prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För att förstärka kemikaliebekämp- ningsberedskapen på land behövs särskilda fortbildningskurser i ledning av räddningsinsatsen vid större kemikalieolyckor. Under programplaneperio den förutsätts vidare att en uppbyggnad av regional förrådshållning av särskild materiel för bekämpning av kemikalieolyckor på land och lill sjöss påbörjas. För alt förstärka kustbevakningsberedskap vid kemi kalieolyckor till sjöss planeras ulbildning för uppgiften för brandpersonal 75 från fem större kommunala brandförsvar. En ny krigsorganisation för räddningstjänsten, org80 K, införs den I Prop. 1985/86: . Organisafionen planerasvara personellt fullt uppbyggd den Bil. Grupperings- ochförrådsplatser förändras i huvudsak inte. De kommunala brandförsvaren bibehållsi form av s.k. brandgrupper K, organiserade i två skift enligt gällandebrandordning. Ordnings- och bevakningsenheterna överförs till polisväsendetresp. , inkl. ledningsgrupper ochhemskyddsgrupper, kommer att omfatta ca 150000 personer. Räddningshundgrupperom vardera tre hundar och tre hundförare införs i organisationen från den Ijanuari 1987. Ulbildningen av grupperna sker på frivillig väg genom . De bör enligt planen även kunna utnyttjas av fredsräddningstjänsten.Uppbyggnaden till 475 grupper planeras vara genomförd under budgelårel 1992/93.Särskilda enheter med specialinriktning på miljön vid ABC-krigföring lillkommersuccessivt fr.o.m. /89. Arbetet med atl skapa förutsättningarför alt utnyttja civilförsvarspliktiga vid slörre olyckor i fredslid kommeralt forceras . I samband med att kommunerna den I januari 1987övertar del lokala ledningsansvaret för civilförsvarsverksamheten införs en nyledningsorganisation. Varje kommun tilldelas en civilförsvarsstab vars storlekoch sammansättning varierar enligt fem typer. Samtliga ledningsenheler planerasvara personellt helt uppbyggda . Varje kommun får för sinledning och civilförsvarsstab en fungerande ledningsplats i acceptabelt skyddsenasi . På grund av ålder är ett slort antal av befinlligaledningscentraler i behov av ålgärder. I programplanen avdelas medel för att påsikt vidmakthålla ledningscentralerna. Vidare avsätts vissa medel förutvecklings- och försöksverksamhet med etl radiosystem för civilförsvaret under1990-lalet. Anskaffning av bärbara radiostationer genomförs, samordnad medmotsvarande anskaffning inom fredsräddningstjänsten. LAC-funktionensutnyttjande och utformning utreds . Försöksutbildning i ammunitionsröjning planerasbudgetåren 1986/87 och 1987/88. Verkskydd skall organiseras och utrustas underhänsynslagande till företagens eller anläggningarnas planlagda verksamhet ikrig och till omfattningen och arten av de skador som kan uppslå. Om det redanfinns organisation och utrustning för den fredstida räddningsverksamheten bördenna användas i verkskyddel och verkskyddels utrustning bör användas förföretagels eiler anläggningens behov av räddningsorganisalion. Arbete pågår förnärvarande i länen med att klarlägga vilka företag och anläggningar som skallha verkskydd. beräknas uppgå till ca 700 verkskydd ochca 40000 personer. Kostnaderna betalas av förelagen, och räddningsverkelsutbildnings- och övnings verksamhel in-läklsfinansieras. En plan redovisas för överförandet avprogramansvaret för sjukvårds- plutonerna till fr.o.m. /87. Ca 130 nya sjukvårdsplutoner byggs successivt upp . Grundutbildning och materielanskaffning påbörjas /87 och övningsverksamheien /89. svarar för pro- 76 duklionen av plutonerna.De krigsorganiseras av kommunerna för all Prop. 1985/86: 100 därefter ställas till sjukvårdshuvudmännens förfogande. Inom delprogrammet Central förvaltning m. m.planeras särskilda per-sonalutvecklihgsåtgärder iplaneringsperioden. Omfattningen av dessa åtgärder kan fastställas först eflerverksbildningen. Medel har avsatts för detla ändamål. Verksamheten kommer allställa stora krav på samverkan och samordning med andra myndigheter ochorganisationer. Verket skall enligt planen utveckla formerna för detta snarastefter verkets bildande. Information om verksamheten är av stor vikt under denförsia delen av planeringsperioden, och medel har avsatts för att ta fram sådaninformalion. En utveckling av ADB-funktionerna för civilförsvaret harplanerats. Denna utveckling måste fortsätta ochvidgas atl omfatta hela verkets ansvarsområde. Del administrativa datastödetskall vara uppbyggt under planeringsperiodens första del, och medel haravdelats för della ändamål. Anpassning av skolanläggningarna i ,, och Revinge sker successivt till den nyautbildningsorganisationen. Invesleringar med medel utanför planeringsramen genomförs under programplaneperioden.För genomförande av den integrerade utbildningen vid skolorna genomförssuccessivt investeringar i utbildningsanordningar m. m. Medelhar också avsatts för vissa kompletteringsinvesteringari kommunala övningsfält för att övning av civilförsvarsenheter skall kunnabedrivas lokalt av kommunerna. Verksamheten inom produktionsområdet Utbildning ochövning inriktas på atl genomföra den integrering avräddningstjänstutbildningen och civilförsvarsutbildningen som harbeslulat. Övningsverksamheten decentraliseras och utlokahseras från räddningsverketsskolor. Övningar med civilförsvarsenheter genomförs . Därtillkommer vissa särskilda övningar med befäl och mobiliseringspersonal. Detförutsätts alt övningskoslnaderna kan reduceras när decentraliseringenhar genomförts. Av utförda beräkningar framgår att behovet avskolkapacitet successivt sjunker för alt året närmast efterprogramplaneperioden uppgå till ca . I kapacitetsbehovet ingår ca. 5000 elevdagarövning, som föreslås bibehållas vid skolorna för atl möjliggöra eltfortlöpande utvecklingsarbete såväl vad avser organisation som utrustning.Dessutom får de lärare som går i ren utbildningsproduktion möjligheter tillkontinuerlig ledningsträning, något som kan betecknas som nödvändigl för atllärarna skall kunna fortbildas och behålla sina kunskaper. Utöver det beräknade elevdagsbehovel vidskolanläggningarna föreslås 5 200 elevdagars utbildningsproduktion inomfredsräddningsljänsten alt förläggas till lokala brandförsvar av främslgeografiska skäl. gäller utbildning i samt . I planeringen för /87 har räknatsmed utlokalisering av 8 kurser för deltidsanställda brandmän, vilket motsvarar tidigare nämnda . Till detta skall läggas två kurser för heltidsanställda brand- 77 Detär endast aktuellt för . Produktionskapaciteten vid Prop.1985/86: 100 anläggningarna under detta år bedöms inte kunna klara de tvåifrågavaran- Bil. 6 de kurserna. Från /88 medger dockeffekterna av integrering och övningsutlokalisering att kurserna bedrivs vidskolanläggningarna. Det successivt sjunkandeelevdagsbehovel vid skolanläggningarna är en konsekvens av följande faktorersett i förhållande till nuläget: - Nyttutbildningssystem med direklrekrytering lill befattning vilkel inte längremotiverar uppdelning på fack- och befattningsutbildning utan medför ensammanhängande ulbildning, som till tiden kan förkortas inom ramen för enoförändrad ambitionsnivå. - Integrering avcivilförsvarsulbildning och fredsräddningsljänstutbild-ning i förening med attfredsräddningsljänstens personal uppgår i civilförsvarels krigsorganisation.Det innebär att flera nuvarande särskilda utbildningslinjer inom civilförsvaretefler hand kan upphöra. - Utlokaliseringav övningsverksamhet vid skolanläggningarna. disponerarcivilförsvaret fem utbildningsanläggningar -Cufa med följande kapaciiei - -55000" -40000" -Revinge 40000" -25000" Utredningen föreslår altanläggningarna , , och Revinge bibehålls. Behov av enanläggning i för utbildning efter den I juli 1988föreligger inte. Utredningen pekar på alternativa användningsområden. utåtriktadeinformation kommer att få mycket stor betydelse för den samordning someftersträvas i och med verkets bildande. Särskilda informationsinsatser på storbredd bör göras i planeringsperiodens början för att vidga och fördjupakontakterna med berörda intressenter. En samordning avinformationsverksamheten rörande freds- och krigsolyckor bör eftersträvas.Samverkan och samordning bör vidare ske med (), (), Svenska röda korset (SRK),överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), styrelsen för psykologiskt försvar(SPF) m. fl. Underhåll och förrådsverksamhetskall inledningsvis koncentreras på att slutföra materielomläggningen till den nya krigsorganisationen, org 80 K. Överlämning av materiel avseende ordnings- och bevakningsenheterna till polisväsendet resp. försvarsmakten bör därvid vara avslutad senast den . skall hemskyddsorganisalionens ca 8000 hem skyddsgrupper byggas upp materiellt samt sjukvårds- och specialplutoner materiellt läggas om till ny organisation. Förrådshållningen av andnings skydd skall anpassas fill successivt ökande volymer, ny planläggning för jr, fördelning saml tillgängliga förrådsulrymmen. måstegöras , dels på grund av de växande och allt äldre Prop. 1985/86:100 materieltillgångarna, dels på grund av behovet atl återta lidigareeftersläp- Bil. De nu i stort färdigulbyggda varnings- och sambandssystemenför kärnkraftsberedskapen skall kontrolleras och underhållas. Försök medkommunalt ansvar för materielhantering skall påbörjas i periodens inledning.Ansträngningar skall vidare göras för att skapa bättre förutsättningar för attutnyttja civilförsvarsmaterielen i fred. I fråga om materielanskaffninginriktas produktionen främsl på atl genomföra planerat anskaffningsprogram förbefolkningens andningsskydd, fullfölja uppbyggnaden avutomhusalarmeringssystemet samt täcka kvarvarande större materielbrister ikrigsorganisationen. Inledningsvis måste dock prioriteras anskaffning avutbildningsfordon för att skapa förutsättningar för den nyaräddningstjänslulbildningen. Vid utveckhng och anskaffning av materiel skallsamordning eftersträvas med berörda intressenter inom den kommunala ochslalliga räddningstjänsten. Formerna för denna samverkan och samordning skallutvecklas. En slor del av nuvarande malerieltillgångar har hög ålder ochbehöver ersällas. Denna materielomsättning bör dock avvakta utvecklade formerför samordning med bl. a. fredsräddningsljänstens materielanskaffning. Givnaekonomiska ramar till-låter inte heller att mer än myckel begränsade resurserkan avdelas för materielomsättning . Dessa frågor behandlas utförligarei civilförsvarsslyrelsens perspeklivplan B och måsle lösas i anslutning till1987 års försvarsbeslut. Detsamma gäller frågorna om ersätlning av nuvarandesambandssystem resp. system för inomhusalarmering. Vad gäller anläggningar förkrigsorganisationen skall verksamheten i periodens inledning kraftsamlas tillde åtgärder som erfordras för att varje kommun skall ha en fungerandeledningsplats i anslutning till att kommunerna övertar ledningsansvaret förcivilförsvaret den (särskild produktionsplan org 80 K).Tekniskt underlag skall i början av perioden vara framtaget för nya typer avledningscentraler. Dessa centraler skall anpassas till kommunens nya roll inomtotalförsvaret och möjligheterna att fredsutnyttja anläggningarna. Även principernaför modernisering bör anpassas lill dessa faktorer för de fall det bliraktuellt att bibehålla äldre anläggningar. Behoven av skydd förobservationsgrupper, framskjutna enheter och av branddammar bör ses över underplaneringsperioden. I avvaktan härpå planeras en mycket begränsad produktionav dessa objekt. Utöver nyproduktion och moderniseringar behöver punktvisakompletteringsåtgärder vidtas i etl antal ledningscentraler för att säkerslälladriftsäkerheten och beredskapen hos dessa. Nyinvesteringar i anläggningar förfredsorganisationen i form av lokaler samt utbildnings- och övningsanordningarför den lillkommande räddningstjänslulbildningen erfordras med tyngdpunkt iperiodens första del. - garage förutryckningsfordon, - övningsplalseroch anordningar för fariigt gods, - övningsanordningarför takgenomträngning, - brandplattorför skumsläckningsövningar, samt 79 - lokaler ochanordningar för sotningsutbildning. I övrigl genomförs kvarvarande byggnationför att planerade kapacitetsmål skall nås för skolanläggningarna i ,, och . Vissa ersättningsinvesteringar för äldre bestånd genomförsockså i . Huvuddelen av de forsknings- och utvecklingsresultat som kanutnyttjas inom räddningsverkels ansvarsområden erhålls från den gemensammaforsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs genom bl.a. Brand-forsk . Verkets egna resurser för kompletterande studie-och forskningsuppdrag är mycket begränsade. Samordning och samverkan blirdärför angelägna uppgifter. Prop.1985/86: 100 Bil. Inriktningens innebörd för ekonomi och personal Betalningsmedlens fördelning pä delprogram (1 000-tal kr.) Summa 1986/91 valtning m. m. ' Ovan nämnda intäkter avser främst - utbildning (verkskydd, NU ochNVU samt logi m.m. för räddningstjänstutbild ning), ~ försäljning av vissa publikationer, - åtgärderavseende kärnkraftsberedskap (SSI), - försäljning avviss materiel. Betalningsmedlens fördelning på anslag Summa 1986/91 Ekonomiskaresurser för civilförsvaret och fredsräddningstjänsten Planeringsram för statens räddningsverks verksamhet utomskyddsrum /87-1990/91, m.m. Utredningen har med utgångspunkt ien av regeringen fastställd ekono- Prop. 1985/86: 100 misk planeringsram förstatens räddningsverks verksamhet utom skydds- Bil. 6 rum, med hänsynslagandelill alt uppgifterna för sjöfarlsverkels enhet för transport av farligt godsskall överföras till och vissa administrativa kostnaderöverförs till överstyrelsen för civil beredskap, beräknat planeringsramen förperioden /87-1990/91 som framgår av följande tabell (prisläge februari1985; milj. Summa 1986/91 516,2' För skyddsrum innefattandeersättning för har utredningen beräknal ellbemyndigande om 723,3 milj. kr. och en utgiftsram om 639,3 milj. kr. iprislägel för /87. Riktlinjer för /87 m. m. Utredningen beräknar utgiftsramen för statensräddningsverks verksamhet utom skyddsrum till 474,5 milj. kr., vartill kommer 9milj. som avser invesleringar i för ,samt utgiftsramen för skyddsrum lill 628 milj. kr. Beredskap för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss , statens brandnämnd, statensnaturvårdsverk. , () ochstyrelsen för teknisk utveckling har, med ledning av de studier och denkunskapsuppbyggande forskning som bedrivits inom insatsprogrammet Teknik föroljebekämpning lill sjöss saml bekämpning och sanering av olja i strandzonen(TOBOS 85), gemensamt utarbetat en dimensionerande hotbild, ell övergripandemål och en gemensam grundsyn för inriktningen av del oljeskadeskyddetför 90-talel. Sammanfattning av den totala hotbilden Konsekvenserna av löskommen olja varierar inom vidagränser och är beroende av en mängd faktorer såsom typ av olja, löskommenkvantitet, exponeringstid, väder, lokalitet och känsligheten hos berörda objektm. m. Skadeverkningarna på främst den miljön bestäms huvudsakligen avden löskomna oljans giftighet och koncentration, områdets omfattning samtexponeringstid. Låga koncentrationer kan naturens mikroorganismer i regel klaraav utan akuta eller långsiktiga skadeverkningar. 6 1985/86. Den genomsnittliga lotala kvantiteten löskommen olja iSverige omgivande vatten uppskattas till storieksordningen 30000till /år. Fördelningen på ulflödeskällor är i stora drag frånatmosfä-riskt nedfall, från landbaserade källor (dagvatten, viavattendrag, avloppsreningsverk och industrier). Endast härslammar frånfartygstrafik. Atmosfäriska nedfall och utflöden från landbaserade källorger, med vissa undantag, så låga koncentrationer att de icke är bekämpningsbaranär de kommit ut i vallenkroppen. Sådana utflöden måste förhindras ellerbekämpas vid källan och ingår därför ej i hotbilden för det oljeskadeskyddet. Oljeutflöden från fartyg kan indelas i klasser medavseende på de enskilda utflödenas storlek. Med ledning av tillgängligstatistik, bedöms utflödena under första hälften av 1980-lalel fördela sigenligt följande: Prop.1985/86: 100 Bil. Frekvens antal utflöde/år ton olja/utflöde Klass 4 till klass 6 består nästan uteslutande av operationella utflöden, dvs.oljespill som härrör från rengöring av bunkertankar, maskinutrymmen ochbariast-tankar samt oljerester från tankfartyg. Både avsiktliga och oavsiktligautflöden förekommer. Den övervägande delen av utflödena hinner innan deupptäcks spridas över stora ytor. Koncentrationen blir i dessa fall så låg attbekämpning omöjliggöres. Skadeverkningarna är i relation till övriga klassersmå. Endast en mindre del av utflödena har en sådan koncentration att bekämpningkan ske. även denna klass består nästan uteslutande avoperationella utllöden, främst frän bariasttankar och av oljerester fråntankfartyg. Oljemängden per utflöde och därmed koncentrationen är sådan icke kan bortse från risken för skadeverkningar. Ett flertal av dessautflöden är bekämpningsbara. innefattarutflöden orsakade av fartygsolyckor, huvuddelen från tankfartyg iinrikestrafik, med ungefär lika delar lättare och tyngre produkter, restenfrån övriga fartyg, främst bunkerolja, innefattar uteslutande utflöden orsakadeav fartygsolyckor med tankfartyg med råolja samt lättare och tyngredestillationsprodukter. Den här redovisade totala hotbilden för 1980-talet kommeratt successivt förändras. Följande hotbild föreslås vara dimensionerande förinriklning och resursfördelning för 90-talels oljeskadeskydd. Hotbildenskall ses över med lämpliga tidsintervall så alt en anpassning kan ske lillväsenlliga förändringar såsom nya anläggningar för oljeutvinning, nya områdenmed stort skyddsvärde eller administrativa och tekniska ålgärder som påverkarfartygstrafiken. Den dimensionerande risken förutflöde inom omgivande vatten Prop. 1985/86: 100 och fördelar sig enligt följande: Bil. Frekvens ant./är Sannolikhet 1 utflöde pei i % för minst ton/utfl. 30-35 1,5-1,8 1,5-1,8 0,3-0,4 100 80 80 30 Klass 2 består nästan uteslutandeav operationella utflöden, främst från barlasttankar och oljerester fräntankfartyg. Oljemängden per utflöde och därmed koncentrationen är sådan att manicke kan bortse från risken för skadeverkningar. Ett flertal av dessa utflödenär bekämpningsbara. Klass 3 innefattar utflödenorsakade av fartygsolyckor. Huvuddelen från tankfartyg i inrikestrafik medungefär lika delar lättare och tyngre produkter. Resten från övriga fartyg,främst bunkerolja. Klass 4 innefattaruteslutande utflöden orsakade av fartygsolyckor med tank- och fartyg med råolja samt lättare ochtyngre destillationsprodukter, Den geografiska fördelningen avoljeutflödena beror på omfattning och lyp av fartygslransporterna i och utanförsvenska farvatten samt navigationsförhållanden i dessa områden. Större delenav utflödena i klass 2 beräknas ske i farleder på internationellt vatten ochsåledes långt från kusten, medan huvuddelen av utflödena i klasserna 3-5beräknas inträffa i kustnära farvatten, varav en del i andra länderskustfarvatten. Mål för del oljeskadeskyddet Det oljeskadeskyddet skall avvärja och/ellerbegränsa skadeverkningar på miljö och andra samhällsekonomiska värden tillföljd av utflöden från farlyg av olja samt även sådana kemikalier som äråtkomliga med i huvudsak samma medel som löskommen olja. Det skall lämnabistånd lill och samverka med andra länder i överensstämmelse med ingångnaavtal och internationell praxis. I de fall utflödets storlek ochövriga förhållanden -plats, insalstid, väderlek etc. - gör det sannolikt atl huvuddelen av oljan kan hindras att nå slrandzonen. - i första hand mekaniskbekämpning av det momentana utflödet ge nom avgränsning och upptagning samt begränsning av det kontinuer liga utflödet vid källan, i andra hand, när demiljömässiga och tekniska förutsättningarna tillåter det, dispergering av det momentana utflödet samt begräns ning av det kontinuerliga utflödet vid källan. I de fall utflödets storlek ochövriga förhållanden - plats, insatstid, väderlek etc. -gör det osannolikt att huvuddelen av oljan kan hindras att nå strandzonen. - i försia hand kontroll av oljans spridning genomstyrning bort från Prop. 1985/86: 100 särskill skydds värda områden mol vattenområden som underlättar Bil. 6 inneslutning och upptagning och minskar risken för all oljan hamnar påstränderna samt begränsning av det kontinuerliga utflödet vid källan, - inneslutning och upptagning avoljan för alt förhindra spridning till ytterligare områden och minska riskenför att den inneslutna oljan hamnar på stranden eller förorsakar skada påstranden, - för olja som hamnat på stränderutanför de områden där oljan inneslutits, i försia hand förhindra ellerbegränsa spridning till icke avgränsade vattenområden och i övrigt minskarisken för atl olja på stranden åstadkommer ylleriigare skada. Återställande åtgärder sedan de omedelbarariskerna för ytterligare skada undanröjts. - upptagning av oljan påstrandområden med stora samhälls- och miljövärden med i huvudsak maskinellameloder, då della från miljösynpunkt är acceptabelt och eljest med manuellameloder, - upptagning inom övrigastrandområden med maskinella och metoder, av den del av oljan som ärlättåtkomlig och som försenar de naturliga nedbrytnings- ochåterställningsprocesserna, saml därefter applicering av medel som påskyndardessa, - påskyndande av återställningenav den ursprungliga miljön inom särskilt viktiga vattenområden, där den marinamiljön lidit påtagliga skador. Övervakningför upptäckt och lagföring av olagliga utsläpp lill sjöss m. m. ocholjebekämpning till sjöss Generaltullstyrelsenhar mot bakgrund av den gemensamma grundsynen arbetat fram mål för sinövervakning och oljebekämpning till sjöss. Målsättningen för system förövervakning av svenskt sjöterritorium och svensk intressezon därutanför förupptäckt och lagföring av olagliga utsläpp till sjöss är följande - möjlighet att upptäcka ochdokumentera utsläpp av främst oljor men även andra ämnen med likautspridningsegenskaper som oljor - möjlighet atl i anslutning tillutsläppet identifiera och dokumentera utsläppskällan under såväl dag som natt,samt om möjligheter härtill ej finnes, möjlighet till följning av misstänktobjekt tills säker identifiering kan ske - möjligheter atl bearbeta ochsnabbast möjligt överföra tillgänglig information till kustbevakningensledningscentraler eller sjögående enheter ota prover på utsläppt olja m. m. i så nära anslutning lill utsläppet som möjligt o registrera utsläppets volym, utbredningoch kartering av utsläppets tjocklek inom vissa intervaller o registrera typ av utsläpp genom jämförelse med kända referensprov 84 - möjlighet lill provlagning ombord på misstänktafartyg inom svenskl Prop. 1985/86: 100 sjöterritorium samt tillgång till utrustning och metoder för säker jämfö- Bil. relsemellan dessa prover och prover tagna av i sjön utsläppt olja - möjlighet till daglig avspaningav det svenska sjöterritoriet och den svenska intressezonen - möjlighet att utnyttjaanskaffad materiel även för räddningstjänst till sjöss, iskartering åtsjöfartsverket och , sjökartering ål m. m. - möjlighet att registrera ochdokumentera annan olaglig verksamhel inom svenskl sjöterritorium och svenskinlressezon. Målsättningför oljebekämpningsverksamhelen lill sjöss är - all vid fartygsolyckor inomsvenskl territorium och svenskt ansvarsområde som innebär utflöde av oljaeller annal som är skadligt för miljön, efter att fåttkännedom om olyckan, söka begränsa utspridningen av det momentana utflödet, medlillgängliga ordinarie bevakningsresurser. Insalser på olycksplatsen skall(bör) ha påbörjats inom 4 (3) limmar efler larm - att begränsa det kontinuerligautflödet från etl havererat fartyg, dels ombord på fartyget (enligtsjöfartsverkets anvisningar, eller i avvaktan härpå enligt egen bedömning) ochdels utanför fartyget - atl då förhållandena så medger(vind, ström, geografi) på mekanisk väg bekämpa oljan på öppet vatten innandenna når land. Insatser på platsen skall (bör) vara påbörjade inom 8 (6)timmar - att då förhållandena omöjliggöroljebekämpning på öppet , begränsa oljans utbredning och vid behov styradenna till miljömässigt mindre känsliga områden, för att där mekaniskt bekämpaoljan