prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Göteborgsoch låns landstingskommun anser att skolmåltider borde ingå iuppräkningen i 1 kap. 7 8 andra stycket. Göteborgskommun som i och för sig anser att det borde räcka med att lagen som hittillsslår fast att avgift inte får tas ut för undervisningen -menaratt denföreslagna lagtexten trots detaljeringsgraden inte ger uttryck ät utredningensresonemang att avgift far tas ut för skolmåltider. Länsskolnämndernai och anser att det i lagen bör anges huravida detstår kommunerna frkt att efter särskilt beslut ta ut avgifter för skolmåltider. Hälleforskommun anser att några enkla förtydliganden borde ha kunnat utarbetasbeträffande kostnadsansvaret för bl. a. skolmällidsverksamheten, LOvUl vidga utbUdningsbegreppet till att omfatta även skolmåltider, eftersom dessa för många elever är en förutsättning för att utbildningen skall vara tillgänglig. 58 kommun anser att avgiftsbeläggning avbl, a. skolmåltider stridermot principen att alla skall ha rätt till samma utbildning. CUF anser att det iskollagen måste införas bestämmelser som hindrar Prop. 1985/86: 10 kommunernafrån att ta ut avgifter för bl. a. skolmåltider. CUF anser att det knappast kanbetraktas som en förmän att eleverna serveras mal i Bilaga 5 skolan underskoltid. Det är pedagogiskt nödvändigt och jämlikhetspoli-tiskl självklart. Avden omarbetade skollagen måste det klart framgå all det åligger kommunerna attsvara för dessa uppgifter och att några avgifter för detta inle får tas ut. Varakommun har berört kostnadsansvaret för måltider under lägervistelse. 3.3.4 Lägerskolaoch andra särskilda arrangemang Varakommun viU varna för att göra begreppet utbildning så vidsträckt att det inteblir möjligt att ta ut avgifter för speciella arrangemang. Skolan har efterhand fält allt snävare ekonomiska ramar. Detta innebär att många aktiviteter,speciellt inom kultursektorn, som kunnat berika eleverna och göra skolarbetetmera omväxlande i många fall måste dras in. Möjlighet bör därför finnas kvaratt för speciella arrangemang utanför den ordinarie skoldagens ram kunna ta utavgift för l.ex. teaterbesök, studieresor och liknande. I vissa fall tar skolanöver föräldrarnas ansvar genom att ha heldygnsomsorg om elever l.ex. Det bör dä vara skäligt att någon avgift kan tas ut försädana kostnader för mat och logi som faller utanför den ordinarie skoldagen.Om skollagen fär en alltför kategorisk utformning innebär detta att mångaverksamheter av den typ som ovan beskrivits får inskränkas eller hek läggasned. Det skulle vara mycket beklagligt om skolan skulle utarmas genom alltförsnäv lagstiftning i detta hänseende. Skolförfattningsutredningenhar i sitt betänkande uttalat att skolhuvudmännen i vissa fall som en direktföljd av åliggandet alt söija för utbildningen kan vara skyldiga att anordnaför eleverna kostnadsfri skolskjutsning. Uttalandet avser såväl gällande rättsom utredningens lagförslag. Vissaremissinstanser har särskilt tagit upp frågan hur långt skyldigheten altanordna och bekosta skolskjutsar sträcker sig. Flera remissinstanser efterlyserklara besked, helst i lagtexten, om vad som skall gälla. Vissa remissinstanseranser att ersättning bör kunna tas ut i åtminstone en del fall, medan andraanser att skolskjutsning i princip alkid skall vara kostnadsfri för eleverna. Värmdökommun reagerar mot att ingenting nämns i lagtexten om skyldigheten attanordna skolskjutsar respektive rätten att ta ut ersättning för sådanaskjutsar. anser att lagtexten inte ger uttryck ål utredningensresonemang att avgift i vissa fall får tas ut för skolskjuts. kommunmenar att lagtexten inte klarlägger huruvida det är möjligt att avgtflsbeläggaskolskjuts. kommun anser att några enkla förtydliganden borde hakunnat utarbetas beträffande kostnadsansvaret för bl. a. skolskjutsverksamhet. 1985/86: 10 Länsskolnämndeni anser att bestämmelser som kom- pletterar 1 kap. 7 8behövs åtminstone när det gäller skolskjutsar. Nämn- Bilaga 5 den hänvisar att olika uppfattningar omkommunernas rätt att ta ut avgifthar framförts i debatten. Kompletterande bestämmelser behövs för attsäkerställa att den i 5 kap. t 8 inskrivna rätten till utbildning inte urholkasoch att den i samma paragraf inskrivna skolplikten inte blir oskäligtbetungande för glesbygdens och då särskilt skärgårdens elever, Länsskolnämndernai och anser att det i lagen bör anges huruvida detstår kommunera fritt att efter särskilt beslut ta ut avgifter förskolskjutsning. Göteborgsoch läns landstingskommun anser att skolskjutsning ingår iutbildningsbegreppet. Behovet av skolskjutsar uppkommer l.ex, ofta genom attsmå skolenheter läggs ner och skolverksamheten koncentreras, Skolskjutsning ärdå en sådan verksamhet som är nödvändig för att undervisningen skall varatillgänglig för eleverna. Skolskjutsar bör alltså enligt landstingskommuneninte kunna avgiftsbeläggas, Länsskolnämndeni anser att skolskjutsverksamhelen inte skall kunnaavgiftsfinansieras. LOvill att skolskjutsning skall inrymmas i utbildningsbegreppet, eftersomskolskjuts för många elever är en förutsättning för att utbildningen skall varatillgänglig, CUFanser att det av den nya skollagen klart måste framgå alt det åliggerkommunerna att svara för skolskjutsar och att någon avgift för delta inte fårtas ut. All elever på landsbygden, som bor långt från skolan, erbjudsskolskjuts är inte att betrakta som en förmän. Motsatsen vore däremotdiskriminerande. Länsskolnämndeni anser att föreskriften i I kap. 8 8 om kostnadsfriskolhälsovård bör flyttas till 9 kap. Västmanlandsläns landstingskommun: 9 kap. 3 S angeratt "alla elever har rätt att päbegäran bli undersökta av läkare och att i övrigt anlita skolhälsovården".Av 1 kap. 8 8 framgår all skolhälsovården är kostnadsfri. Även om motsvaranderegler för gymnasieelever finns i nuvarande lag, fast indirekt genom hänvisningtill , fär detta inle innebära en reell utökning av kostnadsansvaretför utbildningshuvudmannen. Närmare definiUon av begreppet "skolhälsovård"torde vara nödvändig i tUlämpningsföreskrifter vad gäller avgränsning mellanhälsovård och sjukvårdande behandling av enklare slag. SEH-kommitténnämner beträffande skolor med enskild huvudman att statsbidrag till kostnader för skolhälsovården utgår till enskilda skolor som - får statsbidrag enhgt förordningen (1964:137) om statsbidrag lill vissa privatskolor. Däremot utgår inte särskUt statsbidrag lill kostnader för skolhälsovården vid de estniska skolorna, och Kristoffersko- lan. Statsbidragen för dessa skolor beräknas utifrån lärarlönekostnaderna och kan inte antas räcka också till skolhälsovård. Kostnaderna för skolhäl- 60 sovården vid dessa skolor bestrids såframt intekommunala bidrag utgår för denna - ytterst genomde elevavgifter som skolan uppbär. SEH- Prop, 1985/86: 10 kommittén finner detriktigt att i skollagen föreskriva att skolhälsovård skall finnas vid destatsunderstödda fristående skolorna för skolplikUga Bilaga 5 elever och attdenna skall vara kostnadsfri. Kostnadsfri skolhälsovård måste då innebära attavgift inte får tas ut av eleven, när han/hon använder sig av skolhälsovården.Det är däremot inte rimligt att uppställa krav på kostnadsfri skolhälsovård somvillkor för statligt stöd, om med kostnadsfri skolhälsovård skaU förstås attskolan inte genom de elevavgifter som tas ut av föräldrarna får finansieraskolhälsovården. Om inte statligt eller kommunalt stöd lämnas tillskolhälsovårdens kostnader finns ju i princip inte någon annanfinansieringskälla än elevavgiften. Det viktiga i sammanhanget synes vara attbetona att fristående skolas kostnader för skolhälsovården i ett sådant fallgenom elevavgifterna skall bäras gemensamt av föräldrarna. Skolförfattningsutredningenhar i 2 kap. sammanfört dels vissa bestämmelser om kommunernas skolstyrelseroch landsUngskommunernas utbildningsnämnder och deras uppgifter (1-5 SS), delsvissa bestämmelser om planeringsråd och yrkesråd (6-8 5§), Kapklet avslutas med9 8 enligt vilken regeringen meddelar ylterligare föreskrifter om kommunernasoch landstingskommunernas skolledning. I motsats till den nuvarande skollageninnehåller utredningens förslag inte några beslämmelser om skolchef ikommunerna. En annan skillnad är att utredningens förslag inte inrymmer någonmöjlighet att ha en särskild styrelse för en del av en kommuns ellerlandstingskommuns gymnasieskola. En nyhet är också att skolstyrelsen föreslåskunna ge planeringsrädet i uppdrag att fullgöra sädana uppgifter som ankommerpå yrkesråd. förslag lades fram har i den nuvarande skollagen införtsbestämmelser om skolstyrelsens uppgifter i fråga om s. k. uppföljandeverksamhet (9 a 8 i den nuvarande skollagen). 4.1 Vissa redaktionella frågor Länsskolnämndeni reagerar mot ordet "skoUedning" i kapitelrabriken, irubriken 8 och i nämnda paragrafs text. Nämnden anför alt ordetskolledning i dagligt språkbruk är ett sammanfattande begrepp för rektorer somskolledare samt studierektorer, biträdande rektorer och tillsynslärare sombiträdande skolledare (12 kap. 1 8 och 13 kap. 1 8 skolförordningen). åsikt bör därför en annan rubrik väljas till 2 kap., l.ex, "Omkommunernas och landstingskommunernas skolstyrelse m.m." Rubriken 9 8bör som en följd därav ändras UU "Ytterligare föreskrifter" och ordetskolledning i 9 8 bytas ut mot "skolstyrelse och särskilda råd". Prop.1985/86: 10 Kammarrätten i ifrågasätter ommellanrubrikerna i 2 kap. Om de behälls bör i allt fall 6-8 S§ samlas under den Bilaga5 gemensamma rabriken "Planeringsråd ochyrkesråd". 8 8under rabriken "Yrkesräd" ehuru den innehåller en bestämmelse om att ett planeringsråd kan tilldelas vissa uppgifter. Styrelsenför Tomtebodaskolan anser inte att specialskolan skall behandlas i ett kapitelför sig. Styrelsen menar därför att det i 2 kap. 2 S bör ingå ett tredje styckeav följande lydelse: "För specialskolan skall finnas lokala styrelser.Regeringen meddelar föreskrifter om sådana styrelser. " 4.2 Skolstyrelsen och utbildningsnämnden Länsskolnämndeni anför beträffande 2 kap. 1 8: Denna paragraf bör erhålla ensådan utformning att därav otvetydigt framgår, att skolstyrelsen skall varastyrelse ej endast för grundskola och gymnasieskola utan för alla skolformerför vilka kommunen är huvudman, bl. a. även vuxenutbildning. Omsärskilda skäl föreligger skall regeringen, efter framställning frånkommunfullmäktige, kunna medge alt särskild styrelse får utses för vissskolform eller utbildning. i anser att inte bara grandskolan ochgymnasieskolan utan också andra skolformer bör nämnas i 2 kap. 1 S. Kammarrätteni : Tillräckliga skäl att i skollagen reglera skolstyrelsensuppgifter i andra hänseenden än i fråga om grandskolan och gymnasieskolan tordemed hänsyn till lagens innehåll i övrigt inte föreligga (se I kap. I S). SAFsaknar bestämmelser om skolstyrelsens uppföljande verksamhet för ungdomar under18 är. ifrågasätter om inte sådan verksamhet borde komma tilluttryck i 2 kap. 3 8. Länsskolnämndeni finner formuleringarna i 2 kap. 3 S diffusa. Enligt nämndensmening är preciseringarna i den nuvarande lagens 9 8andra stycket att föredra. Nämnden frågar sig också vilka skolformer som ingår i "skolväsendet". Länsskolnämndeni : På sidan 115 konstaterar utredningen att gränsdragningenmellan skolstyrelsens och kommunfullmäktiges kompetensområden ibland kan vållaproblem. Vidare (s. 116) erinrar utredningen om problemen med gränsdragningenmellan å ena sida skolstyrelsens befogenheter och å andra sidan de befogenhetersom tillkommer skolledare, olika konferenser, lärare m.fl., särskilt vadgäller den pedagogiska verksamheten. har erfaritexempel pä kompetenskonflikter av här berört slag och nämnden har därvidefterlyst klarare regler om beslutsfunktionerna. ÖstraGöinge kommun anser att 2 kap. 3 8 bör utformas klarare, speciellt med hänsyntill gränsdragningen mellan kompetensområdena för kommunfullmäktige,skolstyrelsen, skolledning och konferenser. Medanledning av de uppgifter för skolstyrelsen som anges i 2 kap. 3 S anför kommun:Detta innebär att skolstyrelsen står ansvarig för hur verksamheten bedrivs iskolan. 62 att direkt påverka undervisningens uppläggning starkt begränsade.Detta innebär attkompetenstvister kan uppstå mellan skolstyrelsen och skolans Prop. 1985/86:10 personal och att skolstyrelsens ställning i detta avseende behöver stärkas. Länsskolnämndeni anför beträffande 2 kap. 3 8 alt såväl BUaga 5 den långsiktigasom den kortsikUga planeringen av kommunernas skolväsende kommit att bli enalltmer betydelsefull uppgift. Som statligt regionalt organ anser nämnden ocksåatt det särskilt i ett storstadsområde, där elevantalet fluktuerar starkt itakt med nybyggnaUon o. d., är angeläget att planeringen med iakttagande av godresurshushållning så myckel som möjligt följer med i dessa förändringar. Detbör därför övervägas om inte planeringsåliggandena och anpassningen tillelevunderlagets förändringar bör fä plats i den katalog över uppgifter som tasupp i denna paragraf. Göteborgsstadskansli: TiU skolstyrelsens uppgifter bör också höra att ha befogenhet attutfärda ordningsföreskrifter. Detta kan antingen uttryckligen framgå av 2 kap.3 § eller också måste föratsättas att regeringen enligt 10 kap. 6 8 i denföreslagna skollagen bemyndigar skolstyrelse att meddela föreskrifteri ordningsfrågor. Länsskolnämndeni reagerar mot att 2 kap. 4 8 liksom sin motsvarighet inuvarande lag upptar vissa särbestämmelser för beträffandetillämpningen av 3 kap, 5 8 första stycket och 6 § kommunallagen.Länsskolnämnden anser det lämpligt att föreskriften nu ges ett enheUigtinnehåll, Hka för alla kommuner i landet. i bör man vid översynen av skollagen överväga ominte en landstingskommuns utbildningsnämnd skall vara styrelse för allaskolformer för vUka landsUngskommunen är huvudman, alltså förutomgymnasieskola bl. a. särskola. En sådan ändring föratsätter emellerUdändringar i bl. a. den s. k. omsorgslagen. 4.3 Planeringsråd och yrkesråd Dennuvarande skollagen innehåller bestämmelser om planeringsråd (ofta kalladelokala planeringsräd eller SSA-råd), som skall biträda skolstyrelsen i frågorrörande utbildningens anknytning lill arbetslivet och följa yrkesutbildningen ikommunen. lagförslag i den delen innehåller ingasakliga ändringar. I den nuvarande skoUagen finns också bestämmelser omyrkesråd, som i frågor rörande yrkesinriktningen av utbildningen igymnasieskolan skall biträda styrelsen för skolan. mening kan det sättas i fråga om staUig regleringav yrkesrådens verksamhet är nödvändig. Utredningen har emellertid i sittförslag utgått från att skollagen skall innehålla bestämmelser om yrkesråd. Iförhållande till den nuvarande lagen föreslår utredningen den ändringen, attskolstyrelsen skall kunna lägga yrkesrädens uppgifter på planeringsrådet. Enytterligare ändring som föreslås är att yrkesräd måste finnas i även sådanalandstingskommuner med gymnasieskola som inte har särskild utbildningsnämnd. Ettstort antal remissinstanser har yttrat sig över utredningens förslag lill bestämmelser om planeringsråd och yrkesråd. Synpunkterna rör framför allt behovet av stadiga bestämmelser om yrkesråd och förslaget att plane ringsrädet skall kunna ges i uppdrag att fullgöra yrkesrådsuppgifter. Prop.1985/86: 10 karemissinstanser har framfört synpunkter i vissa andra frågor, bl. Varakommun: Det är angeläget att planeringsrädets uppgifter preciseras.Planeringsråd är en term av mycket allmän innebörd. I nästan alla sammanhangbenämns planeringsrädet SSA-råd. Denna allmänt vedertagna beteckning somtydligare klargör rådels uppgift borde införas i skollagen. 4.3.2Behovet av bestämmelser om planeringsråd och yrkesråd En del remissinstanser har tagit upp frågan om behovet avförfattningsbestämmelser om planeringsråd och yrkesråd. De flesta yttrar sigendast om regleringen av yrkesråden. Beträffande dem har utredningen ifrågasattbehovet av statlig reglering. LO anser att såväl planeringsråd som yrkesråd även i dennya skollagen bör få status av obligatoriska rådgivande organ och altförfattningstexten bör utformas på sådant sätt att aktiviteten inom rådenstimuleras. MUF anser att föreskrifterna om planeringsråd och yrkesrådkan undvaras och menar att det utan några som helst risker för försämringar avutbildningen bör kunna läggas på skolstyrelserna att besluta om hur de på bästasätt skall inhämta de råd som planeringsråden och yrkesråden avses ge, finner det angeläget att framhålla sintveksamhet till att staten detaljreglerar planeringsrädens och yrkesrädensverksamhet. Enligt kommunens uppfattning bör skollagen endast föreskrivaskyldighet att inrätta ett planeringsråd och ett eller flera yrkesråd (vilkasuppgifter bör kunna läggas pä planeringsrådet). Utredningens förslag lillylterligare lagtext för reglering av detaljfrågor bör utgå. i säger sig intevilja ifrågasätta behovet av att reglera yrkesråden i statlig författning.Eskilstuna kommun anser att det är av största vikt att arbetsmarknadens parterpå det lokala planet verkligen får möjlighet att påverka utbildningen. Därförbör yrkesråd regleras i skollagen. i vill liksom utredningenställa frågan om inte den statliga regleringen av yrkesråden skall kunnaavvecklas. Frågan bör dock utredas ytterligare framför allt mot bakgrund avyrkesrådens växande betydelse. i är tveksam till omyrkesrådsverk-samheten skall behöva regleras i lag. i Hallandslän anser att bestämmelser om yrkesråd bör utgå ur skollagen men medtas iskolförordningen. Enligt nämnden har planeringsråden i många kommuner ersattyrkesråden. i anser att yrkesrådensverksamhet borde med fördel kunna regleras i förordning. Enligt kommun finns det inte skäl attföreskriva någon skyldighet att i en eller annan form inrätta ett eller flerayrkesräd. Länsskolnämndeni ifrågasätter liksom utredningen om Prop. 1985/86: 10 statligreglering av yrkesrädens verksamhet är nödvändig. Mot bakgrund avriksdagsbeslutet om ökad självstyrelse och mins- Bilaga 5kad byråkrati vill del förorda att föreskrifterna om yrkesrådutmönstras. förutsätter dock att planeringsrädet kontaktarrespektive branschorganisation, om skolstyrelsen beslutar att planeringsrådetskall fullgöra yrkesrådens uppgifter. Även länsskolnämnderna i ochKronobergs län ifrågsätter om statlig reglering av yrkesrådens verksamhet ärnödvändig. Länsskolnämndeni lån är tveksam till värdet av den detaljreglering av yrkesrädensverksamhet och ställning som utredningen föreslär. Däremot anser nämnden attdet är ett värdefullt stöd för skolan att yrkesråd finns, bör dockyrkesräden knytas till de lokala planerings-råden och få den utformning som de skiftandelokala föratsättningarna kan kräva. Länsskolnämndeni län: delar utredningens uppfattning att man inte kanlåla inrättande av yrkesräd vid landstingskommuns gymnasieskola vara beroendeav om särskild utbildningsnämnd inrättas för att handlägga frågor omgymnasieskolan eller om man överiälit delta på annan nämnd. Nämnden tillstyrkerdärför den generella föreskriften i 8 7 om inrättande av yrkesråd förlandstingskommun som anordnat gymnasieskola. 4.3.4 Uppdragåt planeringsrådet att fullgöra yrkesrådsuppgifter Ettstort antal remissinstanser har yttrat sig över skolförfattningsutredningensförslag att en skolstyrelse i stället för att utse yrkesråd fär geplaneringsrådet i uppdrag att fullgöra sådana uppgifter som ankommer påyrkesråd (2 kap, 8 8). SÖ,LO, /SR och SAF samt vissa länsskolnämnder och kommuner avstyrkerförslaget, medan andra länsskolnämnder och kommuner är positiva. SÖavstyrker förslaget i 2 kap. 8 8 att planeringsrådet skall kunna ges i uppdragatt fullgöra yrkesrådsuppgifter. I stället bör enligt SÖ:s mening justeringarövervägas i 6-7 SS sä att man förtydligar olikheterna i syftemålen förrespektive rådstyp. Planeringsrådetsuppgifter är av övergripande karaktär och syftar mera generellt lill ökadsamverkan mellan skolan och arbetslivet. Yrkesråden å andra sidan har en meradirekt betydelse för utbUdningen på en eller flera studievägar med inriktningpä ett speciellt yrke eller en viss bransch. Kravet pä speciella yrkeskunskaperhos ledamöterna är alltså utmärkande för yrkesråden. De flesta kommunerna haren så bred uppsättning yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan, att debehöver flera yrkesråd. Densamordning som kan behövas mellan planeringsrådets och yrkesrå dens verksamhet sker vanligen genom att planeringsrädets sekreterare, 65 1985/86: 10 SSA-sekreteraren, adjungeras till yrkesräden och även genom ulväxling av Bilaga 5 Enligt SÖ:s mening skulle det vara olyckligt om mangenom den före- slagnaregeln i 2 kap. 8 8 öppnade möjligheten att i reaUteten slopa yrkesråden. SÖhänvisar i denna fråga även till ett SÖ:s remissyttrande (dnr S80:642), som avsåg en framställning från kommun om dispens frånskyldigheten att inrätta yrkesråd. FramstäUningen avstyrktes av SÖ och avslogsav regeringen . LO:Utredarna föreslår att låta planeringsrådet fungera som yrkesråd. Anledningen,säger utredarna, är att planerings- och yrkesrådens uppgifter är delvislikartade och inle sällan torde samma företrädare för arbetsgivare ocharbetstagare ingå. Ett ytterligare skäl framskymtar i utredningens uppfattningatt yrkesrädens aktivitet är mycket varierande. LO delar inte denna syn. Etthelt avgörande skäl är att en av skolans viktigaste uppgifter är att förberedaeleverna för ett framtida yrkes- och förvärvsliv. Om denna förberedelse skallbli så bra som möjligt krävs ett väl fungerande samspel mellan skola och arbetsliv,genom skolans alla stadier. Genom en representation frän skola,arbetsförmedlare, arbetstagare och arbetsgivare skapas en bred kontaktytameUan skola och samhälle. Därigenom ökar möjligheten ömsesidig kontaktmellan skola och samhälle, dess människor och funktioner. Detta är enligt LOSSA- eller planeringsrådens viktigaste uppgift. Om planeringsråden kan sägas haen mera allmän och övergripande uppgift och verkar genom hela skolan haryrkesräden en mer yrkesspecifik uppgift, nämligen att vara rådgivande när detgäller att utforma utbildningens specifika yrkesinriktning. Yrkesråden harsåledes en ytterst viktig funktion och bör därför bibehållas. SAFfinner bestämmelsen i 2 kap, 8 8 olämplig med hänsyn lill den betydelseyrkesräden har för de yrkesinriktade gymnasiala utbildningarna. /SR:SACO/SR har erfarit att yrkesråden - specieUl för gymnasieskolans tekniskautbildningar utgör ett värdefullt kontaktorgan mellan skolan och ortensindustri- och hantverksföretag. Yrkesrådens arbetsuppgifter kan svårligenöverföras till planeringsråden. Tillde ytterligare remissinstanser som avstyrker förslaget till 2 kap, 8 8 hörÖrnsköldsviks kommun, länsskolnämnderna i och , ochÄlvsborgs län samt i . finns inte någon förutsättning för att överlåtayrkesrådens arbetsuppgifter på planeringsrådet. sammansättningoch rådets aUmänna och övergripande funktion utesluter en sådan lösning. Vadskolan genom yrkesräden främst är i behov av är direkta kontakter medföreträdare för arbetstagare och arbetsgivare inom var och en av de mängabranscher som berörs av gymnasieskolans utbildning. Sädana kontakter måsteförsiggå separat med företrädarna för vaije bransch för sig. Däremot kanplaneringsrädet göra mycket för att aktivera yrkesråden, föreslå verksamheterdär yrkesrädens erfarenhet kan tillföra både yrkesutbildningen och näringslivetvärdefulla impulser, öka förståelsen för och föreslå förbättringar i verksamhetenoch bidra att hålla den aktuell och ändamålsenlig. Länsskolnämndeni : Yrkesråden har huvud- Prop. 1985/86: 10 sakligenandra uppgifter än planeringsräden och bör framför allt ha goda insikter ienskilda yrken och de krav som ställs pä dessas utövare. Olika BUaga 5organisationsmodeller förekommer i kommunerna för att täcka in de yrken(branscher) som respektive gymnasieskola utbildar för. Ofta finns ett gemensamtyrkesråd för kommunen med undergrupper för olika branscher. Yrkesråden ärviktiga organ med tanke pä utbildningens anknytning till yrkeslivet. I den mänsom de fungerar mindre väl i vissa kommuner, vilket antyds i avsnittetSpecialmotivering (s. 119), bör de stimuleras att uppfylla de förväntningar sombör kunna ställas pä dem. Planeringsråden kan, pä grund av sin sammansättning,täcka endast ett fåtal yrken.