prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Helt avstyrks förslagel av JK, Sveahovrätt (belräffande rapporterings skyldighet för polismyndighet), RÅ, länsåklagarmyndigheterna i hus och , överåklagaren i , åklagarmyndighe terna i och , RPS. polisstyrelserna i polis- 291 distrikt, polisdistrikt, polisdisirikl ochUppsalapolisdis- Prop. 1985/86:98 irikt (annat än genom översiktligövervakning), statskontoret, länsslyrelserna i och (sistnämnda länsstyrelse beträffande rapporteringen), JO, , kommun, ,Centralorganisationen SACOISR samt Föreningen ochFöreningen . Motivet för avstyrkandet är i allmänhet alldenna övervakningsfunktion bör - som redan är fallel - utövas av JO och JK, JKanför i frågan härutöver: Som redan har berörts ovan föreslårutredningen att skall övervaka polis- och åklagarmyndigheterna - och somdet vill synas även domstolarna - med avseende på bl, a,"handläggningslidens längd, att besluten fallas av behöriga personer ochbeslutens innehåU", Jag har ovan hänvisat till all reglerna i 11 kap. 7 §regeringsformen förbjuder myndighet att ingripa i andra myndigheters dömandeeller beslutande verksamhei, Molsvarande regler om förbud mol inblandning idomstolarnas dömande och beslutande verksamhei finns i 11 kap, 2 §regeringsformen. Det har ansetts som en av grundstenarna i vårt rättssystem ochavgörande ur rättssäkerhetssynpunkt alt domstolarna och myndigheterna är fulltsjälvständiga i förhållande tUl andra organ - även överordnade - i ärenden somrör myndighetsutövning mol enskilda och i sin rällslillämpande verksamhet. Delråder således enligt min mening förbud i grundlag mot den typ av direktiv somsynes ligga bl, a, i den möjlighel alt begära omprövning av beslut som verkelanser felaktiga som tilläggs enligt förslagel. Utredningens förslag altSIV skall "vitalisera och bevaka rättstillämpningen" och"stimulera" rättsväsendet alt "harmoniera rättstillämpningen mollagstiftarens intentioner" saml "förbättra kvaliteten pårättsväsendets handläggning" synes innefatta en motsvarande förbjudendirekiivrätt för i förhållande lill domstolarna vid tillämpningen avdiskrimineringsförbudel i 16 kap, 9 §BrB. Föreningen Föreningen ifrågasätter också om SIV:s personal ärutbildad för sådana över-vakningsuppgifter. påpekar för egen del varjemyndighels självständighet och all inte bör ha annan bevakningsfunktion iförhållande lill rättsväsendet än lill andra myndigheter, 5.3 Organ med behörighet atl motta anmälningar enligt 14 §FN-konventionen Ingen remissinstans har tillstyrkt förslaget i desshelhet. Flera instanser -, . Lundsuniversilel, i Slockholms län och - biträdereller lämnar utan erinran förslagel all ell sådant organ bör utses men motsättersig atl får denna funktion då intressekonflikter kan uppslå och/eller dåSIV ej uppfyller del grundläggande kravel utom konventionen, nämligen att varaett organ inom centrala rättsväsen. Som alternativ föreslås jämslälldhetsombudsmanneneller någol nyinrättat organ, JK, lingsräti ochSveriges Advokalsamfund avstyrker helt förslaget och gör gällande all det saknas anledning för att utse 292 någolkontrollorgan enligt 14 § , särskilt som JO och JK Prop.1985/86:98 uppfyller de krav som slälls på ett sådanl organ. JK förklarar ocksåall inte under några förhållanden kan ulses lill sådanl organ. Allmänt negativa lill förslagen under 5,1-5,3 äröveråklagaren i och Föreningen , medan Uppsalauniversitet förklarar att man ej bör öka : s kompelens ulan i ställetförslärka JO: s. motsätter sig också utseendet av ensärskild diskrimineringsombudsman, 5.4Vägledning, bistånd och information Detstora flertalet remissinstanser är allmänt positiva lill dessa förslag, JK hardock anfört att del inte ankommer på de kommunala myndigheterna atl agera somrättshjälpsorgan eller rättsligt ombud på det sätt utredningen föreslagit ochavstyrker alltså i denna del, JK anför även att : s resurser inte bör satsaspå information om straff och jkadestånd utan på information om det svenskasamhället och om svenskars levnadssätt och traditioner, JK fortsätter: På detta sätt ökar man invandrarnas förståelse föroch möjligheter till anpassning till sitt nya hemland. På motsvarande sätt börSIV sprida information till svenskar om olika invandrargmppers levnadssätt ochtraditioner för atl öka svenskamas förståelse och inlresse för dem som skallbli medlemmar i det svenska samhället. Länsstyrelseni Siockholrhs län föreslår atl hotell- och restaurangägare saml ordningsvaktersom gör sig skyldiga lill diskriminering skall kunna få sina tillståndindragna. Sammanställning av remissyttranden överdiskrimineringsutredningens slutbetänkande (SOU 1984: 55) I rätt riktning Efterremiss har yttranden över betänkandet avgells av: justitiekanslern (), Sveahovrätt, riksåklagaren (), (), (SoS),(), , radionämnden,(), slalens ungdomsråd, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), (), statens invandrarverk (),statskontoret, (), i Slockholms län,länsslyrelsen i , länsslyrelsen i ,närradiokommiltén (U 1978:11), delegationen för invandrarforskning (EIFO, A1983:03, fr.o.m. benämnd DEIFO), , slalens nämnd förinternationella adoptioner (), , forskningsrådsnämnden(FRN), arbeiarskyddssiyrelsen, , bostadsslyrelsen. Ärkebiskopen,, Landslingsförbundel, , , kommun, kommun, , Slockholms länslandsting. (), i (LO), (), Centralorganisationen /SR,. , , Svenska Röda Korset,Frikyrkoråd, , Riksförbundei Hem och Skola,, , Riksförbundei för personal vidinvandrarbyråer (RIB), Riksförbundei Finska föreningar i , , , . LettiskaCenlralrådel och Lettiska Hjälpkommitlén, iSverige, . Gemensamma arbetsgruppen mot rasism,Adoplionscenlrum, UHÄ har ingivit yttranden från universiteten iSlockholm, , , och , från högskolan för lärarutbildningi saml från regionslyrelserna i , och Umeåhögskoleregioner. Yttranden över betänkandet har dessutom avgetts avRiksförbundei för sexuellt likaberättigande, Kristna Ungdomsråd,och Svenska Ortodoxa Prosleriet. Detfaktum att diskrimineringsulredningens (DU) slutbetänkande bl. a. ulgör en sammanfattning av de erfarenheter och kunskaper som utredning en vunnit under sina , har föranlett många remissinstanser att inledningsvis värdera utredningens insatser mer generellt. ärexempelvis SoS, länsslyrelsen i , Landstingsförbun- Prop.1985/86:98 del, kommun. , och Turkiska riksförbundet.SIV menar att utredningens samlade resultat tillfört diskussionerna om etniskarelationer myckel värdefull kunskap som kommer atlpåverka ställningstaganden och metodik i arbetet med invandrarpolitiken. Fleraremissinstanser framhåller värdet av utredningens rapporter och delbelänkandeni undervisningssammanhang och i opinionsbildningen. Det gäller ,som menar att de fakta och förslag som utredningenredovisat kommit lill stor nytta i förbundels opinionsbildning och som anser all utredningens arbete tillförtsamhällsdebatten och folkbildningsarbetet ovärderiiga inslag. Del gäller ocksåGöteborgs kommun: Utredarna återkommer på flera ställen i sittslutbetänkande till vad de själva rubricerar som del kanske viktigasteresultatet av sitt arbete: all söka och sprida kunskap, delarutredarnas uppfattning och anser atl utredningen i det avseendet har ell slort värde.Del omdömet gäller även i långa stycken det nu föreliggande slutbelänkandet,även om det i vissa avseenden av förklarliga skäl saknas redovisning av ochkanske också kunskap om lokala förhållanden. Del förtar dock inte värdet av atl - som utredarna menar- kunna utnyttja merparten av utredningsresultaten i , den primärkommunalaoch landslingskommunala verksamhelen, I används redan i dagtidigare delrapporter och betänkanden i vidareutbildningssyfle inomsocialtjänsten, Slutbelänkandet har även det sill lydliga värde i delavseendet. Även Svenska Kommunförbundel anser atl utredningenpå etl förtjänstfullt sätt lyft fram många frågor och ser det som angelägelall anslällda och förtroendevalda i kommunerna lar del av utredningens resultat.Kommunförbundet beklagar dock att utredningen inte behandlat olika invandrargrupperssyn på varandra, Frikyrkoråd anser att utredningens arbete sammantagetulgör ell av de viktigaste underlagen för studier inom del aktuellaämnesområdet som presenterats, men saknar en behandling av den religiösadimensionen av mänsklig samlevnad och de religiösa minoriteternas silualion iSverige, Del religiösa perspektivet i utredningens arbete saknar ocksåSveriges Kristna Ungdomsråd och , även om dessa iövrigt välkomnar utredningens publikationer som ett bidrag till en djupareförståelse av det mångkulturella samhället. Av remissinstanserna är del bara en som intar enrent negaliv hållning till utredningens arbete. Det är SAF som bl, a, menar allutredningens slutsatser och förslag bygger på utsagor om upplevelser avdiskriminering, vilka måste frånkännas allt värde. Också slutbetänkandel som sådanl värderasöversiktligt av ett antal instanser, varav nästan samtliga är positiva. Det gäller t, ex, statens ung domsråd. finner den komplexa frågan om etniska relationer allsidigt belyst i betänkandet och ställer sig bakom dess generel la målsättning. Riksförbundet Finska föreningar i instämmer i betänkandets slutsatser och förslag och menar att dessa väl svarar mol de synpunkter på området som framkommil genom en enkät lillförbundets Prop. 1985/86:98 lokala föreningar och distriktsorganisationersom man genomfört, Adoplionscenlrum lämnar följande förslag: har hafti uppdrag att komma med förslag till åtgärder mol fördomar och diskrimineringpå etnisk grund. Vi vill då först konstatera att vi anser alt en vid spridningav själva betänkandet är en viktig ålgärd. Belänkandet är välskrivet,kunskapsrikt, intressant och tankeväckande och borde genom en subventioneradutgivning spridas lill myndigheter, institutioner och organisationer i även ingå som obligatorisk låsning i kursplanen för olika yrkeskategoriersom lärare, socialljänslemän, poliser, journalister etc. Kroatiska Riksförbundei intar enmer negativ inställning lill betänkandet och anser del kvalitelsmässigl ojämntoch svåröverblickbarl. Vidare anser förbundet bl, a, alt utredningen bordeutsatt för en mer kritisk granskning och finner det otillfredsställandeall utredningen i betänkandet inte behandlat relationerna mellan olikajugoslaviska grupper i , Förslag om förbud mot organisationer som främjar etniskdiskriminering Utredningen föreslår atl regeringen ånyo överväger fråganom ett lagstadgal förbud mot organisationer som främjar etnisk diskriminering,I lagstiftningen hör detta nära samman med förbudet mot hets mol folkgrupp,varför ell tillägg lill delta föreslås utarbetat som innebär en kriminaliseringav bildande av eller dellagande i organisationer vars verksamhei främjar elleruppmanar lill förföljelse på etnisk grund. Utredningens motiv för detta förslagär främst hänförligt lill anslutning till FN: s rasdiskrimineringskonvenlionoch dess slipulalioner i delta avseende. Förslaget har fåll ett blandatmottagande. Många remissinstanser är positiva och hänvisar då i allmänhet lillalt enligt måsle lagstifta i detta avseende. Någotfärre är negativa och stöder detta ställningslagande i huvudsak på viklen avall värna om föreningsfriheten, Förslagel stöds hell av Sveahovrätt, ILO-kommillén, Ärkebiskopen, , Slockholms länslandsting, Slockholms och kommuner, TCO, Adoplionscenlrum, , Frikyrkoråd, RIB, och Skola,, Leltiska Cenlralrådel i och LeltiskaHjälpkommUlén, Gemensamma arbetsgruppen mol rasism saml . Ulöver den motiveringsom anförts ovan görs bl, a, gällande atl förbudel behövs "inte enbart föratt efterleva FN: s rasdiskrimineringskonvention utan först och främst för allklart uttrycka statsmakternas ståndpunkt i frågan och på så sätt förstärkainvandrarnas förtroende för det svenska samhället", Frikyrkorådpåpekar att förbudet bör gälla också till skydd för religiösa minoriteter, tillstyrker förslagelpå de skäl utredningen angivit och anför vidare: Frågan om vilka ålgärder som skallkunna vidtas för all molverka rasdiskriminerande programinslag i närradion diskuteras också i närtadio- kommitténs betänkande "Föreningarnas radio" (SOU 1984:53). I skl re- 296 missytlrandehar hovrätten bl, a, av hänsyn lill lagregleringen av yttrande- friheteninte kunnat ansluta sig till det förslag som kommittén lagt fram, Prop.1985/86:98 Hovrätten har i stället lagt fram ell annal förslag. För allmöjliggöra etl snabbare ingripande i sådana fall kan man enligt hovrättensmening diskutera alt införa en möjlighel för närradiomyndigheien att temporärtdra in sändningstillstånd när en icke laga kraflågande dom angåendeyltrandefri-helsbroll från tingsrätt föreligger. Sändningstillstånd skulle dåkunna dras in snabbare ulan atl man därmed frångår principen atl missbruk avyttrandefriheten skall prövas endast av vederböriig domslol. Även om delta förslag genomförs bör enligthovrättens mening diskrimineringsulredningens förslag genomföras. De bådaförslagen kompletterar varandra och bör sammantagna kunna medföra etteffektivare skydd mot rasdiskriminerande föreningsverksamhet, RRV förklarar sig med hänsyn till föreningsfrihetenvara tveksam till förslagel och påpekar också all förbjudna organisationer kanuppstå igen under nytt namn och att påföljderna för de verksamhetsansvarigadärför bör skärpas (om etl förbud införs). ÄvenLO intar en negativ hållning och anför: har ett antal sådana organisationeruppstått i och det är mot bakgmnd av deras syfte och verksamhet enligtLO svårt atl se någol samhäUsmoliv för dessa organisationers existens i delsvenska samhället. De har dessutom en så samhällsdestmkliv verkan all alll börgöras för att förhindra deras tillkomst och utveckling. Detta till trots, ställer LO sig tveksam lillmetoden all i lag förbjuda sådana organisationer. En orsak tkl denna Ivekan ärerfarenheten från andra länder där sådan lagstiftning finns, där det haflminimal effekt. Rättsprocessen har varit mer besvärlig än effekten, Dessulomtenderar sådana organisationer alt genomföra namnbyte för atl omgående på nyttdyka upp. En annan orsak till LO:s tveksamhet är de svåra gränsdragningarnaoch definitionerna av vad som kan betraktas som "organisation sombefrämjar etnisk diskriminering" och alt sådana definitioner kan varierafrån till annan. Ett införande av en sådan lagstiftning som kananses välmotiverad kan därmed bli ett allvarligt hot mot föreningsfriheten.Däremot är del viktigt atl åtalsmöjligheterna och därmed sammanhängandestraffpåföljder nogsamt genomförs om sådana organisationers representantereller medlemmar, enskilt eller kollektivt, begår gärningar som är i lagförbjudna. Förslaget avstyrks helt av JK, RA, statensungdomsråd, , . Finlandssvenskarnas riksförbund.Pressens Samarbelsnämnd, Svenska Ortodoxa Prosleriet och . Föreningsfriheten får enligt 2 kap. 14 § andraslyckel regeringsformen begränsas endasl såvitt gäller sammanslutningar vilkasverksamhei är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse avfolkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visst etniskt urspmng. Som framgår av prop, 1975/76:209 s, 113 f harförpliktelserna enligt ansetts vara tillgodosedda i svensk rätlgenom beslämmelserna om hels mol folkgrupp och olaga diskriminering i 16 kap,8 och 9 §§ . Jag delar denna uppfattning och anser inte att det förnärvarande erfordras någon ytterligare begränsning av föreningsfriheten av delslag som utredningen föreslår med avseende på ell tUlägg lill 16 kap, 8 §brottsbalken (se sid, 189 i betänkandet). Utredningenhar vidare uttalat att rasisliska organisationer som kan registrerassom föreningar genom registreringen skulle komma i åtnjutande Prop. 1985/86:98bl,a, av kommunala förmåner , subventioner i samband med kommunallokalupplålelse. Enligt utredningen skulle ett förbud mot invandrarfientiigaorganisationer "kunna vara ell stöd för de myndigheter som tvingaslämna sådana förmåner även lill de organisationer som uppenbart bedriverrasistisk verksamhei" (se s, 189 i betänkandet). Utredningens påslående omalt det skulle föreligga något sådanl tvång är felaktigt, 1 stort sett samma synpunkler framförs av RÅ såvittgäller föreningsfriheten och , RÅ anför därutöver: I sammanhanget bör man inte heller bortse frånrisken alt de fåtal organisationer av berört slag som existerar i landet, ochsom dessutom bedriver en tämligen undanskymd verksamhei, skulle kunna tilldrasig ökad uppmärksamhet genom ett förbud. Statsmakterna lorde i tillräckligt höggrad ha markerat sill ogillande av organisationerna i fråga genomlagstiftningen om hets mol folkgrupp och olaga diskriminering, vilka bestämmelseri slort tvingar organisationerna lill passivitet, Förslagel avstyrks därför, gör gällande all de negativa konsekvenserna avell förbud, bl, a, kränkande av föreningsfriheten och risken för all rasisliskaorganisationer går under jorden och därigenom blir betydligt fariigare,överväger de poskiva. hävdar attföreningsrätten i så hög grad som möjligt ska vara fri från begränsningar ochinskränkningar av olika slag och all samhället ännu inte uttömt alla demöjligheter som finns för atl begränsa och stoppa diskriminerande verksamhei avorganisationer, Förbundel anser dock atl samhällsstöd för dessa organisationerinte kan utgå och alt samhället helt klart måsle uttala sill avståndstagandefrån sådan verksamhet. hänvisar förutom lillföreningsfriheten lill alt del kan bli mer lockande för vissa människor allansluta sig lill organisationer som verkar underjordiskt samt all man genomall låta rasisliska organisationer verka öppet får ökade kunskaper om dem. tror atl ell förbudskulle bli både verkningslöst och farligt. 1ett avsnitt om forskning och annal kunskapsinhämlande konstaterar utredningen all forskningen om etniska relationer i kommit sent igång och inte hunnit bli omfångsrik. Även om nya möjligheter lill kun skapsuppbyggnad kommer alt ges vid de instilutionsliknande enheter av tvärvetenskaplig karaktär som har bildals vid flera universilel är del viktigt all områdel ges ökad prioritet vid anslagsgivning och all fler forskare stimuleras till insatser. Utredningen pekar på alt etl personaltill skott till sekretariatet vid delegationen för invandrarforskning (DEIFO) skulle kunna få positiva effekter bl, a, genom möjligheterna till en intensi fierad påverkan på forskningsfinansiärer av olika slag. Vidare skulle etl sådant tillskott kunna avhjälpa den brist på forskningsinformation som i 298 dag kännetecknar områdel,vilket i sin lur skulle kunna medföra etl ökat intressehos såväl forskare som nyttjare. Utredningen redovisar också ett Prop.1985/86:98 antal forskningsområden såsom särskilt angelägna, Behovel avhistorisk forskning framhålls, liksom socialantropologiska studier av de"nya" kulturer som växer fram i samhället genom invandringen.Studier av institutionell diskriminering borde komma till stånd liksom allsamhället skulle få en bättre överblick över den etniskt socialastratifieringen genom en etnisk levnadsnivåundersökning. Till angelägnaforskningsuppgifter hör enligt utredningen också de etniskaminoritetsgruppernas rättsliga och sociala ställning, uppföljning avutredningens studie av majoritetsbefolkningens attityder, forskning ommassmediernas roll i opinionsbildningen och studier om språk ochspråkbehandling som diskrimineringsgrunder. remissinstanser uttalar sig särskiltom forskningsavsnitlet och flertalet av dem tillstyrker utredningens bedömningom behovet av ny kunskap på området. Här kan nämnas FRN, SACOISR, Slockholmsläns landsting, Adoplionscenlrum, Söderiälje kommun, UHÄ och flera universitet.Några instanser framhåller vissa forskningsinsatser som viktigare än andra. Detgäller t, ex, SÖ, som betonar viklen av den föreslagna etniskalevnadsnivåundersökningen och studier om språkets roll, somanser det angeläget med studier av etnisk diskriminering inom de kommunalamyndigheterna, , som betonar behovel av kunskaper omkulturverksamheter bland invandrare och språkliga minoriteter. framhåller behovel av mer forskning, framför alll kringmukikullurella/multikonfessioneUa miljöer och - i likhet med KristnaUngdomsråd kring invandrarbarns- och ungdomars situation, syn på sig självaoch sin framlid i , UHÄ delar utredningens och högskoleenheternasbedömning atl forskningen om etniska relationer är ett i eftersattforskningsområde. Det finns emellertid ett växande intresse bland forskare, iförsta hand inom humaniora, religionsvetenskap och samhäUsvetenskap, som del ärviktigt att stödja. Vid flera universilel har tillkommittvärvetenskapliga centmmbildningar, och forskargrupper, som ställt forskningenom etniska relationer i fokus. Som exempel kan nämnas centmmbildningar förinvandrarforskning vid universketen i Slockholm och , Såväl utredningen som delegationen förinvandrarforskning (EIFO) har redovisat en rad angelägna forskningsområden, Ianslagsframställningen för /85 uppmärksammade UHÄ behovet avutökade resurser för den forskning som utredningen framhåller som angelägen.UHÄ föreslog bl, a, alt resurser skulle anvisas för uppbyggnaden av en basorganisationför ell centrum för invandrarforskning i , I den forskningspolitiskapropositionen (prop, 1983/84:107) har invandrarforskningen uppmärksammats genomatl föredragande statsrådet framhållk nödvändigheten av all högskolorna,berörda forskningsråd och seklorsorgan ger högre prioritet ål området, Behovel av den föreslagna satsningen påforskningsinformation understryks särskill av SACOISR, länslandsting och av FRN. De stafiiga myndigheterna Prop. Diskrimineringsulredningen ägnar i belänkandet frågan omde statliga myndigheternas ansvar och insatser belydande utrymme. Utredningenframhåller som särskill viktigt all myndigheterna bedriver ell eget kartläggnings-och programarbete ägnat alt ge invandrare och medlemmar av etniska minoriteteren likvärdig behandling; ett begrepp som ingående diskuteras och som enligtutredningen bör sällas upp som mål för verksamhelen. Några särskilt vikligaseklorsmyndighelers hantering av invandrarfrågorna ulgör en bakgrund fördiskrimineringsulredningens överväganden av hur statsmyndigheternas arbete kanförbättras. En kritisk granskning av nuvarande förordning (1976:310) omålgärder för invandrare m,fl, leder utredningen fram till förslaget attstatsmyndigheterna genom en ny förordning bör ges klarare riktlinjer för sittarbete. En sådan förordning bör enligt utredningen fastslå atl statligamyndigheter inom sitt verksamhetsområde har samma ansvar för invandrare ochspråkliga minoriteter som för befolkningen i övrigt och all de medutgångspunkt i de invandrarpolitiska riktlinjerna utförligt skall ange de måloch riktlinjer som skall gälla för alla delar och nivåer av den egnaverksamheten saml tillse atl dessa effektivt efterlevs. Myndigheterna skall gåinvandrare och medlemmar av språkliga minoriteter tillhanda på vUlkor som ärlikvärdiga med dem som lillämpas i förhållande lill befolkningen i övrigt.Tillsyn av myndigheternas ålgärder med anledning av förordningen föreslåsutövas av slalens invandrarverk, som också skall delges planer om ålgärder ochnär så behövs samråda om åtgärdernas utformning. Del slora flertalet remissinstanserställer sig positiva tiU förslagel eUer har inget atl erinra mol del. Ett anlalinstanser ställer sig dock tveksamma eller negativa lill vissa av dess delar,främst vad gäller invandrarverkets föreslagna tillsynsroll. Behov av ny förordning Vad först gäller det allmänna behovel av en ny förordningtillstyrks delta uttryckligen av RFV, kulturrådel, AMS, , länsslyrelsen iSlockholms län, , , konsumeniverkei, bostadsslyrelsen,Söderiälje kommun. , Letliska , Lettiska hjälpkommiitén och Adoplionscenlrum.Del skäl som oftast anförs för en sådan ny förordning är behovet av en ökadtydlighet om myndigheternas ansvar på områdel, anför: delar DU: s uppfattning all delinte alllid tycks vara klart för myndigheter och institutioner atl de har sammaansvar för invandrarna som för majoritetsbefolkningen, I detta ligger att extrainsatser kan behövas och atl lika behandling inte alltid innebär likvärdigbehandling, DU konstaterar alt - punktinsatservid akuta behov är vanligare än djupare analys som leder till långsiktighandling, - invandrarfrågorofta lågprioriteras i ekonomiska svångremslider,