prop · G903120 · 1985-12-31 00:00:00 — kr., och den proleklionism som finns inom offshore-induslrin saml på svårighe- 28 ternaalt få en hög och jämn beläggning på det hårt konkurrensutsatta Prop.1985/86:120 området för fartygsreparationer. Svenska Varvs bokslut för år 1985kommer att föreligga april/maj . Deekonomiska förutsättningar som gavs genom beslut avriksdagen byggde pä förutsättningen att Svenska Varv med egna medelskulle kunna la omstruklureringskostnader av det slag som uppstått vidUddevallavarvets nedläggning. I förutsättningarna ingick dock inte att kunnala de kostnader som uppstått som en följd av Uddevallavarvelskundfordringsengagemang. Jag anser alt bör ersättas fördessa kostnader, medan företagel på egen hand bör svara för det slag avavvecklingskostnader som var förutsedda vid kapilaltillskolt. Medhänsyn till all verksamhelen inom koncernen minskat inom de mest riskutsattadelarna, och därmed kravet vad gäller soliditeien kan mildras, förordarjag atlSvenska Varv bör tillföras ett kapitaltillskott av 950 milj. kr. i stället förde av företaget hemställda I 075 milj. kr. Medlen bör anvisas på tilläggsbudgetIII under tolfte huvudtiteln till statsbudgeten för /86. Detkapitaltillskott om 950 milj. kr. som jag föreslår beräknas ge koncernen enberäknad soliditet vid ulgången av på , sedan företagel tagit deberäknade kostnaderna för dels avvecklingen av handelsfarlygsproduktion,dels konkursen i . Svenska Varvs borgensåtaganden kommer, som jag nyssnämnt, alt minska. Efter avlyft av åtagandena för tidigare produktionav handelsfartyg kommer koncernens borgensåtaganden atl uppgå lill ca 5,8miljarder kronor, varav ca 2,7 miljarder avser enheter i konkurs. Jaganser all del av mig förordade kapitaltillskotlel återger och dess moderbolag den finansiella krafl, som företagel fickgenom beslul och som behövs för alt kunna möta de koslnader som ärförenade med en fortsatt omstrukturering och utveckling av koncernen. har ulvecklats mol en alltmer enhetlig grupp medetl inbördes samband mellan de olika dotterbolagen. Koncernen har också funnitbra och utvecklande arbetsformer. Del finns därför enligt min mening klaramotiv för att även i fortsättningen behälla koncernen samlad. Det är urägaren/statens synvinkel ändamålsenligt all pä detta sätt gruppera dessaföretag. Jag bedömer att koncernen skall ha goda förutsättningar för framtidenalt fungera på kommersiella grunder och all efler en övergångslid kunna geutdelning. Enligtriksdagens beslut har viss del av de finansiellarekonstruktionerna för Svenska Varv gjorts så atl slalen genom fullmäktige i riksgäldskonloretbemyndigats att utfärda skuldebrev till Svenska Varv. 1 budgetpropositionen1986 (prop. 1985/86:100 bil. 14) har regeringen föreslagit (punkt G 6) altriksdagen i avvaktan på särskild proposition för /87 anvisar . för ränta och amortering på skuldebrev tiU . SvenskaVarv erhöll dessa skuldebrev för att bl. a. möjliggöra en ned skrivning av anläggningstillgängarna i Uddevallavarvel och . Då dessa anläggningstillgångar nu är avvecklade eller under avveckling finner 29 4 1985/86. jag det lämpligt attskuldebreven inlöses i sin helhet . Något anslag för budgetåret1986/87 blir då inte aktuellt. I stället förordarjag att regeringen föreslårriksdagen att för Inlösen av skuldebrev till på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten under tolfte huvudtiteln för /86 anvisa 860milj. Mitt förslag:Genom reservationsanslag anvisas 25 milj. kr. för /87 förkostnader för att upprätthålla viss varvskapacitet av beredskapsskäl. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Jag skall här ge en redovisning över de privatägdaföretag som bedriver varvsverksamhet vid sidan av . Efterfråganpå de fartygstyper som de privata varven har tiUverkat har minskat jämfört med . Kapaciteten harockså minskat. Av de nio privatägda varv som har behandlats i rapporten medelstora varv, som fogades som bilaga till varvsproposition, hartvä avvecklat sin varvsverksamhet och andra kraftigt reducerat kapaciteten ochhar nu ca 850 helärsarbelskrafter. Jagbegränsar i denna proposition inte mina förslag till åtgärder för de privatägdavarven till de i prop. 1982/83:147 (NU 55, rskr. 383) redovisade mindre ochmedelstora varven. Deprivatägda varven har traditionellt haft sin inriktning mot produktion,reparation etc. av handelsfartyg för inhemska beställare eller mot fariyg förstatliga myndigheter. Den internationellt mycket pressade frakt-marknaden påtank-, bulk- och ro/ro-lransporter har - som jag har redovisat - ävenhaft myckel negativa konsekvenser för prisutvecklingen på den inhemskafraktmarknaden. Beslällningsintressel är därför myckel lågt bland de redare somopererar inom den svenska närsjöfarlen. Som en konsekvens av den minskadeorderingången av handelstonnage för inhemska beställare har flera varv visatett ökat inlresse för exportmarknaden. Del är särskilt frågan om såväl stål-som aluminiumkonslmktioner -dels av katamarantyp för passagerartransporter,dels mindre passagerarfartyg i lyxklass för chartertrafik. Beställarna av demindre kryssningsfartygen ställer mycket stora krav på såväl design sominredning, vilket har medfört förändringar av varvens produktionssystem. Densvenska flottan av större Irålare har en mycket ogynnsam åldersstruktur pågrund av nästan obefintliga nybeställningar . Detta medför altdet finns etl slorl uppdämt nybyggnadsbehov inom den svenska trålarfloftan. Enförskjutning av beställarnas intresse fill sheller-däckade fartyg med hög lekniskstandard gör alt fartygen vid givna dimensioner får betydligt större tonnageän tidigare. Ioch med de minskade beställningarna av handelstonnage har betydelsen av denstatliga upphandlingen av fartyg ökat ytteriigare för de privatäg- Detta gäller såväl civil som militär produktion. Av de mindre Prop.1985/86: 120 och medelstora varvens totalkapacilel förväntas ca en tredjedel avnybygg-nadskapacilelen beläggas med statliga nybyggnadsbeställningar fram t.o.m.är 1990, Därtill skall också läggas behovet av underhåll, ombyggnad ochreparationer av fartyg för statliga verk och myndigheter. Jag anser mot dennabakgrund atl det är av största vikt att de statliga myndigheter och verk som ärbeställare av fariyg samt de varv som bygger fartyg för statliga beställare,utarbetar sådana rutiner vid upphandlingar alt ett för båda parter gottresultat uppnås. Vidare anserjag att del bör åligga dessa statligaverk/myndigheter alt samråda med FKN när det gäller planeringen av de statligabeställningarna. Genom etl sådant samråd kan FKN på ett lämpligt säll informeraom beläggningssiluationen m. m. Det bör i fortsättningen ankomma på destatliga beställarna av fartyg alt, inom ramen för gällande upphandlingsregler,ta dessa hänsyn. 1982/83:147 anmäldes att det pågick en översyn avseende kalky-leringsprinciperför ränte- ochikapitalkoslnader för bl. a. verkstadsenheten vid Gollands Kustarlilleriförsvar,det s, k. Marinvarvet i , vilket är en hell militär enhet. Dennaöversyn har genomförts. Regeringenhar i förordning (FES 1984:715) utfärdat nya regler om programplaner,anslagsframställningar m. m. inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Idenna finns bl. a. bestämmelser för redovisning och prissättning förförsvarsmaktens verksläder, där Marinvarvel ingår. Deprivatägda, mindre varven har stor betydelse för sin lokaliseringsort. Varvenutgör ofta en stor arbetsgivare pä orten och är en viktig del av det lokalanäringslivet. Företagen har bl. a. med hjälp av de statliga insatserna visat enförmåga att snabbt kunna anpassa kapacitet och inriktning lill den rådandemarknadssituationen. Somjag tidigare redovisat har berörda parter inte funnit behov av att av beredskapsskälbehålla elt slort svenskt nybyggnadsvarv. Däremot är del viktigt att säkramöjligheterna till i första hand service och reparationer av fartyg vidSveriges kuster. Jagföreslår, efter samråd med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen,att ge slalens industriverk (SIND) i uppdrag atl - i samråd med överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) och - dels utreda den svenskavarvsindustrins beredskapspolitiska betydelse, dels handha ett stöd till deprivatägda varven för att säkerställa underhålls- och reparationskapacilet ilandet. I avvaktan på denna studie föreslårjag att 25 milj. kr. ställs till SIND:sförfogande varefter stödet upphör. Del ankommer pä deberörda myndigheterna att till regeringen utarbeta förslag för medlensanvändning. Jag förordar därför för /87 ell reservationsanslagav 25 milj. kr. Prop.1985/86: 120 Minaförslag: () upphör som myndighet i ochmed utgången av juni månad. Verksamheten överförs till statens industriverk (SIND)fr. o. m. . Anslaget G upphör och anslagel B I. : Förvaltningskostnader - utöver vad som i budgetpropositionen(bil. 14) föreslagits - förs upp med ell förslagsanslag för /87om . Bakgrundoch skäl för mina förslag: () inrättadesden Ijuli 1976 (prop. 1975/76:121, NU 73, rskr. 386) som etl rådgivande organåt regeringen och för varvs-,och rederipoUtik. Riksdagenbeslutade (prop. 1979/80:165, NU 69, rskr. 405) atl ändra FKN:sstatus och arbetsuppgifter till dem som gäller. Till gmnd för riksdagensbeslut låg elt betänkande från uiredningen (I 1973:03) om översyn avhandläggningen av ärenden om fartygskredilgaranlier m. m. Riksdagenbeslutade alt bifalla vad näringsutskotlet hemställt i siltbetänkande om revisorers förslag angående FKN (förslag 1984/85:7, NU14, rskr. Utskottet anförde bl, a. alt besluten i slödärenden bör samlas myndighei. Detnuvarande systemet innebär atl FKN beslular angående utfästelser om kredilgaranlier,medan riksgäldskonloret beslutar om själva utfärdandet samt handharpantvården. Vid amorteringsanstånd, säkerhetsförändringar och ägarbyten liksomi frågor om låneeftergifter m. m. beslutar riksgäldskonloret efler yttrande av FKNeller i vissa fall regeringen. Nämnden eller regeringen fattar beslul i övriga slödärenden. Regeringenuppdrog åt statskontoret att se över organisationsformernaför varvsslödel. Statskontoret fann alt det var möjligt att sammanförahanteringen till en myndighet, men log inte ställning lill om riksgäldskontoreteller FKN var bäst lämpad atl handha det samlade ansvaret av varvsstödet.Vidare fann statskontoret att - om statsmakterna beslular att FKN skall handhadel samlade varvsstödel - nämnden bör inordnas i statens industriverk (SIND).Statskontoret har sänt utredningen lill berörda organ för samråd. Samrådssvarenger dock ingen entydig uppfattning om hur varvsstödel skall organiseras. Föregen del vill jag anföra följande. Pågrund av den aUt mer vikande fartygsmarknaden har staten tvingats infriagarantier avseende fartyg. De förhandlingar och ställningstaganden som varitnödvändiga i dessa faU har ofta varit komplicerade och innefattat inte barafrågor som avser statens stäUning som kredit- eller garantigivare i inskränktmening, utan också mera övergripande frågor med avseende på varvs- ochsjöfartspolitik, för vilka regeringen har ansvarel under . Jag kommerlängre fram all redovisa några sådana ärenden. Dennuvarande beslutsordningen är inte idealisk för dessa förhåUanden. Riksgäldskonlorethar underställt regeringen frågan om beslutsom skall fattas av riksgäldskonloret står i överensstämmelse med Prop.1985/86: 120 den av regeringen förda varvs- och rederipoUtiken. Dethade självfaUet varit bäst om hela hanteringen av stödsystemet kunnat samlas ien organisalion. Riksgäldskonloret utnyttjar emellertid samma resurser ochkompelens i arbetet med statens utlandsupplåning och med här aktuellakreditgarantier. Detta synes innebära vissa fördelar. Enförändrad beslulsuppdelning där regeringen eller myndighet under regeringenfattar såväl de reeUa som formella besluten ifråga om l.ex. amorteringsanslåndoch säkerhetsfrågor skulle innebära att en myndighet under regeringen skullebehöva beordra en myndighet under alt verkställa dess beslut. Dettaär principiellt olämpligt. Den av regeringen tillsatta statsskuldspolitiskakommittén kommer, enligt vad jag erfarit, att lämna förslag om att riksgäldskonloretskall bli elt regeringen underställt organ. Ett genomförande av utredningensförslag på denna punkt skulle medföra alt flertalet av de principiella problemsom jag redogjort för därmed skulle finna sin lösning. Med hänsyn till vad jagnu anfört bör därför enligt min mening slällningslagande lill ändrad beslutsfördelninginom fartygskreditgarantisystemel ske först när slalsskuldspoli-tiskakommitténs förslag föreligger. Jag avser därför atl återkomma i denna frågaunder /87, Närdel gäller myndighelsorganisationen under regeringen viU jag framhållaföljande. Pågrund av den vikande marknaden för varven har en markant minskning av densvenska varvskapacileten sketl , De krav som ställspå FKN kommer därför också atl ändras. Nödvändigheten av atl öka insatserna påbevakning och hantering av de statliga åtagandena vad avser kreditgarantierblir allt mer uppenbar, medan antalet nya slödärenden minskar. Delär enligt min mening därför lämpligt atl inordna FKN:s verksamhet i . Därigenom kan man dels tillgodogöra sig fördelarna av en adminislralivsamordning, dels inordna varvspolitiken i SIND:s verksamhet för industriellomvandling och tillväxt. Jag anser dock - mot bakgmnd av varvsfrågornas storabetydelse att en rådgivande nämnd skall inrättas för atl biträda vid beslutsom nu hanteras av nämndens styrelse. Den nya organisationen bör gälla fr, o. m.den 1 juli 1986. Sammanfattningsvisföreslårjag därför att FKN upphör som myndighet vid utgången av ochall verksamheten överförs till SIND, Genomdenna samordning uppnås en ökad flexibilitet och elt bättre utnyttjande av debefintliga resurserna, där bl. a. inordnandet av ett datorbaserat system förriskbevakning i SIND:s datorsystem kan nämnas. Vidare bör information ompraxis i slödärenden avseende varvsindustrin kunna inarbetas i SlND:s ordinarieinformationsverksamhet. Deanställda vid bör kunna beredas fortsatt anställning vid SIND. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag nu har förordat om en ändrad organisalionoch beslutsordning för handläggningen av ärenden om varvsstöd m. m. /87 bör medel anslås för nämndens verksamhet med 33 , beräknadeenligt huvudförslaget. Förvaltningskostnaderna har beräknats till ,varav lönekostnader . Dessa medel bör tillförasanslaget B 1. Slalens industriverk: Förvaltningskostnader under budgetåret1986/87 och anslaget G 3. Prop.1985/86: 120 2.6 Det statliga fartygsinnehavet 1982/83: 147 (s. 21) redovisades omfattningen av det statliga fartygsinnehavet.Antalet fartyg och fartygsandelar uppgick till drygt 50.Härav svarade för 39 och för 17 fartyg.Flottan bestod huvudsakligen av tank- och kombinerat tonnage. Ca trefjärdedelar hade byggts . Underåren 1983-1985 har sålt 23 fartyg. har innehavetutökas med nio fartyg. I tre fall har rederier, som har haflfordringar på, inte kunnat fullgöra sina betalningar, vilket lett lill atlfartygen har ätertagits. Återstående sex fartyg har förvärvatpä uppdrag av riksgäldskonloret mot all riksgäldskonloret lämnade Zenit Shippingen skadeslöshelsulfäslelse. överlog i egenskap av borgenärdet ekonomiska ansvaret för nämnda sex kylfartyg i samband med Saleninveslskonkurs (prop, 1984/85:125 bU. 9 s. 46). Uddevallavarvelsfartygsengagemang fördes i samband med avvecklingen av varvsverksamheten över lillett särskilt bolag, , Aktierna i delta bolag förvärvadesper av från , förvaltade och drev i samarbete med ett flertalolika rederier 15 fartyg, DärtiU har bolaget andelar i eller fordringaravseende 14 fartyg, där kontraktsenliga betalningar hitliUs har eriagts, Zenitkoncerneninkl, drev och förvaltade i början av är 1986 alltså 40fartyg. Därtill kommer fordringar avseende 20 fariyg, där betalningar hittillshar eriagts enligt kontrakt. 2.6.2Låneeftergifter för och , m.m. G 5.Förlusttäckning till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Mitt förslag: Genomförslagsanslag anvisa 30 milj. kr. för /87 för atl täckaförluster till följd av statliga garantier till till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Enligt beslul Prop. 1985/86:120 (prop. 1982/83: 147, NU 55, rskr. 383) erhöll 3 miljarderkronor i finansiellt stöd. Härav användes 841 milj. kr. för att täcka föriust.Återstående 2 159 milj. kr. skulle användas för alt förstärka bolagels egnakapital samt läcka föriusterna för atl avveckla farlygsinnehavel. Delbokförda värdet på fartygsinnehav uppgicktill 3573 milj. kr. Om flottan inkl. befintliga inbefraktnings-åiaganden hadeavvecklats bedömdes värdet till ca . Ennedskrivning av de bokförda värdena bedömdes dock inte behöva göras med hänsyn tillall försäljningspriserna vid kommande avytlringar beräknades uppgå till delbokförda värdet och att de nämnda tillskotten skulle läcka förlusterna innanfartygen avyttrades. Vidare konstaterades i prop. 1982/83:147 atl merparten avbolagets lån var säkerställda med statlig kreditgaranti. Föriusternaföre omvärdering av fariyg, bokslutsdispositioner och skatt uppgick under åren1983-1984 lill sammanlagt 1445 milj. kr. De beräkningar av förlusternasstorlek som låg lill grund för beslul om finansiellt stöd låg ca 80milj. Som har framgått av min redovisning av marknadsutvecklingensjönk marknadsvärdena för de fartygstyper som finns representerade i Zenit Shippingsflotta under slutet av , efter alt ha stigit ochbörjan av 1984. bedömde därför atl en nedskrivning av de bokförda värdenavar nödvändig. Baserat på de marknadsvärden som rådde vid årsskiftet 1984-1985behövde värdena skrivas ned med 1368 milj. kr. Ågarlillskotlen var, som jagnyss har nämnt, inte beräknade för all täcka kostnaderna för atl skriva ner delbokförda värdet på fartygsinnehavet. Handlingsalternativenför bolaget var att antingen alt träda i likvidation med åtföljande konkurseller all vända sig tUl riksgäldskonloret som garanterat huvuddelen avbolagets lån för all lösa kaphalsilualionen. Del sislnämnda alternativet hadeden väsentliga fördelen all avvecklingen av fartygsinnehavet kunde fortsätta påett planmässigt sätt anpassat till marknadsförhållandena och därigenom minskaavvecklingsförlusterna, vilket är i överenstämmelse med de av statsmakternaangivna riktlinjema för verksamhei Ofr prop. 1982/83:146 s,42-43). ZenitShipping anhöU därför att riksgäldskonloret skulle övertabetalningsansvaret för 26,av bolagels lån, säkerställda med en statiigkreditgaranti molsvarande ca , eller ca 1400 milj. kr. Efterhörande av regeringen beslöt fullmäktige i riksgäldskonloret aftbifalla framställning. Beloppet minskades docktiU 1093 milj.kr. Marknadsutvecklingenvad avser andrahandspriser på fartyg var och fortsalt ogynnsam. Andrahandspri serna för flertalet fartygstyper sjönk markant; för de fartygstyper som fanns representerade i flotta med i genomsniti räknat frän . Förutsättningen för beslutet , alt vid den fortsatta avvecklingen skulle uppnå samma försälj- 35 ningsprisersom rådde , gällde alltså inte längre, Prop.1985/86: 120 ZenitShipping begärde därför att fullmäktige i riksgäldskontoretskulle överta betalningsansvaret för den del av varje fartygs lån som intetäcktes av kommande försäljningspris för fartyget. Motsvarande gällde för ZenitShippings fordringar. Kostnaden härför beräknades till , Sammaproblem med minskade andrahandspriser hade också drabbat ,Företaget ansökte därför atl fullmäktige i riksgäldskonloret på molsvarandesäll skulle överta betalningsansvaret för lån, Åven för detlabolag beräknades kostnaden tUl 1700 milj, kr, FuUmäktigebeslöt , efter hörande av regeringen, atl bifalla framställningar. Denberäknade sammanlagda kostnaden om för riksgäldskonlorelsåtaganden kommer att under /86 belasta förslagsanslaget G 5. Föriusttäckningtill följd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare avfartyg. De delar av beloppet som ännu inte har utbetalats till , f. n. ca , kommer alt utbetalas frånanslaget lill ell räntelösl konto i riksgäldskonloret. Detta konto kommer i dentakt fariygsförsälj-ningar sker att belastas med utbetalningar till de bådarederierna. Härigenom kan förslagsanslaget för /87 tas upp med30 milj. kr. Jag förordar atl så sker, Denekonomiska resultatutvecklingen för framgår avföljande sammanställning (uppgifterna om 1985 års resultat är preliminära) ochinkluderar inte resultat. tygen, m. m. Somjag har redovisat lidigare behövs fartygsvärdena värderas om även för är 1985.Kostnaderna för delta kommer dock att täckas av de låneeftergifter somriksgäldsfullmäktige har medgivit. Iförhällande till de beräkningar som låg tUl grund för beslul om finansiellt stöd är den väsentligaste avvikelsen omvärderingen av fartygsvärden. Den sammanlagda negativa avvikelsen för drift, ränte netto inkl. kursförlusten och inbefraktningar uppgår till ca 4 milj. kr. Poslen Uppmstning av Karageorgisfartygen avser fyra tankfartyg som övertog från Aren- 35 dal.Fartygen var i elt sådant skick atl betydande kostnader måste läggas Prop.1985/86: 120 ner för atl få fartygen i driftsdugligt skick. Medhänsyn till alt fartygs värde na inte har utvecklats på del sätt som forutsattesi prop. 1982/83:147 har jämförts med de uppnådda resultatenunder med vad som skulle ha uppnåtts vid en snabb utförsäljningav fartygen , För varje sålt fartyg har färsäljningsprisel jämförtsmed försäljningspriset ökat med marknadsmässig ränta på detta prisfram till faktisk försäljningstidpunkt, 1 kalkylen har hänsyn vidare tagits lillde verkliga driftresullaten. Sädana koslnader som inte påverkats av om fartygensålts eller inte som , förluster på fordringar och inbefraktningarär däremot inte medtagna. Jämförelsen visar all de faktiskt uppnådda resultatenhar varit något fördelaktigare. En slutlig utvärdering kan göras först näravvecklingen av Zenits farlygsinnehav är genomförd. visar enligt preliminära beräkningar ell positivtresultat före dispositioner och skatt för perioden den 1 maj-den 31 december1985 om ca 40 milj. kr. Under början av är 1986 har avvecklingen av fartygsengagemangelpåbörjats. Avyttringarna har skett till bättre priser än vad som förutsattes ibolagets ansökan till . 2.6.4Den fortsatta avvecklingen av det statliga fartygsinnehavet Delstatliga fartygsinnehavel omfattade 40 fartyg och fordringar avseendeytterligare 20 fariyg . Vissa av nämnda fordringar kommer,om inte sjöfartsmarknaden förbättras, atl bli nödlidande. Dessa risker harbeaktats i de överenskommelser om låneeftergifter som ochUddevalla träffade med riksgäldskonloret . Enligtbeslut med anledning av prop. 1982/83:147 skall farlygsinnehavel avyttras medhänsyn tUl marknadsförhållandena. Ett gmndläggande element skall härvid varaatt eftersträva bästa möjliga ekonomiska utfall för varje enskilt fartyg. Baseradpå de förhållanden som råder bedömer Zenitkoncernen attavvecklingen kan genomföras inom den ekonomiska ram som riksgäldskonloret har angett. Jagförordar all tar del av vad jag har anfört belräffande avvecklingenav det statliga farlygsinnehavel. Somjag har redovisat har MBL-förhandlingar inletts om en avveckling avproduktionen av handelsfartyg vid . Förriksdagens information kommer jag nu all redogöra för de samlade åtgärder somregeringen vidtar med anledning av avvecklingsbeslutel. Åtgärderna omfattarsåväl insatser för förnyelse och utveckling av näringslivet som speciella omställningsinsalser. Regeringen avser atl utnyttja sin möjlighel atl lämna lokaliseringsstöd 37 förinvesteringar i områden där avsevärda sysselsättningssvårigheter Prop. 1985/86:120 kan förutses. Sålunda kommer att beviljas lokaliseringsstödför investeringar avseende bl. a. en ny personbilsfabrik i . Genom Saab-Scaniasinvesteringar beräknas en neltoökning av antalet anställda i med ca 570personer . När genomfört hela den planeradeutbyggnaden och anläggningarna tagits i drift beräknas antalet anställda uppgå tilltotalt 2700 personer. Saab-ScaniaAB kommer atl kunna ta i anspråk avsättningar till investeringsfonder påsammanlagt för planerade investeringar i och andra orleri landet där bolaget bedriver verksamhet. TiUsländet gäller investeringar somgenomförs , för dock fram .