prop · G90372 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1985/86:72 med redogörelse för en av begärd översyn avbokföringslagen (1976:125) 1985/86: 72 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Iskrivelsen redovisas regeringens överväganden med anledning av riksdagenshemställan om sådan ändring i bokföringslagen alt det av ett företags offenfiigaredovisning framgår vilka förfallna skulder som är obetalda. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , Skrivelse med redogörelse för en av begärdöversyn av bokföringslagen (1976:125) Medanledning av en motion till 1982/(mot. 1982/83:1768) förordadelagutskottet i betänkandet LU 1982/83:34 alt bokföringslagens regler omårsbokslut ändrades så alt förfallna men inte betalda skulder skulle redovisassärskilt. Enligt utskottet borde det ankomma på regeringen alt närmareöverväga hur bestämmelsen skulle utformas och humvida en motsvarande regelborde införas i jordbruksbokföringslagen (1979:141). Utskottet underströk isammanhanget vikten av alt frågan om och när en skuld skall anses förfallen iredovisningssammanhang liksom andra gränsdragningsproblem fick entillfredsställande lösning. hade anfört om redovisning av förelagens förfallna men intebetalda skulder gav som sin mening lUl känna för regeringen genomskrivelse (rskr 1982/83:267). Medanledning av begäran uppdrog den 5 september1983 åt bokföringsnämnden alt yttra sig i frågan. redovisadesina överväganden i en skrivelse till departementet . Efterremiss har yttranden över bokföringsnämndens skrivelse avgells av hovrättenöver och , kammarrätten i , kommerskollegium, riksrevisionsverkel,, i Slockholms län, i , i (LO),(), Centralorganisationen /SR,(), (), (), , Bokförings- ochRevisionsbyråers Förbund , och . 2 Föredraganden Skr. Enligtbokföringslagen (1976:125) föreligger bokföringsplikl för i princip allanäringsidkare. Bokföringsphkten innefattar bl. a. skyldighet atl upprättaårsbokslut. Från denna skyldighet undantas dock enskilda näringsidkare vilkasårliga bruttoomsättningssumma understiger 20 basbelopp. Etlårsbokslut beslår av resultat- och balansräkning. I balansräkningen, därrörelsens tillgångar och skulder redovisas, skall de kortfristiga skuldernaredovisas för sig och specificeras med avseende på växelskulder, leveranlörsskulder,skatteskulder, upplupna kostnader och föratbetalda intäkter, övrigakortfristiga skulder samt förskott från kunder. 1982/83:1768 har begärts en sådan ändring av bokföringslagen atl förfallnamen inte betalda skulder skall framgå av ett förelags offentliga redovisning. Imotionen framhålls att det är en allvarlig brist att redovisningen intebehöver innehålla uppgift om att företagel har förfallna men ännu ej betaldaskulder. Detta minskar enligt motionen årsredovisningens prognosvärde. I mofionenpåpekas att l.ex. en obeslåndssiluafion kan föreligga genom att ett förelag harsamlat på sig stora skulder som förfallit men inte betalats, ulan attborgenärerna kan utläsa detta förhållande ur den offentliga redovisningen. Intesällan resterar företag med stora belopp för arbetsgivaravgifter, skatter o. d.utan att delta framgår av bokföringen. Iett remissyttrande till lagutskottet över motionen framförde kommerskollegiumvissa krifiska synpunkter, bl. a. med avseende på svårigheterna att klartavgränsa begreppet förfallna skulder, men tillstyrkte alt den föreslagnaupplysningsplikten övervägdes närmare. Även företrädare för bokföringsnämndenuppgav för utskottet att de ställde sig positiva fill syftet med förslaget. Deframförde dock invändningar likartade dem som kommerskollegiet hade gettuttryck för samt avstyrkte lagändring bl. a. med hänsyn till de anvisningarnämnden då hade utfärdat (KFS 1983: 3 BFN: 19). I anvisningarna påpekasbl. a. att risk för obestånd kan uppstå vid ansträngd likviditet genom altförfallna men ej betalda skulder uppgår fill ett i förhållande lill bolagelslikviditet väsenfiigt belopp. Storleken på förfallna skulder bör i ett sådantfall anges separat i årsredovisningen. Lagutskottetframhöll att del i och för sig var tillfredsställande att bokföringsnämndenhade gett ul dessa nya anvisningar men alt längre gående åtgärder krävdes. Deinvändningar som riktats mot förslagel -främst svårigheterna att klart avgränsavilka skulder som skall anses förfallna - borde enligt utskottet inte varaavgörande. förordade atlbokföringslagens regler om årsbokslut ändra des på del sätt som hade föreslagils i motionen. Utskottet pekade särskilt på all del är av betydelse för borgenärer och andra som träffar avtal med företag att veta om företaget har betydande skulder som inte infriats på förfallodagen. Utskottet anförde vidare all det hade blivit allt vanligare alt förelag inte fullgör sina skyldigheter mol del allmänna på skatte- och avgiftsområdet. En generell regel om öppen redovisning av förfallna men inte betalda skulder kunde antas ha en preventiv effekt och vara ägnad att förmå företagen atl betalaförfallna skulder och avgifter i fid. 2.2 skrivelse Skr. Bokföringsnämndenpåpekar alt del saknas enhetliga regler om när en skuld skall anses förfallen.Inom skatterätten är huvudregeln att en skatt anses förfallen fill betalningden inbetalningsdag som uppbördslagen (1953:272) anger. Även om anstånd rnedbetalningen lämnats anses skatten förfallen. Samma är förhållandet beträffandeskall som är föremål för indrivning även om amorteringsplan har gjorts upp.Avskriven skatt betraktas fortfarande som förfallen fill betalning. I huvudsaksamma regler gäller beträffande avgifter. Inom civilrätten råder i dettahänseende avtalsfrihet. Avgörande är således vad parterna har kommit överensom eller kan komma överens om. Omförfallna men inte betalda skulder skall särredovisas i balansräkningen krävsenligt nämnden etl enhetligt betraktelsesätt. Nämnden föreslår därför atl ibokföringssammanhang utgångspunkten skall vara all med obetald förfallen skuldavses skuld där betalning inte har skett den dag då så borde ha sketl enligtbestämmelse i lag eller i avtal och överenskommelse om nya betalningsvillkorinte träffats. Beträffande skaller och avgifter skulle delta innebära all en särtedovisninginte behöver omfatta sådana skulder om vilka tvist råder och anstånd medbetalning har meddelats och inte heller skulder beträffande vilkaöverenskommelse om amorteringsplan har träffats med kronofogdemyndigheten. Iförstnämnda fallet är skulden oklar, och i det senare fallet kan nyabetalningsvillkor anses ha börjat gälla i och med amorteringsplanen. Närdet gäller leverantörsskulder anser nämnden alt det knappast kan anses varaförenligt med god sed atl lägga enbart uttalade betalningsvillkor fill grundför när en skuld skall särredovisas i balansräkningen. Leverantörer godkänner,i medvetande om de betalningsmtiner som förekommer, av prakfiska skäl vissaförseningar vid betalning av fakturor. föreslår därför attsåsom till betalning förfallna leverantörsskulder skall anses bara deskuldbelopp som har lämnats lill indrivning eller för vilka ansökan om belalningsföreläggandehar gjorts eller likartade åtgärder delgelts gäldenären. atl i 20 § bokföringslagen införs en bestämmelse avinnebörd att i balansräkningen skall lämnas upplysningar om förfallna skulderi den mån dessa har betydelse för bedömningen av rörelsens ställning. För allinte balansräkningsschemat skall belastas ytteriigare med dala föreslårbokföringsnämnden alt uppgiften lämnas i en not. Bokföringsnämndensförslag har fått ett blandat mottagande under remissbehandlingen. Fleraremissinstanser (kammartätten i , kommerskollegiet,, i , LO, KF, LRF och Sverigesadvokatsamfund) tillstyrker lagstiftning eller har ingen erinran däremot. Enremissinstans (hovrätten över och ) anser sig inte ha anledningatt ta ställning till lagsliftningsbehovet. behovifrågasätts däremot av några remissinstanser (i Väster- Skr.1985/86:72 län, Föreningen , , , ochSveriges ). Deremissinstanser som är negativa till lagstiftning pekar främst på att uppgifteri årsredovisningen om förfallna men ej betalda skulder inte fyller någolpraktiskt behov, eftersom uppgifterna kan vara upp lill närde blir offenfiiga. Beträffande skaller oph avgifter bör aktuella uppgifterkunna hämtas direkt ur befintliga ADB-regisler. Vidare påpekar dessaremissinstanser svårigheterna alt klart definiera begreppet "förfallna menej betalda skulder" samt vanskligheten för revisorer och andra all kontrolleraefterlevnaden av en sådan regel. De ifrågasätter vidare om inte erfarenheternaav bokföringsnämndens anvisningar i frågan bör avvaktas innan lagstiftningsker. Även remissinstanser som är positiva till förslaget påpekar alt det ärtveksamt vilken nytta förslaget har från borgenärssynpunkt (KF). Fleraremissinstanser uppehåller sig vid frågan när en skuld bör anses förfallen.Svårigheterna att entydigt bestämma när så är fallet vitsordas allmänt. Storsamstämmighet råder om att en skuld, för vilken nya betalningsvillkor haravtalats, inte bör ingå i särtedovisningen av förfallna men obetalda skulder.En remissinstans (i ) anser dock att nyabetalningsvillkor inte bör frila från redovisningsskyldighet, i vart fall inteom överenskommelsen träffats efler ordinarie förfallodag. I detta sammanhangpåpekas även att ändrade betalningsvillkor och avbetalningsplan kan vara ettvarningstecken (kommerskollegium). Krifikriktas också mot förslaget att bara fordringar som är föremål för indrivningsålgärdereller motsvarande skall särredovisas (hovrätten över och ,kommerskollegium, i , KF, ). Från flera håll påpekas att del är angeläget alt uppgiftsskyldighetenbegränsas till väsentliga uppgifter. Det påpekas också att många företag har sådanaattesterings- och betalningsmtiner att små överdrag får anses vara en tämligennormal företeelse. Bokföringsnämndensförslag i frågan när en skatteskuld skall anses förfallen godtas mera allmänt. Hovrättenöver och påpekar att den föreslagna lagtexten inteöverensstämmer med den begreppsbestämning som bokföringsnämnden själv hargjort och inte heller med lagutskottets uttalande. Även kammartätten iSundsvall och kommerskollegium har invändningar från lagteknisk synpunkt. har framhållit är det angeläget att ett företags offentliga och interna redovisning ger en så riktig bild som möjligt av företagets ställning. Att årsredovisningen är öppen och informativ är givetvis särskilt viktigt med hänsyn till samhällets, de anställdas och borgenäremas intres sen. Också företaget självt har ett intresse av att den ekonomiska situa- t tionenblir tillfredsställande belyst genom årsredovisningen. Från dessa Skr.1985/86:72 synpunkter kan det te sig välgrundat alt i enlighet med riksdagensbegäran ändra bokföringslagens regler om årsbokslut så att förfallna men intebetalda skulder skall redovisas särskilt. Såvittgäller skalle- och avgiftsredovisningen har läget emellertid ändratsväsentligt sedan framställde denna begäran. Jag tänker på denlagändring som har genomförts med avseende pä revisorernas roll (prop.1984/85:30, SFS 1984:945-946). Enligt aktiebolagslagen (1975:1385) och lagen(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag åligger det numera revisor atlsärskilt granska att ett bolag har fullgjort sina skyldigheter i fråga omskatter och avgifter. Revisionsberättelsen för akfie-bolag, liksom för andraförelag som är underkastade lagen om årsredovisning m.m., skall sålundainnehålla uppgift om huruvida företagel har fullgjort sina skyldigheter såvittgäller avdrag och betalning av preliminär A-skatt och kvarstående skatt förföretagets anställda samt redovisning och betalning av mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter. inte fullgjort sina skyldigheter i dessaavseenden, skall detta anmärkas i revisionsberättelsen varefter denna skallsändas in lill . Genomde ändringar som sålunda har skett beträffande skatterna och avgifterna har,enligt min mening, del syfle som ligger bakom begäran om en ändringav bokföringslagen i allt väsentligt lillgodoselts i den delen. En särtedovisningi årsredovisningen av förfallna men ej betalda skatter skulle i alllväsentligt bara innebära en dubblering. Närdet gäller leveranlörsskulder och liknande torde en skyldighet att redovisa förfallnaskulder fömtsätta en definition i lagen av vad som i detta sammanhang skallanses som förfallna skulder. Som framgår av remissbehandlingen avbokföringsnämndens skrivelse är en sådan reglering inte helt okomplicerad. Denskulle vidare troligen få endast ringa praktisk betydelse, eftersomårsredovisningen knappast utgör ett väsentligt underlag för leverantörers ochandra kreditgivares bedömning av kreditvärdigheten. Molbakgrund av vad jag nu anfört finner jag all den av begärda ändringeni bokföringslagen inte bör vidtas. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag haranfört i del föregående beträffande den av begärda översynen avbokföringslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan.