prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Man bör därför inte utfärda "föreskrifteri förordning eller myndighetsförfattning till bestämmelserna i denna paragraf" som på annat sätt knyter upp kommunen. De resursmässiga konsekvenserna av paragrafen bör därmed heltkunna återföras till kommunen. Kapitel 3 Krav påbyggnader m m I specialmotiveringen till paragrafen uttalas att förslaget "innebär att byggnadsnämnderna får en mer aktiv roll vad gäller kravet päbyggnaders utseende". Nämnden skallinte längre bara kunna förhindra olämpligaestetiska lösningar utan bör aktivt kunna påverkamiljöns estetiska kvalité genom att ställakrav på "placering, utformning och färgsättning".Detta bör rimligtvis kunna medföra ett någotökat krav på byggnadsnämndensengagemang och därmed ökade krav på resurser. är dock lagens formulering så allmän att det bör vara möjligtför kommunen att själv bestämmahur aktivt man vill vara med och styra och vilka resursmässiga konsekvenser man därmed är beredd attacceptera. Kommunerna fårgenom de föreslagna bestämmelserna möjlighetatt redan vid bygglovstillfället ställa krav påbyggnaden och dess placering. Detta börinnebära att exempelvis förhandsbesked kan beviljas med förbehåll omplacering och utformning av byggnaden. Detta bör medverka till att bygglovsärendetfrän början styrs in så att byggnaden uppfyller krav somannars inte blev meddelade förrän bygglovsansökningenutarbetats ooh inkommit till kommunen. 1985/86:1 408 bör medverka till en smidigare handläggning förkommunen ooh den sökande av sådana bygglovärendendär förbehåll måste ställas än med nuvarande bestämmelser. Kraven pä att hänsyn skall tas till grundvattenförhållandenaaccentueras. Dessutom ställer lagförslaget nya krav på att man inte skall försvåra användningenav marken över underjordsanläggningar. Möjligenställer bestämmelserna ökadekompetenskrav när det gäller grundvattenförhållandena hos kommunens handläggande tjänstemän. Inga egentliga ändringarförutom vattenhushållningskraven. Som påpekas i specialmotiveringarna behöverdessa inte slå igenom i områden där det inte föreligger någonegentlig brist på vatten. Kompetensförsitärkning vidplanering för vattenhushållning kan bli nödvändig i vissa områden. PBLs formulering av kraven är allmännare så att de dels gälleralla byggnader, dels räknar upp allmänna egenskaper som måste preciseras när lagen i det särskilda fallet skall tolkas, I specialmotiveringarnaframhålls kravet på att material som används "i möjligaste mån skall fungera väläven för personer som har allergiska besvär".Hänsynen till allergikernas krav skärps med den föreslagnaskrivningen.De resursmässiga konsekvenserna av paragrafenhänförs till vad allergikravet ovan kan tänkas ge för resultat beträffande materialvalet. Administrativt bör paragrafen ha marginella krav på hanteringen av främst bygglovärendena. En utökad kompetens hos handläggande tjänstemän om allergipåverkanav olika material kan tänkas bli följden I PBLs bestämmelser utökas kraven påatt skyddet mot olyckor också skallomfatta bostadsbygKnader. Krav på ökade kostnader förskyddsanordningar kan bli följden avbestämmelsen. Prop.1985/86:1 409 A andra sidan börett ökat skydd leda till en lägre olycks-frekvens med åtföljandebesparingar t ex i mänskligt lidande, sjukvårds- och rehabiliteringskostnader samt minskat inkomstbortfall.Administrativt torde ändringen inte ha några resursmässigakonsekvenser. De nya bestämmelserna skärper kraven påatt även de tvåvåningshus,som inte omfattas av hisskravet, åtminstoneskall förberedas så att de senare kan kompletteras med hiss eller annanlyftanordning utan större svårighet. Kravet på att bostäder med flera plan skall innehålla ett handikapptillgängligt våningsplan med samtliga funktioner ien bostad, kan innebära att krav ställs på att vissafunktioner kommer att behövafördubblas. För övrigt torde kraven påhandikappanpassning hållas på nuvarande nivå. Det utökade kravetatt byggnadens funktioner med skäligainsatser skall kunna hållas i stånd bör medverka till att byggnadens totala driftskostnader blir sä låga som möjligt. I de nya bestämmelsernautgår kraven från de långsiktigaeffekterna som de avsedda ändringsarbetena får för byggnaden.De avser dock inte leda till någraprincipiella ändringar i kommunens befattning medombyggnadsärenden. I dessa skall kommunen dels pröva om den tilltänktaombyggnaden är godtagbar frän i första handbyggnadstekniska utgångspunkter, dels om den gerbyggnaden egenskaper som är önskvärda i ett långsiktigt perspektiv. Kommunen måste ta ställning till om de långsiktigteftersträvade egenskaperna kan vänta till en senare etapp eller om de skall tillföras byggnaden i samband med de planerade ombyggnadsarbetena.Båda dessa bedömningar skall görasefter vad som är lämpligt från allmän synpunkt. Prop.1985/86:1 410 Genom de nya bestämmelsernakan besparingar göras när nybyggnadsstandard, som krävsf n, inte behöver följas. Möjligen kräver övervägandena i samband med att bygglov beviljas, ett meromfattande bedömningsunderlag.Detta kan kräva ett visst merarbete jämfört mednuvarande rutiner. Enligt specialmotiveringen är avsikten med definitionen "att säkra att byggnader på inte alltför lång sikttillförs sådana egenskaper eller kvaliteter som avses i 18 §§" dvsnybyggnadsstandard. När denna ambitionshöjning i verkligheten realiseras medför bestämmelsenkostnadsökningar i nivå med nuvarande lagstiftning. Nägon väsentlig skillnad i omfattning beträffandeenskilda byggnader torde PBLs bestäinmelserinte innebära. Möjligheten som ges att skydda samlad bebyggelse som anses värdefull ärdock en nyhet. Detta kan komma att krävabevaranderesurser som inte går att kräva . Departementschefen talar i specialmotiveringarna om kulturminnesvården i kommunen, som bl a genom inventeringar ochsammanställningar av kulturhistorisktintressanta objekt och miljöer bör initiera en offentlig diskussion av dessa. I t exen sektorutredning kan sedan kommunens ambitioner i bevarandehänseende slåsfast ooh användas som beslutsunderlag när bevarandefrågorskall avgöras. Redan nu finns sådant underlag utarbetat i många kommuner. Det arbete som lagts ner i dettasammanhang medverkar på till en smidigare hantering av plan- ooh lovärenden i kommunen och i högre instanser. Underhällskraven iPBL är mer omfattande än i gällande bestämmelser i byggnadslagstiftningen. T ex underhållskravet av hissar och andra anordningar för tillgänglighet,anordningar för att reglera innomhusklimatet ochskydd mot olycksfall. I andra fall ställerandra lagar lika långtgående krav . Som exempel upptas i specialmotiva-ringenbostadssaneringslagen, hälsoskyddslagstiftningen ochbrandlagstiftningen. De avser krav påfuktskydd och skydd mot brand och olycksfall. Merkostnaderna för ett utökatunderhåll torde, som tidigare nämnts,i ett längreperspektiv dock medföra besparingar genom att omfattandereparationer 1985/86:1 411 undviks eller senareläggs.Byggnadens användningstid förkortas ocksåpåtagligt vid uteblivet ellereftersatt underhåll. Att underhållskravenhar blivit mer omfattande och avser ett utökatantal objekt (jordbrukets ekonomibyggnader) innebär att tillsynsansvar ökat i motsvarande grad. Jämfört mednuvarande ordning innebär detta att kontroll-kraven ochfrekvensen av förelägganden med anledning av bestämmelsernaom underhållsskyldighet kan komma att öka. Anläggningar och anordningar som kräver bygglov enligt PBL men inte enligt nuvarandebestämmelser är bl a idrotts- och campingplatser, vindkraftverk,murar, plank och parkeringsplatser samt skyltar och ljusanordningar. Dettainnebär att ett större antal objekt änf n kommer att bli föremål för bl a kontrollkrav. 1 förhållande till nuvarande bestämmelserställs nya krav på tomtens anpassning till natur och kulturförhållanden, attriskerna för olycksfall begränsas, påtillgänglighet samt attavfallshanteringen ges nödvändigt utrymme. Även kravet på friyta utökasjämfört med nuvarande bestämmelser. Parkeringsbehovetskall tillgodoses även om det inte kan ske pä den egna tomten. Tillkommande krav har naturligtvis kostnadskonsekvensermen bör ge en större boendekvalitéfrämst när det gäller kravet på friyta. Någonadministrativ resursmässig konsekvens av betydelse tordeinte paragrafen föranleda, möjligen med untantag för att parkeringsplatser utanförtomten kan tänkas medföra ökade krav på att servitut, gemensamhetsanläggningar e.d. kommer till användning. Utökade krav på friyta ooh parkeringsutrymme som PBL ställer påbebyggda tomter medför givetvis krav på förbättringar i dessa avseenden där minimikraven inte är uppfyllda. Enligt sepcialmotiveringen till paragrafen skall kravet pä friyta 1985/86:1 412 och parkering kunna ställas"i varje enskilt ärende oberoende av om särskilda bestämmelserom detta finns i detaljplan." Med stödav paragrafens bestämmelser kan kommunen söka lösningar pä parkeringsproblem i befintlig bebyggelse som annarsskulle bli svåra att initiera. Underhållskravet på anordnin.gar föratt begränsa olycksfallsrisken enligt 15och 16 §§ tillkommer. Merkostnaderna för detta torde vara marginellt i ett längre perspektiv. Detta gäller ocksåunderhållskravet pä lekplatserna fasta anordningar enl tredje stycket. ges här rätt att ställa samma krav som skall gälla tomter i allmänhetpä allmänna platser och områden för andra anläggningarän byggnader. En stor grupp avmarkområden, som annars äkulle ligga utanförbyggnadsnämndens möjlighet att påverka,blir genom bestämmelsen möjliga att nåoch kontrollera. Hur mycket nämnden anseratt den ska agera blir avgörande för kostnaderna som bestämmelsen för med sig. Upprättandet och uppdateringen av översiktsplanen kommer givetvis att kräva vissa resurser. Med den valda uppbyggnaden avplansystemet bör dock insatserna kunna minimerasoch i stort bygga på beslut och underlag, som kommunenredan skaffat sig i samband med den fysiska riksplaneringen som påbörjades under1970-talet, eller ändå mäste kosta på sig föratt avgöra eller påverka den bebyggelseutveckling som eftersträvas. En genomgång avkommunernas nuvarande frivilliga översiktligaplanering visar att ca 50 koimnuner redan reviderat sina kommunöversikter eller markdispositionsplaner samt att 1985/86:1 413 ungefär lika många arbetar med en revidering. Detta bör innebäraatt dessa kommuner anser att värdet av den översiktliga planeringen väl motsvarar vad den kostar eftersom några regler som tvingar koimnunerna attbearbeta den översiktliga planeringen inteexisterar. Vattenplanering och vattenhushållning ärnya områden som skall vara föremål för planering och därför kan komma att kräva en utökning av kompetensen i kommunernainom dessa områden. Det stöd som översiktsplanens riktlinjer skall kunna ge vid handläggning av lovärendenfrämst i glesbygd bör medverka till en effektivisering avbeslutshanteringen. Den precisering som översiktsplanenskall göra beträffande riksintressena inom kommunens område bör i den första översiktsplaneni stort sett kunna falla tillbaka påbestämmelserna i lagen om hushållning med naturresurser och underlag som utarbetatsi samband med den fysiska riksplaneringen. uppgifter preciserasoch begränsar de områden där kan lämnaavvikande uppfattning. Förskjutningen från nuvarande efterhandskontroll till samråd understryks av bestämmelserna. Som också påpekas av departementschefen bör de ökade kravenpå länsstyrelsernas handlingsberedskap resursmässigt välkunna fyllas med dem som f n står till förfogande däeftergranskningen kommer att avlastas avsevärt. Den föreslagna proceduren underlättar förkommunerna som gentemot de statliga myndigheterna bara behöver ha kontakt med . Denna fär däremot ett vidgat ansvar att hålla resp statligt organ underrättat om förslagetav någon anledning kan vara intressant för en kommentar. Innehälisbeskrivningen innebär att standarden pä dokumentationen av kommunens översiktligaplanering i stort följer beskrivningarna som utarbetatsav planverket i samband med den fysiska riksplaneringen. Prop.1985/86:1 414 En sådan klarhet i dokumentationen bör i sin tur ge en effektivare handläggning av planärendenpå lägre nivå (områdesbestämmelser, detaljplaner) samt lovärenden som direkt är beroende av kommunöversiktensbestämmelser. Minimikravet påinnehållet i yttrandet bör utan störremerarbete kunna åstadkommas genom att sammanställa tidigare uppfattning i samrådsarbetet som inte blivit tillgodosedda. De nya bestämmleserna bör medföranågot enklare och menings-fullarerutiner. och berörda kommuner blir det bara de myndigheter vars synpunkter inte blivittillgodosedda som får del av beslutet. Kapitel 5 Detaljplan och områdesbestämmelser Detaljplanekravet ärmildare i PBL jämfört med nuvarande bestämmelser, översiktsplanen och möjligheterna till viss reglering genom omrädesbestänimelsergör att en reglering genom detaljplaninte behöver användas som . Ökade krav på detaljplan blir följden genom att ombyggnadsstandard, skyddsbestämmelser i bevarandeomräden och plangenomförande är tillkommande planegenskaper som får regleras i detaljplan. Genom att vissa generella bestämmelser i 39 §,som handlar om hur byggnad skall förläggas påtomten inte finns med i PBL, kan krav pådetaljplan av den anledningen eventuellt öka. Sammantaget börkravet på detaljplaner minska något jämfört med nuvarande ordning. 1985/86:1 415 Inga ändrade krav på resurser förden adminstrativa hanteringen. Kostnadsmässigtkan dock övergången från specialområde till kvartersmark t ex för trafikanläggningarmedföra ändrade ersättningsanspråk frän kommunernabeträffande gatukostnader. Bör innebära att kommunen fåren bättre möjlighet att påverkagenomförandet av tagna planbeslut. Genomatt eviga byggrätter försvinner blir det enklare och mindre kostsamt att ändra och anpassa befintliga planer till nya krav. Eftersom bestämmelsernainte är obligatoriska blir även kostnadskonsekvenserna frivilliga. Det blirkommunen som avgör om bestämmelserna skall användas och om man dä också är beredd att ta på sig medföljande administrativa merkostnader. De utökade möjligheternaför kommunen att meddela specialbestämmelser börmedverka till att planarbetet effektiviseras och blir ett kraftfullare ochsamtidigt mer anpassbart instrument förkommunen. Bestämmelserna i andra stycket överensstämmermed nuvarande lagstiftning och har därför inte någraresursmässiga konsekvenser. Ävenhär har bestämmelserna en frivillig karaktär varförkommunen själv kan bedöma om kostnaderna motsvarar vad man kan vinna på att bestämmelsernasutnyttjas. Första stycket ansluter till gällande rätt.Tydlighetskravet i andra stycket finns inte preciserat i nuvarande bestämmelser. De innebär att PBL ställer ökade krav på att planhandlingar skall varabegripliga för icke professionella plantekniker- allmänhet, hyresgäster etc. Prop.1985/86:1 416 En genomgång av tillämpade presentationsformer och möjligheter till alternativa sätt visar att detaljplanen t ex genom s kaxonometrisk projektion bör kunna vinna i tydlighet utan attdärför behöva öka kostnaderna. Tydlighetskravet börinte medföra några väsentliga krav på ökade kostnader. I stort svarar förstastycket mot gällande bestämmelser. Kraven påillustrationer och illustrationskarta har delvis kommenterats i anslutning till9 § ovan. Redan nu utarbetasstadsplaner och byggnadsplaner med ambitionen att kunna åskådliggöra planförslagetskonsekvenser så att icke-plan-tekniker kan ta delav innehållet. Paragrafens bestämmelserbör medverka till att en plan som trätt i kraft blir genomförd mer samlat. Andra stycket innebäratt planändringar efter genomförandetidens utgångblir lättare att genomföra. Bör inte medföra några meromfattande administrativa konsekvenser, speciellt då förfarandet för enkel detaljplaneändring enligt 24 § andra stycket i flertalet fall bör kunna tillämpas. PBLs bestämmelser är mer specifika. Det är frivilligt för kommunen att använda sig av områdesbestämmelserna varförkostnadskonsekvenserna för koninunerna när dessa användsfår anses dispositiva. Bestämmelsenär inte tvingande varför kostnadskonsekvenserna kan hanteras av kommunen. 1985/86:1 417 I sak samma bestämmelsersom gäller . Tillägget att samfällighetsföreningar i områdetskall jämställas med fastighetsinnehavare torde sannolikt medverka till att sakägar-kontakterna kan reduceras. Dock inga väsentliga förändringar medhänsyn till de administrativakostnaderna. Obligatoriska samrådskretsenutökad genom att sakägargruppen blivit större, ökade kostnader för kontakterna med sakägargruppen men för övrigt bör inga direkta konsekvenser av denya bestämmelserna bli följden. Materialet som börredovisas vid samrådet är ungefär av samma omfattning som krävs f n. nuvarande engagemang iplansamrådet har ett vidare område att bevaka. Trots att man skall samordna statenstotala intresse enligt punkt 3 bör samrådsarbetet kunna minska genom ovanstående precisering. Ändringenav gällande bestämmelser beträffandekungörelse av utställning börinte medföra nägra väsentliga kostnadskonsekvenser. Bestämmelsen medför bara marginella krav på utökad administrativhantering. 27 1985/86. Nr I. Bilagedel 1985/86:1 418 Det cillkommande underlaget består framförallt av den s k genomförandebeskrivningen. Till viss delskall genomförandebeskrivningen behandla sådana frågeställningar, som enligt nuvarande bestämmelser skall analyseras i anslutning till"utredningen om de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för planens genomförande". En noggrannare genomgångav gsnomförandeskedet kräver givetvis en större arbetsinsats. Emellertid bören mängd frågor då kunnaklaras ut som innebär att fullföljandet av planen underlättas och effektiviseras. Eftersom en bestämmelse om genomförandetidockså skall ingå i detaljplanen och därför alltid skall beslutas blir genomförandebeskrivningen ett viktigt underlag för bedömningen avvilken genomförandetid som skall väljas.Ocksådet fysiska genomförandet av detaljplanen bör genom genomförandebeskrivningeni stor utsträckning kunna underlätta;?. Bestämmelsen om genomförandebeskrivning ställer ökade krav på administrativa resurser i planhanteringen. Kravet på attkommunens utlåtande över inkomna synpunkter skall kommuniceras till demvars synpunkter inte beaktats är entillkommande rutin i planhanteringen. Denna kräver givetvis en del merarbete som dock bör bli marginellt då utlåtandet ändå måsteutarbetas inför kommunens beslut av planen. Paragrafens bestämmelseröppnar möjligheterna till enkelt planförfarande förfler kategorier planärenden. Bör medföra möjlighetertill administrativa förenklingar men följer i stort nuvarande regler för enkelt planförfarande. Också i detta sammanhang bör en genomfördöversiktlig planering ge större förutsättningar fördelegering än nuvarande ordning. Nyheten är att PBLger kommunstyrelsen rätt att i kommunfullmäktiges ställe,efter delegering, anta detaljplan. Prop.1985/86:1 419 Ändringenger koimnunerna större frihet att organisera planarbetet så att effektivastmöjliga ordning kan användas. kommuniceringsansvar övergår tillkommunen som möjligheten till kommunicering avantagandebeslut genom kungörelse iortstidning införs. Länsstyrelserna avlastas en storgrupp ärenden. Genom kungörelsedelgivningen minskas de administrativa olägenheterna med den utökade sakägarkretsen avsevärt. Viss merkostnad i samband med kungörelsen i ortstidning. Genom bestämmelsen, som inte har någonmotsvarighet i nu gällande lag, fastläggs detaljplanenssuveränitet i plan hierarkien. Automatiken innebär att administrativa besluts omgångar elimineras. Dispensmöjligheternaminskar jämfört med nuvarande praxis. Detta innebär att det blir lättare att hålla undan ärendenom bebyggelse i strid mot gällande plansamtidigt som behovet av planändringaroftare kan komma att göra sig gällande. Hur de administrativa kostnaderna i sammanhanget påverkas ärsvårbedömbart. 1985/86:1 420 Givetvis innebärkravet på en genomförandebeskrivning krav på mer omfattande utredningar än vad som gällerför närvarande. Genom dessa bördock effektivitetsvinster kunna görasunder genomförandeskedet som speciellt med tankepå detaljplanens bestämmelse om genomförandetidblir viktiga. Ett tillkommande administrativt instrument som dock inteobligatoriskt behöver tas i anspråk. Det börmed andra ord komma till användning när fördelarna meden exploateringssamverkan bedöms bli större ännackdelarna som följer exempelvis de ökade administrativa kostnaderna. Att det obligatoriska kravet på tomtindelning tas bort minskar den administrativabelastningen i kommunerna. Gör planhanteringen smidigare ochmindre kostsam än nuvarande system tillåter. Detaljplanens suveränitetslås fast. Viss anpassning går dock att göraom syftet inte motverkas. En automatisk ändringav detaljplanen blir i detta fall följden.En fastighetsplan som bygger på en vissdetaljplan måste man givetvis kunna gevillkorliga bestämmelser som innebär att fastighetsplanen bara gäller om detaljplanen får laga kraft. Den automatiska kopplingen innebär att viss hantering som krävs f n inte längrekommer att behövas. Prop.1985/86:1 'l Att PBL kräver en särskild handling förbestämmelserna bör inte medföraökade kostnader av väsentlig betydelse. Beskrivningen med redovisningen av skälen till och konsekvenserna av planen är en nyhet som krävervisst merarbete. Emellertid bör en sådan handling medverka till att efterföljande moment underlättas. En konsekvens av genomförandetidensinförande i detaljplanen. Bör inte innebäranägra direkta administrativa merkostnaderutan snarare ge möjligheter till kostnadssänkningar förkommunen. Automatiken medföratt konsekvenserna för fastighetsplanen måste övervägas i samband med att detaljplansbeslutet bereds. Ingen särskild ändring av fastighetsplanen nödvändig. Förslaget överensstämmeri stort med gällande bestämmelser med den viktiga skillnaden att vissadokument som krävs under handläggningen av en detaljplan enligt PBL också blir nödvändiga vid handläggningenav fastighetsplanen samt att länsstyrelseninte längre behöver blandas in i handläggningen. Observera att länsstyrelsenskommunicering av fastställelse-beslutet till markägare vars yrkande inte kunnat tillgodoses övergår tillkommunen. Ett visst merarbete för kommunernablir resultatet av lagförslagets bestämmelser. 1985/86:1 422 Byggnadsnämndensuppgifter kvarstår oförändrade, nuvarande försvinner. I PBL har beslutet att förordna om marken förts över fränregeringen till . Därmed har ocksårätt att anföra besvärtillkommit. Ingen ändring i förhållande tillnu gällande bestämmelser med undantag för att regeringen avlastas och länsstyrelsenfår ansvar för denna typ av ärenden. Ändringenbör inte medföra någon ändring i kostnaderna för hanteringen av paragrafens bestämmelser. Rätten att förordna övergår från regeringentill . Ny grupp av besvär blir följdenmen kostnadsmässiga konsekvenserna marginella. Bestämmelsen är en konsekvens av lagen om exploateringssamfällighet. Kan innebära vissa förenklingar i relationen tillkommunen. Inga direkta kostnadsmässigakonsekvenser men vidgar möjligheterna att genomföra intentionerna i kommunens planering genom rätten till inlösenav nark som inte blivit bebyggd i enlighet med planen. Prop.1985/86:1 423 PBLs regler ärinte så detaljerade som nuvarande bestämmelser. I stort följer de dock dessa. Genom bestämmelseni första stycket föreskrivs att det ärkommunen som skall vara väghållare inom område med detaljplan. Särskilda skälsom kan anföras för annan väghållare bör kunna sammanfalla med nuvarande fördelning av väghållaransvaret. Kravet på färdigställandeav gator och allmänna platser blir, jämfört mednuvarande bestämmelser, att en senareläggning av det slutliga iordningsställandet blir möjlig. Möjligen kan den mjukare skrivningeninnebära att besparingar kan göras om färdigställandearbetet fåranpassas till fördelaktigare tidsmässiga förutsättningar. PBLs bestämmelser överensstämmermed nuvarande med undantag för möjligheten att anpassa utformningen så länge inteplanens syfte motverkas. Bör ge förutsättningar attutnyttja eventuella kostnadssänkande lösningar. Bör medverka till att kommunensorganisation utnyttjas såeffektivt som möjligt.