prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Totalt kommer utgifterna för förmånerna från denallmänna pensioneringen inkl. bostadstillägg därmed all uppgå till omkring 103miljarder kr., vilkel innebär en ökning med . iförhållande till motsvarande beräkningar för innevarande budgetår. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagareoch egenföretagare. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfall tillden som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen anknytertill de principer som gäller för invalidi-letsbedömning inom den allmännaförsäkringen. Det är därigenom den faktiska nedsättningen i den försäkradesförmåga att skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete som bestämmer ersättningensstorlek. Ersätlningen för arbetsskada utgår vid bestående nedsättning avarbetsförmågan i form av en livränta, som i princip skall utgöra skillnadenmellan den inkomst som den försäkrade kan antas ha haft om han inte hadeskadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få.Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på såsätt atl ersätlning utgår från sjukförsäkringen sedanskadan uppkom (samordningstiden). Från arbetsskadeförsäkringen utgår eftersamordningstidens slut ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resor och andrakoslnader. Vidare utgår sjukpenning och - som tidigare nämnts - livränta.Livränta kan också utgå till efterlevande anhörig. Den ersätter årliginkomstförlust upp till samma inkomstlak som gäller för ATP, dvs. 7,5 gångerbasbeloppet vilkel för motsvarar . redovisades ca 200 000anmälda arbetsskador. Av dessa avsåg 45 500 fall skador som skall prövas enligtarbeisskadeförsäkringen eller motsvarande äldre lagstiftning. För åren 1985och 1986 beräknas anlalet skadefall öka något. Kostnaderna förarbetsskadeförsäkringen var 1 213 milj. kr. och har stigit till 1734 milj. kr. Av dessa belopp avsåg 100 resp. 135 milj. kr. Arbeisskadeförsäkringen liggerutanför statsbudgeten och finansieras hell genom avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften fill arbetsskadeförsäkringen ulgör av löneunderiagel och förs fill en särskild fond. Behållningen på dennaarbetsskadefond beräknas uppgå till ca 1 700 milj. kr. En särskild utredare har på regeringens uppdrag gjorl enöversyn av vissa 55 Det gäller bl.a. möjligheterna att för- Prop.1985/86:100 enkla administrationen och öka samordningen med den allmännaförsäk- Bil. Utredningsmannen har överlämnat sitt betänkande (SOU1985:54) Översyn av arbetsskadeförsäkringen . 1 detta föruisesbl.a. en betydande ökning av antalet arbetsskadeärenden. Jag har under anslagetB 4. Allmänna försäkringskassor redogjort för mitt förslag angående en förstärkningav resurserna för handläggning av arbetsskadeärenden. 5 660 697 764 4 650 000 000 5 005 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifier för sjukförsäkringsförmåner (utomföräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Sjukförsäkringeninnefattar bl.a. följande förmåner. Sjukpenning ulgår av inkomsten upp till7,5 basbelopp, vilkel vid basbeloppet . motsvarar 174 700 kr.Sjukpenningen är skattepliktig och ATP-grundande. Vid läkarbesök och viss sjukvårdande behandlingbetalar den försäkrade en fasl patientavgift och sjukförsäkringen betalar övrigersättning i form av allmän sjukvårdsersättning till de offentligasjukvårdshuvudmännen och enligt fastställd taxa till privata vårdgivare.Kostnaden för sjukresor ersätts i princip med det belopp som överstiger 30 kr.Tandvårdsförsäkringen ersätter av tandvårdskostnader upp till 2 500 kr.och av kostnader därutöver enligt gällande tandvårdstaxa. Statsbidrag utgår av koslnaderna för denobligatoriska försäkringen, medan finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Avgiften är av löneunderlaget fr.o.m. år1986. De grundläggande bestämmelserna finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (omtryckl 1982:120) och lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader m.m. Verketskostnadsberäkningar för näsla budgetår utgår från det förväntade utfallet /86. Verkel beräknar att sjuktalet för ökar från 18,8till per sjukpenningförsäkrad. Vidare förutser verket en någolförhöjd medelsjukpenning 1985 som . beräknarverket samma sjukpenningkostnader som för . När det gäller sjukvårdsförmånernahar verket utgått från de ersättningsbelopp som gäller . Fördelning av de beräknade kostnaderna påförmånsslag under dessa förutsättningar framgår av följande sammanslällning(milj. redovisas utbetaldaersättningar för molsvarande ändamål enligt lidigare regler. * Fr.o.m, är 1986 ingår ersättningtill företagshälsovården ej i sjukförsäkringen. Utifrån nämnda förutsättningarberäknar anslagsbehovet under /87 lill 4770 milj. kr. Vidmin beräkning av de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna har jag utgått ifrånriksförsäkringsverkels kostnadsberäkningar. har jag beaktat en visslöne- och prisutveckling, ändrade sjukpenningregler för tjänstepensionärer ochslopad rabattering av vissa läkemedel. Jag har också beaktat atl bidraget tillbarn- och ungdomstandvården bör tas bort fr.o.m. . Jagberäknar med dessa förutsättningar de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna(exkl. föräldraförsäkringen) fill 33 370 milj. kr. för nästa budgetår. Mittförslag om sjukpenninggrundande inkomst för tjänstepensionärer föranlederlagändring. inom socialdepartemenetet upprättat förslag lill lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring bör fogas fill protokollet i deltaärende som bilaga 5.2. Jag hemställer att regeringen föreslår 1. atl antaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2. all lill Bidragtill sjukförsäkringen för budgelårel 1986/87 anvisa elt förslagsanslag av . D 2.Folkpensioner Prop. 1984/85 Ulgift 42 314 821 031 ''- " 1985/86 Anslag 44 700 000 000 1986/87 Förslag 48 100 000 000 Från detla anslag bekostas folkpension i form avålderspension, förlids-pension och änkepension saml hustrulillägg ochbarnfillägg till den som uppbär ålders- eller förtidspension. Härifrånbekostas också handikappersättning. Folkpensionssyslemet omfattar hela befolkningen.Ålderspension utgår . Den enskilde har dock möjlighet attmellan 60 och själv bestämma lidpunkten för sin pensionering. Viduttag av ålderspension reduceras den utgående pensionenlivsvarigt och vid uppskjutet uttag efter sker i stället enhöjning. Det är även möjligt att la ut halv ålderspension. Förtidspension utgår lill den som fått sinarbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepension ulgår fill änkafram lill den allmänna pensionsåldern. Huslrufillägg, som är inkomstpröval,kan utgå till gift kvinna vars make har ålders-eller förtidspension. Folkpensionsförmånerna är indexreglerade, vilketinnebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i takl med basbeloppetsutveckling. Älderspension liksom hel förtidspension elleränkepension utgår för år räknai av fastställt basbelopp för ensampensionär och med sammanlagt för två pensionsberäuigade makar. För densom inte har ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen medpensionstillskott, som ulgår av basbeloppet för ensam ålderspensionäroch för makar gemensamt. För en förtidspensionär utgår pensionstillskottmed av basbeloppet. Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot utgåendeATP-pension. Däremot görs ingen avräkning mot annan pension eller annat slagav inkomst. Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120), lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension (omtryckt1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslaget bekostas även vissaläkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främst vidriksförsäkringsverkets sjukhus i och . Jag har för avsikt attsenare föreslå regeringen att en utredare tillsätts för att klarlägga behovetav att i särskild ordning säkerställa de medicinska utrednings- ochvårdresurser som socialförsäkringsorganen behöver ha tillgång till förbedömning av försäkringsärenden. Därvid bör också förutsättningarna för attföra över riksförsäkringsverkis sjukhus fill landstingskommunalt huvudmannaskapprövas. Vid beräkningen av folkpensionskostnaderna /87 har uigått från ett uppskattat antalpensionstagare i janu- Verket har därvid pensionärer med ohka slag gjort följande uppskattning belräffande antalet av pensionsförmåner. 1985/86:100 Bil. (1984/85) (1985/86) (1986/87) Ålderspension Förtidspension Hustrutillägg Änkepension, huvudfall övergängsfall Handikappersättning Barniillägg (antal barn) 1 454 000 330 000 47 000 74 900 1 100 42 700 35 100 1 482 000 335 000 41000 72 900 800 43 700 36 000 1 505 000 340 000 38 000 71400 600 44 500 37 000 + 23 000 -h 5 000 - 200 + 800 + 1 000 På grundval avpensionsbestämmelserna för och vid basbeloppet . beräknarriksförsäkringsverkel anslagsbehovet för här aktuella /87 till . Folkpensionernas grundbelopp kommer fr.o.m. den 1 januari1986 och vid basbeloppet . att uppgå till . för enensam pensionär och . för ett pensionärspar. För den som saknar ATPeller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott somkan uppgå till . för en ålderspensionär och lill . Härtill kommer kommunall bostadstillägg. För /87 beräknar jagde sammanlagda kostnaderna under detta anslag till 48 100 milj. kr. Det innebären ökning med 3 400 milj, kr. jämfört med innevarande budgetår. Jag har dåockså beaktat den kostnad under detta anslag som följer av mitt förslag altvissa idrottsföreningar bör kompenseras för arbetsgivaravgifter för åren 1985och lidigare på del säll som jag har redogjort för i inledningen till dettaavsnitt. Utgifterna för de olikapensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. Pensionsförmån Beräknade utgifter, milj. kr. Älderspension Förtidspension Hustrutillägg Änkepension Övergängsfall Handikappersättning Barntillägg Vissaundersökningar m.m. -1- 3 400 Ril 7 Jag hemställer atlregeringen föreslår atl lill Folkpensioner /87 anvisa ell förslagsanslag av 48 . Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension Från detta anslag finansierasstatsbidrag till kommunernas koslnader för kommunala bostadstillägg tillfolkpension (KBT). Statsbidrag ulgår under förulsätlning att kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . för ogift pensionär och950 kr. Kommuner erhåller statsbidrag av sinabidragsberättigande koslnader för KBT. KBT betalas ul avriksförsäkringsverkel gemensaml med folkpension. Koslnadernaförskotleras av staten och påförs kommunerna följande år genom avräkning motkommunalskattemedel som betalas ut . Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Anslaget för /87 avser halvastatsbidragsbeloppen för vardera och 1986. Bestämmelserna om statsbidrag tillkommunala bostadstillägg till folkpension finns i lagen (1962:392) omhuslrufillägg och kommunall bostadstillägg till folkpension och förordningen(1979:830) om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg lill folkpension. På grundval av nu gällande lagstiftning harriksförsäkringsverket beräknat anslagsbehovet för /87 till 695milj. Detta belopp hänför sig dels till återstående halv årskostnad på 350milj. för , dels halv årskostnad på 345 milj. kr. Minskningen beror bl.a. på den successiva ökningen av utgående ATP. Regleringen av statens förskotlering av kommunernasKBT-kostnader bör ändras fr.o.m. , så att varje månads KBT-ulbetalningar avräknas mot utbetalningar av kommunalskattemedel samma månad som utbetalningen av KBT sker. Ändringen medför att även stalsbidragskostna- den för kommer att belasta anslaget för /87. Denna kostnad beräknar jag till 345 milj. kr. Mitt förslag om änd rade regler för utbetalning av statsbidraget till KBT föranleder lagstiftnings åtgärd. Elt inom upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunall bostadstillägg till folkpen sion bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5.3. Motbakgrund därav och mol bakgrund av riksförsäkringsverkels an- Prop.1985/86:100 slagsframställning beräknar jag utgifterna under della anslag lill Bil. 7 1 040 milj. kr. för /87. Jaghemsläller alt regeringen föreslår 1. att anta förslaget till lag omändring i lagen (1962:392) om hustrulillägg och kommunalt bostadstillägg lillfolkpension, 2. alt till Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension för /87 anvisa eltförslagsanslag av 1 . Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor samt ersättning i anledning av skadefall, där ersättningen på grundav speciella författningar eller särskilda beslut hell eller delvis ulgår avstatsmedel. /87 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till 1,7 milj.kr., varav 0,5 milj. kr. för uppräkning av vissa äldre livräntor från arbetsskade-resp. fiskarförsäkringsfonden. För nyare skadefall beräknas medelsbehovel lill0,8 milj. kr. Riksförsäkringsverkel föreslår alt anslaget förs upp med 2,5milj. Jaghar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och medbeaktande av utvecklingen av basbeloppet beräknatkostnaderna för anslaget till|. Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Vissa yrkesskadeersättningar m. m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . E. Hälso-och sjukvård m.m. Prop. - .. , . Underdetta avsnitt redovisas statliga myndigheter och vissa andra organ som är verksamma inom hälso- och sjukvården. 1 avsnittetredovisas samtliga statliga anslag fill denna verksamhet utom anslaget tillbidrag fill sjukförsäkringen. Regeringen har iproposition 1984/85:181 redovisal utvecklingslinjer för hälso- och sjukvårdenm.m. Propositionen som bygger bl.a. på den s.k. HS 90-utredningen ochcancerkommitténs betänkanden behandlar inriktning och utveckling av hälso- ochsjukvården med särskild tonvikt vid de förebyggande insatserna. hargodkänt de framlagda riktlinjerna (SoU 1984/85:28, rskr. I det följandeberör jag dessa riktlinjer och redovisar de ålgärder regeringen vidtagit elleravser vidta för att skapa förutsättningar för eltförverkligande av de angivna målsättningarna. Propositionen om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvård, m.m. anger som ett övergripande mål atl en förbättrad folkhälsaförutsätter en fortsatt aktiv och samordnad hälsopolitik. Dagens hälsoriskerfinns i den vardagsverklighet som präglar våra liv, t.ex. i arbets-, boende-och trafikmiljön samt i hot om arbetslöshet. De är också förknippade medmissbruk av alkohol och narkotika, med konsumfion av tobak samt med kostvanorsom är olämpliga ur hälsosynpunkt. Vissa grupper i samhället ärutsatta för större och allvarligare hälsoproblem än andra. Dessa riskgrupperåterfinns oftare bland arbetare och lägre tjänstemän, invandrare, långvarigtarbetslösa, ensamboende och frånskilda män samt bland barn i familjer med låginkomst samt sociala och psykiska problem. Grunden för folkhälsoarbetet är denallmänna solidariska välfärds- och socialpolitiken. Dagens hälsoproblem måsteåtgärdas utifrån en helhetssyn på samhällsutvecklingen. Arbetet för enförbättrad folkhälsa måste därför engagera såväl alla berörda samhällssektoreroch folkrörelser som allmänheten. Riksdag och regering har elt ansvarför att samordna folkhälsoarbelet på nationell nivå och för att initiera olikautvecklingsinsatser. För atl fullfölja dessa uppgifter har en rådgivandehälsopolitisk expertgrupp inrättats i anslutning till socialdepartementetshälso- och sjukvårdsberedning vilket är ett samrådsorgan mellan staten ochhälso- och sjukvårdshuvudmännen. Som ett av flera initiativ avser expertgruppenbl.a. att anordna hearings i frågor som har aktualitet för flerasamhällssektorer. Uppmärksamhet kommer också att ägnas de underlag tillhälsopolitiska program för psykisk ohälsa och rörelseorganens sjukdomar somf.n. Ett aktivt och målinriktathälsopolitiskt arbete förutsätter vidare atl kun skaper och information om hälsoutvecklingen finns lätt tillgängliga. Infor mationen om befolkningens hälsotillstånd och om hälso- och sjukvårdens in satser är tämligen svåröverskådlig. Som ett led i det hälsopolitiska arbe- 53 tet harregeringen därför givit i uppdrag atl sammanställa oii- Prop. 1985/86:100 ka uppgifter i en folkhälsorapport. Rapporten avses attpubliceras vart tred- Bil. 7 je år och skall utöver statistik ocksåinnefatta analyser av orsakerna till konstaterade förändringar ochutvecklingstendenser. Regeringen har vidare givitsocialstyrelsen i uppdrag att i samarbete med och Spri göraen sammanslällning av planer och faktisk utveckling av de förebyggandeinsatsernas omfattning och inriktning. En sådan redovisning överlämnades tillsocialdepartementet . Av redovisningen framgår att det finns enklar strävan hos huvudmännen all profilera sig mot förebyggande insatser ochatt anpassa den långsiktiga planeringen till ett hälsopolitiskt synsätt. Jag kommer i det följande altföreslå ökade resurser till och vissa organisationer för enförstärkning av informationsinsatserna inom vissa angelägna områden. har under våren1985 presenterat resultat från försöksverksamheten medmammografiundersökningar som visar att en allmän hälsokontroll med mammografikan minska dödligheten i bröstcancer. Utvärderingen av undersökningarna kommeralt fortsätta för alt ge mer detaljerade resultat. Mot bakgrund av depositiva resultaten har styrelsen utarbetat förslag till allmänna råd medriktlinjer för en allmän hälsokontroll med mammografi. Förslaget har avsocialstyrelsen remitterats till medicinska experter och samlliga hälso- ochsjukvårdshuvudmän. har övervägt behovet av efterutbildning förläkare och röntgenassistenter. En första utbildning kommer att påbörjas underbörjan av , Ett handlingsprogram för åtgärdermot asbest har överlämnats till regeringen av asbestkommissionen.Socialstyrelsen har i anslutning därtill fått i uppdrag att utarbeta allmännaråd för kommunernas handläggning av asbestfrågor. I samråd medarbetarskyddsstyrelsen har styrelsen också utarbetat ett program förhälsoundersökning av personer som i sin tidigare anställning har exponeratsför asbest. förslag (SOU1983:6) Radon i bostäder har beretts av en särskild samrådsgrupp mellan denärmast berörda departementen. Regeringen har meddelat beslut iärendet. Regeringen har därvid förutsatt att miljö- och hälsoskyddsnämnderna isitt arbete beaktar de allmänna råd (SOSFS (M) 1980:71) om åtgärder mot radon ibostäder som meddelats av . Regeringen har också uppdragit åtsocialstyrelsen alt i samråd med strålskyddsinstitulet och berördaforskningsorgan inom ramen för befinlliga resurser undersöka förutsättningarnaför genomförande av cancerkommittens förslag om en epidemiologisk undersökningför all närmare klarlägga cancerriskernas sloriek med hänsyn till förekomstenav radon i bostäder. Ålgärder för att begränsa spridningen av sjukdomen AIDS Ett nylt och allvarligt hot mot folkhälsan och som f.n,endast kan begränsas genom förebyggande insatser utgör sjukdomen AIDS (Acquired Immune Deficiency Syndrome), AIDS, förvärvad immunbrist, kan utvecklas hos den som smittas med ett virus som vanligtvis benämns HTLV-llI/, Bland 64 demsom smittats av detta virus har utvecklat sjukdomen AIDS Prop.1985/86:100 . Dödligheten hos de smittade som utvecklat AIDS är myckelhög. 7 Enligt vad man erfarit har avlidit inom tvåår. För att samordna arbetet inom alla samhälletsområden med atl begränsa spridningen av HTLV-III/beslöt regeringen den 9maj 1985 atl tillsälta en särskild delegation inom ,AIDS-delegationen. I delegationen ingår företrädare för de två störstariksdagsparfierna, berörda myndigheter och huvudmän samt forskningen. Tilldelegationen har två referensgrupper knutits, en med företrädare för berördaorganisationer och en med företrädare för hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten i de tre storstadsregionerna. Delegationen har av regeringen fåll i uppdrag attbl.a. följa och initiera forskning på området saml la iniliafiv lill deåtgärder som detla kan föranleda, bedöma behovet av och initiera informaliontill riskgrupper, vårdpersonal, allmänhet m.fl., bedöma och påtala behovet avomedelbara åtgärder t.ex. frågor om lagstiftning samt bedöma angelägnaresursbehov. Antalet upptäckta smittbärare i landet var i mittenav december 910. Det totala antalet uppskattas till 3 00O-5 000. Det fanns vidsamma lidpunkt 42 rapporterade fall av AIDS. Av dessa hade 22 avlidit. Manberäknar att antalet AIDS-fall fördubblas f.n. omkring . Smittan har hiuills fåll sin största utbredningbland homo- och bisexuella män som har sexuellt umgänge med många partners. Enannan grupp som drabbats är intravenösa narkotikamissbrukare. Smittspridningeninom narkomangruppen sker huvudsakligen genom blodkonlakt när samma sprutaanvänds av flera personer. En tredje grupp som drabbats av smittan ärmottagare av blodprodukler. Efler de åtgärder som vidtagits med test avsamlliga blodgivare, värmebehandling av blodplasma m.m. bör smittrisken fördenna grupp i alll väsentligt ha eliminerats. Kraftfulla åtgärder brådskar för alt förhindra atlsmittan får fäste i de stora befolkningslagren. Efler förslag avAIDS-delegationen har regeringen beslutat att hänföra infekfion avHTLV-III/fill de veneriska sjukdomarna genom ändring ismiltskyddskungörelsen (1968:234). (SoU 1985/86:4, rskr. 15) harockså med anledning av regeringens proposition 1985/86:13 beslutat om vissaändringar i smittskyddslagen (1968:231), bl.a. om upphävande avstraffbestämmelsen i 26 § samt vissa andra ändringar för att underlättagenomförande av smittskyddslagens skyddsåtgärder. har tillledning för hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. utfärdat föreskrifter omtillämpningen av smittskyddslagens bestämmelser på HTLV-III/. finns bl.a. bestämmelserom kodning av laboratorieprov för attskydda patientens identitet. I regeringens proposition om ändring ismittskyddslagen redovisas de åtgärder som i övrigl vidtagits avsocialstyrelsen, statens bakteriologiska laboratorium och sjukvårdshuvudmännenm.fl. för att begränsa spridningen av HTLV-III/. Del är av yttersta vikt i smittskyddsarbelel atllandels kommuner och landsting omgående engagerar sig i arbetet med alt begränsa smittspridning en av viruset HTLV-III/i . Tidsfaktorn är betydelsefull när del gäller att begränsa antalet smittade i vårt land. Det praktiska arbetet måsle 65 alltsåigångsättas skyndsamt och det huvudsakliga ansvaret för della vilar på Prop. 1985/86:100 kommunerna och landslingen. AIDS-delegationen har haftöverläggningar med företrädare för och hälso- och sjukvården ide tre storstadsregionerna om behovet av insalser inom narkomanvården för attbegränsa den snabba smittspridningen. AIDS-delegationen håller sigfortlöpande underrättad om nya forskningsrön och möjligheterna att få fram eltbotemedel och vaccin mot sjukdomen. Ett svenskt vaccin kommer eventuellt allbli föremål för vissa djurförsök . Svenska forskare påimmunologiens område åtnjuter elt myckel gott internationellt anseende. Under anslaget E 17.Epidemiberedskap föreslås i det följande alt vissa medel ställs tillsocialdepartementets disposition för sådana omedelbara åtgärder som avAIDS-delegationen bedöms angelägna. Det kan l.ex. gälla insatser för angelägnaforskningsändamål eller för information till berörda målgrupper. har underhösten avlämnat betänkandet (SOU 1985:37) om smittskydd. Remissbehandlingen avbetänkandet har ännu inte avslutats. Arbetet med den nya smittskyddslagenkommer att bedrivas skyndsamt. Avsikten är att en proposition skall föreläggasriksdagen i sådan tid att en ny lagstiftning kan träda 1987. Vård på lika villkor Ett övergripande mål för hälso- och sjukvårdspolitiken äratt vården ges på lika villkor och att alla vid sjukdom kan erhålla en god vårdoberoende av ålder, kön, nationalitet, bostadsort, utbildning,betalningsförmåga, etisk tillhörighet och kulturella olikheter,initiativförmåga och sjukdomens varaktighet. harbefolkningens möjligheter att få god vård på lika villkor utjämnats väsentligt.Fortfarande finns det dock relativt stora skillnader mellan olikabefolkningsgrupper. En vård på lika villkor innebärbl.a. att enhetliga vårdavgifter måsle lilllämpas för hela befolkningen. Detsystem med differentierade vårdavgifter som sjukvårdshuvudmännen kunnattillämpa är således ett avsteg från viktiga principer för hur vårdenbör förmedlas.