prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 2141Myntverkets inlevererade överskott .......... 88 Prop. 1985/86: 100 2151 Tipsmedel .................................................... 89 Bil. 2152 Lotterimedel ............................................... 90 2200Överskott av statens fastighetsförvaltning 90 2325Räntor pä postverkets statslån ..................... 91 2332Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande ... .. 92 2371Räntor på beredskapslagring och förrådsanläggningar 92 2396Ränteinkomster på del av byggnadsslyrelsen förvaltade 93 2400Aktieutdelning ........................................... .. 93 2411Inkomster av statens aktier ........................... 93 2500Offentligrättsliga avgifter ............................ 94 2522Avgifter för granskning av biograffilm ............ .. 95 2600Försäljningsinkomster .................................... .. 96 2615Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen ............ .. 96 2700Böter m. m.................................................. 96 2800Övriga inkomster av statens verksamhet .. .. 97 3000 Inkomster av försåld egendom ......... . 99 3100Inkomster av försålda byggnader och maskiner m. m 99 3200Övriga inkomster av markförsäljning ................. . 100 3211Övriga inkomster av markförsäljning T............. . 100 3300Övriga inkomster av försåld egendom ............ . 101 3311Inkomster av statens gmvegendom ............... . 101 4000 Återbetalning av lån ....................... 102 Prop. 4200Äterbetalning av bostadslån m. m.................... 102 4212Återbetalning av lån för bostadsbyggande ...... 102 4300Återbetalning av studielån ........................... 102 4313Återbetalning av studiemedel ....................... 102 5000 Kalkylmässiga inkomster.................. . 104 5121Avskrivningar på fasligheter .......................... 104 5131Uppdragsmyndigheters m. fi. 5141 Statens vägverksavskrivningar ..................... 105 5142 avskrivningar ......................... 106 5143 Avskrivningar på ADB-utmstning ..................... . 106 5144 Avskrivningar påförrådsanläggningar för ekonomiskt 106 5200Statliga pensionsavgifter, netto ................... . 107 5211Statliga pensionsavgifter, netto ................... . 107 Tabellförteckning .............................................. . 110 BilagaA Statsbudgetens inkomster budgetåren 1982/83-1984/85 . Bilaga B Beräkningrörande utfallet av statsbudgetens inkomster /86 .......................... 123 Bilaga C Specifikation av inkomsterna pästatsbudgeten för budget /87 ........................................ 134 Bilaga D Inkomster påstatsbudgeten kalenderåren 1985, 1986 och 1985/86: loo RRVsförslag lill beräkning av statsbudgetens inkomster under /87 ochden nu gjorda prognosen av inkomsterna under /86 har utförtsunder antagande om oförändrad ekonomisk polifik. Förändringar avekonomisk-politisk karaktär har beaktats i de fall det föreligger beslul avstatsmakterna eller förslag därom har lagts fram av regeringen i propositioneroffentliggjorda före . Till grund för beräkningen ligger bl.a. följande fömtsättningar; - Samordnad uppbörd av källskattoch arbetsgivaravgifter fr.o.m. är 1985 - Ändrade skatteregler vid införandet av förenklad självdeklaration fr. o. m. - Slopande av den kommunalalaxeringen för juridiska personer fr. o. m. den Ijanuari 1985 - ATP-avgiften oförändrad för är1986 och höjd för - Höjning av stämpelskatten fr.o. m. den Ijuli 1985 - Sänkning av kassettskatlen fr.o. m. den Ijanuari 1986 - Införande av särskildskatleuljämningsavgUt för - Höjning av den slalligabosladslåneränlan Fömtom dessa institutionella fömtsättningar ärbedömningen av konjunktumtvecklingen betydelsefuU för beräkningen avstatsbudgetens inkomster. Den bedömning av det ekonomiska läget sompresenterades i har utgjort del huvudsakligaunderlaget för antagandena om den samhällsekonomiska ulvecklingen. RRV harockså haft underhandskontakter med under det där pågåendearbetet med den preliminära nationalbudgeten för . Följandeanlaganden ligger lill gmnd för RRVs beräkningar: Konsumentprisindex, årsmedeltal' Privat konsumtion, volym' Basbelopp, kr. Basenhet, kr. 'Procentuell förändring från föregående år De svenska aktiebolagens statligt taxeradeinkomster fömtses öka lill 1985. Underlaget för dennaprognos har hämtats från enkäten till svenska aktiebolag, sparbanker ochförsäkringsbolag som RRV har genomfört . Den högautvecklingstakten för är 1985 beror främst på alt den kommunala beskattningenför juridiska personer upphör fr.o.m. detta år. Den statligt taxeradeinkomsten för är 1986 beräknas öka jämfört med är 1985. Hänsyn har dåtagits tUl alt fastighetsskatten blir avdragsgUl 1986. En specifikation av RRVs beräkningar avstatsbudgetens inkomster under budgeiåren 1985/86 och 1986/87 framgår av bilagaB resp. bilaga C. Enöversikfiig sammanstäUning av beräkningsresultaten redovisas i labeU Prop.1985/86: 100 2. Päde fiesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisas endasl inkomster. På ettmindre antal titlar redovisas även utgifter. För dessa titlar sker ennettoredovisning, dvs. saldot äv inkomster och utgifier las upp på statsbudgetensinkomstsida. I tabeU 1 görs en sammanslällning av bmtlobelop-pen budgetåren1984/85, 1985/86 och 1986/87. I RRVs prognosarbele ingår all bedömaulvecklingen av bmltobeloppen för såväl inkomster som utgifter. En närmareredovisning av dessa belopp finns i beskrivningen av resp. inkomsttitel. Av tabell 1 framgår all bmtloinkomslema /87 beräknas uppgå lUl . vUket är mer ändubbelt sä mycket som inkomsterna netto på statsbudgeten. Utgifterna påinkomsttifiarna beräknas lUl . för samma budgetår. Den största differensen meUan bmtlo- ochnettoredovisningen finns på inkomsttypen 1000 Skatter. Inkomsterna pähuvudgruppen 1100 består fill största delen av preliminärskatler (statlig ochkommunal inkomstskatt m. m.). Utgifterna utgörs bl. a. av utbetalningar avkommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgmpp 1100 beräknasbmtloinkoms-lerna öka med 1,meUan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Den lågaökningstakten förklaras av en engångseffekt på . budgelårel1984/85 liU följd av den samordnade uppbörden av källskatt ocharbetsgivaravgifter. Bmtloutgifterna beräknas öka med 7,för budgetåret1985/86. För /87 ökar bmltoinkomstema med 8,ochbmtloutgifterna med 11,. Inkomsterna på huvudgmppen 1200 består i huvudsakav arbetsgivaravgifter. I den tabellariska bmtlosammanställningen ingår såvälATP-avgifter som de övriga arbetsgivaravgifter som överförs till fonderademedel utanför statsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar tillATP-systemet och olika fonderingar inom den stafiiga sektorn. Vidare ulbelalassjukförsäkringsavgifternas andel av sjukförsäkringens kostnader. Bmltoinkomstemaför huvudgmppen 1200 beräknas öka med 17,mellan budgetåren 1984/85 och1985/86. Den kraftiga ökningen beror pä all den samordnade uppbörden avkällskatt och arbetsgivaravgifter medförde en negaliv engångseffekt på 7,8miljarder kr. Ulvecklingen av bmttoinkomslema mellanbudgeiåren 1985/86 och 1986/87 beräknas lill 4,. Bruttoinkomsterna på huvudgruppen 1400 beräknas tUl168,. för /87 och brultoutgiflerna till 54,6miljarder kr. Bmltoutgifterna utgör återbetalningar avmervärdeskatt. För budgelårel 1986/87 beräknas bmttoinkomslema påhuvudgmpp 5200 bli ungefär lika stora som bmtloutgifterna. Nettot som tas upppå statsbudgeten är . Omföringar mellan huvudgrupperna 1200och 5200 av de stafiiga arbetsgivaravgiftema liksom omföringar mellanhuvud-gmpperna 1100, 1200 och 1300 av egenavgifter, förmögenhetsskatter elc. ärexkluderade i tabell 1. ma\nv'r-- m (N -* Tf v£t in « m o 0 (N Prop.1985/86:100 BU. SD Ti- o (N 1 c» o m Tf so O v£) Tf r- 00 »o »n 00 "O (N Tf ' »n (N Tt r-- Tj- */->V-t QO OOtinrOOrO »/) ooTt(tN(N(Nr r- oo (Nooror*' «s ONinm''-v-i''VO (NootNON TtooTt m ONrr--oo TtON o tt r-1 fe Crt E c U 00 c S o C ialav ;h tjä erksi gend gade soc varor oc försåld e av lån ~ "w . ÖO oil cd ' Lags Skatt mster mster betaln: ylmäs ' Statl o o o o t- .Ä o o o o o cd o o o o 1-O o o o cd r m * u-1 > Deberäknade inkomsterna budgetåren 1985/86 och 1986/87 Statsbudgetens /87 Procent av totala inkomsterna Prop.1985/86:100 Bil. ; iji"iSTER 2liä4. /-' .? " il» INrOnSl SKATT 113 : ATT PA VAROR OCh TJf*'JbTER V\'.\>c;V\\\\V......... :.\\\\ ::;7 \>v.v.X\-\\\\'\\\\\'\;;. -' \ V- \ '\ \ \ > \ \ -. .'» : :">-_ \t\\\\\\V ; 23* rlERVSRDE-SKATT (MOMS) IVll PFuiiiCS1905/87 285,927 MK;k Enligt de nu redovisade beräkningama uppgår statsbudgetensinkomster /86 tiU 273227 mUj.kr. Det är 12631 milj.kr. eller4,mer än ulfallet för /85. För /87 är ökningen4.6% eller 12700 milj.kr. Inkomstema beräknas således tiU 285927 milj. kr. Den samordnade uppbörden av skatteroch arbetsgivaravgifter tiUsammans med förkortning av kreditlider förredovisning av punktskatter och konkurrensneutral redovisning av mervärdeskallmedför engångseffekter på statsbudgeten. En sammanställning avengångseffekterna redovisas nedan. Engångseffekterbudgetåren 1984/85-1986/87 (miljarder kr.) 285,9 +4,6 RRVs beräkning, totalt 260,6 Engångseffekter 1100 Skatt påinkomst, realisationsvinst 1200 Lagstadgade socialavgifter -7,8 1400 Skatt på varor och tjänster 5000 Kalkylmässigainkomster Totala inkomster justerade för engångseffekter Förändring En rensning av inkomsterna från dessaengångseffekter skulle ge en Prop. 1985/86:100 annan inkomstutveckling pästatsbudgeten. För /86 skulle Bil. 1.2 utvecklingslakten ökatill 7,. För /86 är engångseffekterna lägre än lidigarebudgetår. De justerade inkomsterna ökar mellan budgetåren 1985/86 och1986/87. Anlaganden om löne- och prisutveckling har stor betydelseför RRVs beräkningar. Enligt RRVs antaganden blir löne- och prisökningarnalägre än . Detta är huvudförklaringen lill denlägre utvecklingstakten på inkomsterna mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87.Ylleriigare förklaringar lill inkomslulvecklingen redovisas nedan. Fysiska personers skall på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas minska med 9631 milj.kr. mellanbudgeiåren 1984/85 och 1985/86. Orsaken till minskningen är engångseffekt påstatsbudgeten till följd av atl uppbörden av den preliminära A-skatten skermånadsvis fr. o. m. . Det innebär att /85innehåller merinkomster motsvarande en månads uppbörd på ca 13600 milj.kr. Omresultatet rensas från denna effekt, innebär delta atl inkomsltheln fysiskapersoners inkomstskatter ökar med ca 10,. Tidsprofilen i de antagna lönesummeökningarnagör med gällande regler för kommunalskalteutbelalningar att dessa bUrförhåUandevis höga budgeiåren 1985/86 och 1986/87. Vid beräkningen avpreliminärskattema för har RRV antagit en oförändrad kommunalmedelutdebilering i förhållande , dvs. För /87 beräknas titeln fysiskapersoners inkomstskatter till 43646 milj. kr. Del är en ökning med 944milj. kr.TUI grund för beräkningarna av fysiska personers inkomsskatler liggerbl. a. regeländringarna i samband med alt den förenklade självdeklarationeninförs. Dä införs bl. a. etl schablonavdrag under inkomst av tjänst,individuella s. k. sparavdrag, konlrolluppgiflsskyldighet för inkomsträntor m.m. RRV har vidare antagit all skatteskalan i nominella termer ärdensamma som , dvs. etl antagande om oförändrad basenhet. Vidkalkylerna har också hänsyn tagits tiU bl.a. del preliminära taxeringsutfaUetav 1985 ärs taxering. Detla har bl.a. medfört atl den överskjutande skatten harjusterats för /86 då dessa utbetalningar beräknas tiU drygt 12100 milj.kr. I preliminärskalletabeUerna tas hänsyn liU . av schablonavdragetpå totah . I tabellerna var tidigare ej hänsyn tagen till avdraget på1000 kr. Underuttaget (skiUnaden meUan preliminärskatter och slutlig skatt)beräknas därför minska mellan kalenderåren 1985 och 1986. Detta medför bl. a.alt fyllnadsinbetalningarna blir lägre . Juridiska personers skatter beräknas öka med 3848milj.kr. mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Det beror främst på att de preliminärt debiterade B-skatlerna beräknas stiga med 2433 milj. kr., vilket beror pä atl den slutliga skatten har stigit krafligl samt att vinstdelnings- skatten och hyreshusavgiften/faslighetsskatten preliminärdebUeras. Omfö ringar till andra inkomsttttlar har stigit med 1160 milj.kr. vilkel ocksä beror på hyreshusavgiften/fastighetsskalten och vinstdelningsskatlen. Kommunalskatleutbetalningarna beräknas minska med 1697 milj. kr. mel lan budgetåren 1984/85 och 1985/86 tiU följd av att den kommunala beskatt- 10 ningenför juridiska personer upphörde fr. o. m. 1985 (SFS 1984:1060, 1061). Mellan budgeiåren 1985/86 och 1986/87 beräknas dejuridiska personernas skaller alt minska med 500mUj.kr. Preliminär B-skattberäknas öka med 3 426 milj. kr. Det höga preUminärskatteuttaget medför atlfyllnadsin-belalningama beräknas minska med 1740 milj. kr. Omföringar liU andra inkomsttitlar har ökat med 2986 milj. kr.vilkel bl.a. beror på fastighetsskatten som infördes (SFS1984:1052) och omförs 1986/87. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifternaberäknas öka med 12781 mUj.kr. mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Uppgångenförklaras av atl ulfallet för /85 innehöll en negativengångseffekt på ca . lill följd av övergången lill samordnaduppbörd av skatter och arbetsgivaravgifter. Utvecklingstakten på inkomsterna frånsocialavgiftema mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87 beräknas bli 4,eller2634mUj.kr. Den föreslagna höjningen av tilläggspensionsavgiften fr.o.m. denIjanuari 1987 påverkar inte statsbudgetens inkomster. Prop.1985/86:100 Bil. Diagram2 Statsbudgetens inkomster av inkomstskatter. Socialavgifter, skatt på varoroch tjänster samt övrigt. Budgetåren 1984/851986/87 (milj. ;;:il, ;i!!!i|;;:i'! :;:;:'i;!!i;i:'i!n!! ;i!i:;-iMi!, :;!iil| ,,., Ii:i! :iiii[:;liiiiiliiji;i i!':.|-;:iii'ii;';;ii! "''l':'! !iÉ!iW:;i i;i:i!iiliM';Hi!i i'--''''''i-:" '' &J / o D 'hi -'-' ilSTEP l'! ;; i j? Skattpå varor och tjänster uppgick tUl 104270 milj. kr. för /85.Härav svarade mervärdeskatten för . För /86 beräknasinkomsterna av skatt pä varor och tjänster till 111621 milj.kr. vilkel är enökning med 7,. För /87 ökar inkomstema lill 113 554milj. Som har nämnts har konkurrensneutralredovisning av mervär- Prop. 1985/86:100 deskatt tillsammans med kortarekredittid vid redovisning av punktskatter Bil. 1.2 medfört kassamässigaförstärkningar av inkomsterna under budgetåren 1984/85 och 1985/86. Dessaförstärkningar är engångseffekter och har beräknats tUI 1600 milj. kr. resp.1300 milj. kr. Rensat för dessa engångseffekter ökar ändå inkomsterna i enhögre takt mellan budgeiåren 1984/85 och 1985/86 än mellan budgetåren 1985/86och 1986/87. En förklaring är atl prisutvecklingen antas bU högre änför . En annan förklaring är all de beräknade inkomsterna /87 bygger på ett antagande om i stort sett oförändradeskattesatser. En förkortning av kredittiden för redovisning avbensinskatt och energiskatt (inkl. särskild avgift pä oljeprodukter) på oljaberäknas ge en engångseffekt pä ca 1300 milj.kr. Detla medföratl inkomsterna av bensinskatt och energiskalt minskar /87jämfört med /86. För energiskatten och den särskUda avgiftenför oljeprodukter förstärks nedgången av all oljekonsumlionen antas minskakraftigt även kommande budgetår. En fortsall anlagen konsumtionsminskning avspritdrycker medför all inkomsterna på titeln skatt på spritdrycker minskar med120milj. /87 jämfört med /86. Regeringen harföreslagit en sänkning av kassettskatlen fr.o.m. den Ijanuari 1986. Förslagetberäknas reducera inkomstema av kassettskatt /87 med . Ränteinkomsterna ökar med eUer 1710 milj.kr. meUan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Ökningen förklaras hell av attbostadslåneräntan antas höjas lUl 13,för . Inkomsthuvudgruppen försäljningsinkomster beräknasöka kraftigt mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87. Ökningen beräknas till 957milj.kr. vilket beror på de försäljningsinkomsler som erhålls vid utförsäljningav beredskapslager för olja m. m. Avskrivningar - huvudsakligen för affärsverken -beräknas minska med 623 milj.kr. mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Orsakentill minskningen är att postverkets avskrivningar upphör fr.o.m. /86.För /87 beräknas avskrivningama tUl 3929 milj.kr. vilkel är enökning med 414 milj.kr. jämfört med /86. Den slörsta ökningen iinleveranser av avskrivningar svarar statens jämvägar för. 1985/86: 100 Bil. Tabell 2 Sammanställning av beräkningsresultat förbudgetåren 1985/86 och 1986/87, (milj. Förändring 1985/86- 1100 Skatt på inkomst, realisations 1111 Fysiska peroners skatt på inkomst, realisationsvinst och 1121 Juridiska personers skatt på 1300 Skatt på egendom 1400 Skatt på varor och tjänster 2000 Inkomster av statens verksam- -14,4 2625 Utförsäljning av bered- 3000 Inkomster av för- -13,3 3100 Inkomster av för- niaskiner m. m. -21,3 1985/86:100 Bil. Förändring 1985/86- -15,0 -18,2 Statsbudgetensutfall budgetåren 1980/81-1984/85 Detslalliga budgetsyslemel moderniserades /81. Statsbudgetensinkomster grupperades efter karaktären pä inkomsten när den flyter in till denstatliga sektorn. Uppdelningen av statsbudgetens utgiftssida i en drift- och enkapitalbudget ersattes av en statsbudget för såväl drtft- sominvesteringsutgifter. I tabell 3 presenteras statsbudgetens inkomster ochutgifter för budgetåren 1980/81-1984/85. Inkomsterna på statsbudgeten för /85blev 260596 milj.kr. Det var en ökning med 39431 milj.kr. eller 17,jämförtmed /84. Statsbudgetens utgifter uppgick tiU 329137 milj.kr.under budgetaret 1984/85. Det var en ökning med 30873 milj.kr. eller 10,3%jämfört med föregående budgetår. Statsbudgetens underskott, dvs. skillnadenmeUan utgifier och inkomster, blev för /85 68541 milj. kr. En närmare redogörelse för utveckUngen av statensinkomster och utgifter lämnas i RRVs publikation "Statens finanser1985". En detaljerad redovisning av budgetulfallet framgår av RRVspublikation "Statsbudgetens utfall /85". Statsbudgetens utfall budgetåren 1980/81-1984/85 (milj. 1985/86: 100 Bil. Skatt på inkomst, rea- Skatt på varor och tjänster (exkl mer- egendom Återbetalning av lån (+ = ökad disposi- tion, - = minskad Antagandenför fysiska personers inkomster Prop. Inkomstutvecklingenför de fysiska personerna har en avgörande beiydel- o . i. se för dedirekta skatternas utveckling. Pä olika sätt påverkar den också förändringarnai de indirekta skatterna liksom inkomster av statens verksamhet och destatliga affärsverkens inleveranser av överskott till staten. UtveckUngen för de fysiska personernasinkomstskatter bestäms främst av förändringar i inkomst av tjänst, dvs.huvudsakligen av lönesummeutvecklingen. Förändringarna i den lolala lönesummanpåverkas av avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter och avändringar i sysselsättningen för anställda samt av den s. k. löneglidningen,dvs. förtjänslut-vecklingen utöver den avtalsmässiga ökningen. beräknade i sin höstrapport1985 att den lolala utbetalda lönesumman ökade med 9,meUan åren 1983 och1984 och med 9,. antogsen lönesummetillväxl på . RRV har haft underhandskontakter medkonjunkturinstitutet och och därvid kunnat stämma av någraav de centrala antaganden som påverkar statsbudgetens inkomster. Sådanacenlrala anlaganden är förutom lönesummans tillväxt bl.a.konsumentprisutvecklingen, förändringen av den privata konsumtionens volym m.m. Enligt vad RRV erfar antar man i del pågående arbetet med nationalbudgetenatt den utbetalda lönesumman ökar meUan . MeUanåren 1984 och 1985 beräknas den utbetalda lönesumman öka . År 1986förutsätts lönesumman öka med 6,varav antas utgöra dens.k. har RRV valt atl skriva framlönesummans tillväxt med 4,. De utbetalda pensionerna fömlsätts öka med 11,3%mellan åren 1984 och 1985. beräknas ökningstakten till 10,. Deutbetalda pensionerna beräknas öka . RRV har förutsatt attbasbeloppet uppgår till . fr.o.m. den Ijanuari 1986. harRRV antagit alt basbeloppet blir . Pensionerna utgjorde inkomståret1984 av de sammanräknade inkomsterna. För olika sociala förmåner vilka tas upp tillbeskattning såsom sjukpenning, föräldrapenning, dagpenning, utbildningsbidragm.m. förutses följande ökningslal. ökade dessa förmånermed 11,. har RRV antagit en ökningstakt på . I kalkylen förår 1986 beräknas ökningen bli 10,. har RRV skrivit fram dessainkomster . Av fysiska personers sammanlagda inkomst år 1984svarade inkomst av jordbmksfastighet för 1,. Inkomst av rörelse svarade sammaår för ca 2,. I beräkningarna har antagits att inkomst av jordbruksfastighetoch rörelse ökar med 7,resp. 4,. Mellan åren1985 och 1986 föruises inkomsterna av rörelse öka med 6,och inkomsterna avjordbruksfastighet med 5,. Inkomst av kapital uppgick är 1984 till 15296 milj.kr., vilket är 3,av de sammanräknade inkomsterna. Mellan åren 1984 och 1985förutses en ökningstakt på 25,i inkomstslaget kapital. inkomsternaav kapital minskar med 4,till följd av att sparavdraget Prop.1985/86:100 individualiseras och höjs tiU 1600kr. Den genomsnittliga räntenivånför Bil. 1.2 inlåning höjdes frän tiU 9,4 procentenheter1984 och antas öka tUl 1985. Inkomsterna av annan fastighet uppgick till 3266milj.kr. och svarade då för av de sammanlagdainkomsterna. och framåt har RRV skrivk fram inkomsterna med knapptI %. Underskott i förvärvskäUa har sedan slutet av1960-talel ökat kraftigt vaije är med några fä undanlag. Den mestbetydelsefulla avdragsposten är underskott av annan fastighet som svarar förmerparten av underskotten. Underskott av kapital svarar för större delen av detresterande underskollet. De sammanlagda underskotten som utnyttjades i olikaförvärvskällor uppgick till 32819 milj.kr. Det är 6,av desammanräknade inkomsterna. har RRV skrivit framunderskottsavdragen . För är 1986 har underskottsavdragen skrivitsfram med 8,. Antagandenför aktiebolagens Inkomster verksamhetsåren 1984, 1985 och 1986 RRVgenomför ärligen en undersökning av de svenska aktiebolagens,sparbankernas och försäkringsbolagens laxerade inkomster. Undersökningenbygger pä uppgifter från en enkät till ett urval om ca 2500 företag. Urvaletgörs med utgångspunkt i förelagens statligt taxerade inkomster och antalanslällda. Dessa uppgifter finns hos och () cenlrala förelagsregister. Årets undersökning bygger på etl urval somavser de stadigt taxerade inkomsterna för verksamhelsårel 1983. I enkäten ingår frågor om den till statlig ochkommunal skatt laxerade inkomsten för verksamhetsåren 1984 och 1985 samtberäknade fyUnadsin-betalningar . Vidare ingår frågor angåendevinstdelningsskallen. I det följande redogörs för vissa huvudresultat avundersökningen. Det bör observeras att uppgifterna vad gäller slorleksgmppen0-19 anslällda är mycket osäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med lolalaantalet förekommande företag myckel litet. Dessutom är bortfallet störsi inomdenna grupp av förelag. Den lotala svarsfrekvensen var myckel låg vid åretsundersökning, , resultatet är mer osäkert än för lidigare enkäter. Enutförlig beskrivning kommer att publiceras i SCBs Statistiska meddelanden,serie F. Av tabell 4 framgår företagens statligt taxeradeinkomster enligt det definkiva taxeringsutfallet för verksamhetsåren 1971-1984 (preliminärt UtfaU ). Enligt enkäten uppgick den liU staUig skatt laxerade inkomsten för till 13232 milj. kr. Det innebär endasl en ökning jämfört med utfallet för . Det preliminära utfallet för uppgick till 15495 milj.kr. vilket är en ökning jämfört med ulfallet för verksamhetsåret 17 2 1985/86. 1983.Detta innebär att enkätresultatet ligger under preliminärt Prop.1985/86; 100 utfall för . En förklaring till detta är denlåga svars- Bil. En annan förklaring är all de flesta företagensvarar på frågoma om laxerad inkomst utifrån inlämnade deklarationer, vUkasenare kan bli upptaxerade av skattemyndigheterna. Den statligt taxerade inkomstenberäknas enligt enkäten öka med 47,. Tabell4.Statligt taxerad inkomst för aktiebolag m.fl. (Bl-längden) 15 495 (Prel. utfall) Av tabell 5 framgår övriga enkätresultat. Denkommunall taxerade inkomsten beräknas minska med 62,meUan verksamhetsåren1984 och 1985. Minskningen beror på atl den kommunala taxeringen upphör förjuridiska personer fr. o. m. För förelag med brutet räkenskapsår upphörden kommunala laxeringen fr. o. m. 1986 (SFS 1984:1060, 1061). Fyllnadsbetalningarnaunder beräknas enligt enkäten utgöra av den totalabolagsskatten för .