prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — sig,får regeringen meddela sädana frän denna lag avvikande föreskrifter som fordrasav hänsyn till byggnadsverksamhet som är av betydelse för totalförsvaret, 5 § Om en faslighet harupplåtits med tomträtt, skall vad som i denna lag 1 kap, 9 § 1 st, ärföreskrivet om fastighetsägaren, fastigheten eller fastighetsboken tillämpaspä tomträtlshavaren, tomträtten eller tomträttsboken, dock att tomträttshavareej är skyldig att bekosta anläggande av gator och vägar, 6 § Den som innehar egendom pågmnd av testamentariskt förordnande I kap. 9 § 2 st, utan atl äganderättentillkommer någon skall vid tillämpning av denna lag ansessom egendomens ägare, 7 § För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har byggnadsnämnd 9 kap. 8§ och länsstyrelse samt den som på deras uppdrag utför arbetet rätt att fä tillträdetill fastigheter, byggnader och andra anläggningar samt att där vidta deåtgärder som behövs för arbetets fullgörande. Rätt som avses i första styckel tillkommer även densom i annat fall än som där avses utför kartläggning för samhällets behov. Polismyndighetskall lämna det biträde som behövs, 8 § Med den byggande avses i denna lag den som för egen räkning utför 9 kap, 3§ eller låter utföra byggnads-, rivnings- eller markarbeten. 1 § Denna lag träder i kraft , Genomlagen upphävs, med de begränsningar som följer av detta kapitel, byggnadslagen(1947:385), byggnadsstadgan (1959:612), lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m,m, och lagen(1976:296) om kriskoppling, 2 § Varje kommun skall före utgången av är 1988 anta översiktsplan. 3 § Generalplaner skall i den män de är fastställda gälla som områdesbe stämmelser enligt denna lag. Talan om ersäUning eller inlösen enligl 22 §byggnadslagen (1947:385) skall, i andra fall än som avses i 16 ii andra stycketdetla kapitel, väckas före utgången av . I sådana mål skall belräffandeprövningen i sak äldre bestämmelser tillämpas. Stomplanerskall upphöra att gälla vid lagens ikraftträdande. Stadsplaner,byggnadsplaner, avstyckningsplaner m. m. 4 §Stadsplaner och byggnadsplaner enligt byggnadslagen (1947; 385) el ler stadsplanelagen (1931:142), sädana äldre planer och bestämmelser som anges i 79 och 83 §§ sistnämnda lag samt avstyckningsplaner, till den del de inte omfattas av förordnande enligt 168 § byggnadslagen, skall gälla som delaljplaner enligt denna lag. Avstyckningsplaner, till den del de omfallas av förordnande som har angetts, skall upphöra att gälla vid lagens ikraftträdande, 1 fråga om stadsplaner och byggnadsplaner, som harfastställts efter utgången av , skall genomförandetiden vara lio årräknat från den dag då beslutet att faslslälla planen vann laga kraft. I frågaom övriga planer som avses i första styckel skall genomförandeliden anses hagått ut, 5 § Bestämmelserna i 6 kap, 25 § andra stycket gäller inte i fräga om 6 § 2 st, sådana planer, för vilka genomförandetiden på grund av bestämmelsen i 4§ andra stycket har gått ut. 6 § Bestämmelserna i 6 kap, 26§ första stycket gäller inte inom områden 5 § som vid lagens ikraftträdandeomfattas av byggnadsplan eller avstyckningsplan. 7 § Beslämmelserna i 8 kap. 10 §fiärde stycket gäller inte inom områden som vid lagens ikraftträdande omfattasav stadsplan eller byggnadsplan, 8 § Om en stadsplan ellerbyggnadsplan, vars genomförandelid pä gmnd av bestämmelsen i 4 § andra styckethar gått ut, upphävs eller ändras, är kommunen på fastighetsägarens begäranskyldig att lösa mark, om marken 1, enligt planen är avseddhuvudsakligen för bostadsändamål, 2, på gmnd av ell långvariglförbud enligt 35 eller 109 § byggnadslagen (1947; 385) inte kunnai bebyggasenligt planen, 3, är belägen inom ett område somi huvudsak är bebyggt med bostadshus och 4, efter upphävandet ellerändringen inte får bebyggas eller får bebyggas endast i en utsträckning som enfastighetsägare uppenbariigen inte bör tåla. I mål om inlösen skall bestämmelserna i 14 kap, 9 §samt 15 kap, I och 6 §§ tillämpas. 9 §I fråga om stadsplaner och byggnadsplaner som har antagits men inte har fastställts vid lagens ikraftträdande skall äldre bestämmelser tillämpas beträffande såväl förfarandet som ärendenas prövning i sak, 10 § Bestämmelserna i 11 kap, 4 § andra styckel om planavgift gäller Ny inte, när bygglov meddelas inom område med sådan delaljplan som avses i 11 § Regionplaner som har fastställts efler utgången av skall gälla 10 § som regionplan enligt denna lag, dock längst till den dag då har förflutit från det atl planen fastställdes, 1 övrigi skall regionplaner upphöra attgälla vid lagens ikraftträdande. 25 1985/86. Nr I. Bilagedel 1985/86:1 386 12 § TomUndelningar enligt byggnadslagen (1947; 385)eller stadsplanela- 11 § gen (1931:142) skall gälla som fastighetsplanenligt denna lag. 13 § 1 fråga om tomtindelningarsom har antagits men inte har fastställts 12 § vid lagens ikraftträdandeskall äldre bestämmelser tillämpas beträffande såvälförfarandet som ärendenas prövning i sak, 14 § Med de undanlag som anges i 15 och 17 §§ skallförbud mot nybygg- 13 § nad och förbud mot rivning som har utfärdats medstöd av byggnadslagen (1947; 385) upphöra att gälla vid lagens ikraftträdande. 15 § Har förbud mot nybyggnadutfärdats med stöd av 110 § andra 14 § stycket byggnadslagen (1947:385),skall förbudet gälla som bestämmelse i detaljplanen enligt 5 kap, 8 § I. 16 § Förbud enligt 17 §byggnadslagen (1947:385) mot schaktning, fyll- 15 § ning, trädfällningeller annan därmed jämföriig åtgärd skall fortsätta att gälla,dock längst till utgången av , Talan om ersättning eller inlösen enligt 22 §byggnadslagen med anledning av förbud som anges i första stycket skall väckasföre ulgången av . I sädana mål skall beträffande prövningen i sak äldrebeslämmelser Ullämpas, 17 § För områden där förbud mot nybyggnad m.m. råder enligt 81 § 16 § byggnadslagen (1947:385) eller har utfärdals med slöd av 82 § samma lag skallförordnande om prövning som avses i 12 kap, 4 § anses ha utfärdats i fråga ombeslut om bygglov, marklov och förhandsbesked. Inom områden som omfattas av föreskrifter enligt 54§ 1 mom, tredje stycket byggnadsstadgan (1959:612) skall skyldighel föreliggaalt enligt 8 kap. 3 § söka bygglov för att sätta upp eller väsentligt ändraljusanordningar och atl enligt 8 kap. 9 § söka marklov för schaktning eller fyllning. Talan om ersättning eller inlösen med anledning avförbud som anges i första stycket skall väckas före utgången av , Isådana mål skall beträffande prövningen i sak äldre bestämmelser tillämpas. 18 § Inom områden där förbud med stöd av 40 § andra siycket eller 110 § 17 § fiärde stycket byggnadslagen (1947:385) har utfärdats mot schaktning, fyllning, trädfällning eller annan därmed jämföriig åtgärd skall skyldighel föreligga att enligt 8 kap. 9 § söka marklov för sådana åtgärder. Andrabeslut enligt byggnadslagen (1947:385) 19 § Har undantag från förbud mot nybyggnad enligl byggnadslagen 18 § (1947:385) eller byggnadsstadgan (1959:612) medgetts genom beslul som harvunnit laga kraft efler utgången av och har byggnadslov till den åtgärdsom medgivandel avser inte meddelals före lagens ikraftträdande, skallmedgivandet gälla som förhandsbesked. Medgivandet upphör aft gälla, om inteansökan om bygglo\' görs från den dag då beslutet om medgivandetvann laga kraft. I övriga fall upphör beslul om undantag atl gälla. 1985/86:1 387 20 § Förordnande enligt 70 eller 113 § byggnadslagen (1947:385) om 19 § skyldighet att avstå eller upplåta mark skall gälla som förordnande enligl 6 kap. 19 eller 22 §. Särskildakrav på befintliga byggnader 21 § Beslämmelserna i 82 och 82 a §§ byggnadssladgan (1959:612) skall 20 § fortfarande tillämpas. 22 § För överträdelser som har begåtts före lagens ikraftträdande skall 21 § beslämmefserna i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olov ligt byggande m, m. lillämpas vid målens prövning i sak. skall dock tillämpas, om de leder till lindrigare påföljd. 23 § Äldre bestämmelser om skyldighet att betala ersättning för gatu- 22 § mark och gatubyggnadskostnad skall tillämpas, när gatubyggnadsåtgärder harpåbörjats före lagens ikraftträdande. Om ersättning för kostnader erlagts enligt äldrebeslämmelser, skall i fräga om rätt atl i visst fall återfå ersättningen 14kap. 7 § tillämpas. Pågåendemål och ärenden m. m. 24 § Beträffande ärenden enligt byggnadslagen (1947:385) eller bygg- 23 § 2 nadssladgan (1959:612) som har avgjort före lagens ikraftträdande skall äldre beslämmelser tillämpas i fråga om såväl förfaran det som ärendenas prövning i sak. Beträffande mål enligt byggnadslagen om ersättningeller inlösen i vilka 23 § 1 talan har väckls före lagens ikraftträdandeskall äldre bestämmelser tillämpas i fråga om målens prövning i sak. 25 § Bestämmelserna i 60-64 §§ byggnadssladgan (1959:612) skall till- 23 § 3 lämpas i fråga om byggnadsarbeten till vilka byggnadslov har meddelats 26 § Vad som i lag eller annanförfattning föreskrivs om sladsplan eller 24 § byggnadsplan skall i ställetavse delaljplan. Vad som föreskrivs om byggnadslov skall - beroende på artenav den åtgärd som avses med lovet - i stället gälla bygglov, rivningslov ellermarklov. 27 § Den som innehar egendomunder ständig besittningsrätt eller med 1 kap, 9 § 2 st. fideikomissrättskall vid tillämpning av denna lag anses som egendomens Prop.1985/86:1 388 Lagrådets yttrande över förslaget till ändring i expropriationslagenoch i övergång«;bestämmelserna i Närvarande:f d, regeringsrådet , regeringsrådet , justiUerä-det , Enligt lagrådel den 27 december 1984tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 13 december1984 har regeringen pä hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1, ändringi del till lagrådet remitterade förslaget lill plan- och bygglag, 2, lagom ändring i expropriaUonslagen (1972:719). Förslagen har inför lagrådet föredragits avdepartementssekreteraren , Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligt förslaget till ändring i försltiget tillplan- och bygglag (PBL) skall lagen träda i kraft eller ettår tidigare än vad som angetts i det till lagrådet den 20 oktober 1983remitterade förslaget. Ändringen motiveras av departementschefen med att detfrån kommunalt håll har framförts önskemål om ett tidigareläggande avikraftträdandet, PBL-förslaget berör många samhällsområden,samhällsorgan, organisationer och enskilda. Det skiljer sig i väsenUiga delarfrån de regler om planering av mark- och vattenområden och om bebyggelse somgäller . Den föreslagna lagstifiningen är omfattande och innehåller månganyheter. För att de som berörs av den blivande lagstiftningen skall få rimligamöjligheter att sätta sig in i den planeras, enligt vad som framgår avremissen, en omfattande utbildnings- och informationsverksamhet i samarbetemellan ', ;;tatens planverk, statens lantmäteriverk ochSvenska kommunförbundet. Den skall rikta sig kommunala förtroendemän,statliga och kommun.ala tjänstemän, konsulter, fastighetsägare, byggare m. fl,och äga rum och , Lagrådel vill för sin delframhålla behovel av den planerade utbildnings-och informaUonsverksamheten.Givelvis hade det varit önskvärt att den varit avslutad före ikraftträdandet.Det kan befaras atl tillämpningssvårigheler uppkommer under inledningsskedetberoende på att tiden mellan anlagande av förslaget ochikraftträdandet blir alltför kort. 1 remissen lill lagrådet lar departementschefen uppvissa handläggningsfrågor och framhåller i del sammanhanget såsom särskiltangelägel att lagrådels granskning av PBL-förslagel slutförs i så god tid attriksdagen hinner ta ställning förslaget . PBL-förslagetfömtsätter att - fömtom det nu remitterade förslaget om ändring iexpropriationslagen - en lag om hushållning med naturtesurser (NRL) samtföljdlagsliftning till PBL antas. Föredragningen i lagrådel av förslaget lillPBL avslutades ijanuari 1985. Förslaget lill NRL, som remitterades tilllagrådel , har inte föredragits i lagrådet. Förslaget tillföljdlagsliftning har ännu inte remitterats till lagrådel. För aft riksdagenunder vårtiks-dagen 1985 skall kunna ta ställning är detenligt departementschefen önskvärt att lagrådet avger ett särskilt yttrandeöver förslaget och yttrar sig senare över förslagen och tillföljdlagstift-ningen. Med hänsyn lagstiftningsärendenas inbördes sammanhangär denna handläggningsordning förenad med olägenheter. Även av detta skäl hadedet varil önskvärt aft det urspmngliga förslaget om ikraftträdande av PBL den 1januari 1987 vidhållits. Lagrådel vill dock inte motsätta sig alt PBL träder ikraft ett är Udigare. För att Ullmötesgå departementschefens önskemål harlagrådet denna dag avgett ett särskill yttrande över förslaget till PBL. Dennahandläggningsordning har medfört aU granskningen i lagrådet av nämnda förslagblivu ofullständig i vissa delar. Härom hänvisas lill lagrådets yttrande överPBL-förslaget. I det remitterade PBL-förslaget fömtskickades attomfattande ändringar behövde göras i expropriationslagens värderingsregler. Bl,a. framhölls att det nya systemet med genomförandetider för detaljplaner gjordedet nödvändigt att ange vilka ersättningsprinciper som borde gälla före ochefter genomförandetidens slut. I departementspromemorian Ds Bo 1984:2 utvecklasdenna tankegång närmare. Värderingsreglerna borde enligl promemorian ändras såatl de bidrar till att detaljplanerna genomförs inom avsedd tid. I enlighelhärmed föreslogs i promemorian att vid expropriation före genomförandetidensslut den ianspråktagna marken skulle ersättas till fulla marknadsvärdet; ävenförväntningsvärden skulle alltså ersättas. Vid expropriation eftergenomförandetidens slut föreslogs ersättningen däremot skola i principbeslämmas endast med hänsyn till den pågående markanvändningen. På gmnd avsvårigheter att bestämma ett marknadsvärde baserat på den pågåendemarkanvändningen skulle ersättningen dock utgöra lägst en fjärdedel av delmarknadsvärde som skulle ha förelegat om detaljplanen fått genomföras. I det nu remitterade förslaget lag om ändring iexpropriationslagen behandlas endasi sådana ändringar som anses nödvändiga, omPBL-förslaget genomförs, eller som bedöms särskih angelägna för alt PBL skallfå avsedd effekt. Fömtom övergångsbestämmelser föreslås ändring av 4 kap, 1 och3§§ expropriationslagen. I del förstnämnda lagrummet tas in en bestämmelse somersätter 42 § byggnadslagen att ersättning inte betalas för Prop.1985/86:1 390 marksom ingår i allmän väg, när marken tas i anspråk för gata eller sådan allmänplats för vilken kommunen är huvudman. Ändringen i 4 kap, 3 § är föranledd avall dagens stads- och byggnadsplaner enligt PBL-förslagel ersätts av en endaplanform, detaljplanen, och att den statliga fastställelseprövningen slopas.Till detla senare förslag återkommer lagrådet i del följande. Vad gäller mark som är avsedd för enskillbebyggande skall enligl del remitterade förslaget marknadsvärdet ersättas fulltut vare sig expropriationen sker före eller efter genomförandelidens slut. Ibåda fallen skall förväntningsvärden inräknas i ersättningen, I denna del slårförslaget i mindre god överensstämmelse med PBL;s genomföranderegler. Dessainnebär att den byggrätt som detaljplanen ger har ettekonomiskt värde för fastighetsägaren. Han kan utnyttja marken i förvissning omatt delaljplanen i princip ligger fast . Eftergenomförandetidens slut har däremot delaljplanen, även om den fortfarandegäller, inte samma värde för fastighetsägaren. Kommunen kan dä, utan atl behövata hänsyn lill fastighetsägarens intressen, upphäva planen och ersätta den meden ny. Det vore i och för sig konsekvent om dessa sakförhållanden återspegladesi ersättningsreglerna. Departementschefen säger sig också känna stark sympatiför de motiv som ligger bakom förslaget i departementspromemorian attvärderingen av mark normalt bör leda till olika resultat beroende på omexproprialion sker före eller efler genomförandetidens slut. Argumentet för attlikväl nu ha samma ersättningsregler i båda situationerna är en förmodan attmarknadsvärdet på en obebyggd tomt kan förväntas sjunka eftergenomförandetidens slut. Antagandet mä ha fog för sig i vissa fall men inte iandra. En i centrala delar av elt större samhälle obebyggd tomt som i realheteninte kan användas på annat sätt än detaljplanen anger kommer sannolikt atl haett lika stort förväntningsvärde även efter genomiörandetidens slut. Vilkeninverkan bibehållandet av gällande ersättningsbestämmelser kommer att fa föratt ge genomförandereglerna avsedd effekt är svårt att fömtse. Departementschefensäger sig vara medveten härom och ämnar uppmärksamt följa utvecklingen. Detlauttalande sett mot bakgrunden av departementschefens återgivna sympatiför motiven till de i departementspromemorian föreslagna reglerna är ägnat attskapa ovisshet om varaktigheten i den nu föreslagna ordningen. Enligt lagrådelsmening måsle det ses som en brist att det inte redan nu skapas en meradefinitiv klarhet i frågan om genom-förandetidemas inverkan påexpropriationsersältningen. Första styckel i paragrafen innehåller den s.k,presumUonsregeln, Avsikten med denna regel är att den skall begränsaexpropriaUonsersättning-en så all den inte omfattar värdestegring som beror påförväntningar om Prop.1985/86:1 -i. ändradmarkanvändning, I andra stycket har regeln därför kompletterats med en särskildbestämmelse för det fall aft stads- eller byggnadsplan har fastställts efterden tidpunkt som annars skulle ha utgjort presumlionstid-punkt, dvs. dagen tioår före ansökningen om exproprialion. Bestämmelsen innebär att, om en plan förenskilt bebyggande fastställts före ansökningen om expropriation,presumlionsregeln skall lillämpas endasi på värdestegring som inträffat efterden tidpunkt då planen fastställdes. I det remitterade förslaget föreslåsändringar i bestämmelsen som är föranledda av alt dagens stads- och byggnadsplaneri PBL ersätts med en enda planform - detaljplanen - och att den slatligafastställelseprövningen slopas. Ändringarna innebär att, i stället för dagenför planfastställelsen, den dag då planen antogs blir avgörande vidtilllämpningen av bestämmelsen. Det framgår inte om den avgörande tidpunktenär dagen då planbeslutet meddelades eller dagen då beslutet vann laga kraft.Innan lagakraftägande beslut om anlagande föreligger kan del förflyta läng Ud,Enligl lagrådets mening är det bäst förenligt med avsikten bakom presumlionsregelnalt den för stadgandets lilllämpning avgörande lidpunkten bestäms till den dagdå beslulet meddelades. Lagrådet föreslär därför att andra stycket i paragrafenges följande lydelse; "Har beslul om en delaljplan, enligt vilken markenavses för enskilt bebyggande, meddelats före ansökningen om exproprialion,skall första stycket Ullämpas endast pä värdestegring som inträffat efterbeslutet," Granskningen av de remitterade förslagen harföranlett vissa ändringar av redaktionell art. Prop.1985/86:1 392 |-2j STATSKDNTORET Regeringen uppdrog i skrivelse 1981-05-1U (bilaga 1) åt statskontoret att biträda i arbetet med en ny plan-och byggnadslagstiftning. Uppdraget avsågfrämst frågor av organisatorisk och administrativ karaktär samt de kostnadsmässiga och finansiella aspekterna påutformningen och genomförandet av förslaget. En av utgångspunkternaför arbetet skulle vara att densamlade resursåtgången för kommunernas och statens insatserför genomförandet och tillämpningenav den nya lagen inte fick överskrida debefintliga ekonomiska ramarna i sammanhanget. I en första omgång organiserades en arbetsgrupp inom statskontoret; med 5personer som skulle följa arbetet i departementet och göra kartläggningarav främst kommunernas och länsstyrelsernas arbete med plan- och byggfrågor. Arbetsgruppen skulle under hand också medverka med synpunkter på materialet som utarbetades i departementet. Arbetet i denna grupp pågick1 stort sett fram till soimiiaren 1982. Genom en enkät till ett fyrtiotal koimnuner erhölls kunskap om innehållet och omfattningen av plan- och bygglovsarbetet i koimnunerna. Främst genom intervjukontakter med tiotalet länsstyrelser erhöllsden bild av länsstyrelsernas arbete med plan- ochbyggfrågor som ligger till grund för kostnadsbedömningarnanedan. Efter våren 1982upplöstes projektgruppen och enbart enprojektansvarig inplanerades att fortsättningsvisfölja arbetet med lagförslaget. Denna rapport redovisar en preliminär bedöimiing avlagförslagets konsekvenser i första hand med avseende på de administrativa kostnaderna i olika organ. Främst med hänsyntill den pressade tiden under ärendetsslutbehandling har det inte varit möjligtatt nu Istadkorrana den mer genomarbetade redovisning som från börjanplanerats. Därför koimner till denna bedömningsenare att fogas en rapport som bl a redovisar statskontorets kartläggningsmaterial som till viss del bör kunna användasvid en uv framtida utvärdering av lagens konstnadsmässiga konsek-zenser. 1985/86:1 3 Totalt har statskontorets medverkan i plan- och bygglagsarbetethittills kostat ca 780 kkr. 2 ALLMÄNT OM BEDÖMNINGSMODELLEN Jämförelsen av kostnaderna till följdav lagförslaget har gjorts dels medkostnaderna som betingas av nuvarande formella lag- och andra bestämmelser, dels med kostnaderna för att tillämpanuvarande handläggningsordning. De enkätsvar somstatskontoret erhållit från kommunerna visar nämligen att man i vissa sammanhang redan följer lagförslagetsintentioner. Vis a vis kommunerna kan man därför hävda att förslaget påflera punkter lagfäster en etablerad praxis. I dessa fall görsstatskontorets bedötnning i relation till nuvarandeverkliga kostnader snarare än till vadden nuvarande lagstiftningens formella bestämmelserskulle kräva. En annan bedömningsfråga blir aktuell i de fall då lagför slaget ger kommunerna möjlighet att själva välja olika alternativ och därmed bestämma den ambitionsnivå som skall gälla i ett visst sammanhang. I dessa fall har jämförelsekostnaden vid bedömningen varit de kostnader som föranlettsav lagförslagets tvingande bestämmelser. Närexempelvis kostnaderna för administrationen av bygglov för lantbrukets ekonomibyggnader skall bedömas, tar analysen fasta på bestämmelsernasom ger kommunen rätt att undanta dessa objekt från kravet på bygglovi samma utsträckning som gäller f.n. Frånkommunens utgångspunkt ställer m.a.o. lagförslageti detta fall inte några krav på ökadeadministrativa kostnader. Bedömningen av lagförslagets konsekvenser för den enskilda fastighetsägaren blir åandra sidan att förslaget i detta fall medför ökadekostnader i samband med bygglovprövningen. Ett annat exempel. Möjlighetenför kommunerna att besluta om områdesbestämmelserinnebär givetvis att koimnunerna härigenom kan ådrasig administrativa kostnader. Dessa bestämmelserär emellertid frivilliga ochkostnaderna härför bör i det enskilda fallet motsvarasav intäkter i någon form som göratt kommunen trots kostnaderna bestämmersig för att använda sig av områdesbestäimnelserna. Kostnaderna är m.a.o. dispositiva och finns ej med när vi görden sammanlagda bedömningen om lagförslagets bestämmelsermedför ökade administrativa kostnader förkommunerna. När statskontoret erhöll utredningsuppdraget ingick bestämmelserna om riksintressen i det lagförslag som skulle utvärderas. Dessa har senare brutits ut och presenteras numera 1 ett förslag till en särskildlag om hushållning med naturresurser m.m. Prop.1985/86:1 394 Kostnadskonsekvenserna av desisa bestämmelser och hur de påverkar handläggningen av plan- och byggärenden enligt förslagettill plan- och bygglag får övervägas i anslutning till bedömningen av förslagettill naturresurslag. I bilaga 2 ges ett sammandrag av statskontorets synpunkterpå lagförslagets paragrafer. E'et ärfrämst sådana bestäimnel-ser som bedöms medföraväsentligt ändrade administrativa kostnader som kommenteras. Bestäimelsersom påverkar kostnadema i koamineniasarbete För koimnunernas del blir kravet på en kommunomfattande översiktlig planering som skall hållasaktuell genom åter-koimnande revideringar ett nyttformellt krav.