspolisen kan enligtberedningen sålunda med fördel läggas på polismyndigheterna. får rådgivande och samordnandeuppgifter för beredskapspolisen. Arbetet bör syfta till att skapa förutsättningarför att planeringen i län och polisdistrikt kan bedrivas rationellt.