prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommiltén skall lämna förslag till nyminerallagstiftning . Undersenare år har flera krav ställts på atl internationella överenskommelser skallträffas för all stabUisera råvarumarknaderna. Sådana krav har förts fram främstav utvecklingsländer, vilka för sina exportintäkter och sin ekonomiskautveckling ofta är beroende av prisutvecklingen för etl fåtal råvaror. är medlem i det internationella tennrådel,som skall bidra lill stabilitet på lennmarknaden via buffertlagar och kvoter.Tennmarknaden har varil orolig med överproduktion och prisfall.Tennrådels framtida verksamhel och arbelsuppgifter diskuleras mellan medlemsstaterna. deltar även i arbetet inom deninlernalionella bly- och zinkslu-diegmppen (ILZSG) och i organisationen förjärnmalmsexporterande länder (APEF). Föratt följa och bedöma effekterna av de olika industri- och regionalpoUtiskaåtaganden som gjorts av (IG JAS) och dess underieveranlörertillkallades en särskild utredare (I 1983:03). Utredaren beräknasavsluta sitt arbete . IG JAS har upphört med sitt engagemang iIndustrikonloret JAS i och med utgången av . överlämnade utredaren tiUchefen för industridepartementet en skrivelse med ell förslag om inrättande avett kontor för alt underlätta industriell samverkan isamband med försvarsmaterialupphandlingar från utlandet. Regeringen beslutade idecember 1985 atl inrätta etl industrikontor vid exportråd under enförsöksperiod mellan den och . Kontorets uppgiftär atl underlätta industrisamverkan mellan svensk industri och i första handGeneral Verksamhetenmed att stimulera teknikupphandling inleddes i början av /85.Den i propositionen om industriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84: 135)omnämnda arbetsgruppen på industridepartemenlel med representanter frånförsvars-, kommunikations- och finansdepartementen från styrelsen för tekniskulveckling, statens industriverk och Industrifonden har tagit etl slort antalkontakter med förelag, verk, myndigheter och landsting i syfte att identifierateknikupphandlingsprojekt. Elt tiotal ansökningar om bidrag för förstudier ochkonsultinsatser har btfal-lits. Verksamheten med att sfimulera teknikupphandlingkommer atl koncentreras till att initiera förstudier i ett antal konkretateknikupphand-lingsprojekt. Jagövergår nu lill frågan om arbetet med förenkling och tillämpning av regler somriktar sig mot näringslivet. Denna fråga har anmäUs för regeringen ochriksdagen i lidigare sammanhang. 1 kompletteringspropositionredovisades del särskilda program som regeringen har fastställt för arbetet pådetta område. Programmet har fått formen av tilläggsbestämmelser liU den s. k.normgmppen inom industridepartementet. Utöver vad som fidigare angetts omförenklingsarbetets inriktning vill jag understryka att huvudansvaret för atlresultat uppnås åvilar resp. departement och myndigheter.Förenklingsslrävandena måste genomsyra myndigheternas verksamhet som etlnaturhgt inslag i det ordinarie arbetet. Denna grundläggande utgångspunkl förarbelel är central för att nå framgångsrika resultat. Med detta synsätt är normgruppens uppgifter att somsammanhållande lednings- och utredningsorgan inspirera, driva på och förmedla erfarenhe ter av förenklingsarbetet. I uppgiften ingår även att påverka attityder, 26 t.ex. atl genomseminarieverksamhet stimulera förvaltningen lill alt höja Prop. 1985/86: 100sin kompetens beträffande ekonomiska konsekvensberäkningar och lill ett Bil.14 kontinuerligt översynsarbete i syfte all åsiadkomma enklare regler ochbättre regeltillämpning. Enligt min mening finns det nu en tämligenomfattande medvetenhet om behovel av förenklingsinsatser. En rad beslut rörandeuppmjukad eller avskaffad reglering med otvetydigt positiva effekter förnäringslivet har också redan fallats. Jag vill hår peka på denfaktasammanställning (Förenklad reglering gentemot näringslivet) somnormgruppen redovisade . Redogörelsen innehåller mer än 100åtgärder som aktualiserats . Denna etappredogörelse kommeratt följas av liknande sammanställningar vid senare tUlfällen. har också fått i uppdrag attgenom företagsstudier uireda effekter av offentlig reglering. Arbetet med all göra den statliga regleringensmidigare för företagen och myndigheterna återspeglas under flera avsnitt iårets budgetförslag. Jag vill som exempel peka på vad cheferna förkommunikations-, finans- och bostadsdepartementen tidigare denna dag har anförtangående åtgärder inom sina resp. ansvarsområden. Trots atl utvecklingen således går i rätt rikining,finns det all anledning alt stäha fortsatt höga krav på nyaförenklingsinilialiv. Isyfte alt stärka de svenska företagens konkurrenskraft har Rådet förutvecklingsfrågor - som är elt gemensaml organ för ,Landsorganisafionen i , Privalljänstemannakartellen ochindustridepartementet - beslulal alt genomföra en bred kampanj för elt höjtkvalitetsmedvetande i svenskt näringsliv. Företagens koslnader för kontroll, kassationer,omarbetningar och reklamationer uppgår ofta till av försäljningsintäkterna.Genom bristande kvalitet försämras också kundernas förtroende för företagen,vilket leder tUl minskade marknadsandelar. En kampanj planeras för allstimulera det enskilda företaget lill atl vidta kvalilelsförbällrande ålgärder. Undervåren 1985 tillkallades en parlamentarisk kommilté för all uireda ägar- ochinflytandefrågor i svenskl näringsliv. Kommittén avser atl lämna en försiaredovisning av omfatlningen av del ömsesidiga eller s. k.korsvisa ägandet i näringslivet. Efter den inledande kartläggningen skaUkommiltén analysera orsaker till och effekter av det ömsesidiga ägandet. Iarbetet inkluderas därefter analyser av andra vikliga förändringar i ägar- ochinflytandestmkturen. 14 förbindelser med på deindustriella och tekniskt-vetenskapliga områdena intensifieras fortlöpande. har deltagit i de överläggningar om del s.k. Eureka-initiativet som inleddes i vilka 18 västeuropeiska stateroch deltar. Vid två ministerkonferenser har biträttdeklarationer som närmare definierar ramarna för samarbetet, vilket syftartill att främja fillkomsten av framfidsinriklade industrieUa projekt medföretag i två eller flera av de deltagande länderna. Vissa konkreta projekt harredan utarbetats. Huvudansvaret för finansieringen av framlida projeki kommeratl åvila näringslivet. Industridepartementet fördjupar samtidigtkontaktema med i . Etl ramavtal med EG om ell vidgattekniskt-vetenskapligt samarbete godkändes av ministerrådet i november 1985och öppnar möjligheter för till ett konkret samarbete av betydelse försvensk forskning och industri. En proposition angående avtalel kommer altföreläggas under år 1986.För att skapa visst utrymme för atl främjaetl utvidgat europeiskt samarbete föreslås alt en ny budgetpost för europeisktforskningssamarbete inrättas. forsknings- och utvecklingssamarbete med EGpågår inom ramen för COST; ett projektsamarbete som bedrivs av EGoch sju andra västeuropeiska stater. har sju projekt påteleområdet satts i gång. Projekt rörande teleinformatik och artificieUintelligens slår i tur. har sedan starten deltagit i ell 50-lalCOST-projekl. Del svenska deltagandel i COST inom tele-, material- ochmiljöteknik har utvärderats . Utvärderingen visar atl COST-arbelelhar varil effektivt och värdefuUt för svensk forskning och resulterat i bättreresurs-utbyte och vidgade intemationella kontakter. Ansträngningarna inom EG atl stärka den inremarknaden har intensifierats. handlingsprogram inom EG vad gäller avvecklingenav fysiska, lekniska och andra handelshinder har stor industriell betydelse försvenskt vidkommande. Industridepartementet deltar aktivt i det arbete som förekommeri anslutning till dessa frågor. Samarbetet inom ramen för inlernalionella organtenderar alt i allt högre grad beröra frågor på del industripolitiska fältet.En aktivitet som på senare fid har tilldragit sig ett förnyat intresse inomOECD:s kommitté för vetenskaps- och teknikpolitik (CSTP) är granskning av olikamedlemsstaters forsknings-, teknik- och innovationspolifik. harföreslagU en granskning av svensk vetenskaps- och teknikpolitik och har därvidställt etl bakgmndsmaterial lill förfogande. Granskningen kommer att görasunder . Den slutliga rapporten avses ingå i underlaget för näslaforskningspolitiska proposition, som skaU föreläggas . Äveninom industrikomilté har ställt sig positiv till en granskningav den förda industripolitiken. I /CSTP, där utbildnings- och industridepartementendelar på ansvaret, har studier slutförts om öst-västfrågor, handel medhögteknolo-giprodukler, leknikflöden, konkurrenskraft, sysselsättning samlpatent inom biotekniken. för informations-, data- och kommunika- Prop. 1985/86: 100tionspolitik (ICCP) har lett lill en av ministerrådet antagen deklarationom Bil. 14 dataflöde över gränserna saml rapporter om programvarufrågor,informationsteknologi och ekonomisk utveckling saml juridiska frågor på dataområdet. Konventionen rörande omvandling av UNIDO, för industriell ulveckling, till självständigt fackorgan irädde ikrafl . Fr.o.m. är UNIDO sålunda ell fackorgan med egenbudgei. deltar som medlem i organisationens styrelse . Inom området Industriellt rättsskydd svararindustridepartementet lillsammans med för den svenskarepresentationen i för intellektuell äganderätt - (). Till detla arbete hör bl. a. delpraktiska samarbetet inom ramen för konventionen om patenlsamarbele (PCT).Personal från patent- och registreringsverket utnyttjas ofta för samarbelel inomWIPO. Vidare deltar industridepartementet lillsammans med patentverkel i etteuropeiskt samarbele inom ramen för den europeiska palenlkonvenlionen (EPC). Bilaterala kontakter med andra länder upprätthållsbl. a. inom ramen för avtal om ekonomiskt, industriellt ochtekniskt-vetenskapligt samarbete med flertalet statshandelsländer och med vissautvecklingsländer. Etl flertal möten med samarbelskommissioner har ägt rumunder och planeras förär 1986. Den blandade kommission som upprättals i enlighelmed det svensknorska avtalet om ekonomiskl samarbele, särskilt påindustri-och energiområdena, höll sUl femte sammanträde . Arbetethar under årel ytterligare ulvecklals och fördjupals. Vid etl nordiskl induslriminislermöle hösten 1985framlades och diskuterades dels en rapport om industristöd och offentligafinansieringsordningar i , dels en översikt över koncessions- ochvalularegler m. m. Dessa översikter kommer alt offentliggöras . Regionalpolitikens mål och inriktning Regionalpolitikenbehandlades senast av med anledning av regeringensproposUion om regional ulveckling och utjämning (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr354). Därvid lades bl.a. målen för regionalpolitiken fasl. Regionalpolitiken bör även inriktas påatl skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landetsolika delar och all ge människor tillgång till arbete, service och god miljöoavsett var de bor i landet. Glesbygdens utvecklingsmöjligheter skall las lillvara. Det regionalpolitiska arbetet bör ha en bredinriktning så att mål och riktlinjer kan vägas in i regionalpolitiskt betydelsefulla samhällssektorer. Stor vikt bör bl.a. läggaspå insatser för alt åstadkomma kunskaps- och Prop. 1985/86: 100 teknikspridning till regionalpoliliskl prioriterade regioner. Den regionälpolitiska planeringen,seklorssamordningen och projektverksamheten, lokaliseringsstödet ochinvesteringsbidragen, offertstödel, sysselsåltningsstödet och nedsattasocialavgifter, glesbygdsstödet saml transportstödet bör utgöra degrundläggande medlen för det regionalpolitiska arbetet och insatserna. De regionälpolitiska insalserna bör som hittillsgeografiskt fördelas med hänsyn lill problemens omfatlning i skilda delar avlandel. Alla län tilldelas resurser för vissa allmänl utvecklingsfrämjandeinsatser. gällande stödområdesindelning för detregionalpolitiska siödet bör ligga fasl liksom nuvarande geografiskaavgränsning för nedsättning av socialavgifter. Regeringen bör som hittillskunna förklara orter/regioner som drabbas av regionalpolitiska problem isamband med strukturförändringar som tillfälliga stödområden eller på annatsätt ge särskilt stöd till sådana orter/regioner. Åtgärderför att främja teknikutveckling och teknikspridning 1984/85: 115 betonades vikten av att åstadkomma en ökad kunskaps- ochteknikspridning för att höja teknisk och annan kompetens i befintliga företagsaml atl stimulera nyföretagande. Bl.a. måste sådana hinder som försvårarspridningsprocessen i:de regionalpolitiskt prioriterade områdena uppmärksammasoch åtgärdas. Etl arbete bedrivs nu för att konkretiseraförslagen i propositionen. Länsstyrelserna har således genom en utökad ram förprojektverksamhet inom anslaget för regionala utvecklingsinsatser fått ökatutrymme för atl främja teknik- och kunskapsspridning i olika former. De medelom 16 milj. kr. som regeringen förfogar över för teknik- och kunskapsspridningi regionalpoliliskl prioriterade områden har använts fill bl.a.teknik-spridningsinsatser i Väslernortlands, och . För att åsiadkomma samordning m.m. av de regionalainsatserna för teknik- och kunskapsspridning har regeringen i juni 1985uppdragit åt samtliga länsstyrelser att utarbeta regionalateknikspridningsprogram. Resultatet av arbetet skall redovisas tilUegeringensenast den . Regeringen har uppdragit åt statensindustriverk, styrelsen för teknisk utveckling, universitets- ochhögskoleämbetet samt att följa de olika regionalaverksamheterna med teknik- och kunskapsspridning lill små och medelstoraföretag samt atl la initiativ fill samverkan och informationsutbyte mellanprojekt och regioner. En viktig uppgift för de centrala verkens medverkan ileknikspridningsinsalser blir att svara för samordning, rådgivning ochinformationsöverföring. Uppdraget skall avrapporteras fill regeringen våren1987. RegionalpoUtiskaåtgärder för företagsutveckling, stöd i samband med Prop.1985/86: 100 nyetableringoch expansion samt glesbygdsinsatser Bil. Frånden gäller delvis nya bestämmelser för det regionalpolitiskastödet. Länsstyrelsernas medel för regionala utvecklingsinsatser kan såledesnumera användas även för företagsutveckling i form av företagsstimulerandeålgärder, regionalpolitiskt utvecklingskapilal och företagsserviceåtgärder.Vidare skedde en viss utvidgning av stödberättigad verksamhet, den maximalaandelen lokaliserings- och investeringsbidrag i ett projekt sänktes,länsstyrelserna fick ökade befogenheler att falla beslut ilokaliseringsstödsärenden och en höjning av sysselsättningsstödet genomfördes.Beträffande utvidgningen av stödberättigad verksamhel vill jag -för riksdagensinformalion - meddela alt regeringen vid beslul om ändring i förordningen omregionalpoliliskl slöd införde det vidare begreppet vat-lenbmk i stället förfiskodling, som användes i den av godkända regionalpolitiskapropositionen. Motivet för ändringen var alt med fiskodling snarlikaverksamheter, såsom mussel- och kräftodling, också bör ha möjlighet att erhållaregionalpoliliskl stöd. Lokaliseringsstöd kan enligt förordningen(1982:677) om regionalpolitiskt slöd lämnas till bl.a. uppförande avindustrilokaler för uthyrning på mindre orter. har lidigare (AU1980/81:23 s. 85) angett att regeringen bör kunna lämna stöd lill uppförande avsådana lokaler i Olof-ström trots att orten egentligen är för stor för attkomma i fråga för sådani slöd. Tätorten hade ca 9 000invånare. För kännedom vill jag meddela alt regeringen i januari1985 beslöt atl lämna stöd tUl uppförande av en industrilokal föruthyrning i tätort, som är betydligt större än . Beslutetmotiverades av de särskill svåra förhållanden som råder på arbetsmarknaden iMalmfälten. Jag kommer all redovisa utfallet avstödverksamheten . Följande tabell visar - i löpande priser -beviljat lokaliseringsstöd (bidrag och lån), investeringsbidrag och offertstöd,beräknad sysselsättningsökning samt subvention per nyll arbetstillfälle. Beviljat stöd (milj. avskrivningslän/ lokaliseringsbidrag' lokaliseringslån Beräknad sysselsättningsökning (varav kvinnor) 1959 (809) 1706 (684) 2000 (672) 2136 (809) 3210 (1204) Subvention per nytt arbetstillfälle' investeringsbidrag och offertstöd. 1beloppet ingår inle stöd till industrilokaler för uthyrning. Av sammanställningen framgår att det totaltbeviljade stödet under /85 var ungefär lika stort som /84, men all 31 bidragsandelen ökat.Subventionen per nytl arbelstUlfälle sjönk dock för Prop. 1985/86: 100andra året i följd. Vidare har antalet förelag som fält stöd ökat kraftigt. 14 Den beräknade sysselsättningsökningen uppgick till 3 200 personer,vilket var drygl 1 000 fler än under /84. Så höga tal har inteuppnåtts . Av sysselsättningsökningen svarade kvinnorna för ca38%, vilket ligger nära målsättningen alt minsl av de tillkommandearbelsplaterna skall förbehållas vartdera könet. Enligt vad jag erfarit harexpertgruppen för forskning om regional utveckling påböijat en kartläggning avhur könskvo-leringsreglerna i del regionälpolitiska stödet påverkat kvinnornasmöjligheter till arbete och hur kvinnornas arbetssituation ser ut istödföretagen. De insatser som görs för alt på olika sätt stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden måste fullföljas på flera sätt. Detarbeie som genomförts av länsstyrelserna för atl belysa kvinnornas ställning påarbertsmarknaden och de åtgärder som diskuterats i samband därmed kan bl.a.följas upp med olika konkreta insatser av vilka vissa bör kunna finansieras medde projektmedel som länsstyrelserna disponerar. Metall- och verkstadsindustrin var liksom lidigareden bransch som under /85 fick mest slöd: av företagen, 31%av bidragen och av sysselsättningsökningen faller på denna bransch.Turistbranschen var den näst slörsta stödbranschen av förelagen, avbidragen och av sysselsättningsökningen. av antalet stödbeslut fattades avlänsstyrelserna och resten av statens industriverk och regeringen.Länsstyrelserna bevUjade slöd med totalt 300 milj. kr. Bland slödmoltagarna under /85 vardrygt vart femte (112 st.) företag nyetablerat. Andelen är densamma somföregående år. Nästan vart tredje nytt arbetstillfälle faller på denyetablerade företagen. Av de ca 500 företag som fick stöd återfmns tvåtredjedelar i de sju nordhgaste länen. Av beviljat stödbelopp gick lillstödområdena. Efterfrågan på investeringsstöd har fortsatt attvara hög under första hälften av innevarande budgetår. Sysselsättningsstöd lämnas per kalenderår för eltår i taget under högsl . För att få stöd måste förelagen öka sysselsättningenoch bibehålla den. Antalet företag som hittiUs fåll sysselsättningsstöd för denuppnådda sysselsättningsökningen uppgick fill 523. Under hösten 1985kommer ytterligare beslut att fattas avseende . Av följande sammanstäUning framgår beviljatsysselsältningsstöd fördelat på antal arbetsställen,årsarbetskrafter saml beviljat belopp. Antal arbetsställen Antal årsarbetskrafter Beviljat belopp (ntilj. 532 4 355 73,3 'Då ansökningstiden gick ut så sent som kommer ytteriigarebeslut Glesbygdsinsatsernautgör en betydelsefull del i den samlade regional- Prop. 1985/86:100politiken och bör inriktas på alt ta lill vara glesbygdens resurser och Bil. Glesbygdsstöd har under de tre senaste budgetårenlämnats med ca 130 milj. kr. Under /85 utnyttjades drygt 70 milj.kr., eller , av glesbygdsstödet för atl delfinansiera företagsinvesteringari glesbygd. Det var ca I 100 småförelag som fick denna form av slöd.Sysselsättningseffekten härav har beräknats till drygt 900 personer. Tillintensifierade kommunala sysselsällningsinsatser (IKS) lämnades bidrag meddrygl 30 milj. kr. Stödet fill kommersiell service uppgick till knappt 20 milj.kr. Av dessa medel utgjordes merparten av investeringsstöd lill ca 140glesbygdsbu-liker. Stöd till samhällelig service lämnades med 7 milj. kr.Jämfört med de senasle budgetåren har stödet till sysselsättningsfrämjandeföretagsinves-leringar ökat, medan slödel lill kommersiell service minskatnågol. beslul innebar vissaförbättringar av glesbygds-slödel , bl. a. en höjning av demaximala stödbeloppen till ell projekt. I och pågår enförsöksverksamhel med medverkan från kommunernas sida i beredningen av ärendensom avser slöd fill företag. 1984/85: 115 angavs de fördelar och riskersom kan föreligga med dessa kommunramsförsök och framfördes att en gmndligulvärdering av vunna erfarenheter borde göras. Regeringen har i juni 1985uppdragit åt statskontoret att genomföra en sådan utvärdering och lämna enrapport senast . Regeringen har också uppdragit åtriksrevisionsverket all utvärdera verksamheten med intensifierade kommunalasysselsällningsinsatser (IKS). Denna del av glesbygdsstödet svarar föröver 30 milj. kr., vilket utgör ungefär en tredjedel av det totalaglesbygdsstödet i skogslänen. 1984/85:115 behandlades bl.a. planeringstalens roll i regionalpolitiken.Där konstaterades att underlag saknades för atl föreslå nya plane-ringsial förlänen och att erforderligt faktaunderlag för ett ställningslagande skulle tasfram. Expertgruppen för forskning om regional utvecklinghar på regeringens uppdrag utvärderat planeringstalens roll i regionalpolitikenoch överlämnat en rapport . Rapporten remissbehandlas f.n.Regeringen avser att efter remissbehandlingen förelägga förslagbeträffande planeringstalen. Statligainsatser i delar av stödområdet Expertgruppenför forskning om regional utveckling har, som aviserades i prop. 1984/85: 115, fåll regeringens uppdrag att genomföra en studie av olika statliga insatser inom några delar av det regionälpolitiska stödområ det. Syftet med studien är att kartlägga omfaitning, användning och effek- 33 3 1985/86. ler av sysselsättnings-och infrastruklurpåverkande resursöverföringar till Prop. 1985/86: 100 iförsta hand företag saml lill kommuner och landsting. Resultatet av Bil. 14studien bör ge ett förbättrat underlag för de prioriteringar som regering ochriksdag svarar för. Särskilda insatser i vissa regioner ,och har drabbats av storaslrukturomvandlingsproblem . Slaten har därför vidtagitomfattande ätgärder i dessa områden. Dessa redovisades utföriigt i prop.1984/85:115, varför jag här endast tar upp en del av de ytterligare insalsersom gjorts . Regeringen har vad gällerNorrbotten beviljat stöd till etl antal olika projekt. a. harlokaliseringsstöd lämnals lill industrihus i och i liksommedel till ett centrum för glesbygdsteknik i , ett utvecklingscentrumför östra och marknadsföring av turismen i Malmfälten. Vidare harregeringen lämnal uppdrag till ett antal statliga organ att föriäggahögteknologisk forskning, utbildning och utvecklingsverksamhet till Malmfälten.Uppdrag har bl. a. lämnals till statens lantmäteriverk, . Syftet med uppdragen äratl bredda arbetsmarknaden och dra fördel av spridningseffekterna av tidigaresatsningar pä bl.a. rymdomrädel. Chefen för bostadsdepartemenlel har tidigare(bil. 13) behandlat frågan om förläggande av utvecklingsenheter lill Malmfälteninom lantmäteriverket och . De övrigauppdragen har redovisats och frågorna bereds f. n. inomregeringskansliet. Del långsiktiga arbetet med att utveckla näringslivet iNorrbotten måste fortsätta och kräver aktiva och samordnade insatser. Insalserna i Bergslagen har givits en fortsatt högprioritet. har regeringen givit ett ökat utrymme förregionala utvecklingsinsatser genom kraftiga uppräkningar av berördalänsstyrelsers anslag för sådana insatser. Innevarande budgetär disponerarsåledes länsstyrelserna i Bergslagslänen sammanlagt 139 milj. kr. Det arbeie som bedrivs av regering,bergslagsdelegalion, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,länsstyrelser, utvecklingsfonder, kommuner m. fl. för all långsiktigt förnyanäringslivet i Bergslagen börjar ge resultat, men stmkturomvandlingen iBergslagen har och har haft en sådan omfattning att ytterligare insatser kankomma att bli nödvändiga. Vad gäller så har regeringenbeviljat Person vagnar AB lokaliseringsbidrag med 240 milj. kr. för etablering av en bilfabrik som beräknas sysselsätta 1 200 personer. i borgs och län har beviljat regionalpolifiskl stöd tUI ett betydande antal små och medelstora förelag. Eftersom de medel för insalser i Udde vallaregionen som anvisades i tilläggsbudget III till statsbudgeten för bud /85 (prop. 1984/85:125 bil.