prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1.Försöksverksamheten med omvårdnad ål svårt rörelsehindrade i Skärholmensgymnasium i gällde 31 elever vid ingången av /86.Styrelsen anger pris- och löneomräkningen lill . Vårdartjänst har under /85 beviljatsca 20 studerande vid universitet och högskolor saml 120 elever vidfolkhögskolornas långa vinterkurser. Dessutom fillhandahålls vårdartjänstunder ca 300 eleweckor vid folkhögskolornas korla kurser. Styrelsen räknar medfortsatt hög efterfrågan på vårdartjänst under nästa budgetår. Efterfrågan påvårdartjänst vid folkhögskolornas korta kurser ökar, särskilt vid datakurser.För vårdar- Ijänslenligt nuvarande riktlinjer beräknar styrelsen elt medelsbehov av ca Prop.1985/86:100 15 milj. kr. För styrelsens kansli anges pris- ochlöneomräkningen till . Styrelsen föreslår, all medel dessulombeviljas för förstärkning vid kanshel. Inskränkningar i verksamheten går inteall göra, och styrelsen motsätter sig besparing enligt huvudförslaget. Bidragetavser huvudsakligen löner, och handikappforskningen begär lö neomräknade medel för verksamheten. Dessutom anhålls om förstärkning med . för en person med docenlkompetens för alt trygga kontinui tet och samordning av forskningen vid inslitutionen. Sverigehar en avancerad hörselteknisk forskning, som bedrivs vid flera institutioner. Den har till syfte alt förbättra såväl hörsellekniska hjälpmedel som rehabilitering av hörselskadade. beräknar medels behovet för /87 till minsl 3 milj. kr. Palynologiskalaboratoriet vid lar i en fram ställning upp frågan om behovel av medel för viss service ål personer med allergi. Laboratoriet mäter och rapporterar om pollenhallen i luften. Dagli ga analyser görs, och rapportering sker till radion, TV och genom telefonsva- rare. Personer med allergi har stor nytta atl få besked om pollen- och spor mängder. De kan då planera sin medicinering och hela sin livsföring bättre. Medelsbehovet anges till . Svårthandikappade behöver semester och rekreation minsl lika väl som andra. De kan emellertid ofta inte utnyttja de rekreationsanläggningar som finns. För många är därför riksförbundets anläggningar den enda möjlighe ten till rekreation. Förbundet är alltjämt i slort behov av statligt stöd tillden na verksamhet och hemsläller om bidrag med 1,5 milj. kr. under /87. 7.SRF har stora koslnader för Almåsa semeslerhem och kursgård i ,framför alll för extra service ål synskadade personer. Anläggningen erbjuderen anpassad miljö för synskadade. Almåsa behöver rustas upp, och SRF har inlemöjligheter att finansiera della och klara redan föreliggandekapital- och servicekostnader. SRF hemsläller om stalligl slöd försistnämnda ändamål och med . för upp- Prop. 1985/86:100 rustningsarbeten. 1 avvaktanpå resullalel av statens förhandlingsnämnds redovisning av upp draget om försöksanordningarna i beräknar jag pris- och löne omräknade medel för denna verksamhel med . för /87. För vårdartjänst åt studerande med omfattande funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor beräknar jag elt medelsbehov av . I förra budgetpropositionen anmälde föredragandestatsrådet, att frågan om den framtida rollen för styrelsen för vårdartjänstövervägdes inom (sid. 140). Han underströk särskilt, attstyrelsens kunskaper om boendeservice borde stå lill förfogande inomhandikappområdet även i fortsättningen. De gjorda övervägandena inomdepartementet har givit vid handen, att delta skulle ske bäst, om styrelsenfinge ytterligare ekonomiskl utrymme att pröva meloder för boendeservice ochandra kvahficerade insalser ål personer med omfattande funklionsnedsättningar.På grund härav förordar jag, atl styrelsen under anslagsposten för kanslietfiliförs ökade medel för forskning och utvecklingsarbete. Jag beräknarförstärkta medel med 1 milj. kr. för detta ändamål. Under anslagsposten bör anvisas Institufionen för handikappforskning viduniversitetet i erhåller för innevarande budgetår medel med 490 000kr. under delta anslag. I övrigl är inslitutionen, som annan forskning,hänvisad atl söka medel för projeki hos forskningsråden och andra finansiärer.Professor hemställer om förstärkning vid institufionen med220 . Jag tillstyrker detta och förordar, att bidraget räknas upp till710 . Fr.o.m. innevarande budgetår beräknas under dettaanslag medel för hörselteknisk forskning. Denna insats har stor betydelse, menför att säkerslälla kompetensen inom området behövs ytterligare medel.Handikappinstitutet beräknar medelsbehovet för ändamålet till ca 3 milj. kr.För egen del anser jag dock, att verksamheten kan bibehållas påfillfredsställande nivå med en uppräkning av medlen till 2,4 milj. kr. Härvidhar jag beräknat ett medelsbehov av ca . för den vid tekniskahögskolan i bedrivna forskningen under ledning av docent . Medlen för den hörsellekniska forskningen bör fördelas av regeringenefter hörande av . Jag har i ärendet samrått med statsrådetIngvar och med chefen för . Jag vill nu även ta upp den nyssnämndaframställningen om medel lill na turhistoriska palynologiska laboratorium för service åt personer med allergi. Laboratoriet gör en viktig insats för denna grupp genom all rap portera om förekomsten av pollen och sporer i luften. Jag är enig med labo ratoriet om alt det behövs en viss förstärkning för all bearbeta data, analyse ra erfarenheter och utveckla analysmetoder. Jag förordar, att laboratoriet fr.o.m. nästa budgetår erhåller medel för detla. Jag fillstyrker en anvisning av begärt belopp om . Jag är ense med DHR om betydelsenför rörelsehindrade av DHR:s an- Prop. 1985/86:100 läggningar för rekreationoch turism. I detta slags anläggningar, som är till Bil. 7 för människor medomfattande funktionshinder, uppslår avsevärda exlra driftkostnader för störreutrymmen, högre tillgänglighet samt för utbyggd och kvalificerad service undervistelsen. I avvaktan på alt denna finansieringsfråga får sin lösning, harstaten tagit på sig ett ekonomiskt ansvar och under detta anslag tillerkänt DHRmedel för ändamålet. Jag har inhämtat, att DHR i sina överväganden i fråganbl.a. lagil upp diskussioner med landstingsvärlden. Tills vidare bör enligtmin mening staten subventionera DHR:s verksamhet. Jag förordar alt medlen förändamålet räknas upp till begärda 1,5 milj. kr. Bidraget bör avse minskning avkapitalkostnaderna. harhemställt om finansiellt stöd för Almåsa semeslerhem och kursgård iVästerhaninge utanför . Jag är övertygad om Almåsas belydelse inteminst för äldre synskadade och för synskadade med även andra funktionshinder.Därför förordar jag, att SRF, av samma skäl som DHR, fr.o.m. nästa budgelårerhåller medel för alt minska sina kapitalkostnader. Jag beräknar medelsbehovettill 0,5 milj. kr. Ytterligare ett belopp av 1 milj. kr. bör anvisas förändamål under detta anslag. Jag förordar, att dessa medel under nästa budgetårtillerkänns SRF för erforderlig upprustning av Almåsa. De av mig här beräknaderesursförstärkningarna samt undantag från tilllämpningen av huvudförslaget harfinansierats genom omprioriteringar och besparingar inom huvudtiteln. Med hänvisning tillsammanställningen förordar jag, att anslaget förs upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Kostnader för vissutbildning av handikappade m.m. för /87 anvisa ettförslagsanslag av . Ersättning till för texttelefoner Från anslaget ersätts ,dels för texttelefoner, som lämnas åt döva,gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade, dels för förmedlingstjänst församtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner. betalas budgelårsvis i efterskott och innefattar ränta pånedlagt kapital. Enligt torde ca 600 texttelefoner komma atlfillhandahållas inom den berättigade personkretsen under innevarande budgelår. En ny genera- fion texttelefoner har introducerats. förändras upplåtelse- och de- 136 bileringsformerna.All nyförsäljning av texttelefoner, även av den äldre ty- Prop. 1985/86:100pen, sker mol en engångsavgift, som innefattar servicegaranti. Den Bil.7 hittillsvarande abonnemangsavgiften på . i kvartalet inkalkyleras i engångsavgiftenoch slopas därmed. Kvartalsavgiften tas bort även för befintligatexttelefoner. De sammanlagda engångsavgifterna för texttelefoner underinnevarande budgelår anges till 8,2 milj. kr., och de uteblivna intäkterna förabonnemangsavgifter lill 1,1 milj. kr. Förmedlingstjänsten beräknas undersamma lid kosta 12,9 milj. kr. ränta beräknas till 1,7 milj. kr.,och anslaget bör således föras upp med 23,9 milj. kr. Teletjänsten med texttelefoner utvecklas på etl bra sätt.Antalet texttelefoner inom den berättigade personkretsen var ca 4 250 vidutgången av /85. Jag bedömer, att 400 telefoner kommer attlämnas ut innevarande budgelår, varav 350 ur den nya generationen.Engångsavgiften för en sådan texttelefon är . För engångsavgifterberäknar jag sammanlagt 5,2 milj. kr. Jag är enig med om atlabonnentens kostnader för texttelefoner inte bör överstiga kostnaden för envanlig telefon (SoU 1984/85:22, sid. 20). debiterar inte längreabonnenterna den exlra kvartalsavgiflen om . Den uteblivna intäkten avberäknat 1,1 milj. kr. bör belasta detta anslag. Förmedlingstjänsten förkommunikation mellan texttelefoner och vanliga telefoner ger en bra service åttelefonabonnenter, som anlitar denna teletjänst. Förmedlingstjänsten är numeraen integrerad del i service åt abonnenterna. Detta är enpositiv utveckling, som ger en bättre service till lägre kostnader. Verketsersättning för förmedlingstjänsten bör bestämmas till begärda 12,9 milj. kr. Medelsbehovet för ersättning tillteleverket för dess befattning med texttelefoner ulgör följaktligen 19,2 milj.kr. Härfill kommer ränta på insatt kapital, beräknad för ell halvt år ochefter en räntefot av . Anslaget för nästa budgetår bör tas upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Ersättning till televerketför texttelefoner för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser Från anslaget ersätts postverketför befordran av portofria blindskriftsför sändelser. Ersättningen får lyftas halvårsvis i efterskott. Som följd av portohöjningar bör postverkets ersällninghöjas med drygt 5 milj. kr. har i huvudsakinget att erinra mot postverkets beräkningar. Postverkels beräkning av ersättningen bör godtas.Hemställan Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Ersättning till postverketför befordran av blindskriftsförsändelser för /87 anvisa etlförslagsanslag av . Kostnader för viss verksamhet för synskadade och döva 1984/85 Ulgift 14 626 000' 1985/86 Anslag 19 133 000 1986/87 Förslag 22 026 000 ' Anslaget Kostnader för viss verksamhet för synskadade. Från anslaget får () bidrag till Aktiebolaget depåverksamhet medarbetsmaterial lill synskadade hantverkare och försäljning av deras produkter,lill verksamheten med ledarhundar, till utgivning av tidskrifter försynskadade samt till individinriktad verksamhet för flerhandikappadesynskadade. Föreningen () får bidrag förtidningsutgivning för dövblinda. Vidare utges bidrag fill () för dess teckenspråksavdelning. Under anslaget beräknas ävenmedel för köp av moltagarutruslningar för radiotidningar. Prop.1985/86:100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 SRF för viss verksamhet () Prop. Pris- och löneomräkningen fördepåverksamheten är . bedriveren motsvarande verksamhel för andra synskadade än dem som tra-difionellt fårservice genom depån. Staten bör finansiera även denna verksamhet. Kostnadenför nästa budgetår anges fill 1,6 milj. kr. SRF erhåller medel underanslaget för köp av 40 ledarhundar . Behovet av ledarhundar har ökat,och SRF hemställer, all anslaget beräknas för köp av 45 hundar fr.o.m. näslabudgelår. Kostnaden för köp av hundarna hos statens hundskola beräknas till 6milj. För introduktionskurser och vissa veterinärkostnader m.m. beräknaseft ökat medelsbehov av . Kostnaderna för konsulenlverksamhet,fortbildning och viss information torde öka med . Etl antal dövblindapersoner har erhållit ledarhundar. Kostnaderna bl.a. för introduktion,informalion och träning är större i dessa fall än vid tillhandahållande avledarhund åt synskadade personer, som inte är döva. SRF beräknar dessa högrekoslnader lill . och hemställer atl beloppet anvisas under anslaget. SRF ger ut ett 10-tal tidskrifterpå ljudkassett eller i punktskrift som ett slags ersättning för den mängdtidskrifter som finns för seende men som är ofillgängliga för synskadade. SRF:snettokostnader för ändamålet är . Förbundet anser, atl staten skalltäcka dessa kostnader. Var fjärde synskadad har etltilläggshandikapp, vanligast hörselskada, dövhet, rörelsehinder eller psykiskutvecklingsstörning. Med stöd av det särskilda statsbidrag som beräknas underdenna anslagspost har SRF en central verksamhet för individinriklade insatseråt flerhandikappade. Verksamheten beräknas /87 kosta 1 470 000kr., och SRF begär aft statsbidraget för ändamålet skall räknas upp fill dettabelopp. FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) 5.Dövblinda är utestängda från all informafion som lämnas i radio, TV, tidningaroch tidskrifter. har därför mycket stor betydelse. FSDBhemställer om bidrag för /87 med ytterligare 501 000 kr.Dessutom har FSDB aktualiserat ett medelsbehov om . för abonnemangfrån utlandet av visst informafionsmaterial. SDRkonstaterar, att bidraget till leckenspråksavdelningen har stor bety delse för utvecklingen av dövas tvåspråkighet, socialt och kulturellt. Verk samheten behöver tillföras ytterligare medel, och SDR hemställer om en förstärkning med ca . Taltidningskommitténräknar med atl köpa erforderliga mottagarutrust ningar för radiotidningar med anlitande av medel under utbildningshuvudfi- telnsanslag G 11. Stöd till radio- och kassetfidningar. anslaguppkommer medelsbehov för service av sådana ulrustningar med ett Prop.1985/86:100 belopp av . SRF beräknar medelsbehovel till . för dendepåverksamhet som staten genom avtal åtagit sig alt finansiera. De insatser som görs inom denna verksamhet har slor betydelsegenom atl engagera synskadade själva, som därigenom får möjlighet alt brytasin isolering och leva ett aktivare liv. Liksom SRF anser jag, atl dessainsalser är värdefulla även utanför området för mer traditionell service åtsynskadade. Jag ställer mig därför positiv till önskemålet, att SRF:sverksamhet utanför della område får visst stöd fr.o.m. näsla budgelår. Förändamålet beräknar jag medel med 1,1 milj. kr. Liksom SRF bedömer jag, att detårliga behovel av ledarhundar numera är 45, Det innebär en ökning med femhundar, och SRF bör beviljas medel för köp av detta antal. Kostnaden härförberäknas till 6 milj. kr. För introduktion av hundarna i samband med att delämnas till de synskadade och för vissa veterinärkostnader beräknar jag . SRF:s kostnader för konsulenlverksamhet, fortbildning och informationskurserför blivande ledarhundsägare beräknar jag . Vid beräkningarna harjag tagit hänsyn till extra kostnader, som uppkommer för insatser när densynskadade hundägaren även är döv. För SRF:s ledarhundsverksamhet är följaktligenmedelsbehovet för nästa budgetår . SRF:s produktion aversältningstidskrifter är en angelägen insats, så länge utgivarna av vecko- ochfackpress, kulturtidskrifter samt barn- och ungdomstidningar inte gör dessalillgängliga för synskadade. Jag förordar, att slalsbidragel skall täcka SRF:skostnader och tillstyrker medel med . För SRF:s individinrikladeinsatser bland synskadade med ytterligare funktionsnedsättning beräknar jagbidrag med . Bidraget till FSDB för tidningar åtdövblinda finansierar en angelägen verksamhel. Det är viktigt, att FSDB kangöra denna insats i den omfattning som begärts. Jag tillstyrker medel för deltaändamål med 2,5 milj. kr. och har därvid beräknal medel även för abonnemang avvisst informationsmaterial från utlandet. Fr.o.m. innevarande budgetårerhåller SDR bidrag till sin verksamhet med utveckling av teckenspråket. Dennaverksamhet har grundläggande betydelse både för dövas kommunikation medvarandra och för deras delaktighet i del hörande samhället. Det är enligt minmening en uppgift för staten atl finansiera insalser som syftar tillteckenspråkels utveckling och till dövas tvåspråkighet. SDR bör för ändamålettillerkännas begärda medel med 1,4 milj. kr. Taltidningskommilténs verksamhetkan fr.o.m. nästa budgelår hell finansieras från utbildningshuvudtitelnsreservalionsanslag G 11. Stöd till radio-och kassettidningar. Efter samråd medstatsrådet förordar jag, att medelsberäkningen för ändamålet underfemte huvudtiteln upphör. De förordade resursförstärkningarnaunder anslaget har finansierals ge nom omprioriteringar inom huvudlileln. Med hänvisning till sammanställ ningen förordar jag, att anslaget förs upp med . Jag hemställer all regeringen föreslår atl till Koslnader för vissverksamhet för synskadade och döva för /87 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil. 1984/85 Utgift 1 690 000 1985/86 Anslag 2 200 000 1986/87 Förslag 2 600 000 Statens hundskola i dresserade hundar och ger ulbildning i hundtjänst. Produklionen avhundar skall lillgodose försvarsmaktens, polisväsendets, och andraslalliga och kommunala myndigheters behov av Ijänslehundar samt behov av ledarhundar. Utbildning i hundtjänst sker genom kurserför personal från bl.a. försvarsmakten och , personer frånfrivilliga försvarsorganisationer saml för synskadade. Skolan får även fillhandahålladjursjukvård och andra tjänster åt myndigheter och enskilda, om det kan skeutan att övriga arbetsuppgifter eftersatts. Hundskolan leds av en styrelse.Ledamöter är chefen för skolan och sex andra ledamöter, som utses avregeringen. ng 1986/87 + 2 662 000 -t- 2 662 000 Intäkter i skolans verk- -1- 1 962 000 -H 2 262 000 -1- 400 000 Bidrag från andra huvud- Bidrag från femte huvud- -1- 700 000 Skolan har egen avel av främst och . Deålgärder som salts in för alt höja kvaliteten på dressyrämnen har integett tillräcklig effekt. Stödköp av hundar måste därför fortsätta. Även denforskningssatsning som beslutals skall fortsätta. Skolan beräknaranslagsbehovet för /87 till . betonar, atl det är av slörsta vikt,atl hundskolan höjer sin ekonomiadminislrativa nivå. Denna måste anpassasbättre till de krav som ställs på intäktsfinansierad verksamhet av dennainriktning. De utbildade hundar som statens hundskola levererar harerkänt goda egenskaper. Viktiga förutsättningar för della är yrkesskickligdressyr och avel.Verksamheten drar stora koslnader, och del är svårt att pressa hundpriserna.Detla är motivet för de särskilda medel åt skolan som beräknas under dettaanslag och under justitiehuvudlitelns anslag B 5. Utrustning m.m. förpolisväsendet. Del ankommer på skolan att i samråd med riksrevisionsverketfortlöpande överväga taxor och priser vid skolan. Det är därvid angeläget altminska skolans behov av direkl ekonomiskl tillskott över statsbudgeten. Jag ärdock enig med verket och skolan om skolans behov av ekonomiadministrativsakkunskap. Chefen för jusfifiedepartementet och jag har samrått i dessafrågor, och jag förordar att skolan erhåller medel för della.Medelsanvisningen under anslaget bör härigenom beslämmas till 2,6 milj. kr.Resursförstärkningen har finansierals genom omprioriteringar inom huvudtiteln.Under anslag förordades lidigare ett belopp av . Prop.1985/86:100 Bil. Jag hemställer att regeringen föreslår att till förbudgelårel 1986/87 anvisa elt förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag skall verka för förbättradelevnadsförhållanden för handikappade och främja samarbetet i handikappfrågormellan samhällsorganen samt mellan dem och handikapporganisationerna. Rådet,som utses av regeringen, består av ordförande och 17 övriga ledamöter. I rådetingår företrädare för handikapporganisationerna saml för ,riksförsäkringsverkel, , , statens planverk,, arbetarskyddsstyrelsen. Beräknadändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 928000) (+ 183 000) -(- 189 000 (-1- 500 000) -f 189 000 Pris- och löneomräkningen är . En reduktionenligt huvudförslaget (.) skulle försvåra rådels möjligheter allfullgöra sina uppgifter inom flerhandikappområdet. 7 har en viktig roll föratt främja samordning och samarbele inom handikappområdet. En del av rådetsarbeie under förra budgetåret var atl enligt regeringens uppdrag kartlägga detekonomiska stödet till handikappade. Uppdraget redovisades , ochärendet bereds inom . Som jag nämnde i min inledning filldetta avsnitt, har departementet publicerat kartläggningen (Ds S 1985:6).Särskild uppmärksamhet har inom ägnats frågorom insatser för flerhandikappade. Sådana frågor förutsätter i hög grad ensamordnad verksamhel mellan många organ och organisationer i samhällel. Dennainriktning av arbete bör enligt min mening fortsätta. Det ärdärvid angelägel, alt tonvikten i rådets arbete ligger på ålgärder som har tillsyfte att samordna insatser från skilda delar inom handikappområdet till en klararehelhet. Härigenom kan medverka lill alt utveckla en effektivareoch bättre handikappomsorg med de resurser som slår lill förfogande. För atlhandikapprådet skall kunna möta de anspråk som ställs på det i dessa avseenden,bör en förstärkning av dess organisation komma till stånd. Rådet bör därför,såsom för innevarande budgetår, undantas från huvudförslaget och tillförasmedel för åtgärder som möjliggör en aktiv verksamhet för ökad samordning avhandikappinsatserna. Jag förordar, att anslaget tas upp med 3 654 000 kr.Förstärkningarna och undanlag från huvudförslaget har finansierats genomomprioriteringar och besparingar inom huvudtiteln. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag, att regeringen föreslårriksdagen att till för budgetåret1986/87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 38000 000 Reservation 1985/86 Anslag 43 000 000 1986/87 Förslag 49 000 000 Från anslaget erhåller handikapporganisationernabidrag till sin verksamhel. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppel mellan organisationerna efter förslag av statens handikappråd.Följande 30 organisationer har fåll bidrag under innevarande budgetår. och hörselskadade barn. De handikappades riksför bund. i , neurosedyn skadade i , Föreningen . för psy kotiska barn. , ungdomar och vux na. , ILCO/för ileo-, colo- 143 och urosiomiopererade, . 1985/86:100 psoriasisförbundet. förrörelsehindrade barn och ungdomar. 7 för cysiisk . försocial och mental hälsa. Svenska diabetesförbundel, dövas riksförbund.Svenska epilepsiförbundel. Handikapporganisationernas inlressepoliliska verksamhetfullföljer en folkrörelsetradition. Den spelar en viktig roll både för denpolitiska inriktningen och för den konkreta utformningen avhandikappåtgärderna. Härigenom har handikapporganisationerna haft en avgörandebelydelse för ulvecklingen av en ny syn på handikapp och handikappfrågor. Statsbidraget tillhandikapprörelsens riksorganisationer ulgör innevarande budgelår 43 milj. kr.Härav är 41 milj. kr. avsedda för allmän verksamhel, dvs. främst för löne- ochandra förvaltningskostnader, lokalkostnader, utredningsverksamhet, informalion,funktionärsutbildning och medlemsskolning. Etl belopp av 2 milj. kr. harställts lill förfogande för vissl slöd ål organisationernas föreningsliv. Handikapporganisationerna harbetonat vikten av att statsbidragen till dem fortsätter att utvecklas. Jag anser,att bidragsgivningen till handikapprörelsen alltjämt bör vara etl prioriteratändamål. För bidrag till handikapporganisationerna beräknar jag för nästabudgetår etl belopp av 49 milj. kr. Härav bör 2 milj. kr. avse stöd åtorganisationernas föreningsliv. Resursförstärkningen har finansierats genomomprioritering inom huvudtiteln. I detta sammanhang vill jag även erinra omhandikapporganisationernas möjligheter att finansiera särskilda projekt ochförsöksverksamhel med understöd från allmänna arvsfonden. har ca13 milj. kr. ställts till förfogande för ändamålet, och jag räknar med attregeringen har möjlighet att bevilja sådant understöd i ungefär sammaomfattning . Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag tdlhandikapporganisationer för /87 anvisa ett reservafionsanslag av49 . Socialt behandlingsarbete, alkohol- och nar- Prop. 1985/86:100 kotikapolitik B'1- 7