prop · G903165 · 1985-12-31 00:00:00 — - Förbudet att placera byggnadslovsfriasmå uthus (s.k. friggebodar), plank, murar, skärmtak o.d. närmare tomtgränsenän gäller inte, om grannen godkänner placeringen. Bestämmelsen attuthusen inte får vara av.sedda som bostad tas bort. - får rätt attbevilja byggnadslov under längst för tillfälliga byggnadsåtgärder somstrider mot en stads- eller byggnadsplan, t. ex. för fillfällig användning aven byggnad. - Kommunerna kan införa lättnaderi fråga om ansökningshandlingar, besiktningar m. m. i ärenden om byggnadslov. Regeringenhar beslutat att ge statens planverk i uppdrag att i samverkanmed , lantmäteriverket och länsstyrelsernas organisationsnämndlämna särskild rådgivning till frikommunerna rörande - utnyttjandet av möjligheternaatt förenkla förfarandet vid ansökningar om byggnadslov (55 § 1 och 3 mom.byggnadsstadgan), - en rationell hantering avsädana byggnadslovsärenden, där yrkesinspektionens yttrande erfordras (55 § 4mom. - samordningen av byggnadslovsgrvningmed annan tillståndsgivning, fastighetsbildningsfrågor samt ärenden rörandestatliga lån och bidrag, - utnyttjandet av möjligheternatill en flexibel tillämpning av gällande egenskapskrav på byggnader (38-49 §§byggnadsstadgan och Svensk byggnorm). enrationell hantering av ärenden rörande fastställelse av stads- och Skr.1985/86: 165 byggnadsplaner och de berörda myndigheternas agerande under fast- ställelseprocessen när det gäller såväl själva planärendet som företag som aktualiseras under detta samt - flexiblarekrav beträffande detaljeringsgraden vid utformandet av stads- och byggnadsplaner för olika ändamål och kvaliteten på det kartmaterial som därvid erfordras. Propositionom ändring i påföljdslagen Genomändringar i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggandem. m. har möjligheter öppnats att jämka eller efterge vissa avgifter som tas utvid överträdelser av byggnadslagen eller byggnadsstadgan, (prop. 1985/86:35, BoU8, rskr. Byggnadsnämnderna får möjlighet att sätta ned eller eftergebyggnadsavgiften, om överträdelsen är ringa. Härigenom tillgodoses önskemål somförts fram i frikommunförsöket. Andringarna gäller generellt för alla landetskommuner. Kommunalbeslutanderätt om bostadslån m.m. Regeringenbeslutade att utfärda förordningen (1985:669) om försök medkommunal beslutanderätt i fråga om bostadslän och bostadsanpassningsbidrag ivissa fall. Förordningen trädde i kraft och innebär att - frikommunerna ges rätt attbesluta om bostadslån för nybyggnad av småhus som skall bebos av länesökandensamt att - beslutanderätt blir möjligi frikommunerna dels för statliga bostadsanpassningslån, dvs. lån till sådanaanpassningsåtgärder som är standardhöjande och för vilka bostadsanpassningsbidraglämnas upp till en kostnad pä , dels för statliga bostadsanpassningsbidragsom lämnas i samband med bostadslån för nybyggnad av småhus. När det gäller anpassningsätgärderför vilka bostadsanpassningsbidrag lämnas utan kombination med bostadslän ellerbostadsanpassningslån har kommunerna redan nu beslutanderätten. Beslulom statligt stöd till vissa förbättringsåtgärder Ifråga om statligt stöd till vissa förbättringsåtgärder pågår försök med kommunalbeslutanderätt. Det gäller bl.a. räntestöd vid förbättring av bostadshus,energibesparingsbidrag och bidrag till installationer för uppvärmning.Helsingborgs och kommuner deltar i dennaförsöksverksamhet. Regeringen är beredd att låta också övriga frikommuner fäbesluta om aktuella stödåtgärder. har och kommunerbegärt och fått den rätten. 1985/86: 165 Regeringen beslutade att utfärdaförordningen (1985:782) om försöksverksamhet beträffande skolväsendet i vissakommuner och landstingskommuner. Genom förordningen och vissa ytterligareåtgärder tillgodoses frikommunernas önskemål enligt följande punkter. - Kommunerna fårfriare disponera den del av statsbidraget till som avserbasresurser, förstärkningsresurser och tilläggsbidrag, - Bidraget föricke timplanebunden verksamhet får disponeras fritt för barn- ochungdomsverksamhet, - Kommunerna ochlandstingskommunerna får frihet att fördela bidraget till kostnader mellanpersonalutbildning och lokalt utvecklingsarbete. - Kommunerna ges rätt att organisera iskolenheter och rektorsområden. - Kommunerna och landstingskommunerna fär med småbegränsningar besluta om konferenssystemet i skolan. - Kommundelsnämndereller andra lokala organ får behandla frågor om statligt reglerade tjänster päskolområdet. - Skolledare färtillsättas av kommunerna och landstingskommunerna själva. - De nya statligareglerna om friare disposition av skolledningsresurserna tillgodoserfrikommunernas önskemål. Frikommunerna fär tillämpa reglerna tidigare änövriga kommuner för vilka tidpunkten gäller. - I frikommunernablir det möjligt för lågstadielärare att göra fyllnadstjänstgöring i förskolanoch förskollärare i motsvarande mån på lågstadiet. - Kommunerna ges dispens från reglerna om PRAO pågrundskolan såvitt gäller fördelning på sektorer. - Kommunerna och landstingskommunerna fär ökadfrihet att besluta om läsårets förläggning. 1985/86: 165 - Landstingskommunernages rätt att besluta om organisation av gymna sieskolan inom ramen för till resp. utbildningssektor tilldelade årselev platser. - Kommunernaoch landstingskommunerna får rätt att riksrekrytera även till extra tjänster som rektor och studierektor vid skolenhet med gymna sieskola. -Landstingskommunernas önskemål att med egna medel få finansiera enstakahögskolekurser bör i sak kunna tillgodoses genom den ordning som föreslås i prop.1984/85: 195 om uppdragsutbildning. Beredningenav dispensönskemälen inom kommunikationsområdet har lett fram till olikaställningstaganden. De två första punkterna i nedanstående förteckning harregeringen redan beslutat om. De följande tre förslagen behandlas i samband medövriga lagändringar som föranleds av den nya . Förslag harnyligen förelagts (prop, 1985/86:118), De tre sistnämndadispensönskemålen är tillgodosedda genom generella författningsändringar. - Genom förordningen (1985:745)om försök med beslutanderätt i fråga om lokala trafikföreskrifter ivissa fall får frikommunerna överta beslutsbefogenheterna från länsstyrelsernaför huvudled, stoppplikt, väjningsplikt och färdhastighet för sådana vägar ochgator som ej är riksvägar eller primära länsvägar. Förordningen gäller tillutgången av . För tiden därefter finns motsvarande bestämmelser i vägtrafikkungörelsen(se nedan). - har den12 fått i uppdrag att meddela föreskrifter för enförsöksverksamhet i frikommunerna med trafikintegrering i bostadsområden. - Genom föreslagna ändringar iväglagen avskaffas kravet på tillstånd för byggnader, andraanläggningar, anordningar eller åtgärder utanför vägområdet för vilka bygglovkrävs enligt . Tillstånd av bibehålls dock försådana anordningar och åtgärder som inte skall bygglovprövas. - Tillstånd för anslutning tillallmän väg samt tillstånd beträffande byggnader, andra anläggningar elleråtgärder inom vägområdet beslutas av väghållaren i stället för avlänsstyrelsen. Kommuner som är väghållare övertar således länsstyrelsensbeslutsbefogenheter i dessa frågor. - Kommuner som är väghållare gesockså möjlighet att ta bort sädana byggnader,andra anläggningar eller anordningar inom vägområdet för 32 - Trafikhuvudmännen i samtligalän får rätt att bedriva lokal och regional Skr. 1985/86: 165 kollektivtrafikutan linjetrafiktillstånd (SFS 1985:449-454). - Kommunernas rätt att meddelalokala trafikföreskrifter ökar. Regeringen beslutade vissaändringar (SFS 1985:380) i vägtrafikkungörelsen. - Kommunernas dispensmöjligheternär det gäller lokala trafikföreskrifter vidgas. Regeringen beslutade den 2 maj1985 vissa ändringar (SFS 1985:380) i vägtrafikkungörelsen. Miljöskydd och naturvård m. m. Frikommunernasönskemål inom ansvarsområde har lett fram till följandeställningstaganden. - Frikommunerna får ta överlänsstyrelsens prövning av anmälningsärenden enligt 16 §miljöskyddsförordningen. En förordning om detta har utfärdats (SFS 1985:877). - Tillståndsprövning för bilskrotningsverksamhetförs över från till kommunen. Lagförslag avses föreläggasriksdagen . - I frikommunerna fär miljö- ochhälsoskyddsnämnden samma befogenheter som att ingripa motförsummelser i fräga om vård och behandling av djur. Ett förslag som innebäravsteg från djurskyddslagens nuvarande reglering har förelagts i prop.1985/86:70. har antagit förslaget (KU 1985/86:15, rskr. 116, SFS1986:99). - Rätten att fatta beslut i frågaom tillstånd enligt miljöskyddslagen för att anlägga motorsportanläggning ochskjutbana förs över från till kommunen. - Miljö- och hälsoskyddsnämndenfår möjlighet att bevilja dispens från bestämmelsen om årlig hälsokontroll avpersonal som arbetar med livsmedel. Regeringen har överlämnat framställningen tilllivsmedelsverket för ändring av verkets föreskrifter. hardärefter beslutat om sädan ändring i föreskrifterna (SLV FS 1985:23). - Miljö- och hälsoskyddsnämndenspersonal får i stället för läkare eller leg. sjuksköterska möjlighet att lämnaden ärliga hygieninformationen till personal som arbetar med livsmedel.Regeringen har överlämnat framställningen ull livsmedelsverket för ändring avverkets föreskrifter. har därefter beslutat om sädan ändring iföreskrifterna (SL V FS 1985:23). - Frikommunerna fär ta överbeslut frän om tillstånd enligt naturvårdslagen tillreklamskyltar o. d. Regeringen har utfärdat en förordning (SFS 1985:876) omförsök med beslutanderätt i fråga om tillståndsprövning enligtnaturvårdslagen. - Frikommunerna bör få möjlighetatt överta tillsynsansvaret för VA-an-läggningar. får enligt 44 a§ miljöskyddslagen efter åtagande av en kommun överlåta ät miljö- ochhälsoskyddsnämnden att Någon författningsändring behövs inte. 3 1985/86. Hälso-och sjukvård, social omsorg m. m. Skr.1985/86:165 Frikommunernasdispensönskemäl inom områdena hälso- och sjukvård, social omsorg m. m. har lettfram till följande ställningstaganden. Genomlagen (1985: 1089) om försöksverksamhet inom hälso- och sjuk vårdens område har en möjlighet öppnats för försöksverksamhet med viss hälso- och sjukvård i de kommuner som ingår i frikommunförsöket (prop. 1985/86:42, SoU 8 rskr. Lagen innebär att en landstings kommun och en kommun kan träffa avtal om att kommunen fär bedriva primärvård. - Landstingskommunernages rätt att medge dispens från gällande behö righetsbestämmelser vid förordnande av icke behörig vikarie på vissa läkartjänster. har utfärdat föreskrifter (SOS FS 1985:10) om utvidgat bemyndigande för hälso- och sjukvårdsnämnderna m. fl. att på vissa läkartjänster förordna icke legitimerade läkare m. m. Avstegfär göras från föreskrifter om sakkunnigförfarande vid tillsät tande av tjänst som övertandläkare vid enhet för specialisttandvård. Regeringen har utfärdat en förordning (SFS 1985:885) om för söksverksamhet vid tillsättning av vissa tjänster inom folktandvården, - Enlandstingskommun har önskat dispens från gällande regler om för handsprövning av vissa behandlingsätgärder inom tandvården. Frågan behandlas i samband med att ny tandvårdstaxa utarbetas. Riksdagenantog en ny omsorgslag (1985:568). - I den nya lagen, som träder ikraft den , tillgodoses önskemålen om att avtalsvägen överlåtaomsorgsuppgifter till kommunerna (12 §). - önskemålet om att gruppboende ifråga om avgifter och kommunalt bostadstillägg till folkpension skall jämställasmed enskilt boende har tillmötesgåtts i den nya lagens 13 §. - Nuvarande omsorgsstadga (18 §)ger landstingskommunen möjlighet att styra ansvaret för boendeplaneringentill vårdchefen. - Gällande omsorgslag (6 §) gerredan i dag landstingskommunen möjlighet att överlåta ledningen av särskolanpä skolstyrelsen i berörd kommun. -En landstingskommun önskar överföra resurser från allmänna försäk ringen till sjukvården. - Flerafrikommuner önskar ta ett större ansvar för rehabiliteringsfrä- Skr.1985/86: 165 gorna. Därvid vill man också disponera de resurser som finns inom den allmännaförsäkringen för förtidspensionering och sjukbidrag. Regeringenhar tillsatt en kommitté (Dir 1985: 13) med uppgift att utreda sjukförsäkringensroll när det gäller förebyggande åtgärder och i samband med rehabilitering.Vissa av frikommunernas synpunkter kommer att tas upp i kommitténs arbete. - En frikommun har önskat atthandläggningen av underhållsbidragsärenden förs över till försäkringskassorna.Regeringen har i ett beslut förordnat att fyraförsäkringskassor fär bedriva försöksverksamhet med att biträda föräldrar föratt fastställa och jämka underhållsbidrag till barn, I den aktuellafrikommunen bedrivs försöket sä att två årsarbetare från kommunenssocialförvaltning har flyttat över till. där de tillsammansmed två årsarbetare från kassan bildar en arbetsgrupp för dessa frågor, - En landstingskommun önskar fämöjlighet genomföra försök med enhetstaxa pä , för säväl läkarbesök somsjukvårdande behandling. Förslag som tillgodoser landstingskommunens önskemålhar förelagts i prop. 1985/86: 38 om vissa socialförsäkringsfrägor.Riksdagen har antagit förslaget (SfU 1985/86:3, rskr. - Enfrikommun har begärt dispens frän vissa bestämmelser i gällande statsbidragsförordning för att fä möjlighet att friare disponera bidraget. Regeringen har beviljat kommunen bidrag för ett utvecklings- och för nyelseprojekt inom detta område. - Enfrikommun har begärt dispens frän gällande statsbidragsförordning för att friare kunna disponera bidraget till social hemhjälp. Regeringen har beviljat kommunen bidrag för ett utvecklings- och förnyelseprojekt inom detta område. - Enfrikommun har begärt friare disposition av statsbidraget till hem språksträning i förskolan. Regeringen är beredd att tillgodose önskemå let. Några frikommuner har framfört önskemål om en friare disposition av statsbidragen till öppen missbrukarvård. Dessa önskemål är tillgodo sedda genom den överenskommelse som statens förhandlingsnämnd har träffat med och Lands- 35 tingsförbundet.Regeringen har efter bemyndigande (prop. 1985/86: 165 1984/85:151,SoU 26, rskr. 355) godkänt överenskommelsen . Den nya ordningengäller från . Regeringenutfärdade förordningen (1985:788) om försöksverksamhet inomarbetsmarknadspolitikens område i vissa kommuner. Vidare har regeringenförelagt vissa förslag i prop. 1985/86: 25 med förslag onitilläggsbudget I till statsbudgeten för /86. harantagit förslagen (AU 1985/86:7, rskr. Regeringen har därefter beslutatom vissa ändringar (SFS 1985:1085) i den nyssnämnda förordningen. Sammantagetinnebär regeringens ställningstaganden inom detta område att följandemöjligheter öppnas. - Arbetsmarknadsstyrelseninrättar i vatje frikommun som så önskar en lokal arbetsförmedlingsnämnd meduppgift att medverka till lösningar på kommunens arbetsmarknadsproblem.Arbetsförmedlingsnämnden som motsvarar en kommuns geografiska område övertarunder försöksperioden distriktsarbetsnämndens uppgifter och beslutanderätt. Inämnden skall ingå representanter för kommunen, arbetsmarknadens organisationeroch arbetsmarknadsverket. - skall bl.a.inom en av länsarbetsnämnden och kommunen given ekonomisk ram utifrån detlokala behovet kunna' fastställa omfattningen av särskilda insatser förberedskapsarbete och rekryteringsstöd. Nämnden skall alltså ha möjligheter attgöra en fördelning av dessa medel inom den givna ekonomiska ramen. - Nämnden skall kunna avgöraberedskapsarbetsperiodernas och rekryteringsstödets längd. Dessa fidsperioderfår dock aldrig överstiga 12 månader. - Nämnden skall inom ramen förstatsbidragsreglerna kunna fastställa stalsbidragsnivän per beredskapsarbete. - I högst fyra frikommuner kan enkommunal ordförande utses i arbetsförmedlingsnämnden. Till vice ordförandeutses i sådant fall chefstjänsteman på länsarbetsnämnden. - I övrigaarbetsförmedlingsnämnder är en chefstjänsteman på länsarbetsnämndenordförande. - Ungdomar som avslutatgymnasieutbildning och fyller skall kunna anvisas arbete iungdomslag. - Arbetstiden i ungdomslag färenligt gällande bestämmelser i vissa fall utvidgas med kommunala medel. Ifrikommunerna får, om nämnden finnerdet ändamålsenligt, de resurser som avsatts för beredskapsarbe- 36 tenoch rekryteringsstöd, utnyttjas för en sädan utvidgning. - Inomramen för det s. k. Örebroförsöket får ungdomsarbete inrättas hos Skr.1985/86: 165 enskilda arbetsgivare. En eventuell förlängning av Örebromodellen kommeratt prövas i samband med utvärderingen . - Förde tre landstingskommunerna blir det möjligt att sluta olika syssel sättningskontrakt med länsarbetsnämnden som bl, a, innebär en kombi- naUon av beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning omfattande 12 månader inom vårdområdet. Ettfungerande samarbete i rehabiliteringsfrågor har efterlysts från flera frikommuner.När det gäller samarbetsorgan mellan försäkringskassa, arbetsförmedling ochsocialtjänst så finns redan de lokala s.k. reha-grup-perna. Dessa fungerarmycket bra pä vissa häll, dock inte överallt. Reha-grupperna är ofta för stora,inte beslutsföra samt har inte tillräckligt fast sammansättning. I kommuner därreha-grupperna inte fungerar tillfredsställande har diskussionerna i sambandmed frikommunförsöken medfört att man börjat se över orsakerna till bristandesamverkan samt finna nya former för samarbetet. Ettfördjupat samarbete mellan olika samhällsorgan om rehabiliteringsfrågor ärmöjligt utan författningsändring. Regeringen har anslagit medel till enförsöksverksamhet med effektivare användning av rehabiliteringsresurser iStockholms län. Vidde förda överläggningarna mellan frikommunerna och berörda länsarbetsnämnderhar kommunerna ansett det rimligt att pröva om den nya kantillgodose de krav på bättre samverkan mellan som ställs idispensansökningarna. De möjligheter för kommuner att bedrivauppdragsutbildning som öppnats genom beslut om prop. 1984/85:195 börverka i samma riktning. Genomlagen (1984: 382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisationfår frikommunerna - möjlighet att göra avsteg frånkravet på särskild byggnadsnämnd, miljö-och hälsoskyddsnämnd, skolstyrelse ochsocialnämnd, - möjlighet att inrättainstitutionsstyrelser inom områdena för miljö- och hälsoskyddsnämnden,skolstyrelsen och socialnämnden, - större möjligheter att läggauppgifter på lokala organ. 1985/86:70 har förelagts följande förslag. Skr.1985/86: 165 - Reglerna i kommunallagen omutsändning av kungörelse till sammanträde med fullmäktige förenklas. - Frikommunerna ges möjlighet attgöra avsteg frän kommunallagens krav pä att beslut som har fattats med stöd avdelegationsuppdrag från en nämnd skall anmälas till nämnden. - Frikommunerna ges möjlighet attinrätta särskilda organ, t.ex, byulvecklingsgrupper, för förvaltning ochverkställighet under ett lokalt organ, t, ex, en kommundelsnämnd. Riksdagenhar antagit förslagen (KU 1985/86:15, rskr, 116, SFS 1986:96-97). Någrafrikommuner har framfört önskemål om att få bedriva försök med bmkarinflytande.Avsikten är att ett generellt förslag på grundval av demokratiberedningensbetänkande (SOU 1985:28) AkUvt folkstyre skall föreläggas . Enfrikommun har begärt att fä utökad beslutanderätt i skyddsrumsärenden.Regeringen uppdrog åt att vidtasådana åtgärder att önskemålet kan tillgodoses. Stiftelsersom förvaltas av frikommunerna undantas från tillsyn enligt lagen (1929: 116)om tillsyn över stiftelser, om deras förmögenhet är (prop.1985/86:70, KU 15, rskr. 116, SFS, 1986:98), Regeringenhar i regleringsbrev (industridepartementet) tillgodosettönskemål om att statsbidrag till konsulentverksamhet inom hemslöjden skallkunna utgå till annan huvudman (utvecklingsfonder) än landstingskommunen. Genomändring i förordningen om trafik övervakning (1985: 532) fårkommunerna själva bestämma hur trafikövervakarnas uniformer skall se ut. Sammanställning över vidtagna och planerade regelförenklingsåtgärdermed betydelse för näringslivet Anm.:Sammanställningen avser områden som regeringen prioriterat itilläggsbestämmelserna för normgruppen . Viktigaregelkomplex som aktualiseras är bl.a. kommunalskattelagen, lagen om statliginkomstbeskattning samt lagen om socialavgifter jämte följdförfattningar påregerings- och myndighetsnivåerna. Berördamyndigheter inom detta område är i första hand () och denregionala och lokala skatteorganisationen med länsstyrelserna, de lokalaskattemyndigheterna och taxeringsnämnderna. Även kronofogdemyndigheterna har enviktig funktion inom området. Somexempel på åtgärder som inneburit påtagliga administrativa fördelar förföretagen kan nämnas slopandet av den kommunala beskattningen av juridiskapersoner samt reformen med samordnad uppbörd av källskatt ocharbetsgivaravgifter. Arbetetpä förenklingar på skatteområdet kommer, sedan den förenklade löntagarbeskattningengenomförts, att i högre grad än inriktas pä företagsbeskattningen.Arbetet kommer att gälla säväl beskattningsförfarandet som de materiellabeskattningsreglerna. Sålunda pågår ett utredningsarbete som kan komma attleda till enklare deklarationsförfarande för företagen. Vidare kan nämnas deöverväganden som görs i frågan om klarare och enklare regler förskyldigheten att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter, RSVhar markerat den vikt man tillmäter förenklingsfrägorna genom att tillsätta ensärskild grupp méd uppdrag att se över beskattningssystemet i syfte attåstadkomma förenklingar. Gruppen lämnar löpande förslag om förenklingar. Beslutat(med beslutat avses dels genomförda åtgärder, dels propositioner eller lagsrådsremissersom regeringen lagt fram). Slopadkommunal taxering av juridiska personer. Den kommunala taxe ringen av juridiska personer har slopats. Reformen innebär bl.a. att alla bolag och föreningar slipper göra inkomstberäkningar m. m. för inkomstskatt och slipper lämna särskilda deklarationer i varje kommun där verksamhet bedrivs. För flertalet tillämpas de nya reglerna första gängen 39 vid1986 års taxering. Nya regler för beskattning av utlandsanställda. Dentidigare ettårs- Skr. 1985/86: 165 regeln ändras så att en person som harinkomst från utlandstjänstgöring slipper att skatta i om tjänstgöringenpågätt . De nya bestämmelserna tillämpas fr. o, m, 1986 årstaxering. Ett samordnat uppbördssystem för källskattoch arbetsgivaravgifter har genomförts fr. o,m, . Reformenmedförde initialt viss likviditetsindragning från företagen, men har medförtpåtagliga administraUva fördelar. Företagen behöver endast vända sig till enmyndighet och får även i övrigt en rationellare hantering av uppgiftslämnandet. Sjukpenningförsäkring för egenföretagare. Fr.o.m. den Ijanuari1986 gäller vissa förenklingar ifråga om sjukpenningförsäkringen för egenföretagare,framför allt vad gäller möjligheten att förkorta en tecknad karenstid ochantalet möjliga karenstidsalternativ. Anstånd med betalningsskyldighet. harriksdagen beslutat att en arbetsgivare, som har överklagat ett beslut varigenomhan ålagts betalningsskyldighet för arbetstagares skatt, skall kunna få anståndmed betalningen i avvaktan pä förvaltningsdomstolarnas slutliga avgörande. har beslutat om förenklingar ireglerna för uttag av kassettskatt. Skatten uttas nu med ett fast belopp perband, oavsett spelfid. Stämpelskatt på aktier. Regeringen har föreslagit (prop.1985/86:157) att deklarationsskyldigheten vid nybildning av aktiebolag slopas.Uppgifterna föreslås direktinhämtas från patentverkets register. Ny beskattning av enskild näringsverksamhet (stakelmetoden).1980 års företagsskattekommitté har lagt fram förslag om en modell förbeskattning av enskild näringsverksamhet. Enligt förslaget skall vinst somföretagaren låter stå kvar i verksamheten, beskattas med en 10-procentigproportionell skatt. m.m. RSV har en särskildförenklingsgrupp som löpande kommer med förslag till förenklingar. Gruppen harhittills fått in ett 80-tal förenklingsförslag, av vilka flera har betydelseför näringslivet. Bland förslagen kan nämnas höjd gräns för momsredovisning. Iuppdraget ingår även att se över blanketter o.d. Även inomkronofogdemyndigheternas verksamhetsområde finns en grupp med liknandearbetsuppgifter. Som ett utflöde av det generella förenklingsarbetetbedrivs olika sakin-riktade projekt på RSV. Utöver de punkter som anges nedankan nämnas en översyn av regler om reklamskatt.