prop · G903113 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:113 om lokalisering av grundskollärarlinjen m. m.; Regeringenförelägger vad som har lagits upp i bifogade utdrag av regeringsproiokollför de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås alt utbildningen på grundskollärariinjens båda grenarskall anordnas vid högskolan för lärarutbildning i Slockholm, universiteten iLinköping, , och samt högskolan i . Utbildningenbart på den gren som skall vara inriktad mot undervisning i grundskolanstidigare årskurser föreslås anordnas vid högskolorna i /,, , , och / saml utbildningenbart på den gren som skall vara inriktad mol undervisning i grundskolanssenare årskurser vid i . Utbildningenpå ämneslärarlinjerna - för undervisning i gymnasieskola och vuxenutbildning -föreslås anordnas vid högskolan för lärarutbildning i samt viduniversiteten i , , , och . /88 föreslås vissa begränsningar i antagningen vid berördauniversitet och högskolor. Sålunda skall antagning till mellanstadielärarlinjengöras endasl vid högskolorna i /och . I fråga om ämneslärariinjernaskall antagning göras enbart till den malema-tisk-naturvetenskapliga linjen.Frigjorda resurser skall i försia hand användas för fortbildning avlärarutbildare och för förberedelse- och utvecklingsarbete i anslutning lillreformen. 1985/86: ii3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministern , ordförande, statsråden I. , . , ,, , . , , R. , , . Proposition om lokalisering av grundskollärarlinjen m.m. Riksdagenbeslutade vid 1984/om en ny lärarutbildning för (prop.1984/85: 122, UbU 31, rskr. Utbildningen skall organiseras som en allmänutbildningslinje inom högskolan, grundskollärarlinjen. Linjen skall ha tvåskilda inriktningar eller grenar, som jag i likhet med universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) benämner dem i fortsättningen. Grenen för undervisning i lidigareårskurser eller årskurserna I l.o.m. 7 - T-grenen - skall omfatta 140 poängoch innehålla fördjupade siudier i matematik och naturorienterande ämnen elleri svenska och samhällsorienterande ämnen. Grenen för undervisning i senare årskursereller årskurserna 4 l.o.m. 9 - S-grenen - skall omfatta fyra alternativaspecialiseringar, en mot samhällsorienterande ämnen om 180 poäng, en mot naturorienterandeämnen om 180 poäng, en mot svenska och två främmande språk om 180 poäng samt enmot praklisk-esleliskt ämne tillsammans med svenska, matematik eller språk om140, 160 eller 180 poäng. Lärare för grundvux och lärare i svenska som andraspråkskall utbildas på en variant av grundskollärarlinjen. Regeringenuppdrog ijuli 1985 at UHÄ all förbereda genomförandel av den nyalärarutbildningen ocli därvid bl. a. utarbeta förslag till lokalisering av grundskollärarlinjenoch än>nesliiiarlinjerna, vilka senare, när den nya grundskollärarutbildningeninförs, kommer all vara avsedda enbart för gymnasieskola och vuxenutbildning. UHÄredovisade denna del av uppdraget . Förslaget finns tillgängligti ärende, dnr 3714/85. Jagkommer att ta upp frågor om lokalisering av grundskollärarlinjen ochämneslärarlinjerna samt frågor som rör begränsning av antagningen till vissalärarutbildningar inför /88. Jag avser atl senare föreslå regeringenatt under nästa återkomma lill i frågor som rör delshuvudinnehållet i grundskollärariinjen, dels fortbildningen av lärare. 2Allmänna utgångspunkter p- '- " Inledningsvisvill jag ange några allmänna utgångspunkter för mina ställningstaganden. 2.1 En ny utbildning Dennya lärarutbildningen för , grundskollärarlinjen, skall ersättatidigare klasslärarutbildningar och ämneslärarutbildningar för . Iförhållande till dessa utbildningar kommer grundskollärarlinjen att varaannorlunda inte bara lill sin struktur utan också i vissa avseenden till sittinnehåll. Den kompetens som finns vid universitet och högskolor medlärarutbildning kommer därför att i viss utsträckning behöva förändras ellerkompletteras, UH.Ä framhåller således att utbildningen på T-grenen på ett hellannat sätl än nuvarande klasslärarutbildning kommer alt kräva tillgång tillkvalificerad och forskarulbildad personal. Denlärarutbildningsorganisalion som finns kom till i stort sett underutbyggnaden av lärarutbildningen . En stor del av lärarutbildarnahar arbetat i organisationen sedan denna lid men kommer att gå i pension underdet närmaste årtiondet. Enligt uppgifter som UHÄ har inhämtat kommer drygt 20%av dem att uppnå pensionsåldern . Detla betyder atl denkompelens som dessa lärarutbildare står för måsle ersättas inom . Vadjag nu har sagt visar alt utbildningsorganisationen slår inför sådanaförändringar all del finns skäl atl mera förutsättningslöst pröva frågan om varden nya grundskollärarlinjen skall etableras. 2.2 Dimensioneringen av lärarutbildningen har i årets budgetproposition redogjort för elevminskningen igrundskolan och de konsekvenser denna förändring har för lärarbehovet under denärmaste åren (prop. 1985/86:100, bil 10 s 1419). Av redovisningen framgår alldet under resten av 1980-lalet och första hälften av 1990-talel sannoliktkommer alt finnas övertaliga lärare men all situationen kommer atl förbättrasunder senare delen av 1990-lalel lill följd av bl, a, en ökning i antaletpensionsavgångar. Lärareutbildade på grundskollärarlinjen kan beräknas komma ut på arbetsmarknadenförst . Detla innebär alt elt ställningstagande i dimensioneringsfråganför grundskollärariinjen påverkar tillgången på lärare försl från och mednämnda år. UHÄredovisar som utgångspunkt för sina lokaliseringsförslag plane-ringslal försåväl den nya grundskollärariinjen som ämneslärarlinjerna för perioden1988/89-2002/03. Redovisningen bygger på prognosmalerial från statistiskacentralbyrån (SCB) och planeringsunderlag från (). Pågrundval av detta underiag redovisar UHÄ för perioden /89- 1991/92 elt årligt rekryteringsbehov av omkring 1000 lärare för grundsko lan och gymnasieskolan, molsvarande nuvarande klass- och ämneslärare. För en övergångsperiod omfattande liden /93-1995/96ökar rekryte- Prop. 1985/86: 113 ringsbehovet från ca 1 000 till ca 3 200lärare . På lång sikt beräknas behovet vara relativt och liggastrax över 3000 lärare . UHÄ utgår från att det finns en belydande osäkerhet ifråga om ett rekryteringsbehov som gäller en så , UHÄ har därför för deaktuella perioderna redovisat planeringstal i form av intervall för olikalinjer m.m, enligt följande. 1988/89-89/90 1990/91-91/92 1992/93-2002/03 Med hänsyn till alt det troligenkommer alt finnas ett visst överskott av utbildade lärare förordar UHÄ alt manvid planeringen av grundskollärarlinjen utgår från följande rikttal förantagning till linjen, 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 T-grenen 700 1000 1.300 1500 S-grenen 700 800 1200 1400 För egen del vill jag stryka under att det harvisat sig förenat med slora svårigheter atl med större säkerhet och på längresikt förutse utvecklingen inom bl. a. denna del av arbetsmarknaden. Frånlärarutbildningens synpunkt är det viktigt att dimensioneringen och därmedbasen för utbildningsorganisationen blir så stabil som möjligt. Deförändringar av dimensioneringen som från tid till annan mäste göras fär intebli alltför drastiska. Detla är angelägel inte bara av organisatoriska skäl utanockså med hänsyn till de enskilda och deras möjligheter att planera sittutbildningsval. Antalet nybörjarplatser bör även fortsättningsvisbestämmas i anslutning till det årliga budgetarbetet. De beräkningar av denframlida dimensioneringen som UHÄ har redovisat är dock enligt min uppfattningväl ägnade att ligga till grund för de överväganden om lokaliseringen som måslegöras. Jag har tidigare erinrat om att den kompelens som finnsvid universitet och högskolor med lärarutbildning kommer att behöva förändrasoch förstärkas. Jag har också framhållit viklen av att basorganisationen blirså stabil atl den tål framlida dimensioneringsförändringar, Kravel på kvaliteti utbildningen måste, som UHÄ framhåller, väga tungt när lokaliseringsfråganavgörs. Stor hänsyn måsle las till möjligheterna att bygga upp enutbildningsorganisation med god kvalitet avseende såväl de ämnesleore- tiska delarna avlärarutbildningen som de pedagogiska, metodiska och Prop. 1985/86: 113praktiska delarna. Föratt grundskollärarutbildningens karaktär av en linje skall markeras börprincipen vara atl de båda grenarna så långt möjligt etableras vid en och sammahögskoleenhet. De kan därigenom planeras tillsammans och kurserna kan i så slorutsträckning som möjligt vara gemensamma. Vidare är del nödvändigl att la tillvara den kompetens som finns eller utan alltför slora kostnader kan utvecklasvid de enheter som har utbildning som svarar mot hela eller en del av dennya utbildningen, I delta sammanhang måste särskilt de universitet ochhögskolor beaktas som har ämnesteore-lisk kompetens för ämneslärarutbildningen.Även till sådana enheter som har utbildning i praklisk-estetiska ämnen som skallkunna ingå i grundskollärarlinjen måsle hänsyn tas, inte minst med tanke på deinvesteringar som ofta är förenade med utbildning i dessa ämnen. Samband vadbeträffar innehåll och karaktär finns självfallel också med andralärarutbildningar, både dem för barnomsorgen och dem för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Även detla perspektiv behöver beaktas i den fortsattaplaneringen för den nya grundskollärarutbildningen liksom möjligheterna tillsamverkan med annan utbildning inom högskolan. Basorganisationensstorlek spelar en stor roll för utbildningens kvalitet, särskilt vid dehögskolor där endast utbildning på T-grenen blir aktuell.Utvecklingsmöjligheterna för en utbildning blir bättre om det finns flera lärareinom ell område. Antalet studerande får heller inte vara för litet om studiemiljönskall bli god. Iett stabilt planeringsläge bör utbildningen från denna utgångspunkt enligt UHÄ:s mening lokaliseras på ett sådant sätt att de minsta högskolorna får enplaneringsram på uppemot 100 nyböriarplatser på T-grenen. Under en övergångslidkan del emellertid vara acceptabelt med etl lägre anlal nybörjarplatserberoende bl. a. på möjligheterna till samverkan med barnomsorgsutbildningen.Eftersom den totala dimensioneringen under de två till tre första åren enligtUHÄ: s förslag skall ligga mellan 700 och I 100 nyböriarplatser räknar UHÄ medatt den önskvärda planeringsramen 100 skall kunna uppnås försl på . Föregen del finner jag del vanskligt all fastslå ell bestämt antal studerandeeller årsstudieplatser som nödvändigl för att kunna upprätthålla en godkvalitet i utbildningen. Med den frihet som finns lokalt att lägga upp utbildningenkan möjligheterna till samverkan med andra utbildningar tas lill vara på olika sätl.Samtidigt kan också andra vägar finnas för att ge utbildning av god kvalitet.Det antal platser som UHÄ angett som det ideala får mot denna bakgrund enligtmin mening ses som en faktor bland andra all beakta i den fortsallaplaneringen. Delär önskvärt att lärarutbildningen i växande utsträckning fungerar som en stimulans för skolans utveckling. De tankar om högskolan som en resurs och en bas för skolutvecklingen som presenterades i bl. a. proposi tionen om skolforskning och personalutveckling (prop. 1980/81:97. 385) har enligt min uppfattning ännu inte slagit igenom i tillräcklig Prop.1985/86: 113 utsträckning. Universitet och högskolor med lärarutbildning bör ifortsättningen kunna tjäna som centra för kunskapsutvecklingen inom skolväsendet.Jag tänker då såväl på den praktiska lärarkunskap, som tidigare utvecklades ianslutning till försöks- och demonstralionsskolorna, som på den kunskapsuppbyggnadsom sker genom forsknings- och utvecklingsarbete. Huvudansvaret förutvecklingsarbetet inom skolväsendet ligger på lokal nivå, på skolenheter ochskolstyrelser, men det är angeläget att högskolan kan verka initierande ochstödjande i sådana projekt bl. a. genom att medverka med sin kompetens ochbidra till alt sprida erfarenheterna inte minst i anslutning tillgrundutbildningen och fortbildningen. Om lärarutbildningen skall kunna fungerapå detta sätt är del enligt min mening nödvändigt att den vid vatje berörduniversitet och högskola har en sådan omfattning att expertkunskap kan finnassåväl ämnesmässigl som pedagogiskt och didaktiskt saml att utbildningen mer ändagens klasslärarutbiid-ning kan stödja sig på forskarutbildade lärare. Högskoleorganisationenär en viktig bas också för fortbildningen av lärare. Under de närmaste årenkommer särskilda fortbildningsinsatser atl behövas för att ge lärare som ärutbildade enligt nuvarande eller tidigare ordning en kompelens som svarar molden som lärare med den nya utbildningen kommer all få, Detla gäller såvälhögstadiets lärare, som behöver bredda sin kompetens (jfr UbU 1984/85:31 s 20),som nuvarande klasslärare som behöver fördjupa sina kunskaper främst inom det malema-tisk-nalurvelenskapligaområdel. Dessa krav på fortbildning kan inte mötas enbart genom altlärarutbildningen får en bred geografisk spridning. Varie enhet medlärarutbildning kommer nämligen inte ensam alt kunna täcka de behov avkompetens som kommer att finnas för atl t. ex, bredda ämneslärarnas kunskaper.I stället måsle behoven mötas genom samarbete mellan högskoleenheterna i enregion och genom spridning av fortbildningen till kommunema. 2.5 Utbildningen i ett regionalt perspektiv Lärarutbildningenhar varit den bas på vilken flertalet högskolor utanför universitetsorternabyggt sin kompetens. Utifrån denna bas har många av dem utvecklat och befästsin roll i den regionala utvecklingen. Deras verksamhei har således successivtkompletterats med utbildningar inom framför alll de ekonomiska och tekniskaområdena. Vid många av de berörda högskolorna ulgör dock lärarutbildningenalltjämt den dominerande verksamheten. En fortsalt utveckling mol en meradifferentierad verksamhet måste här komma till stånd om högskolorna i ökadutsträckning skall kunna bidra till den regionala utvecklingen. Föratl man skall åstadkomma en sådan differentiering och erbjuda högskoleutbildning med god kvalitet är det viktigt med en viss arbetsfördelning mellan olika universitet och högskolor. Därigenom kan förutsättningar skapas för kreativa miljöer för lärare och studerande. Det är nödvändigt att noga pröva frågan om lärarutbildning även i fortsättning en kan vara basen för verksamhelen vid så många högskolor som . Fråganom vid vilka universitet och högskolor den nya grundskollärarlinjen skalletableras måste därför sättas in i ell större sammanhang, där del gäller atl taställning lill hur utbildningen vid bl. a. de berörda högskolorna skallutvecklas. Vissatyper av högskoleverksamhet framför allt inom de tekniska och ekonomiskaområdena - har slor betydelse för utvecklingen av näringslivet inom resp.region och kan bidra till att öka antalet arbetstillfällen inom olika delar avnäringslivet. Lärarutbildningen har jämfört med andra högskoleutbildningarbegränsade möjligheter alt skapa nya arbetstillfällen i en region, delta ävenom all högskoleutbildning i sig är personalinlensiv. Vid planeringen avlärarutbildningen måste i stäUet målet att förse alla delar av landet medutbildade lärare tillmätas slor vikt. Erfarenheterna under de senasie åren harvisat att del varit förenat med slora svårigheter atl få behöriga lärare tillvissa delar av landet, medan andra delar har haft relativt god tillgång pålärare. Den låga rörligheten hos de nyutbildade lärarna är alltså en faktor sommåste las med i planeringen. De utbildade lärarna kan stanna kvar i regionenendast i den utsträckning som det finns lediga tjänster inom skolväsendet ellerandra arbetstillfällen av motsvarande slag. 3 Lokalisering av grundskollärarlinjen Mittförslag: Jag föreslår atl utbildning på grundskollärariinjens båda grenar fr.o. m. /89 anordnas vid högskolan för lärarutbildning i ,vid universiteten i , , och och vid högskolan iKarlstad. Utbildning på enbart linjens T-gren föreslår jag skall anordnas vidhögskolorna i /, , , , och /Härnösandsamt utbildning på enbart linjens S-gren vid i . Mittförslag innebär atl utbildning på grundskollärarlinjen inte kommer attanordnas vid två av de högskolor som har klasslärarutbildning, nämligenhögskolorna i /och . UHÄ:sförslag överensstämmer med milt förslag utom såviti avser anordnande avutbildningen vid högskolorna i /, och . UHÄ avsernämligen atl i anslagsframställningen för /88 återkomma tillfrågan om utbildning på grundskollärariinjens T-gren skall anordnas vid dessahögskolor. Del är dock enligt UHÄ:s uppfattning inte aktuellt atl anordna utbildningendär förrän /91. Skälenför mitt förslag: De universilel och högskolor som jag föreslår i fortsättningenskall anordna utbildning på grundskollärariinjens båda grenar har såvälklasslärarutbildning som ämneslärarutbildning. Där finns den ämnesteoretiskakompetens som är viktig för utbildningen på hnjen, som det finnsförutsättningar för att utveckla det samband mellan de olika grenarna som jag idet föregående har understrukit betydel- För delförutsätter jag då att högskolan för lärarutbild- Prop, 1985/86: 113 ningutnyttjar den ämneskompetens som finns vid bl, a. . Med hänsyntill att - förutom ämnesteoretisk kompetens - utbildning i praklisk-estetiskaämnen finns vid i anserjag att utbildning på S-grenenbör anordnas där. UHÄkonstaterar att det i finns en viss överetablering av lärarutbildningför i förhällande till behoven. Eftersom högskolorna i ochJönköping bedömts ha de bästa förutsättningarna för att utveckla andrautbildningar som kan ersätta lärarutbildningen anser UHÄ att det inledningsvisinte bör vara aktuellt att anordna utbildning på T-grenen där. Även beträffandede norra delarna av landet anser UHÄ att lärarutbildningsbehovel är vältillgodosett. UHÄ har tidigare föreslagit nedläggning av huvuddelen avlärarutbildningen vid högskolan i / men förordar nu istället atl etablering av utbildningen på T-grenen vid högskolan iGävle/får anstå. Bakgrunden är ocksä i detta fall de störremöjligheterna att anordna annan utbildning. Föregen del anser jag det viktigt för den fortsatta planeringen vid samtligaberörda högskoleenheter att beslut nu fattas om var den nya lärarutbildningenskall etableras. En fördröjning av beslut i denna fråga för vissa högskolor kanbl. a. medföra alt angelägen kompetens där går föriorad. Jagdelar UHÄ: s uppfattning atl det i södra delen av landet finns en viss överetableringav lärarutbildning och menar alt del av flera skäl kan vara befogal atlkoncentrera utbildningen på T-grenen till färre enheter. I valet mellanhögskolorna i , , och har UHÄ förordat atlutbildningen i första hand skall finnas kvar vid de två sistnämnda. Vadförst angår högskolan i vill jag erinra om att den ämnesteoretiska delenav den språkvetenskapliga ämneslärarlinjen nu ges vid denna högskola. Där finnsockså ämnesteoretisk kompelens inom flera andra ämnesområden med anknytningtill grundskollärarlinjen. När behovet av lärare för ökar, bör detfinnas förutsättningar för atl etablera S-grenen i . Del är mot dennabakgrund naturligt att utbildning på T-grenen nu etableras där. Högskolornai , och grundar sin kompetens och sina resursertill stor del på lärarutbildning. Vid högskolan i är möjligheternaatt i tillräcklig omfattning bygga upp utbildning inom andra områden änlärarutbildning begränsade och jag bedömer det därför som nödvändigl att bevaralärarutbildningen för där för atl säkra högskolans fortlevnad. Vidhögskolan i finns ett stort intresse för att inrikta utbildningenmot småföretagen och deras problem. ser jag det som angeläget attlärarutbildning även fortsättningsvis anordnas där bl. a. med hänsyn lillbehovet av lärarutbildade inom del område från vilket högskolan i storomfattning rekryterar sina studerande. Andelen obehöriga lärare i Skaraborgslän har sålunda varit förhållandevis slor. Vidhögskolan i har i anslutning till bl. a. sjöbefälsutbildningen byggts upp resurser och kompetens för teknisk och naturvetenskaplig 8 Vidare har utbildflinginom områdel turism och rekreation Prop. 1 åretsbudgetproposition har jag föreslagit atl utbildning på produktionsleknikerlinjenanordnas där nästa budgetår. finns vid denna högskolagoda förulsältningar för all utveckla ytteriigare utbildningar inom bl. a.det tekniska området. Dessa förhållanden har gjort att jag har stannat föralt föreslå alt utbildning på grundskollärarlinjen inte skall etableras vidhögskolan i . Jagvill härutöver framhålla följande. 1 propositionen om regional utveckling ochutjämning (prop. 1984/85:115) uttalade chefen för industridepartementet atl östraSmåland är en region som bör kunna komma ifråga för stöd lill projekt som fränyafleknik- och kunskapsspridning. Som jag har framhållit harhögskoleutbildning visat sig ha slor betydelse för utvecklingen av näringslivetinOm en region. Länsslyrelsen i län och högskolan i har i enskrivelse till regeringen redovisat etl utbildningsprogram för tekniskMhdustriellförnyelse i länet. I programmet, som utarbetats av en arbetsgrupp där bl. a.högskolan varit företrädd, framhålls alt industrin i län har behov avteknisk utbildad personal på alla nivåer och all rekryteritlgsproblemen är belydande.Arbetsgruppen redovisar bl. a. förslag till en tele- ochradiokommunikationslinje, en verk-stadsingenjörslihje och en allmäningenjörslinje,samtliga om 80 poäng, samt en kemilinje med inriktning mol medicinleknik ochbioteknik om 140 poäng. Länsslyrelsen och högskolan hemställer gemensamt allförslagen genomförs med början /88. Enligtmin uppfattning bör de förslag som utarbetats av arbetsgruppen ligga till grundför de närmare överväganden som berörda högskolemyndigheter bör göra i sillarbete med anslagsframställningen för angivna budgetår. Målel för den fortsattaplaneringen bör vara atl nya utbildningar etableras vid högskolan i i minslden omfattning som motsvarar nuvarande klasslärarutbildning. Jag har i dennafråga samrått med chefen för industridepartementet. 1detta sammanhang vill jag la upp en fråga rörande samverkan i lärarutbildningenmellan högskolorna i och . Regionslyrelsen för /Malmöhögskoleregion har i en skrivelse till regeringen framhållit bl. a. viklen avall utbildningen i kan samverka med och utnyttja resurserna vid högskolani i fråga om utbildning i kemi och biologi. Delta är enligt minuppfattning elt intressant uppslag som bör kunna utvecklas och bearbetas infören framlida etablering av S-grenen i . Vadangår lärarulbildningsorganisalionen i den norra delen av landet anserjag, i likhetmed UHÄ, alt det är nödvändigt all anordna utbildning på grundskollärariinjens T-grensåväl vid högskolorna i och /som vid iUmeå för atl underiätta rekryteringen av behöriga lärare. Del är enligt minmening rimligl atl i stället utbildningen i den mellersla delen av landetkoncentreras lill någon av högskolorna i /och /Sandviken.Även i detla fall måste möjligheterna att förändra utbildningens inriktningtillmätas stor betydelse. Iårets budgetproposition har jag föreslagit att två nya utbildningar, nämligen bostads- och fastighetsförvaltningslinjen och kontors- och dislri- butionslinjen, etableras vid högskolan i /och atl två all- 9 mannautbildningslinjer, nämligen dala- och elektroniklinjen och datain- genjörslinjen, inrättasdär i stället för vissa lokala linjer. En förändring av Prop. 1985/86: 113 utbildningen har alltså påböriatsvid denna högskola och jag anser att del finns anledning att ytteriigareförstärka utbildningen inom de tekniska och ekonomiska områdena där. Detlaförhållande har varit avgörande när jag stannat för atl förordaatt grundskollärarlinjen inte skall etableras vid Högskolani /ligger inom elt område där särskilda insatser behövs för attutveckla näringslivet. Chefen för industridepartementet avser atl inom kortåterkomma till regeringen med förslag till atl medel anvisas i ett ireårsprogramför Bergslagen. En av tyngdpunkterna i programmet avses bli en satsning påforskning, teknisk utveckling och utbildning inom en ram av 84 milj. kr. Syflelär all bredda regionens kunskapsbas och alt öka utbildningsinsatserna inom bl.a. högskolan. Samtliga högskoleenheter i Bergslagen väntas bli berörda. a. avsedda all användas för utveckling och drift av leknisk ochekonomisk högskoleutbildning.