prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Vetskapen om föreliggande svårigheter föranleder attstå fast vid att en återgång till förhållandena före norriandskommit-ténsförslag bör ske med undantag för de två församlingar som föreslås flyttadetill prisstödsområde 1. Omdetta inte anses lämpligt förordar jordbruksnämndens alternativ4. Ett genomförande av jordbruksnämndens förslag innebär en inte oväsentligförbättring som emellertid borde kompletteras med samma indelning för kött ochfläsk. Det finns inga skäl att avvika från det i övrigt samstämmigaförhållandet mellan mjölk resp. kött och fläsk. Länsstyrelseni : När det gäller förändringar i prisstödområden har kravframförts från länet om ändrad områdestillhörighet. LRF och lantbruksnämndenhar tillskrivit jordbruksnämnden under utredningens arbete och föreslagit attvissa områden i 2 A, flyttas till prisområde 1. I såväl som har områden klassats upp frånprisområde 2 A till 1. Lantbruksnämndenhar föreslagit att prisstödområde 1 anpassas till stödområdet för glesbygdsstödtill investeringar då de båda stöden har tillkommit utifrån likartadeutgångspunkter. och kommuner har i skrivelse tilllänsstyrelsen framfört samma krav. Även LRF gör denna koppling. Länsstyrelsenhar avgränsat stödområdet där glesbygdsstöd kan lämnas till att omfattainlandet där sysselsättningen är sämst och behovet av regionalpolitiskainsatser är störst. Om prisstödområde 1 skulle anpassas tillglesbygdsstödområdet skulle följande områden i länet klassas upp: Fällforsförsamling i kommun, i kommun, hela Bjurholmskommun samt kyrkobokföringsdistrikt i kommun. Länsstyrelsenfinner att goda skäl talar för att tillgodose kraven inte minst utifrånjordbruksnämndens utgångspunkt att regional- och sysselsättningspolitiskafaktorer skall påverka prisområdet. Enutökning av prisområde 1 till att gälla hela glesbygdsstödområdet beräknasmedföra ytterligare tillskott av medel till jordbruket i länet med ca 3,5 milj.kr. om gehör för detta krav kan nås. Detta är dock enligt meningsmå insatser i länet i förhållande till de totala problemen. Länsstyrelseni : Indelning i stödområden synes i stort vara som det är begärtfrån . Utöver Edefors och Gunnarbyn borde även markbygden i Piteåkommun överföras till område 1, tillstyrker de föreslagna ändringarna av ---- områdesindelningeni inland samt de smärre ändringarna avområdesgränserna i övrigt. Härutöver vill förbundet framhålla följande. Beräkningstekniskt har stödnivån för kött kopplats till det framräknade stödbehovet för mjölk. För mjölk uppdelas stödområde 2 i 2a och 2b. '64 Dennauppdelning baseras på de förslag som utarbetades av den s.k. Prop. 1985/86: 166Norriandskommittén 1982 (Ds Jo 1982:7). föreslog attskillnaden i stödnivå mellan 2a och 2b skulle vara . Eftersom differensenmellan 2a och 2b då var begränsad ansågs det inte motiverat att differentierastödnivån på kött. I samband med den nu genomförda översynen avberäkningsmodellen visar det sig att produktionskostnaderna för mjölk är ca 17öre högre per kg i 2a än i 2b. För kött är skillnaden ca per kg. Motdenna bakgrund är det angeläget att pristillägget för kött i stödområde 2differentieras på samma sätt som stödet till mjölkproduktionen. Deförslag till ändrad områdesindelning för stödet till potatisodlingen som frånolika håll framförts till jordbruksnämnden har inte tagits upp i de förslag somöverlämnats till regeringen. utgår ett högre stöd tillpotatisodlingen i än i övriga delar av stödområdet. Eftersomproduktionsförutsättningarna i inland är likartade de iNorrbotten, föreslår LRF att det högre stödet utgår även i detta område. Det ärangeläget att den snabba minskningen av potatisodlingen i detta område bryts.Merkostnaden för denna ändring är obetydlig. Detbör särskilt noteras att merparten av framställningarna om smärreområdesändringar har inlämnats till jordbruksnämnden . Ävenom LRF inte har något att invända mot jordbruksnämndens förslag i frågan, villförbundet framhålla att särskild hänsyn bör tas till de synpunkter som i dettaavseende kan komma att framföras från respektive län. Förbundet vill ocksåframhålla att vid bedömningen av förslag till områdesändringar bör hänsyn tastill utvecklingen av produktionen i de aktuella områdena. Vidare börjordbrukets betydelse för sysselsättningen, sam- . hällsservicen, miljön m. m.vägas in i dessa bedömningar. Lantbruksstyrelsen:Den använda beräkningsmodellen syftar till att beräkna merkostnaderna förjordbruksproduktionen i norra . Modellen följer i huvudsak den somtillämpas av bl.a. lantbruksverket vid lönsam-hetskalkylering inom lantbruket.I det nu genomförda översynsarbetet har vissa mindre förändringar gjorts såväli den principiella uppbyggnaden som i fråga om dataunderlaget.Lantbruksstyrelsen anser att beräkningsmodellen väl fyller sin funktion ochansluter sig till de ändringar som gjorts. Styrelsen vill emellertid påpeka attmodellen ensam inte kan beskriva situationen i jordbruket i norra . Ävenandra överväganden om t.ex. regionalpolitiska effekter, produktionens storlekoch jordbrukets lönsamhet kan behöva göras. Glesbygdsdelegationen----- harinte tagit ställning till de justeringar som föreslås avberäkningsmodellen för prisstödet. Länsstyrelseni : har inget att erinra mot den användaberäkningsmodellen, men vill starkt understryka att vid faststäl- 165 landeav stödbeloppen skall även andra faktorer bland dem de regionalpoli- Prop.1985/86: 166 tiska hänsynen starkt vägas in. Dejusteringar som med vissa mellanrum gjorts av prisstödet har alltid givit enlägre kompensation i område 4 (5) än i övriga områden. Motivet har varit ansett att det inte fått vara för stort steg mellan stödområdet ochområdena utanför. kan inte godta detta resonemang. I princip ärdet inte någon skillnad mellan denna gräns och gränsen mellan de olikastödområdena. är pristillägget i område 4 och i område3 dvs. en skillnad på . anser att kompensationsgraden iområde 4 skall höjas och vara i paritet med övriga områdens. Länsstyrelseni instämmer i jordbruksnämndens slutsats ---- attdet är lämpligt att vid analys av merkostnaderna för produktion i norraSverige använda "Modell B", "Databas ". De orsaker somanförs i översynen talar för att det inte bara är lämpligt utan egentligensjälvklart att den.alternativa modellen används. Länsstyrelseni : I den rapport som bildar underlag för den nu aktuellaöversynen anges bl.a. två alternativ för beräkning avproduktionskostnadsskillnaderna mellan referensområdena och norra . Detena alternativet är baserat på egen fodersädesodling medan det andraalternativet är baserat på inköpt foderspannmål. Enligtlänsstyrelsens mening saknar det senare alternativet verklighetsförankring. Enanimalieproduktion baserad på inköpt foderspannmål skulle medföra attbetydande åkerarealer friställes. Eftersom alternativa produktionsgrenar istort sett saknas skulle följden bli en omfattande nedläggning av åkermark.Detta skulle stå i strid med den jordbrukspolitiska målsättningen. Även vadgäller beredskapsmotivet för det norrländska jordbruket skulle en sådanproduktionsinriktning innebära helt oacceptabla verkningar. Alternativetmed inköpt foderspannmål kan enligt ovan inte omsättas i praktiken och saknardärför relevans som underlag vid bestämning av prisstödet. Länsstyrelseni : I fråga om beräkningsmodellen delar nämndensgrundsyn att modellen utgör ell underlag vid överväganden om stödbeloppensstorlek och områdesindelningar. Produktionsutveckling, regional- ochsysselsättningspolitiska aspekter och miljöfrågor måste få påverkafastställande av geografiska och prismässiga gränser i . Länsstyrelseni : Beräkningsmodellen för att framräkna merkostnaderna för jordbruket i ser ut att i det stora hela kunna fungera bra. Modellen ger emellertid endast merkostnaderna för arbete och kapital upp till den nivå som lönsamheten i referensområdet tillåter. Lönsamheten i referensområdet är dock otillräcklig. gällerdå också lönsamheten i stödområdena även efter avräkningsprisets Prop.1985/86: 166 komplettering med norrlandsstödet. framhåller att även andra faktorer som produktionsutveckling,regional- och sysselsättningspolitiska aspekter kunna beaktas. Detta bör lämnautrymme för ett regionalpolitiskt stöd utöver det stöd som framräknas enligtberäkningsmodellen. En modell hur ett sådant stöd skall kunna framräknasutarbetas på lantbruksnämnden i . Resultatet börsnart kunna redovisas för jordbruksnämnden. : tillstyrker de före slagna ändringarna av beräkningsunderlaget . Glesbygdsdelegationen villemellertid understryka att ett kraftfullt stödär nödvändigt särskilt i norra inland för att möjliggöra ettlivskraftigt jordbruk i området. Delegationenföreslår att prisstödet till getterna höjs i prisstödområde 1 så att det täckermerkostnaden för produktionen i detta område. Delegationenvill avslutningsvis understryka att pristillägget bör justeras medhänsyn till kostnadsutvecklingen inom jordbruket för att ge den stabilitet åtoch tilltro till systemet som är nödvändig för att produktionen iinlandsjordbruket skall upprätthållas. Länsstyrelseni : Enligt mening skall prisstödet ha två olikafunktioner. För det första skall det utjämna skillnader i produktionskostnadermellan olika regioner så att lönsamhetsskillnaderna i möjligaste månelimineras. För det andra skall prisstödet vara en del av de statliga insatsersom görs för att bibehålla och utveckla näringslivet i glesbygderna. Dettamåste ingå i bedömningarna när man diskuterar områdesgränserna. Prisstöd,regionalt investeringsstöd och glesbygdsstöd skall ses som nödvändigakomplement till varandra i strävan att bibehålla och utveckla en beståendejordbruksnäring. Ett markant regionalpolitiskt hänsynstagande ijordbrukspolitiken är enligt mening det mest framgångsrika sättetatt behålla sysselsättning och därmed boende och service i skogslänens skogs-och mellanbygder. Produktionav mjölk och kött skall enligt mening vara den dominerande inriktningen av länets jordbruk. För detta talar att förutsätt ningar för spannmålsodling utanför inte är gynnsamma me dan möjligheterna till en framgångsrik grovfoderodling är goda. Vidare är animalieproduktionen arbetsintensiv vilket är av vikt i många områden med brist på arbetstillfällen. Utvecklingen av animalieproduktion skall därför väga tungt när det gäller att fastställa stödets områdesgränser och storlek. Man måste också väga in växtodlingens förutsättningar. Dessa belyses bäst av resultaten från den objektiva skördeuppskattningen. delnormskördeni korn och vall för området utanför är inte Prop. 1985/86: 166högre än i . Länsstyrelseni : Den aktuella rapporten ger ingen vägledning föruppräkning av prisstödet för fläskproduktion, getskötsel och potatisodling. Länsstyrelsenförutsätter att en motsvarande uppräkning sker för dessa produktionsgrenar somför de i rapporten behandlade produktionsgrenarna mjölk och kött. Länsstyrelseni : De förändringar i beräkningsunderlaget och den framräkning avproduktionskostnadsskillnaderna som vidtagits visar på behovet av en ickeoväsentlig höjning av prisstödet. Även om inte materialet ska betraktas som ettförslag till nya prisstödsnivåer vill i sammanhanget erinra omatt det är mycket angeläget med en omedelbar och kraftig uppräkning av prisernapå produkterna. Lönsamheteni näringen är mycket låg och produktionen går ner. För att uppnåföretagsekonomisk lönsamhet i t. ex. mjölkproduktionen bedömerlantbruksnämnden i länet att mjölkpriset måste höjas mellan /kg.Motsvarande förhållanden finns i övriga produktionsgrenar. Länsstyrelseni : Den framtagna rapporten ger en aktuell beskrivning avproduktionsutvecklingen i , Av redovisning framgår att det finnstendenser till en minskad mjölk- och köttproduktion i . harriksdagsbeslut understrukit att produktionen bör bibehållas i ungefär nuvarandeomfattning och att förutsättningar bör skapas för detta. Dethöga ränteläget har medfört orimligt höga kapitalkostnader för jordbrukare medhöga skulder. Övriga kostnader har dessutom stigit snabbare än produktpriserna.Följden har blivit dålig lönsamhet i Västerbottensjordbruket. Mångajordbrukare försöker därför dels öka inkomsterna genom fler producerande djur,dels dra ned på utgifterna genom bl. a. ett minimum av underhållsåtgärder.Andra försöker få arbetsinkomster utanför jordbruket. Följderna av den dåligalönsamheten blir allt allvarligare. 180-120 brukningsenheter läggs ned . Rekryteringen till jordbruket är låg. Priserna på jordbruksfastigheter sjunker. Förutsättningar att etablera sig som jordbrukare finns endast om man får överta exempelvis föräldrarnas jordbruk till låg skuldsättning. Nedläggning av åker ökar. är ca 1/3 av länets åkerareal "överflödig". Antalet sökande tilllantbruksskolan minskar. Länetsbehov av medel Prop. Dendåliga lönsamheten och sviktande tilltro till jordbruket gör att länsstyrelsenanseratt kraftfulla åtgärder är nödvändiga. Enligt gjorda beräkningar i länetbehöver länets jordbruk ett resurstillskott på i höjtnorrlandsstöd och/eller sänkta avgifter på slakt, handelsgödsel m, m.Mjölkpriset måste höjas med per kg och köttet med perkg, för att lönsamheten skall återställas till nivå. Då ges utrymmeför såväl reinvesteringar som löneuttag för brukaren. Dessutom krävs höjtinvesteringsstöd för att angelägna markförbättrande åtgärder skall kunnagenomföras. Länsstyrelsenanser det utomordentligt angeläget att skyndsamma åtgärder vidtas för attåterställa förutsättningarna för ett långsiktigt jordbruk i länet. De medel sombehövs för detta, måste möjligt tillföras länet och bidra till en tropå en framtid för jordbruket i . Fråganom ändrad indelning av stödområdet måste därför ses i ett större sammanhang.Som redovisats i det föregående är jordbruket i i trängande behovav väsentliga resurstillskott. Därvid bör man också ta ställning till eneventuellt ändrad stödområdesindelning i den riktning som framförts från länet. _ lontbruksstyrslsen Bilaga 6 (4) Investeringsenneten -'c/C Lagen (1983:147) om förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä Hittillsvarande erfarenheter av lagens tillämpning Enligt beslut av gäller ett tillfälligt investeringsförbud . Beslutet innebär ett terrporärtförbud mot ny-, on- eller tillbyggnadav djurstallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Förbudet gällde ursprungligen tom . beslutade om en förlängning tomden . beslutades om ytterligareen förlängning tom . lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens bestänmande lantbruksnämnderna, har enligt lagen rättatt lämna dispens från nybyggnadsförbudetom det finns särskilda skäl. Med utgångspunktfrån förarbetena till lagen har dispenser lämnats på följande grunder 1 Avtal OTInybyggnad hade ingåtts innan investerings förbudet offentliggjordes. Med avtal likställs anskaffning av byggnadsmaterial till betydandevärde likscsn projektering för betydande kostnad. 2 Förvärv avfastighet hade skett och förelagens offentliggörande, varvid byggnadsinvesteringarför en ur ekonomisk synpunkt nödvändig djurhållning hade förutsatts. 3 Inom vissadelar av norra (prisstödområdena 1 och 2 förmjölk samt angränsande områdenmed likartade förutsättningar) i de fall en viss utbyggnad är enda sättet att uppnå en framtida rationell enhet. Dispenser för svin och fjäderfä ges emellertid endast undantagsvis och när starka särskildaskäl föreligger. 4 Glesbygdsstöd kan lämnastill den planerade byggnadsåtgärden om denna har stor betydelse ut sysselsättningssynpunkt. 5 Byggnad har förstörts genanbrand eller naturkastrof. Byggnaden måstedå ha använts för djurhållning . 6 Byggnad är olämplig för djurhållningav arbetsmiljö- eller djurskydsskäl. Prop.1985/86: 166 Angivna dispensskäl1 och 2 är av övergångskaraktär. Dispensskäl3 och 4 är av regionalpolitisk natur. I följande sairmanställning redovisas beviljade dispenser underverksamhetsåren 1983/84 och 1984/85 med fördelning pådispensskäl .. .Under de första åiren av lagens giltighetstid daninerade dispensskälen av övergångskaraktär.Därefter har brister i djur- ellerarbetsmiljö varit den doninerande orsaken tilldispens. Vid kontakter med lantbruksnämndenhar framkonmit att endast ett fåtal ansökningar har föranlettavslag. Detta förklaras av att ansökningsförfarandetvanligtvis inleds med en muntlig förfrågan om möjlighetenatt erhålla dispens vilket leder till attklara avslagsfall aldrig resulterar i en formell ansökan. Dessutom har investeringsbenägenheten bland jordbrukarna varit låg som lagen varit i kraft. I nedanstående sairrranställning redovisas dispensernas fördelning påolika djurslag samt nettoförändringen av antalet djurplatser under olika onråden åren 1983/84och 1984/85. 1983/84 Dispenser 1984/85 Dispenser Nettoförändr av djurplatsei 1985/86: 166 Av sammanställningenframgår att de lämnade dispenserna till övervägande delhar avsett investeringar i mjölkproduktion.>3ettoförändringen av antalet stallplatser till följd av lämnade dispenser har varit begränsade. Vad gällerstallar för mjölkkor har nettoökningen varit i genomsnitt ca 2,5 koplatserper lämnad dispens. Vid en bedömning av deneffekt scfn nybyggnads förbudet haft bör hänsyn sontidigare nämnts tas till att investeringsbenägenheten varit förhållandevis lågunder den period som lagen varit i kraft. Såtill exempel har antalet platser förmjölkkor som varit föremål för djurskyddsgranskning minskat från ca 22 000 per årunder till ca 9 000under /85. I samnanhanget kan ävennämnas att en svaghet ilagstiftningen är att den inte förhindrar insättningav djur i stallar scm stått oanvända även under enlång period. Vidare har den förhållandevisringa påföljden för investeringar kunnat innebära att investeringar kotmiit till stånd. Enligt de erfarenheter lantbruksstyrelsenkunnat inhämta har dock detta inte förekommit annat äni undantagsfall. Sammanfattningsvis har lagstiftningen enligtlantbruksstyrelsen haft en återhållande effekt påinvesteringsverksamheten. lagstiftningen har ef ter vissa initialsvårigheter visat sig vara förhållandevisenkel att administrera på lantbruksnämnderna. I samband med remissbehandlingen avhuvudbetänkandet årslivsmedelskcjimitté framhöll flera lantbruksnämnder att skäl kan finnas för ett fortsatt investeringsförbud. Förslag om förlängning avinvesteringsförbudet efter Enligt beslut av med anledning av livsmedelskomnitténs förslag gäller - som tidigare nämnts - investeringsförbudet tomden . En eventuell förlängning av tillämpningenförutsätter ett nytt beslut av . Investeringsförbudethar från början varit avsett son en temporäråtgärd från statens sida för att hjälpatill med den produk-tionsanpassning som primärtär näringens ansvar. Ett permanent system kan leda till att statens ansvarför produktionsanpassningen blir större än vad scmavsetts. Även under de närnaste årenkvarstår ett behov av olika insatser för att främjaen anpassning av produktionen. Investeringsförbudet har verkat återhållande påinvesteringsverksamheten. lantbruksstyrelsen vill peka på att en styrning av produktionens omfattning ochinriktning i första hand bör åstadkamas gencmen lämplig avvägning mellan långsiktigtverkande prispolitiska, rationaliseringspolitiska och även regionalpolitiska insatser. En effektiv ochrationell produktion av livsmedel motverkas av kraftiga tillfälliga variationer i företagens ekonomiska planerings- och produktionsförutsättningar. I och med att tvåprissystanetinförts kan behovet av ett fortsatt förbud mot nybyggnad av djurstallar för mjölkproduktionenifråga- j-72 Inom nötJtött- ochsvinproduktionen kvarstår emellertid behovet avinvesteringförbud oförändrat främst mot bakgrund av att awecklingsersättningar nu införstill svin- och köttproducenter . En tenporär förlängning avinvesteringsförbudet skulle mot denna bakgrund ioch för sig kunna begränsas till att avse djurstallar avsedda för nötJcött och svinproduktion. Mot en sådan lösning talardock att djurstallar uppförda för ett annat ändamål kan ha alternativ användning. Ettstall uppfört för mjölkproduktion kan exenpelvis utanvidare användas för specialiserad nötköttsproduktion. Tillämpning och tillsyn av lagstiftningen skulle därför bli svårare än vid detgenerella förbud san gäller förnär- varande.lantbruksstyrelsen har funnit att övervägande skältalar för att nuvarande investeringsförbud förlängs . Vid en ytterligare förlängning av investeringsförbudet bör beaktas att vissa lantbrukare har gjort avsättningar till allmän investeringsreserv för framtidainvesteringar. Enligt nuvarande regler skall belopp san satts in på investeringskonto disponeras räknat från utgången av det år då beloppetsatts in. Ctn pengarna inte använts inom dentid och på det sätt lagen anger återförs de till beskattning. För att undvika negativa konsekvenser för de företagaresom på grund av förlängning av förbudet mot nyinvesteringar inte får möjlighet attanvända de medel som avsatts på investeringskonto bör den tid under vilken medlen fårvara innestående förlängas. Sarmanfattningsvis föreslår lantbruksstyrelsen följande: lagen (1983:147) om förbud niot nybyggnadav djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä förlängs att gällatom . I handläggningen avdetta ärende har deltagit generaldirektören, överdirektören, särskildaledanräterna Brunander, Isacson, och , byråchef samt byrådirektör , föredragande. Jr>-w- W_,.j Bilaga1 Förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område fromden 13, ................... 1 Bilaga 2 Förslag till prisreglerandeåtgärder på jordbrukets- område förtiden den Ijuli 1986-30 juni 1987 .......... 47 Bilaga 3 Skrivelse omprisstödet till jordbruket i norra ,,,, 101 Bilaga4 Översyn av beräkningsunderiaget för prisstödet till jordbru ket i norra .................................. 111 Bilaga5 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse från statens jordbruksnämnd om prisstödet till jordbruket i norra ................................................ 158 Bilaga 6 Skrivelse omlagen (1983:147) om förbud mot nybyggnadav djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä Tryckeri, 1986 174