prop · G90319 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:19 om lokalisering av kemikalieinspektionen Prop, 1985/86:19 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet , Riksdagenbeslutade om dels en ny lag om kemiska produkter, dels en nymyndighet för kemikaliekontroll benämnd kemikalieinspektionen (prop,1984/85:118, JoU 30, rskr 340), Inspektionen ersätter pro-duktkontrollnämndenoch enheten för toxikologisk informationsservice vid . proposkion som läggs fram föreslås en oförändrad lokaHsering avkemikaliekontrollverksamheten, vilket innebär att kemikalieinspektionenlokaliseras tik Solna-Sundbybergsområdet i . Prop,1985/86:19 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1, , . , , , , , , R. Carisson,, , , Proposition om lokalisering av kemikalieinspektionen 1984/85: 118 om kemikaliekontroll redovisade jag att en organisationskommittéskulle tillkallas för att bl. a, utforma förslag tiU organisation av den nyakemikalieinspektionen. Kommittén skulle också få i uppdrag att överväga denlämpligaste lokaliseringen av kemikalieinspektionen. godkände vid sinbehandling av propositionen bl, a. de förordade riktlinjerna förorganisationen av kemikaliekontrollen (JoU 1984/85:30, rskr 340), Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag en kommitté föratt utarbeta förslag till organisation m. m. av kemikalieinspektionen.Kommittén har överlämnat förslag i bl, a, lokaliseringsfrågan. Organisationskommitténspromemoria om lokalisering av kemikalieinspektionen bör fogas till protokolleti detta ärende som en bilaga. Mittförslag: Kemikalieinspektionen lokaliseras till Solna-Sundbybergsområdet iStockholms län. Organisationskommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Som jag framhållit i prop. 1984/85:118 behövs nu en effektiviseringoch samordning av samhällskontrollen på kemikalieområdet. som skapas måste vara väl anpassad för att kunnamedverka lill att de uppställda målen för kemikaliekontrollen skall uppnås.Liksom hittiUs kommer fiera olika myndigheter alt ha tillsynsuppgifter påkemikalieområdet. Ansvaret färden grundläggande kemi- kaliekonlroUenläggs emellertid på den nya myndighet, kemikaiieinspek- Prop, 1985/86: 19 lionen,som enligt beslut inrättas fr, o. m, . men fär också andra uppgifter. Tillinspektionen förs resurserna vid produktkonlrollbyrå ochenheten för toxikologisk informationsservice vid . Härtillkommer viss resursförstärkning. Den nya organisationen innebär således ihuvudsak en fortsättning av pågående verksamhet men i nya former och med ökaderesurser. Kemikalieinspektionen fär, tUl skillnad från produktkontrollnämnden,en fristående ställning, men med uppgiften att samordna kemikaliekontrollen. Organisationsförändringarnaär som jag tidigare nämnt ett uttryck för en strävan att koncentrera ochsamordna resurserna för att ge kemikaliekontrollen en ökad slagkraft ocheffektivitet. Detta måste givetvis beaktas vid ställningstagandet ilokaliseringsfrågan. Jag är starkt medveten om angelägenheten av att pröva lokaliseringenvid tillkomsten av varje ny myndighet också från regionalpolitiskautgångspunkter. Kemikalieinspektionendelar ansvaret för samhällets kemikaliekontroll med främst ocharbetarskyddsstyrelsen. Såväl när det gäller utredningar om kemiska ämnen som iförfattningsarbetet och liksynen kommer dessa myndigheter att varainspektionens viktigaste samarbetsorgan bland myndigheterna. Även i andrafrågor kommer ett samarbete mellan kemikalieinspektionen, ocharbetarskyddsstyrelsen all vara nödvändigt. Det är därför utomordentligtviktigt alt skapa goda förutsättningar för ett väl fungerande samarbete mellandessa myndigheter. Härutöver behövs omfattande kontakter också med en radandra myndigheter, bl.a, , och Uvsmedelsver-ket. Denämnda myndigheterna har bibliotek, laboratorieresurser och forskningskompetensav stor betydelse för kemikalieinspektionens verksamhet. Vidare är bl, a, organsom och statens miljömedicinska laboratorium samt olikauniversitetsinstitutioner av intresse. Av resursskäl och för att onödigdubblering av kompetens inle skall ske bör kemikalieinspektionen koncentrerasin egen kompetensuppbyggnad till frågor av central betydelse för inspektionensmyndighetsutövning. Inspektionen kommer därför att i stor utsträckning behövautnyttja den kompetens och de resurser som finns hos olika befintliga organ. En avgörande fömtsättningför en effektivisering av kemikaliekontrollen är ett väl fungerande samarbete mellan kemikalieinspektionen och de övriga myndigheter som har tillsynsuppgifter på kemikalieområdet. Detta samarbete innebär inte bara överföring av information mellan olika organ, utan i första hand ett meningsutbyte inför ställningstaganden i ofta kompli cerade frågor av vetenskaplig och teknisk natur. Till stor del behöver kontakterna ske i form av organiserat samråd i arbetsgrupper, referens grupper eller vid andra slag av överiäggningar. I en effektiv kemikaliekon troll behövs också ett fortlöpande underhandssamråd av mer informell karaktär som kräver personliga sammanträffanden. De möjligheter som den moderna tekniken på tele- och datakommunikationsområdet ger när det gäller rörlighet i fråga om tid och plats för kontakter skall självfallet 3 Prop.1985/86: 19 utnyttjas för att decentralisera statlig verksamhet. 1 denfortsatta utvecklingen av kemikaliekontrollen bör därför prövas i vilken måndecentralisering av olika uppgifter inom denna verksamhet kan ske tillregional eller lokal nivå. För kemikalieinspektionens nu aktuella verksamhet ärdock den samordnade lokaliseringen av utomordentiig betydelse. Kemikalieinspektionenkommer som jag tidigare berört att ta över, fortsätta och utveckla enverksamhet som bedrivs vid och institutet.Kemikalieinspektionen måste repliera på såväl somarbetarskyddsstyrelsen i den dagliga funktionen. Av dessa skäl och med stöd avorganisationskommitténs övriga argument har jag inle funnit det möjligt att avregionalpolitiska skäl föreslå en utflyttning av kemikalieinspektionen. Jagföreslår mot bakgmnd av vad jag nu har anfört alt kemikalieinspektionenlokaliseras till Solna-Sundbybergsområdet i . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen attbesluta att kemikalieinspektionen skall lokaliseras till Solna-Sundbybergsområdeli . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. för PM Prop, 1985/86: 19 1 Utgångspunkter ............................................... .... 6 2 Kontaktbehov ................................................ .... 7 2.1 Kontaktermed andra myndigheter 7 2.1.1 Utredningsverksamhet ........................... .... 8 2.1.2 Författningsarbete ................................. .... 9 2.1.3 Förhandsgranskning ............................... .. 10 2.1.4 Tillsyn ................................................. ... II 2.1.5 Litteralurservice ................................... .. 11 2.1.6 Information ......................................... .. 12 2.1.7 Internationellt arbete ............................ .. 13 2.2 .................... .. 13 2.3 Kontakter med näringslivet ocharbetsmarknadens organisationer 14 2.4 Samarbete i FoU-frågor ............................... 14 3 Var ligger de viktigastekontakterna ................... 15 4 Överväganden och förslag ................................. .. 17 5 Samråd ......................................................... 23 6 Sammanfattning ............................................... .. 23 Prop.1985/86:19 Lokaliscring av Riksdagenhar beslutat att kemikaliekontrollen skall organiseras om (prop. 1984/85:118. JoU30, rskr 340), och enheten för toxikologiskinformationsservice vid bibliotek och dokumentationscentral,Tox-info, skall båda upphöra. En ny fristående kemikaliemyndighet,kemikalieinspektionen, inrättas. Personalresurser som beräknas motsvara storleksordningen40 resp, 10 årsarbetskrafter överförs från produktkonlrollbyråoch från Tox-info. Därutöver tillförs inspektionen nya resurser motsvarande 15årsarbetskrafter. Såvälproduktkontrollbyrån som Tox-info är belägna i . Kemikalieinspektionenövertar i aUt väsentligt produktkontrollnämndens och Tox-infos och en stor delav produktkontrollbyråns nuvarande arbetsuppgifter inom den centralakemikaliekontrollen. Kommitténhar bl.a. alt redovisa förslag till lokalisering av den nyakemikaliemyndigheten. I direktiven (Dir. 1985:16) framhålls med hänvisningtill propositionen att lokaliseringsfrågan bör bedömas med utgångspunkt imålsättningen att det nu är nödvändigt att kemikaliekontrollen effektiviseras.Ett nära samarbete med arbetarskyddsstyrelsen, m. fl.centrala myndigheter och intresseorganisationer är nödvändigt. Kommittén börenligt direktiven därför med beaktande av vad som i övrigt anförts ipropositionen noga studera för- och nackdelar från olika utgångspunkter medfortsatt lokalisering till nuvarande område jämfört med en annan lokalisering. a, följande. Kemikalieinspektionenskall bl.a, svara för: - tillsyn enligt lagen om kemiskaprodukter av tikverkare, importörer och andra leverantörer av kemiskaprodukter, - utarbetande av föreskrifter ochallmänna råd om t, ex, produkiunder-sökningar och produktinformation, - registrering av bekämpningsmedelsamt annan förhandsgranskning, - utredningsverksamhet avseendekemiska produkters hälso- och miljörisker, sammanställningar och dokumentationavseende användningen av kemiska produkter samt framtagande av underlag iövrigt för planering och prioritering av olika myndigheters arbete, - drift och utveckling av produklregistret, - informationsservice tiU övrigamyndigheter på kemikalieområdet, - stöd till regionala och lokala tiUsynsorgan, - information till bl, a, företagoch aUmänhet, - internationellt samarbete påkemikaliekontrolleris område. Detfinns ett betydande antal grundläggande frågor om kemiska hälso- och miljörisker som berör flera olikamiljösektorer. Det gäller särskik för denämnes- och produktinriktade kemikaliekontrollen, Det gäller Prop,1985/86: 19 ocksåsådan bevakning av utvecklingen inom toxikologi och kemi som behövs för dengrundläggande kemikaliekontrollen och som är av stor nytta för myndighetsarbetetinom olika miljöseklorer. Detbör ankomma pä kemikalieinspektionen att ha ansvaret för tillämp ningen av sådan generell reglering av ämnen och produkter som kommer att föreskrivas med stöd av den nya lagen om kemiska produkter. Det kan gälla t, ex, förhandsanmälan av nya ämnen, deklaration till produktregis tret, klassificering och produktinformation. Inspektionen bör också ha det övergripande ansvaret för prioritering av kontrollen av befintliga kemiska ämnen som allmänt sett är otillräckligt undersökta samt ansvaret för över siktliga faroanalyser rörande kemiska ämnen och produkter, -' Inspektionenbör vara den myndighet som i första hand får regeringens bemyndigande att, inomramen för de begränsningar och krav på samråd som regeringen ställer upp.meddela tillämpningsföreskrifter till den nya lagen. Kemikalieinspektionenskontrollverksamhet bör i första hand avse tiU-verkar- och leverantörsleden,dvs, de led som har det grundläggande ansvaret för utredningar, bedömningar ochinformation när det gäller ämnens och produkters egenskaper, I myndighetensuppgifter bör tUl betydande del ingå föreskrifts-, informations- ochrådgivningsverksamhet men också direkt övervakning av lagens efterlevnad.Tillsynen är bl.a, en förutsättning för den nödvändiga erfarenhetsåterföringenoch kontakten med den praktiska kemikaliehanteringen i samhället. I motsats tillarbetarskyddsstyrelsens och tillsyn bör kemikalieinspektionenstillsyn vara inriktad pä leverantörsledets skyldigheter i fråga om främstproduktutredningar och produktinformation. Denna uppgift kräver kompetens iform av toxikologisk expertis som inte f n, finns hos någon annan myndighet. Föratt kemikalieinspektionen skall kunna arbeta på ett ändamålsenligt sätt krävsett nära samarbete med , andra centrala myndigheter ochintresseorganisationer. Ett särskilt nära samarbete förutses ske mednaturvårdsverket och arbetarskyddsstyrelsen. Vidare är det angeläget attkemikalieinspektionen upprätthåller nära kontakter med toxikologiskforsknings- och laboratorieverksamhet. Omfattande sådan verksamhet bedrivs bl,a. vid och statens miljömedicinska laboratorium. Även vidarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning bedrivs toxikologisk forskning, Isamma område som nämnda myndigheter finns också giftinformationscentralenoch en stor del av landets toxikologiska forskningsresurser. Området harutvecklats tUl något av ett toxikologiskt centrum. En utveckling av dettaskulle vara till gagn för samtliga de berörda miljömyndigheterna. 2.1 Kontakter med andra myndigheter I proposkionenbetonas mycket starkt vikten av ett fungerande samarbete mellan olikamyndigheter med uppgifter inom kemikaliekontrollen. Det är ett gemensamt ansvarför alla de berörda organen att väl fungerande samarbetsformer byggs upp därden nya myndigheten får den roll inom den Prop.1985/86: 19 grundläggande kemikaliekontrollen som är avsedd. Det är också ettgemensamt ansvar för berörda organ att se till att tillgängliga resurser pä olikahåll utnyttjas effektivt och i samverkan. Det gäller både den kompe tens pådet toxikologiska området som byggs upp vid den nya myndigheten och de resurserför bl.a, forskning, undersökningar och tillsyn som finns hos andramyndigheter. Departementschefen betonar vikten av att formerna förkemikalieinspektionens samarbete med , arbetarskyddsstyrelsen,övriga berörda myndigheter och med forskningsinstitutioner utvecklas på ettpositivt sätt. F.n,förekommer samråd och samarbete mellan å ena sidan den nuvarandekemikaliemyndigheten, produktkontrollnämnden, och ä andra sidan andramyndigheter med ansvar för kemiska hälso- och miljöfrågor, ,och arbetarskyddsstyrelsen har t, ex, haft ett organiseratsamarbete i stora fleråriga projekt som uppbyggnaden av produktregistret ochutarbetandet av nya regler för klassificering och märkning av hälso- ochmiljöfarliga varor. Ett fortlöpande samarbete förekommer dessutom iinformationsfrågor, utredningsarbete, i handläggning av enskilda ärenden osv. Detfinns rationaliseringsvinster att göra för de enskilda myndigheterna genom ettökat utbyte av kunskaper och erfarenheter och genom samarbete vid inhämtandeav ny kunskap. Ett nära samarbete behövs för att samhällets samlade resurserskall kunna användas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Det behövsvidare för att företagen skall bemötas på ett konsekvent och ensartat sätt avsamhällsorganen. Kemikalieinspektionendelar tillsammans med främst och arbetarskyddsstyrelsenansvaret för samhällets kemikaliekontroll. Inspektionen kommer därför attbehöva ett kontinuerligt och ingående samarbete med dessa myndigheter. Ävenflera andra myndigheter har viktiga uppgifter inom området kemiska hälso- ochmiljörisker. Kemikalieinspektionen kommer därför att behöva samarbeta ocksåmed , sprängämnesinspektionen, ,lantbruksstyrelsen, , livsmedelsverket, ,, industriverket, strålskyddsinstitutet samt statensgiftinformationscentral. Samarbetsbehov kommer att finnas inom alla delar avden nya myndighetens verksamhet. Kontaktbehovet är inte ensidigt. Var och enav de nämnda myndigheterna behöver för sin verksamhet ha samarbete och samrådmed kemikalieinspektionen. Särskilt de centrala miljömyndigheterna, naturvårdsverketoch arbetarskyddsstyrelsen, kommer att behöva fortlöpande kontakter medkemikalieinspektionen. För de övriga myndigheterna kommer samarbetsbehov attfinnas i vissa frågor inom delar av deras verksamhet, Kemikalieinspektionensutredningsverksamhet måste innefatta bl.a. att följa utvecklingeninom området kemiska hälso- och miljörisker särskilt i fräga om toxikologisk forskning, 8 att sammanställa lägesrapporter om toxikologiskaforskningsresultat av attta fram underlag för bedömningen av behovet av forsknings- och Prop:1985/86: 19 utredningsverksamhet avseende kemiska ämnens hälso- och miljöfarlighet, attta fram underlag för prioritering av ämnen som behöver studeras närmare, attutarbeta dokument över kemiska ämnens (ämnesgruppers) hälso-och miljöfaiiighet, attta fram underlag till nya eller förbättrade kriterier för bedömning av kemiskaämnens och produkters hälso- och miljöfarlighet samt till föreskriftsprojekt,tillsynsprojekt och annan tillsyn, attbevaka utbudet frän toxikologiska informationskällor såsom databaser,tidskrifter o, d.. altta fram underlag för informationsverksamhet. Resultatenfrån kemikalieinspektionens utredningsverksamhet kommer all vara av stortintresse även för andra myndigheter som arbetar med kemiska hälso- ochmiljörisker. På motsvarande sätt kommer kemikalieinspektionen att kunna dranytta av andra myndigheters utredningsresultat. Från rationalitets- ocheffektivitetssynpunkt är det angeläget att myndigheterna samråder ochsamarbetar med varandra. Deklart största samarbetsbehoven kommer kemikalieinspektionen att ha medarbetarskyddsstyrelsen och . Myndigheterna måste fortlöpandesamverka och samråda om behovet av utredningar om hälso- och miljörisker pågrund av kemikalieanvändningen. Det kan l.ex, gälla utredning av hälso- och miljöfariighelenhos enskilda ämnen, produkter och produktgrupper, kartläggning av förekomstenav kemikalier och hälso- eller miljörisker i en viss bransch. Samarbetet kommeratt kräva täta kontakter i olika former, informella eller formella. Enbetydande del av samverkan måste ske i organiserad form l.ex. i arbetsgrupperoch liknande. Direkta personkontakter kommer att krävas i betydande utsträckningäven om möjligheterna tik telefonkontakter och telesammanlrä-den "'tnyttjas. Uppbyggnadenoch utnyttjandet av produktregistret för utrednings- och kartläggningsändamålkräver ingående samarbete mellan främst kemikalieinspektionen,och arbetarskyddsstyrelsen. Också med industriverket behövssamarbete i detta sammanhang. Visst samarbete kommer också att behövas medkonsumentverket och giftinformationscentralen, Fleramyndigheter har befogenheter att ge ut föreskrifter och allmänna råd för att förhindra hälso- eller miljöskador av kemikalier. Det är därför nödvändigt med samarbete för alt myndigheternas samlade kunskaper och erfarenheter skall kunna tillvaratas och för att undvika dubbelarbete och onödig reglering. Det kan t. ex, ofta vara effektivast att reglera en viss hälso- eller miljörisk genom att gå in med regler i leverantörsledei i stället för att flera myndigheter går in med åtgärder i olika hanteringsled, I speciella situationer kan det motsatta gälla. Företagen är betjänta av att ha 9 Prop,1985/86:19 ett enkelt och enhetligt regelsystem att följa och så få myndighetersom möjligt att hålla kontakt med. Kemikalieinspektionenkommer i sitt författningsarbete att behöva samråda främst med arbelarskyddsstyrelsenoch . Dessa har viktig kunskap om hur kemiska ämnen ochprodukter används och om de risker användningen medför. De kan därför ge värdefullabidrag vid inspektionens prioritering av författningsarbetet och vidutformningen av författningar som rör t. ex. produktinformation, kompetenskravosv. Samråd är vidare nödvändigt för att inspektionens regler förtillverknings- och importledet blir väl avstämda mot reglerna frän demyndigheter som har att se till att användningen av kemikalier inle orsakarskada. Omen föreskrift kan ha väsentlig inverkan på handeln mellan och andraländer, skall samråd ske mellan den föreskrivande myndigheten ochkommerskollegium. Vidutarbetande av allmänna regler om klassificering och produktinformation kommersamråd alt behövas också med t, ex, , sprängämnesinspektionenoch . Det internationella samarbetet kräver att reglernaavseende hälso- och miljöfarlighet samordnas med reglerna för brand- ochexplosionsfara som ges ut av sprängämnesinspektionen. På motsvarande sättbehövs samråd med enheten för landtransport av farligt gods vid sjöfartsverketsom ger ut beslämmelser om klassificering och märkning av farligt gods. AUanämnda myndigheter, i särskilt hög grad och arbelarskyddsstyrelsen,kommer i sitt författningsarbete på kemikalieområdet att ha behov av samrådmed kemikalieinspektionen. Därvid behövs såväl organiserad samverkan i arbetsgmpper,referensgrupper o.d, som fortlöpande informella personkontakter, Dencentrala kemikaliemyndighetens förhandsgranskning av ämnen och produkter måstenormall innefatta flera olika skyddsaspekter. Så är t, ex, fallet med produktkontrollnämndensnuvarande prövning av bekämpningsmedel. Det blir för kemikalieinspektionendärför angeläget att samråda med andra berörda myndigheter. Inför godkännandeav yrkesmässigt använda bekämpningsmedel behöver inspektionen ta del avarbetarskyddsstyrelsens synpunkter. Finns risk för den yttre miljön behövssamråd med . Inför godkännande av preparat som används inom jord-ochskogsbmk och trädgårdsnäringen fmns regelmässigt ett behov av kontakter medbåda myndighetema. Då kan också behövas samråd med lantbruksstyrelsen ochskogsstyrelsen. Godkännande av preparat som används inomlivsmedelsproduktionen kommer att kräva samråd även med livsmedelsverket. Enrad frågor berör problem inom den akmänna hälsovården, I dessa behövs kontaktmed , Ipropositionen aviseras ett system för förhandsanmälan av nya ämnen. Det kan antas att dettaliksom fallet är i , och inom EG kommer att avse såväl hälso- sommiljörisker. 10 att ha behov av fortlöpande organiserat samråd i första hand mednatur- vårdsverketoch arbelarskyddsstyrelsen, I vissa fall kan också behövas Prop. 1985/86:19 kontaktermed livsmedelsverket, , lantbruksstyrelsen eller skogsstyrelsen.Det kan förväntas att samrådet i betydande utsträckning måste ske i form avpersonkontakter. Värderingen av forsknings- och undersökningsresultat kommersannolikt att kräva en hel del samråd som inte enbart kan ske per telefon ellerskriftligen. Fleramyndigheter har tiksynsuppgtfter inom kemikaliekontrollen, dels inom ramen förden särskilda lagstiftningen om kemiska produkter (f n, lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor) dels enligt bl. a. miljö-, arbetsmiljö-ochhälsoskyddslagstiftning. Det är angeläget från effektivitetssynpunkt atttillsynsmyndigheterna samråder om tillsynen, bl, a, för att undvika onödigdubbelkontroll. Kemikalieinspektionentilldelas viktiga tillsynsuppgifter avseende tillverkares och importörersefterlevnad av lagstiftningen. Arbetarskyddsstyrelsen och haratt utöva tillsyn i främst bmkarledet. har uppgifter i fråga omkonsumentskyddet. Kemikaliekontrollen i bmkarledet är emellertid, liksomräddningstjänsten, starkt beroende av alt leverantörerna av kemiska produkteruppfyller sina skyldigheter. Arbetarskyddsstyrelsen, ,och kommer därför att ha stort intresse av attfölja kemikalieinspektionens tUlsyn mot leverantörsledet. På motsvarande sättkan myndigheternas tillsyn i bmkarledet ge för kemikalieinspektionen viktiginformation om användningen av kemikalier samt om hälso- och miljöaspekter pådenna. 1 myndigheternas tillsynsarbete kommer del därför att finnas stora behovav samråd. Delta gäller såväl planering och uppläggning av tillsynen som denlöpande dagliga tillsynen. För en stor del av samrådet kan det bli erforderUgimed personkontakter. Ansvarsbibliotekfinns vid arbetarskyddsstyrelsen (arbetsmiljöområdet) och sedanden Ijuli 1984 vid instkutet (området medicin). Humantoxikologiingår som en naturlig del av det medicinska ansvarsbibliotekets ansvarsområde.Då humantoxikologi är av största betydelse för kemiska arbetsmiljöfrågorbevakas detta område även av arbe-tarskyddsstyrdsens bibHotek. Enligtriksdagsbeslutet blir bibliotek ansvarsbibliotek för denyttre miljön och kommer alt täcka området ekotoxikologi. Ansvarsbibliotekenskall erbjuda litteratur- och dokumentationsservice, inkl. möjlighet tillsökningar i olika databaser och till utbildning i informationssökning. Kemikalieinspektionenmåste i stor utsträckning stödja sig på de ansvarsbibliotek som täcker human-och ekotoxikologi, även om den självfallet måste ha egna biblioteksresurserinom sitt centrala verksamhetsområde.