prop · G903112 · 1985-12-31 00:00:00 — (värdet hos statskontoret inkluderar moms). Om denna Prop.1985/86: 112 extra avskrivning finansieras med medel från DAFA - som föreslås-minskar DAFAs eget kapital innevarande budgetår till . Sammanfattningsvisberäknas följande statskapital hos både statskontoret och DAFA finnastillgängligt per för finansiering av bolagets kapitalbehov: (statsk,) (statsk,) Delsammanlagda tillgängliga statskapitalet uppgår således efter rensning avbalansräkningen till , inkl moms. Om bolaget övertar de tillgångar sommotsvaras av detla kapitalinkl. mervärdesskatt kommer ca . atl uigöraingående moms och bokföras som en fordran på staten. Somframgår av avsnitt 7.3 föreslås DAFA vid övergången till bolag få etl egetkapital på sammanlagt . Härtillkommer ett belopp på . som kompensation för ej ullagen moms frän statligakundmyndigheler de försia 12 månaderna enligt förslag i avsnitt 6.Kompensationen föreslås ulgå i form av ett ägartillskott och återbetalas tillstaten i takt med att bolaget levererar in mervärdesskatt till staten.Avsiktenär all en slutlig avräkning skall ske "krona för krona" eflerde försia 12 månaderna. Kapitalbehov(ägarkapilal) TillgängUgtför finansiering av detta behov finns följande statskapital: Kommitténföreslår att , av skulden till staten på . för övertagande avutrustning från statskontoret kvittas i samband med nyemissionen av akiiekapilalinkl.reservfonden. Av den skuld på 16,5 mkr.till staten som uppslår för överlagandet av Prop. 1985/86: 112 DAFA-myndighetenssamlade tillgångar och skulder föreslås , kvittas mol ett aklieägartillskottför fritt eget kapital. Avden återstående skulden på sammanlagt . kvittas mol eltaklieägartillskott för kompensation av mervärdesskaiiende första 12 månaderna.Resterande - skuld på . föreslås ligga kvar som skuld till staten.Storleken på skulden är osäker och beror främst på DAFAs resultat innevarandeår. Därför kan del vara lämpligl alt låta denna post utgöra saldot vid den slulligaavräkningen mellan myndigheien och bolaget. Kommitténanser det lämpligl att man senare tar ställning till hur skulden skallbehandlas. Den kan t. ex. lösas av bolaget eller om den blir slor ombildas tillett konvertibelt lån. eventuella skuld till riksgäldskonloret överläs denna avbolaget. Bolaget löser därefter skulden till riksgäldskonloret med lån (checkkrediteller dylikt) i bank. Om myndigheten får fordran på riksgäldskonloretförutsätts all denna utbetalas lill bolaget. Ikommitténs uppgifter under etapp 1 ingick atl klara ul bildande eller anskaffningav ett aktiebolag. Medhänsyn till bl. a. vad som sagls lidigare (avsnitt 5) om behovet av atl för DAFA-bolagetsräkning sluta avtal och anställa personal redan före kalenderårsskiftel /86har del varit nödvändigt all påskynda bolagsbildningen och utse en styrelsemed fullmakt att företräda bolaget. förslag har därför - efler regeringens bemyndigande- förvärvat elt vilande aktiebolag. En exlra bolagsstämmahar hållits varvid bolagels namn fastställdes lill ochbolagsordningen ändrades till all överensstämma med DAFAs verksamhet. Påbolagsstämman utsågs även styrelse och revisorer fram till nästa bolagsstämma iböljan av . ägs direkt av staten genom . I samband med attkommittén i etapp 2 skall utreda samverkansformer mellan och även atl la upp ägandefrå-gan. Härvid kommer kommittén bl a atlöverväga om aktierna i skall ägas direkt av staten eller av del förStatskonsult och gemensamma moderföretaget . Aktierna i ägs f n helt av slalen. 9 Genomförandeplan etapp 2 Kommitténsarbete i etapp 2 avser enligt direktiven uppgifter i samband medgenomförandet av bolagsbildningen den . lidigarehar en del av dessa uppgifter redan klarals av i etapp 1. främstanställningsvillkor och anställning av personal saml anskaffning av 43 Utgångspunkten förplanering av etapp 2 är atl bolaget övertar Prop. 1985/86: 112myndighetens verksamhet fr o m den . Detlakräver en rad förberedelser och beslut . Kommittén, varsledamöter även ingär i bolagels styrelse, har till uppgift att svara för självabolagsbildningen medan ansvaret för avvecklingen av myndigheten liggerhos myndighetens nuvarande styrelse. Utöverftera praktiska frågor som måste ut har kommittén enligtdirektiven vissa utredningsuppgifter nämligen: - all belysa problemet hurallmänna handlingar och arkivhandlingar skall kunna förvaras hos bolaget, - att utforma driftsavlal somäven innehåller regler för huvudmännens styrning av SPAR och de övrigainformationssystem där sådan styrning erfordras pga, DAFAs ändradeassociationsform, - att utreda former för samverkanmellan statskonsultförelagen och DAFA saml - alt klariägga om särskiltsamarbete redan inledningsvis också bör etableras med andra företag ochmyndigheter och hur detta i så fall bör be drivas. Somnämnts tidigare i avsnitt 3 kommer kommittén, bl, a, i samband med övervägandenom samarbete och samverkan med och andra företag, all ävenbehandla frågor som rör bolagets verksamhetsinriktning och affärsidé m, m. Vidareingår del i kommitléns uppgifter atl erbjuda DAFAs nuvarande kunder avtal för driflpå DAFA. Eftersom det inte är frågan om någon förändring av DAFAs verksamhetutan endasl byte av associationsform där staten fortfarande står som ägareräknar kommittén med att nuvarande avtal utan några störte förändringar kanövertagas av bolaget. Kommitténavser att under etapp 2 arbeta efter följande akiivitelsplan: Driftavtal SPAR m. fl. Utredning om allmännahandlingar m.m. Ev samarbete med övriga förelago. Utveckling av och beslut om nya 15april administrativa system (bl a ekonomi- ochlönesystem) saml utbildning av berördpersonal i nya avlal m. m. Avtal med statskontoret ochriks- revisionsverket om gemensamma funktioner kvPrimus Utredning och överenskommelsemed ang myndighetens (DAFAs) Förhandlingarmed banker och kredit- institutom lån och ev säkerhet 44 Avtal med SPP om pensioner samtansökan om egen livränta hos SPV (enligt SPA) Bolagsstämma med ändring avbolags- Ijuni ordning saml val av styrelse Ny arbetsordning och nya altestregler 15juni Värdering av statskontoretsdator- utrustning samt köpavtal Avlal om övertagande avtillgångar och skulder från myndigheten Bolagsstämma med beslut omnyemission Ijuli och kvittning. Efter det all myndighetensdefinitiva bokslut är klart omkring sker en slutligreglering av bolagets övertagande av tillgångar och skulder från myndigheten. Bilagatill PM om alternativa antaganden om P''op-'985/86:112 DAFAs ekonomiska utveckling samt resultat-,balansräkningar och finansieringsanalyser Organisationskommitténhar gjort tre olika antagande om den ekonomiska utveckling för DAFA. Etlhuvudalternativ som i slort sett följer DAFAs hittillsvarande utveckling. Ettalternativ med lägre tillväxt samt elt alternativ utan volymtillväxt. Samtligakalkyler är beräknade i löpande priser. Som framgår av de olika alternativen ärdel en förhållandevis liten del av DAFAs koslnader som är automatiskt rörliga. 1.1 Huvudalternativ (alternativ 1) Dettaalternativ baseras på en volymtillväxt på vilket ger en faklureringsökningpå . Följande förutsättningar har antagils för beräkningarna. Personalbehovetantas öka i genomsnitt . Tonvikten för rekryteringarförväntas ligga på icke administrativ personal. En viss ökning av arbelsledandeoch administrativ personal antas inträffa i slutet på perioden. DAFAslokaler bedöms räcka då tillskott måste ske. Övrigakoslnadsslag förväntas i slorl sett följa volymut vecklingen för respektiveområde. Endasl programprodukter beräknas få en markant högre kostnadsutvecklingberoende på dels allmänt sett höga prishöjningar pä marknaden dels på en snabbutbyggnadstakt på detta område. 1alternativet räknar kommittén med att statskontorets ulmstning köps över bolagelinkl.mervärdesskatt för . Fördelatpå resp år skulle investeringbehovet och finansieringen bli följande Ihuvudalternativet beräknas endast taxeförändringar ske för persontjänslernamed . För övriga tjänster bedöms möjlighlen lill taxehöjningar somringa. Inedanstående redovisas intäkter och koslnader specificerat. Som framgår avuppställningen beräknas intäkterna öka med liksom kostnaderna före mervärdesskatlejuslering. Prop.1985/86: 112 Gemens, funkt. Löner arb,ledn. Dettaalternativ baseras på en volymtillväxt på och en faktureringsökning pådrygt . Alternativ2 beräknas få ungefär samma utveckling so huvudalternativet vad avser personaloch lokaler. Personalen beräknas öka per är och tillskott av lokalerbehövs 1989, Lönekostnadsökning förväntas bli något lägre än ihuvudalternativet. Påsamma sätt som i huvudalternativet beräknas övriga kostnadsposter i slort settfölja volymutvecklingen. Fördelatpå resp. år skulle investeringsbehovet och finansieringen bli följande 1985/86 86/87 Prop.1985/86: 112 Som framgår av uppställningen är investeringstakten endastmarginellt lägre än i huvudalternativet bl. a. beroende på att övertagen äldreutrustning måste ersättas. Taxeutvecklingen beräknas följa huvudalternativet dvs. enhöjning av personlaxorna . Nedan redovisas en specificierad uppställning av intäkteroch kostnader. Som framgår av denna ökar intäkterna med medankostnaderna ökar . Gemens, funkt. Löner arb,ledn. 4 1985/86. 1.3 Alternativ 3 Prop. 1985/86: 112 Detta alternativ utgår från en nolltillväxt i volym vilketger faktureringsökning. Personalen beräknas i detta alternativ inte öka. Endastavgångar täcks av rekryteringar. Lönekostnaden beräknas öka med . Nuvarande lokaler bedöms räcka. Kostnaderna beräknas i stort sett endasl påverkas avinflationen. Den låga lilltäxien gör att investeringstakten dras nerbl. a. genom att livslängden på äldre utrustning förlängs. Fördelat pä är skulle investeringsbehovet ochfinansieringen bli följande. halva 1985/86 86/87 1987 1988 1989 Investeringsbehov 43400 15262 21490 " 35970 20580 Egenfinansierat 500 68 587 21490 35970 20580 Därav tidigare hyrt 53 325 Endast priserna för persontjänsterna kan höjas med 12%.Några priser för drifttjänster kan sannolikt inte höjas efiersom marknaden iövrigt växer med sjunkande priser som följd. Nedan redovisas en specificerad uppställning av intäkternaoch kostnaderna. Som framgår av denna ökar intäkterna och kostnadernamed . Gemens, funkt. Löner arb,ledn. Totalt kapital Arbetande kapital Justerat eget kapitl Avkasln, på totalt kapital Avkastn, på eget kapital Balansomslutning Balansomslutning - korta skuld Egetkapital -l- 50%av obeskattade reserver Resultat före bokslutsdisp. Justerat eget kapital Resultat efter räntekostnader 2 Resultat-, balansräkningar och finansieringsanalyser 2.1 Huvudalternativ Balansräkning Belopp i tkr 30/6 1986 1/7 1986 31/12 1987 31/12 1988 31/12 1989 Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Varulager Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Personalskulder m, m. Förskott från kund skulder Skuld till statskontoret 3900 9964 6000 6898 0 Lagerreserv Resultaluljämningsfond Avskrivningar över plan Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat 20000 4000 16061 10365 Summa skulder/eget kapital Resultaträkning Belopp i tkr Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära Resultat före bokslutsdisp. Förändring i lagerreserv Förändring av res,utj,fond Avskrivning över plan Avkastn, på totalt kapital Avkastn, på eget kapital Tillgångarnas omsättn,hast 28.5 28,5 20.0 28,8 20,0 0,5 35,5 44,0 23,2 -7.6 39,4 -0,6 5 1985/86. 30/6 1986 1/7 1986 Tillförda medel Resultat före bokslutsdisp, Avskrivningar/reaföriusler Skatter Utdelningar m,m. Internt tillförda medel (A) Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskott från kunder ej räntebär, skulder - 5670 1738 8395 11701 -12500 -15930 Förändring rörelsekapital (B) Inlem finansiering (A-(-B) Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring - 43 400 0 -37 785 0 -72 327 1000 -54 700 1000 -43 650 500 Investeringsnetto (C) Finansieringsbehov (A-l-B-(-C) Extern finansiering Förhyrning av maskiner Fondfinansiering Korta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten . eget kapital/emission 34 - 4 355 Extern finansiering (D) Förändr, livkv.medel (A-hB + C-l-D Balansräkning Belopp i tkr 30/6 1986 1/7 1986 31/12 1987 31/12 1988 31/12 1989 Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Varulager Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Skatter och avgifter Förskott från kund skulder Skuld till statskontoret 3900 9693 6000 6898 0 Lagerreserv Resultatutjämningsfond Avskrivningar över plan Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat 20000 4000 4 250 6063 20000 4000 8313 3797 Summa skulder/eget kapital 1985/86: 112 Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära Resultat före bokslutsdisp. Förändring i lagerreserv Förändring av res,utj,fondAvskrivning över plan Avkastn, på totalt kapital Avkastn, arbet, kapital Avkastn, på eget kapital 35,9 44,7 22,8 -9,4 38.6 -0,8 11.0 2,7 1,1 1,4 14,5 5,9 1.1 1.7 30/6 1986 1/7 1986 Resultat före bokslutsdisp. Utdelningar m. m. Internttillförda medel (A) Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskottfrån kunder ej räntebär, skulder Förändring rörelsekapital (B) Inlem finansiering (A-I-B) Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring Investeringsnetto (C) Finansieringsbehov (A+B-i-C) Extern finansiering Förhyrning av maskiner FondfinansieringKorta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten ,eget kapital/emission Extern finansiering (D) Förändr, livkv.medel (A+ B-hC-fD) 5670 1738 8 395 12760 -12500 -16201 Balansräkning Belopp i tkr 30/6 1985 1/7 1986 31/12 1987 31/12 1988 31/12 1989 Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Vamlager Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Skatteskulder Förskott från kund skulder Skuld till statskontoret 4 300 9442 6000 5468 0 Lagerreserv Resuhatutjämningsfond Avskrivningar över plan Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat Summa skulder/eget kapital Resultaträkning Belopp i tkr Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära 100 9078 -14383 Resultat före bokslutsdisp. Förändring i lagerreserv Förändring av res.utj,fond Avskrivning över plan Avkastn, på totalt kapital Avkastn, arbet. 28.5 28.5 20.0 28.8 20.0 0.5 -21,3 - 1,1 -10.9 -13,1 - 6.6 -27,0 - 0,6 8,3 2,1 30/6 1986 1/7 1986 Tillförda medel Resultat före bokslutsdisp. Avskrivningar/reaförluster Skatter Utdelningar m, m. Internt tillförda medel (A) Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskott från kunder ej räntebär. - 5 670 1738 8 395 14619 -12500 -19010 Förändring rörelsekapital (B) Intern finansiering (AH-B) Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring -37 785 0 -52 292 500 Investeringsnetto (C) Finansieringsbehov (A-hB-I-C) Extern finansiering Förhyming av maskiner Fondfinansiering Korta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten . eget kapital/emission - 5 758 28854 Extern finansiering (D) Förändr, livkv.medel (AH-B + C-l-D) 0 Bilaga 1:2 Prop.1985/86:112 Efterremiss har yttranden över PM från organisationskommittén för DAFA(C 1985:03) med redovisning av arbetet i etapp 1 av DAFA:s ombildning lillaktiebolag avgetts av , riksrevisionsverkel saml myndigheien DAFA. Remissinstansernahar främst berört frågorna om kundavtalen, kompensationen för mervärdeskallen,satsningen på informalionsdatabaser och bokföring av vissa skulder. Kommitténförordar att bolaget övertar myndighetens nuvarande avlal med leverantörer ochkunder som löper över . Vidare bör alla statliga kundavtal (medundanlag av SPAR) som normall skulle ha omförhandlats av myndigheien DAFA perden kunna hanleras på samma affärsmässiga grunder som ommyndigheten hade del långsiktiga ansvaret. antecknat löper RSVs avlal angående ut . Ettförhållande som emellertid i praktiken saknar betydelse eftersom DAFA vid sammatidpunkt upplöses och därigenom samtliga avtalsförhållanden. Naturligtviskan - vad gäller - under den korta lid som återstår inte driften flyttas tillannal ställe redan från . Däremol är del -som kommittén också tycksutgå från - hell logiskt och nödvändigl atl RSVs uppdrag lill "DAFA"på någol omprövas och jämförs med andra alternativ. Enlösning för liden efter den bör därför endast gälla för en kortare lid.Om delta påverkar förutsättningarna för bolaget måste det ankomma på kommitténatt beakta del. RSV avvaktar f n eventuell offert från del nybildade bolagetangående villkoren för fortsall drifl. Verkel förutsätter all bolaget i delsammanhanget kommer atl lägga slor vikt vid säkerhel, tillgänglighet ochsvarslider. BelräffandeSPAR finns enligt RSVs mening starka skäl för atl ifrågasätta nuvarandebehörighets- och fördelningsregler mellan uppgiftsutlämnande från länsstyrelseresp SPAR i 28 § datalagen och SPAR förordningen. RSV har inte - ulövervad som framgår av PM:n - erhållit några upplysningar om vilka rättsliga ochekonomiska riktlinjer som planeras för den fortsatta verksamhelen med SPAR.RSV förutsätter alt kommittén också kommer all diskutera de för RSVs verksamhetsområdenbetydelsefulla frågorna rörande SPAR med verket. RRVär huvudman för det stadiga redovisningssystemet syslem S. RRV anlitar DAFA för drifl m m av syslem S genom tecknade avlal mellan DAFA och RRV. Enligt organisationskommitténs förslag kommer bolaget, 61 för att få arbetsro, altöverta gällande avtal för DAFA. RRV har inget all Prop. 1985/86: 112 invändamot detta inför övergången. På inte alltför lång sikt bör naturligtvissedvanlig upphandling ske. RRVväntar därför ett erbjudande om avtal med DAFA för driften m. m, av system Ssenast del angivna datumet , 2 Kompensation för mervärdeskatt Organisationskommitténförordar atl DAFA kompenseras försia året ge nom ell kapitaltillskott så att inte priserna behöver höjas för de statliga myndigheterna till följd av alt bolaget blir mervärdeskalteplikligl. ' RRVhar inget atl erinra mot den skisserade lösningen med momskompensalion i formav ägartillskott till DAFA. Mervärdeskatteninnebär ökade kostnader för de statliga kunderna. Oberoende avmervärdesskattens omfattning och tillämpningsområden är detla en statsfinansielltneutral konsekvens av DAFAs bolagsbildning. DAFAs beroende av den statligamarknaden är dessulom, som ovan påpekats, både önskvärt och dominerande. Organisationskommitténhar förutsatt att myndigheterna långsiktigt kompenseras för mervärdesskallen.Blir detla inte fallel kommer atl tvingas söka sig ul på andramarknader för att kunna expandera på det sätl som är nödvändigl för all finnaett underlag för sina investeringskostnader. En abrupt förändring av detekonomiska utrymmet för de statliga kunderna vid bolagsbildningstillfället kanockså skapa slora svårigheter för att nå sina mål. Genomen förändrad redovisningsskyldighet för myndigheterna när det gäller mervärdesskattenskulle tekniska förutsättningar kunna skapas för en komperiSåtion förkostnadsökningar pga sådana förändringar i mervärdesskatten som är statsfinansielltneutrala. Denna uppföljning kan då göras generell så all den inte innebärkonkurrensfördelar för DAFA. Tillde förslag som organisationskommittén framfört kan DAFA lägga ytterligare ett,nämligen att kompensationen utgår direkl till myndigheterna. Detta vore för DAFAadministrativt enklast, men uppföljnings- och anslagsmässigl troligen svårareför myndigheterna och berörda departement. Delsom sagts ovan om kompensation är väsentligt för alt det resursuttag i drift-och persontjänster som avtalats mellan myndigheten och kunderna inte skallbehöva reduceras innebärande atl existerande långtidsavtal måste oinförhandlasav detta skäl. Mervärdesskatteeffekterfår inte heller skapa ell försteg för myndighetsinterna lösningar. Såväl i en upphandlingssiluationsom i elt val mellan drift i egen regi eller på servicebyrå måstemervärdesskatten neutraliseras. Delta kan i realiteten endast ske om myndigheienfår full kompensation för denna kostnadspost. RSVhar också på detla område etl samarbete med DAFA. Detta samarbete ärväsentligen baserat utifrån atl både RSV och DAFA är myndigheter och atlmyndigheternas verksamhetsinriktningar till viss del vad gäller informationsgivningvarit varandra närstående. Genom ombildningen ändras dessa grundläggandeförutsättningar. Förhållandet måste i stället baseras enbart på avtal. Omenighet därvid inte uppnås måste man la ställning lill frågor av typ vem ägerinformationen i basen, vem skall disponera programvaran etc. Eftersom dessa rälligheteri dag tillkommer staten oavsett myndighet - synes i sista hand avgörandetböra ske genom politiska beslul, RSV förutsätter all kommittén också beaktar detla,men verket måste också här betona alt liden fram lill synes väl kort. Ulöverdetta vill DAFA även markera sill inlresse av den koncerngemenskap somrubricerade PM skisserar. Vår kompetens och våra resurser inom l.ex. informalionsbanksområdetoch nälverkssidan ser vi som väsentliga tillgångar i övergripande statligasatsningar. För en lyckad utveckling inom informationsområdet krävs dockavsevärda investeringar med långa återbelalningstider. Finansieringsfrågor ärdärför av vital betydelse. 4 Bokföring av vissa skulder RRVanser all semeslerskulden skall las upp i årsbokslutet för myndigheten somkortfristig skuld och pensionsskulden som långfristig skuld. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om den slutliga regleringen av ombildningenav datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m.m. Chefenför har i det föregående redogjort för DAFA:s framtidaverksamhetsinriktning och lämnat förslag till den ekonomiska regleringen av DAFA:sombildning till aktiebolag. Av redogörelsen framgår bl. a. att i för ADB-driften av fastighetsdatasystemet bör övertas (). 1985/86: 100 bil. 13 har regeringen föreslagit alt lill Centralnämndenför fastighetsdata anvisa elt förslagsanslag av . 1 propositionenförutskickade jag dock atl medelsbehovel för CFD skulle kunna komma attpåverkas vid en ändrad organisalion av ADB-driflen. Jag föreslår nu all nämndaanslag räknas upp så atl del till fullo täcker även de beräknade kostnadernaför ADB-driflen av fastighetsdata-systemet vid CFD. Jag beräknar att anslagelbehöver tillföras ytteriigare , vilket kan jämföras med detberäknade överskridandet innevarande budgetår med . I fortsättningenräknar jag med att anslaget inte skall behöva överskridas till följd avmerkostnader för ADB-driften. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen altlill för /87 under elftehuvudtiteln anvisa ell i förhållande till prop, 1985/86:100 bil. 13, punkt E 1med . förhöjt förslagsanslag av . 1985/86: 112 Propositionen .................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde 2 Bilaga I Anmälan till proposition om den slulliga regleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA) lill aktiebolag m. m. såvitt avser 1 Inledning ............................................. 3 2 Föredraganden ..................................... 4 2.1 DAFA:s framtidaverksamhetsinriktning .. 4 2.2 Ekonomisk reglering av DAFA:s ombildning 5 3 Hemställan .......................................... .. 10 Bilaga1:1 Redovisning av organisationskommitténs (C 1985:03)arbete i etapp I med DAFA:s om bildning till aktiebolag ................. 11 Bilaga1:2 Remissammanställning ................ 61 BUaga 2 Anmälan tillpropositionen om den slulliga regleringen av ombildningenav datamaskincentralen för administrativ dalabehandling(DAFA) till aktiebolag m.m. såvitt avser Tryckeri, 1986 65