prop · G90374 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning, m. m. Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen förordas bl. a. insatser för ett sammanhållet forskningsprogramom nya produkfionsformer i jordbmket. Resultaten av denna forskning är,tillsammans med bl. a. resultaten av forskning på livsmedelsområdet, avbetydelse för inriktningen av 1990-talets livsmedelsprodukfion. Vidare förordasinsatser för ökad rådgivning om miljöfrågor i samband med användning avväxtnäring och kemiska bekämpningsmedel i jordbruket samt om alternativodling. Fortsatta satsningar i kampen mol försurningen av mark och vattenförordas. Forsknings- och utvecklingsarbete föreslås, bl. a. för att komma tillrätta med växlnäringsläckage och för minskning av kadmiumhallen ihandelsgödsel. Särskilda åtgärder föreslås i syfte att bevara bl. a. hagmarker.Kostnaderna för de insatser som förordas avses finansieras med de medel somflyter in som miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Slutligenföreslås vissa mindre ändringar i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel ochlagen (1967:340) om prisreglering på jordbmkets område. '''p-''- Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, R. , , , , , , utom såvitt avser frågorna under avsnittet 5 såvitt avser frågorna under avsnittet 5 Proposition om jordbruksforskning, m. m. 1983/84:107 bil. 6 om forskning anförde jag bl. a. alt det behövs en merheltäckande forskning över störte ämnesområden för all vi skall få ett bättreunderlag för planeringen av inriktningen av produktionen inom de areellanäringarna. Mol bakgrund härav uppdrog regeringen ät skogs-och jordbrukets forskningsråd () alt lägga fram förslag lill ettsammanhållet forskningsprogram rörande alternativa produktionsformer i jordbruketoch trädgårdsnäringen. Vidare skulle utarbeta ett förslag lill långsikfigtprogram för skogsforskning med tvärvetenskaplig inriktning. har redovisatsina förslag . Förslagen har remissbehandlats. Ensammanfattning av förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1 och en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 2. Tillregeringen har vidare från myndigheter, olika organ och enskilda personerinkommit förslag om insatser av skilda slag i syfte bl. a. all minska ellerförändra användningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel i jordbruket. Ianslutning till beslut år W84 om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedeluttalades att inflytande avgiftsmedel skall användas lill utökade insatser ifråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder (prop.1983/84:176, SkU 47, rskr 383). Vidare anfördes att avgifterna i storutsträckning bör användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja enminskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbmketoch att arbetsmiljön för dem som hanterar preparaten bör beaktas särskilt. I prop.1984/85:211 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. anförde jagmed hänvisning fill : s uppdrag att jag hade för avsikt att återkomma tillregeringen i fråga om avgiftsmedlen så snart hade redovisat sitt uppdrag. Jaganhåller att nu få la upp dessa frågor. Frågan om skogsforskning har jag anmältfidigare denna dag. 2 Allmänna överväganden Prop. Ettmålmedvetet sökande efter nya kunskaper har varit en gmndfömlsält-ning för densnabba tekniska och ekonomiska utveckling som många länder genomgått sedanmillen av och som lett lill ett ökat materiellt välstånd. Vi vetatt denna ulveckhng har lett fram till negativa effekter på miljönsom allvarligt oroar på gmnd av sina långsiktiga verkningar. Miljövärdenhar blivit en allt väsentligare del av vår levnadsstandard. I allt större utsträckning ställs också krav på en bättrenärmiljö och högre kvalitet på de produkter och tjänster som produceras.Ansträngningarna inriktas på alt la fram miljövänliga produk-fionsmetoder. Vadjag nu har sagt gäller inte minst inom de areella näringarna. Vi vet allde nuvarande produktionsformerna inom jordbmket, som i stor utsträckninggrundals på strävan att öka produktionen, haft negafiva effekter på miljön. Sålundahar exempelvis den kraftiga användningen av stallgödsel och handelsgödselmedfört ökad förorening av grund- och ytvatten och bidragit till försurningenav mark och vatten. Vidare innebär den omfattande användningen avbekämpningsmedel risker både från hälso- och miljösynpunkt. Brukningsteknikenhar ibland även gått ut över naturvårdens intressen. Det har också framhållitsatt dagens odlingsformer kan försämra markens produktionsförmåga. Detär nödvändigt att man inom de areella näringarna väljer sådanaproduktionsformer att det blir möjligt att upprätthålla en uthållig produktion.Detta förutsätter minskad användning av sådana produktionsmedel ochproduktionsmetoder som på negativt kan påverka jordens produktionsförmågaoch medföra risker för hälsan och miljön. För atl förena produktionstekniskaintressen med bevarad, långsiktig produktionsförmåga och med angelägna miljöskyddsinlressenkrävs därför en utveckling av produktionsmetoder som undanröjer de problem viblivit alltmer medvetna om. Vi måsle eftersträva förändrade - allernafiva -produktionsmetoder,som bl. a. kännetecknas av en minimering av användningen av kemikalier. Förjordbrukspolifiken har genom livsmedelspoliliska beslul lagts fast ettmiljö- och resursmål (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr393). Målet innebär attjordbruket och Uvsmedelsproduklionen måste ta hänsyn fill kravet på en godmiljö och behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra nalurtesurser.Jordbruket skall således i möjlig utsträckning använda miljövänligaodlingsmetoder som bidrar till en god hushållning med mark, vatten ochväxtnäring. I rimlig utsträckning skall jordbruket bedrivas så alt del bidrar lillatt bevara genetisk variafion och värdefulla delar av fauna och flora iodlingslandskapet. Också livsmedlens kvalitet ställs i förgrunden. 1985års riksdagsbeslut visar färdriktningen mol en livsmedelspolitik där livsmedlens kvalitet och hänsynen fill djur och miljö slår i förgmnden på etl helt annat sätt . Detsynsätt som jag här har redovisat ligger också till gmnd för mitt Prop.1985/86:74 anförande om de areella näringarna i min anmälan fill prop.1983/84:107 om forskning. Jag anförde då bl. a. att utvecklingen inom de areellanäringarna jordbruk och skogsbmk lett lill åtgärder som skadat miljön och försämratmarkens produktionsförmåga. I fråga om animalieproduktionen gjorde jag bedömningenatl tillämpade produktionsformer har negativa effekter beträffande djurenshållbarhet och motståndskraft mot sjukdomar. Jag anförde vidare att det ärnödvändigt atl utforma den framlida produktionen så att den med bevarande aven god förelagsekonomi i ökad utsträckning kan fillgodose de krav som måsteställas från allmänheten t. ex. i fråga om produktkvalitet och miljöskydd. Jagpekade vidare på behovet av mer heltäckande forskning över större ämnesområdenför att få ett bättre underlag för planeringen av produktionen inom de areellanäringarna. Somen följd av mina överväganden i forskningspropositionen gav regeringen iuppdrag alt efter en inventering av pågående forskning ge förslag lill dels ettforskningsprogram för alternativa produktionsformer i jordbmket, dels etttvärvetenskapligt forskningsprogram för ökad virkesproduktion. Uppdraget somrör jordbmksproduklionen har sedermera kompletterats med ett uppdrag till SJFRatt ta fram ett sammanhållet program för livsmedelsforskning. I dettasammanhang skall också kvalitetsaspekterna på livsmedel belysas. Det ärnödvändigt att klarlägga och definiera vilka kvalitetskrav på livsmedlen sombör ställas samt vilka produktionsmetoder som erfordras för atl la fram dessalivsmedel. Forskningsresultaten kommer alt ha betydelse för inriktningen av 1990-talelslivsmedelsproduktion. På skogsområdet avser programmet en ökad virkesproduktioni en balanserad miljö. Mellan programmen finns flera beröringspunkter, bl. a.på de markvelenskapliga, biolekniska och fylokemiska områdena. Jag kommer attgå närmare in på dessa frågor i det följande. 3 Forskning rörande jordbruk och trädgårdsnäring snabba omvandling som jordbmket i genomgått under framför allt eflerkrigsfidenhar en övergäng skett från arbelsinlensiv till kapital-intensiv produktionkarakteriserad av en fortlöpande mekanisering och effektivisering. Nya växlsorter,bättre avelsurval och utfodring, ökad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel och ny teknik har ökat avkastningen per hektar och djurenhet.Även inom trädgårdsnäringen har produktiviteten förbättrats genom rationellametoder och bättre sorter. senaste årtiondenas jordbmkspolitik har produktions- och eff'ektivi-letsmålethaft en framträdande roll. Efter hand har negativa konsekvenser för miljönkunnat påvisas av en alltför långt driven effektivisering med bl. a. högainsatser av gödsel och kemiska bekämpningsmedel. Exempel på detta är ökadförorening av vatten, övergödning av vattendrag och sjukdomar hos animalieprodukfionensdjur. Många människor oroar sig för kemikalieanvändningen och de modernaproduktionsprocessernas inverkan på livsmedlens kvalitet och vad detta kaninnebära för vår hälsa. a. på markens produktionsförmåga. 1985/86:74 Marken är enresurs som måsle skötas väl om produktionsförmågan skall kunna bibehållas ellerökas. Att utnyttja nalurtesurser innebär alltid en miljöpåverkan.Resursanvändning och miljöfrågor måsle därför ses i ett sammanhang. Hittillshar kraven på ökad effektivitet och lönsamhet i hög grad fått styra valet avproduktionsmetoder. Del gäller nu att belysa hur vi kan vidmakthålla en godproduktivitet och en hög kvalitet på produkterna utan alt miljön eller djurenpåverkas negativt. Jag anser att : s förslag till forskningsprogram bör påett ändamålsenligt sätt kunna leda fill en utveckling av ny kunskap som behövs. Alllivsmedelsproduktion från råvara lill färdig produkt omfattar etl stort antalsteg, där kunskaper från olika forskningsområden tillsammans med tillgängligaproduktionsmedel måste föras samman fill en produkfionstek-nik som gerkvalitativt högklassiga slutprodukter till rimliga priser. Produktionsteknikenskall dämlöver vara skonsam mot människor, djur och miljö. Denkunskap vi nu har om effekterna på miljön av den stora användningen av t. ex.handelsgödselmedel gör att vi på olika sätt måsle minska denna användning. Detgäller också i fråga om kemiska bekämpningsmedel. Det är viktigt att få belagthur detta kan ske och vilka förändringar i nuvarande produktionsmetoder som iså fall bör göras. Produktionsformersom syftar lill all förena effekfivitet och hänsyn till miljön fömtsätter enbiologisk-ekologisk helhetssyn. För att nå detta krävs en omfattandekunskapsuppbyggnad på ett flertal områden. De områden där en fördjupning avgrundläggande kunskap erfordras enligt programförslagen är i första hand kemi,fysik, mikrobiologi, genetik, biologi, im-munologi, ekologi samt ett antalsamhällsvetenskapliga områden. Inriktningen av forskningen bör också varasådan alt den syftar till att med hjälp av kunskap från gmndläggandediscipliner pröva hur en rationell och ekonomisk växt- och djurproduktion skallbedrivas i ett biologiskt-ekolo-giskt sammanhang. En ökad satsning på ekologiskforskning i syfte att klarlägga grundläggande biologiska samband börsäkerställa en bättre kunskapsbas. Denna forskningsinriktning bör kunnasfimulera och fördjupa även den mer tillämpade forskningen. Programmetom nya produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnä ringen syftar fill att sätta konsumenternas krav på bättre livsmedelskvalitet i förgrunden för produktionen i hela livsmedelskedjan saml att stärka dessa näringar och ge oss möjligheter alt utnyttja våra förnyelsebara naturtill gångar på ett från ekologiska utgångspunkter bättre sätt. En utgångspunkt måste därvid enligt min mening vara alt naturresurserna skall användas så alt de ger en god och uthållig försörjning utan att miljön skadas. De nya metoderna, som kan väntas komma fram som ett resultat av forskning och teknisk utveckling, bör vara mer miljövänliga än de nuvarande. De bör kunna ge förutsättningar för en intensiv växtodling saml djurskötsel med bevarande av en god omgivningsmiljö och utan att djuren utsätts för skada. Flera av de egenskaper som bedöms förbättra livsmedlens kvalitet är på etl avgörande sätt bundna till vår råvamprodukfion. Ny miljövänlig teknik kan väntas leda fill livsmedelsråvaror med en högre kvalitet. Detta kan på 5 sikt stärka den inhemskaproduktionens konkurtenskraft. Enförutsättning för att erhålla goda resultat är att projekt som känne- Prop.1985/86:74 tecknas av den nu förordade helhetssynen kan etableras. Deföreslagna forsknings- och utvecklingsinsalsema är av mycket olika karaktär.Del organisationsförslag jag kommer att redovisa syftar bl. a. fill att ge SJFRuppdraget att konkretisera de önskvärda forsknings- och utvecklingsinsatsernai forskningsbara projekt. I del följande tar jag upp vissa ämnesområden därökade forskningsinsatser enligt min mening bör göras. Detmoderna jordbruket och trädgårdsnäringen är beroende av resurser, som intealltid är förnyelsebara. En viktig begränsning är tillgången på lämplig markoch genetiskt material. Denna begränsning bestämmer i hög grad fömlsätlningamaför framtidens jordbruk och trädgårdsnäring. Vår strävan måste vara alt bevaramarkens långsiktiga produktionsförmåga. Det är därför viktigt atl de faktorersom negativt påverkar denna produktionsförmåga kartläggs. Markprocesserna ochmikroorganismernas roll bör klarläggas liksom försurningens, erosionens och tungmetallernaspåverkan saml näringstillståndet, näringsbalansen, humushållningen, markbiologinoch det markfysikaliska tillståndet. Växtförädlingenfår f. n. betydande anslag för alt tillgängen på bra växt-material skalltryggas. Flera skäl talar för att ytterligare öka forskningsinsatserna pådelta område. En intensifierad växtförädling bör kunna ge sorter som ärmotståndskraftiga mot skadegörare. Därmed bör användningen av bekämpningsmedelkunna minska. Frågorna kring olika odlingssystem såsom ökad användning av mdlangrödoroch minskad jordbearbetning bör därvid ägnas ökad uppmärksamhet. Vidare finnsen stor mängd kända och okända ämnen som kan påverka växtligheten och od-lingssyslemen.Så l.ex. ger försurningen och dess verkningar nedsatt produktionsförmåga.Ytterligare forskningsinsatser inom växtförädlingen bör enligt min mening pålång sikt anpassa växtmaterialet lill ekologiskt balanserade odlingssystem. Ävenom ökad gödsling kan leda lill ett förbättrat näringstillstånd i marken och enhögre humushall medför odlingssyslemen med intensiv användning av gödselmedelen försämring av den yttre miljön. Betydande mängder växtnäringsämnen frångödselmedel kan utlakas lill yl- och grundvatten och åstadkomma stora skador.Trots omfattande forskningsarbete är vår kunskap emellertid ofillräcklig vadgäller cirkulationen av kväve i olika odlingssystem. Miljöskador i samband med kväveläckagemåsle ytterligare uppmärksammas och belysas. Forskningen måsle omfatta såvälhandelsgödselmedel som stallgödsel. Konsekvensernaav användningen av bekämpningsmedel måste också belysas ytterligare. Effekternaav atl svårnedbrylbara bekämpningsmedel kommit ut i naturen har inte itillräcklig grad uppmärksammats. Vissa bekämpningsmedel ger skador på människor,djur och växter. Flera skäl talar för en minskad användning avbekämpningsmedel. Forskning som kan ta fram effektiva och biologiskt skonsammametoder att bekämpa skadegörare måste byggas upp. För en sådan forskningsinsatskrävs en satsning på biologiska gmndkunskaper och kunskaper om det agrara ekosystemet. Jagvill i detta sammanhang betona vikten av atl den kunskap som redan 6 finnshos de etablerade organisationerna för alternativ odling las lill vara Prop.1985/86:74 och, såsom föreslår, bearbetas i forskningen. Deareella näringarnas produktion kommer atl få en mer varieradanvändning. Odling av biomassa för energiändamål är föremål för stor uppmärksamheti många länder. Biomassans möjligheter som industriråvara för exempelvishögvärdiga kemiska produkter uppmärksammas alltmer. En ökad odling av råvarorför fylokemisk produktion kan bli av väsentlig betydelse för jordbmket ochträdgårdsnäringen genom atl nya grödor kan tillföras och traditionella grödorkan få nya användningsområden. För all skapa en konkurtenskraffig industriinom området bör den fylokemiska forskningen förstärkas i huvudsak enligt förslag. StatsrådetDahl kommer i sin anmälan fill budgetpropositionen 1986 atl föreslå atl medelanvisas för att klarlägga de tekniska och ekonomiska fömtsätlningarna att i en fullskaleanläggningframställa etanol grundad på spannmål. Finansieringen av vissa kostnader härförbör ske med medel som flyter in av avgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Desenaste decenniernas ökade kunskaper om djurens produkfionsför-måga har letttill en kraftigt ökad effektivitet i animalieproduktionen. I takt medbiologiska framsteg och genetiska möjligheter har de tekniska lösningarnautvecklats och förfinals i djurstallarna. Parallellt med kraven på ökadrationalisering och lönsamhet har en följd av denna utveckling varit altintensiv djumppfödning premierats framför mera extensiva djurhållningsmetoder.Besättningarnas storlek har ökat. Framför alll inom produktionen av fläsk ochägg och uppfödningen av köttdjur har slorleksrationali-seringen gått myckellångt. Trots ökade kunskaper om de olika djurslagens krav på inhysningsformerhar man inte i tillräckligt hög grad beaktat djurens naturliga beteende vidutformningen av produktionsmetoder. Denna utveckling har medfört problem fråndjurhälsosynpunkt. Produktions-sjukdomarna hos djuren förorsakar stort lidandeoch föranleder risker för nedsättning av kvaliteten på livsmedelsråvarorna.Härtill kommer betydande kostnader för produkfionsbortfall. Del är därförenligt min mening angeläget att forskningen förstärks på del sätt SJFRföreslagit. Jag vill särskilt betona vikten av att utvecklingen av tekniskalösningar bearbetas parallellt med de biologiska frågeställningarna. Framsteginom de biologiska vetenskaperna som kan ge ett miljövänligl jordbmk och Irädgårdsbmk kan ofta inte omsättas i praktiken ulan att ny teknik las i anspråk. I många fall saknas kunskap om sådan ny teknik. Delta har lett lill alt jordbmket och trädgårdsbmket förbmkar onö digt mycket produktionsmedel såsom energi, växtnäring, växlskyddsme- del, fodermedel och utsäde. För att minska avståndet mellan biologisk och teknisk forskning fordras enligt min mening en djupare insikt om samban den mellan teknisk utrustning å ena sidan och människan, växter, djur och miljö å den andra. För att nå denna insikt krävs satsningar på grundläggan de leknisk kompelens. Jag avser då inte enbart gmndläggande maskintek nisk kompelens ulan även kompelens inom den nya mät-, styr- och regler- tekniken. I detta sammanhang måsle även behovet av förstärkningar inom området mellan gmndläggande teknisk forskning och praktisk fillämpning uppmärksammas. Etl program rörande angelägna utvecklingsprojekt base- 7 rade på avanceradforskning bör därför las fram. Somjag tidigare nämnt har resultaten av den nu förordade forskningen Prop.1985/86:74 betydelse för inriktningen av 1990-lalels livsmedelsprodukfion. a. i fråga om konsumenternas önskemål, produktionsformernas ekonomiskakonsekvenser på företags-, region-, sektor- och nationell nivå samt strukturfrågor.Den ekonomiska forskningen är av betydelse för beslut om hur strukturen förproduktionen skall utformas och vilka styrmedel som är lämpliga för atluppställda mål skall näs. Den i programmet förordade forskningen bör enligt minmening prioriteras högt och påbörjas . /87 bedömer jag all behovet av ökade resurser för det föreslagnaforskningsprogrammet uppgår lill 17milj. Därtillkommer alt jag i min anmälan till budgetpropositionen 1986 har för avsikt atlföreslå alt sammanlagt 7,5milj. anvisas för ulmstning m. m. genefik vid och fillnaturvårdsverkels laboratorier för miljökontroll och brackval-lenloxikolögi.Den föreslagna utmslningen behövs för alt forskningsprogrammet skall kunnagenomföras. Kostnadernaför såväl forskningsprogrammet som den för dess genomförande erforderliga utmslningenavses finansieras med medel som flyter in genom miljöavgifterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel. , och lanlbmksuniversitel har gemensamtuppdragit ål professor atl analysera och komma med förslag tillden kompetensuppbyggnad som erfordras för alt långsiktigt fillgodose svenskväxtförädlings internationella konkurtenskraft. Förslagenhar redovisats i en rapport som har överiämnats lill mig med hemställan om attåtgärder vidtas för alt få fill stånd den i rapporten föreslagna uppbyggnadenoch förstärkningen av utbildnings- och forskningsresurserna inom svenskväxtförädling. Irapporten konstateras att det är angelägel atl alltjämt upprätthålla en omfattandeforskning av klassisk inriktning som stöd för traditionell växtförädling. Påvissa områden kan del vara nödvändigt att intensifiera verksamheten eller atleffektivisera den genom samarbete. En rad angelägna samarbelsområdenpresenteras i rapporten. Forskningsbehovet bör i huvudsak kunna tillgodosesmed de resurser som finns inom växlförädlingsförelagen och vid Sverigeslantbruksuniversitets institutioner för växtförädling och med medel frånväxtförädlingsnämnden. Irapporten framhålls vidare vikten av atl en kompetens byggs upp inom bioteknikoch sådan gmndläggande forskning som är nödvändig för atl biotekniska metoderskall kunna användas i den praktiska växtförädlingen. I första hand måsteenligt rapporten en kunskapsuppbyggnad ske inom molekylär- och cellbiologi,mikrobiologi, molekylärgenelik och fysiologi på växlsidan. Del blir fråga omall sammanfoga kunskaper från en lång rad specialiteter och att samarbeta igrupper. Motdenna bakgrund föreslås i rapporten atl etl genetikcenlmm byggs upp i . Verksamheten skall enligt förslaget bedrivas i samverkan 8 mellanSveriges och samt ha an- Prop.1985/86:74 knytning också till andra forskningsinstitutioner i . Föregen del vill jag anföra följande. Av rapporten framgår att det inom växtförädlingsföretagenfinns en stark medvetenhet om gmndforskningens betydelse för växtförädlingen.Det initiafiv som tagils av lanlbmksuniversitel och växlförädlingsförelagenför att skapa fömtsättningar för samverkan mellan högskola och näringsliv tyderpå en stark vilja att bidra till arbetet atl bygga upp kompetensen inomväxtförädlingen och alt förbättra svensk växtförädlings internationella konkurtenskraft.Initiafivet är enligt min mening lovvärt och ligger i linje med de övervägandensom i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1983/84:107) gjordes om samverkanmellan näringslivet och statlig forskningsverksamhet. Efter den ytterligareberedning som krävs för ett ställningstagande avser jag återkomma lillregeringen i denna fråga. Medhänsyn till vad jag nu har anfört framstår del som angelägel alt åstadkomma etlsammanhållet forskningsprojekt i enlighet med vad jag nu har redovisat och sombygger på : s program. Ansvaret för denna samordning bör läggas på SJFR.Till rådet bör som föreslagit knytas en särskild ledningsgmpp medsakkunskap på de skilda forskningsområdena. Även bör vararepresenterat i gmppen. Gmppen bör få i uppdrag att hålla samman projektet ochmedverka i den fortsalla planeringen av verksamheten inom de forskningsområdensom omfattas av programmet. Vidare skall gmppen bereda frågor om bidrag lill forsknings-ochutvecklingsprojekt. En viktig uppgift är att sammanställa resultaten av forskningen.Det ankommer på att på lämpligt sätt fortlöpande redovisa resultaten lillregeringen som underlag för beslul om den framfida livsmedelspolitiken.Forskningsresultaten måste liksom hitfills föras ut i undervisning ochrådgivning. 4 Rådgivning i jordbruket Jaghar inledningsvis redogjort för livsmedelspolilikens miljö- och resursmål.