prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — någoninskrivils i särskola eller vårdhem eller i specialsjukhus i annat fall än somavses i 37 8, särskolelevålagts att bo i annat enskik hem än det egna, i inackorderingshem eller ielevhem, ansökanom befrielse från skolgången i särskola avslagits, begäranom tillstånd att vistas på egen hand utom elevhem, värdhem eller specialsjukhusavslagits helt eller delvis eller sådant tillstånd återkallats, ansökanom utskrivning från särskola, värdhem eller specialsjukhus avslagits, undervisningi särskola återupptagits eller återintagning i vårdhem eller specialsjukhusskett efter utskrivning på försök, någoni samband med utskrivning pä försök ålagts att iakttaga särskilda föreskriftereller ställts under tillsyn får talan föras genom besvärhos den psykiatriska nämnd som avses i lagen (nr 293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Mot beslut som avses i 23 Sförsta stycket fär dock talan icke föras. Motbeslut varigenom omsorg enligt denna lag vägrats eller någon utta-gits tillspecialundervisning eller hänvisats till annan skolform i samma särskola fär talan förashos huvudtillsynsmyndigheten genom besvär, om Prop. 1985/86: 10 annat ejframgår av tredje stycket. Motbeslut av lokal styrelse för specialskolan får talan föras hos läns- genom besvär. Iövrigt fär talan icke föras mot beslut i fråga om omsorger om någon enligtdenna lag. 45 8Mot psykiatriska nämndens beslut enligt denna lag eller huvudUll- synsmyndighetens beslut enligt 44 8 får talan icke föras. 1fråga om talan mot länsskolnämnds beslut gäller 54 8 skollagen i tillämpligadelar. 46 6Talan enligt 44 8 eller 45 § andra stycket får föras av vårdnadsha varen, förmyndaren eller den som beslutet rör, om han fyllt . Motbeslut, varigenom inskrivning i särskola, vårdhem eller specialsjukhusvägrats, får talan också föras av skolstyrelsen, barnavårdsnämnden ellersocialnämnden. Talanenligt 44 8 första eller andra stycket fär föras utan inskränkning visstid. 48 8 Beslul som avses i 30 8tredje stycket eUer 39 8 tredje stycket samt beslut av beslutsnämnd förpsykiskt utvecklingsstörda länder UU efterrättelse, 49 8 När psykiatriska nämndenhandlägger ärende, som rör särskolplikt eller i annat avseende elev i särskola,skall en av läkarna i nämnden ersättas med ledamot som har särskild erfarenhetav undervisning av psykiskt utveckHngsstörda. Vidhandläggning inför nämnden gäller i övrigt i tillämpliga delar 29 och 31-34 SSlagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. 49 a § I ärende, vari 17 8förvaltningslagen (1971:290) äger tillämpning, får skälen för beslutetutelämnas även i andra fall än som sägs där, om ändamålet med omsorgerna annarsskulle motverkas. 50 8 Vid bedömning av fråga ominskrivning i särskola, vårdhem eller specialsjukhus skall läkarintyg och deandra handUngar regeringen föreskriver vara Ullgängliga. Detta gäller dockicke, när domstol överlämnat någon till vård i specialsjukhus. Förinskrivning i särskola eUer vårdhem utan samtycke av vårdnadshavaren,förmyndaren eller den psykiskt utvecklingsstörde, om han fyUt , får ickegodtagas läkarintyg som är utfärdat av överläkaren hos omsorgsstyrelsen. Förinskrivning i specialsjukhus utan sådant samtycke får icke godtagas läkarintygsom är utfärdat av läkare som tjänstgör vid sjukhuset. Bestämmelsemai 4 och 5 §8 förvakningslagen (1971:290) äger icke tillämpning i ärende omutfärdande av läkarintyg som avses i andra stycket. Särskolchef,vårdchef och överläkare hos omsorgsslyrelsen äger ombesörja undersökning sombehöves för att bedöma fråga om inskrivning som avses i första stycket, Prop, 1985/86:10 518 Frågan om utskrivning från särskola, vårdhem eller specialsjukhus skall prövas fortlöpande. Bilagal Vårdnadshavaren, förmyndaren eller den psykisktutvecklingsstörde, omhan fylk , fär göra ansökan om utskrivning. Beslutsnämndär icke skyldig att pröva ansökan om utskrivning, förrän tremånader förflutit från prövningen av tidigare ansökan, 52 8 I samband med utskrivningfrån särskola, värdhem eller specialsjukhus skall prövas om andra omsorger somavses i denna lag bör beredas eleven eller patienten efter utskrivningen, 53 8 Skolstyrelse skall vidtagaåtgärder för att den som är i särskolpliktig ålder och kan antagas behövaundervisning i särskola erhåller sådan undervisning. Socialnämndskall vidtaga åtgärder för att den som kan antagas behöva vård enligt denna lagberedes sådan vård. äger ombesörja undersökning, som behöves för att vidtagaåtgärd enligt denna paragraf. 54 § skall lämna handräckning på begäran av 1) särskolchef eller rektor försärskola, om den som är i särskolpliktig ålder och inskrivits i särskola ickeinställer sig i skolan eller i elevhem där han skall bo eller icke återvänder,sedan beslut fattats enligt 39 8 tredje stycket, 2) värdchef eller föreståndare förvårdhem, om den som inskrivits i hemmet icke inställer sig där eller ickeåtervänder, sedan beslut fattats enligt 39 8 tredje stycket, 3) överläkare vid specialsjukhus,om den som inskrivits i sjukhuset icke inställer sig där eller icke återvänder,sedan beslut fattats enligt 39 S tredje stycket, 4) särskolchef, vårdchef, rektorför särskola, föreståndare för vårdhem eller överläkare vid specialsjukhus föratt återföra inskriven, som avvikit frän särskola, elevhem, värdhem ellerspecialsjukhus eller som icke återvänder till elevhem, värdhem ellerspecialsjukhus sedan tid för tillstånd att vistas på egen hand utominrättningen löpt ut eller tillståndet återkallats, 5) tjänsteman eller myndighet somanges i 50 8 sista stycket eller 53 8, om någon icke inställer sig tillundersökning som han skall genomgå enHgt nämnda lagrum. Handräckningenligt första stycket 1, 2 eller 3 får lämnas endast om det beslut som denbegärda handräckningen avser skall lända till efterrättelse , 56 §Avgift utgår icke för omsorger enligt denna lag. Av den som icke är berättigad till folkpension i form av hel förtidspension eller ålderspension och som har inkomst av eget arbete får dock uttagas skälig ersättning för kost och för bostad, som tillhandahålles honom. Vidtillämpning av 10 kap. 3 8 lagen (nr 381) om allmän försäkringanses specialsjukhus som annan anstalt än sjukhus. 57 8Den som driver enskild inrättning eller verksamhet i strid mot bestämmelserna i 10 8 första stycket, dömes till böter eller fängelse . 58 § Den som är ellerhar varit verksam inom det område för omsorger Prop. 1985/86:10 om psykiskt utvecklingsslörda som avses i denna lag får inte obehörigen röja vad han därviderfarit om enskilds personliga förhållanden. Idet allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen(1980:100). 59 8Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna lag meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av huvudlillsynsmyn- digheten. 1985/86:10 Bilaga 3 Bilaga 3 Sammanfattningav skolförfattningsutredningens betänkande (Ds U 1981:4) Skollagen Utredningenlägger i betänkandet fram förslag till en ny skollag, som avses ersättagällande skollag (1962: 319). Förslaget innebär väsentligen enförfattningsteknisk och språklig bearbetning av gällande bestämmelser. Detinnehåller också förslag till förenklingar i sakligt hänseende. Iförslaget till ny lag har språket i den nuvarande lagen genomgåendemoderniserats och förenklats. Dispositionen av lagtexten har gjorts meraöverskådlig. Hänvisningar mellan olika paragrafer har undvikits eller försettsmed förtydligande text. Föreskriftersom enligt utredningen numera torde sakna praktisk betydelse föreslås bliutmönstrade. Detsamma gäller en del detaljföreskrifler, bl, a, rörande denkommunala skolverksamheten, liksom bestämmelser om sådant som utredningenbetraktar som självklarheter. Utredningenföreslår att bestämmelserna om den kommunala skolledningen i primärkommuneroch landstingskommuner görs mera enhetliga. Vissa grundläggande bestämmelser omintagningsnämnder för gymnasieskolan föreslås inflyta i skollagen. Bestämmelsernaom utbildningens organiserande i och specialskolan bör enligtutredningen få en mera allmän utformning. Avrättssäkerhetsskäl förordas vissa ändringar i handläggningsordningen när detgäller föreläggande och utdömande av vite mot tredskande vårdnadshavare samtangående hämtning. Bestämmelsernaom skolhälsovården föreslås bli enheUiga för de skolformer som regleras iskollagen. Utredningenframhåller att utvecklingen medfört att ordet undervisning i skollagen kommitatt omfatta en mängd verksamhetsformer som enligt det allmänna språkbruket intekan anses vara undervisning. Utredningen föreslär att begreppet utbildning istället används som samlingsbeteckning för all verksamhet som bedrivs i skolansregi i syfte att uppnå skolans målsättning. Utredningenuppmärksammar frågan om omfattningen av det kommunala kostnadsansvaret förutbildning i grandskolan och gymnasieskolan. Skollagens föreskrifter om dettaär enligt utredningen delvis oklara. Det gäller t. ex. vad som utan kostnad skalltillhandahållas eleverna. Utredningen har därför undersökt innebörden iskollagens undervisningsbegrepp, som har grundläggande betydelse förkostnadsansvaret. Skollagensbestämmelser om vilket elevområde en elev skall tillhöra är delvis olika förgrundskolan och gymnasieskolan. Enhetliga bestämmelser föreslås. Vidareföresläs att bestämmelserna om interkommunal ersättning förenklas på sä sättatt kostnadsfördelningen mellan olika kommuner generellt knyts tillkyrkobokföringen, såvitt gäller elever som är kyrkobokförda i riket. Ilagförslagets inledningskapitel finns bestämmelser om skolans mälsält- 24 ning samt om huvudmannaskap och kostnadsansvar. skrifterom skolstyrelse och utbildningsnämnd, medan 3 kap. innehåller Prop. 1985/86: 10vissa bestämmelser om statliga skolmyndigheter. Elevomräden och interkommunalersättning behandlas i 4 kap. I 5 kap. finns föreskrifter om Bilaga 3utbildningen i och om skolplikten, medan motsvarande bestämmelserför specialskolan finns i 6 kap. Grundläggande föreskrifter om utbildningen igymnasieskolan finns i 7 kap. Enskilda skolor och privatutbildning behandlas i8 kap. och skolhälsovården i 9 kap. 1 det avslutande 10 kap. har tagits införeskrifter om bl. a. överklagande. Utredningenhar under arbetets gång inhämtat synpunkter från bl.a. olika myndigheter,intresseorganisationer och skolledare. 1985/86: 10Bilaga 4 1 8Denna lag innehåller föreskrifter om utbildningen i skolformerna grundskola, specialskola och gymnasieskola. Lageninnehåller även föreskrifter om enskilda skolor och privatutbildning samt om skolhälsovård. 2 8Föreskrifter om utbildningen av vissa psykiskt utvecklingsstörda finns i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklings störda. 38 Samhällets utbildning av barn och ungdom skall utveckladeras färdigheter, och i samarbete med hemmenfrämja deras utveckling till harmoniska människor och till dugliga ochansvarskännande samhäUsmedlemmar. 4 8 Varje kommun skall anordnagrundskola samt främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan. 5 8 Staten skall anordnaspecialskola. 6 8 Varje landstingskommunskall främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan. 18 Utbildningen i , specialskolan och gymnasieskolan skall varakostnadsfri för eleverna. Enkommun eller landstingskommun, som bedriver gymnasieskola, får besluta atteleverna i denna skolform helt eller delvis själva skall bekosta sådananödvändiga läroböcker, skrivmateriel och andra utbildningshjälpmedel somanvänds för eget bruk. 88 All skolhälsovård skall vara kostnadsfri för eleverna. Kommunernas och landstingskommunernas skolledning Prop.1985/86: 10 1 8 I varje kommunskall det finnas en skolstyrelse. varastyrelse för kommunens grundskola och gymnasieskola. 2 §I varje landstingskommun, som har anordnat gymnasieskola, skall det finnas en utbildningsnämnd. skall vara styrelse för landstingskommunens gymnasieskola. Landstingetskall antingen tillsätta en särskild utbildningsnämnd eller ge en annan nämnd iuppdrag att vara utbildningsnämnd. 3 8 Till skolstyrelsens uppgifter hör att beaktaden allmänna utvecklingen på skolväsendets område, och Ullsealt barn och ungdomar i kommunen bereds tillfredsställande utbildning. Skolstyrelsenskall vidare ha inseende över allt som gäller skolväsendet i kommunen och hahand om förvaltning och verkställighet inom sitt verksamhetsområde. Dettagäller dock inte i den mån någon annan skall svara för uppgifterna enligt lag, annanföreskrift eller beslut som avses i 3 kap. 14 8 kommunallagen (1977:179). i fråga om landstingskommunens gymnasieskola. 4 8Följande föreskrifter i 3 kap. kommunallagen (1977: 179) gäller i tillämpliga delar skolstyrelse och särskild utbildningsnämnd: 2 8 om antalet ledamöter m. m., 3 8 första slycket om valbarhetm. 4 8 om rätt till ledighet fränanställning, 5 8 första stycket om mandattid, 5 8 tredje stycket om verkan avledamots avgång, 6 8 om ordförande och vice ordförande, 7 8 om tid och plats försammanträde samt om närvarorätt vid sammanträde, 8 8 om suppleants tjänstgöring m.m., 9 8 första stycket ombeslutförhel, 10 8 om beslutsförfarande ochprotokoll m. m., 11 8 om delgivning m.m., 12 8 om reglemente och delegation. gäller dock inte 3 kap. 5 8 första stycket eller 6 Skommunallagen. Ettdelegationsuppdrag enligt 3 kap. 12 8 andra stycket kommunallagen får inteomfatta befogenhet -att meddela eller återkalla godkännande för enskild skolaenligt 8 kap. I och 2 SS denna lag. 5 8Utan hinder av 2 8 2 förvaltningslagen (1971:290) skall föreskrifterna om jäv m.m. i 4 och 5 SS nämnda lag tillämpas i samtliga ärenden hos skolstyrelse och särskild utbildningsnämnd. 6 8 skall utse ett planeringsråd. Planeringsrädet skall dels biträda styrelsen i frågor som gäller utbild ningens anknytning till arbetslivet, dels följa yrkesutbildningen i kom munen. 1985/86:10 Planeringsrådetskall ha minst fem ledamöter. 1 planeringsrådet skall det finnas företrädare förarbetsgivare och arbetstagare samt för den offentliga Bilaga 4 arbetsförmedlingen. 7 8 Om en kommun har anordnat gymnasieskola skall skolstyrelsen utse ett eller flera yrkesråd. Yrkesrådskall biträda styrelsen i frågor som gäller utbildningens yrkesinriktning. Varjeyrkesräd skall ha minst tre ledamöter. I yrkesrådet skall det finnasföreträdare för arbetsgivare och arbetstagare. gäller för en landstingskommun som har anordnat gymnasieskola. 8 8 I stället för att utse yrkesräd fär en skolstyrelse ge planeringsrådet i uppdrag att fullgöra sådana uppgifter som ankommer på yrkesråd. 9 § Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om kommunernas och landstingskommunernas skolledning. Centrala och regionala myndigheter 1 8 skall vara central förvaltningsmyndighet för , specialskolan ochgymnasieskolan, 2 § I varje län skall detfinnas en länsskolnämnd. skall inom länet ha inseende övergrundskola, specialskola och gymnasieskola samt även i övrigt överutbildningen av skol-pUktiga barn. 3 8 skaU ha nioledamöter. För varje ledamot skall det finnas en personlig suppleant. Ledamöternaoch suppleanterna skall vara bosatta i länet. De skall utses räknatfrån och med året efter det när allmänna val till landsting ochkommunfullmäktige har ägt rum, 4 8 Av ledamöterna i länsskolnämnden skall två utses av regeringen, en av , en av och fem av landsUnget. skall fem ledamöter utses av kommunfuUmäklige i , IGöteborgs och län saml i skaU tre ledamöter utses avlandstinget och tvä ledamöter av kommunfullmäkUge i respektiveMalmö kommun. SuppleantemaskaU utses på samma sätt som ledamöterna. 5 8 Av de två ledamöter som regeringen utser skall den ene företräda arbetsgivare och den andre arbetstagare. Regeringen angerytterligare villkor för ledamöterna och suppleanterna. 4 kap.Elevområden Prop. 1985/86: 10 1 8 Ett eievområde skall finnas för varje skolform somen kommun eller landstingskommun anordnar. Om det är lämpligt får särskilt elevområde Bilaga4 finnas för viss del av en skolform, såsom för stadium i eller studieväg i gymnasieskolan. Ett elevområde skall alltid omfatta den kommun ellerlandstingskommun som anordnar skolformen. Elevomrädet får dessutom omfatta eneller flera andra kommuner eller landstingskommuner eller delar därav. 2 8 Sådana elevområden som berör kommuner i endast ett läneller endast en landstingskommun skall bestämmas av länsskolnämnden. Om en fråga om elevområde berör kommuner i flera län ellerflera landstingskommuner fattas beslutet av de berörda länsskolnämnderna. Kanlänsskolnämnderna inte enas. skall frågan hänskjutas till regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. 3 8 Regeringenfår bestämma att beslut om elevområde skall meddelas av regeringen eller av denmyndighet som regeringen bestämmer. 4 8 Till ettelevområde hör 1. den som ärkyrkobokförd inom elevomrädet, 2. den som inte ärkyrkobokförd i rikel eller saknar stadigvarande vistelseort men uppehåller siginom elevområdet. 5 8 I en kommunsgrundskola skall tas emot barn som tillhör elevområde samt barnför vilka denna grundskola är lämpligast med hänsyn till barnets personligaförhållanden eller av andra särskilda skäl. 6 8 1 en kommunseller landstingskommuns gymnasieskola skall företrädesvis tas emot behörigainträdessökande som tillhör gymnasieskolans eievområde eller för vilka dennagymnasieskola är lämpligast med hänsyn till sökandens personliga förhållandeneller av andra särskilda skäl. 1 män av plats skall även tas emot annan inträdessökande,som inte kan få plats i önskad utbildning i skolform av samma slag inom detelevområde som sökanden tillhör. 7 8 Om en kommun pä grund av föreskrift i 5 eller 6 8 isin grundskola eller gymnasieskola har tagit emot en elev som inle är kyrkobokförd inom kommunen, har kommunen rätt till ersättning av elevens kyrkobokförings kommun eller, i fråga om sädan elev som inle är kyrkobokförd i riket, elevens vistelsekommun. En landstingskommun, som har anordnat gymnasieskola, är imotsvarande fall berättigad till ersättning frän annan landstingskommun ellerkommun som inte tillhör någon landstingskommun. Föreskrifterna om rätt till ersättning gäller påmotsvarande sätt om en vuxen elev har tagits emot i en gymnasieskola. 8 8 Om berörda kommuner eller landstingskommuner intekommer över ens om annat, skall ersättning enligt 7 8 bestämmas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Tvister om ersättning skall hänskjutas tilllänsskolnämnden. Om en sådan tvist berör kommuner i flera län eller fleralandstingskommuner och länsskolnämnderna inte kan enas. skall fråganhänskjutas till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 1985/86: 10 5 kap. Räiitill utbildning samt skolplikt Bilaga 4 1 8 Varje barn som är bosatt i riket har rätt att få utbildning i frånoch med höstterminen det kalenderår barnet fyller till och medvårterminen del kalenderår barnet fyller sexton är. Underdenna tid skall barnet fullgöra skolpUkt genom att delta i utbildningen igrundskolan, om inte annat anges särskilt. Föreskrifterom rätt till utbildning och om skolplikt i specialskolan i stället förgrundskolan finns i 6 kap. 2 8 Om ett barn har nåttskolmognad fär skolstyrelsen på begäran av barnets vårdnadshavare tillåta attbarnet börjar i höstterminen det kalenderår barnet fyller sex är. 3 8 Om ett skolpliktigt barn intehar nått skolmognad får skolstyrelsen, efter medgivande av barnetsvårdnadshavare, besluta att barnet skall börja i först höstterminendet kalenderår barnet fyller . Närett sådant beslut har meddelats skall barnet gå i förskola enligt föreskrifteri socialtjänstlagen (1980:620). Denna skyldighet gäller högst . 4 8 Regeringen får förordna attintagning i i vissa fall skall ske endast . 5 § 1 stället för att delta iutbildningen i får ett barn fullgöra sin skolplikt på något avföljande sätt: Genom att delta i utbildningeni sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarnärmare föreskrifter härom. Genom att delta i utbildningeni enskild statsunderstödd skola. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddelar närmare föreskrifter härom. Genom att delta i utbildningeni annan enskild skola som har godkänts av skolstyrelsen enligt 8 kap. 1 8. Genom att delta iprivatutbildning som har godkänts av skolstyrelsen enligt 8 kap. 4 §. 6 8Ett barn har fullgjort sin skolplikt när barnet tillfredsställande har gått igenom högsta årskursen i eller motsvarande årskurs i annan skolform där skolplikten får fullgöras. Skolpliktenskall också anses fullgjord om barnet vid särskild prövning visat sig hamotsvarande kunskaper. 7 SOm det finns särskilda skäl med hänsyn till en elevs bästa fär skolsty relsen medge att eleven avslutar sin utbildning i tidigast vid utgången av vårterminen det kalenderår eleven fyller . Sådantmedgivande får ges endast om eleven under återstodfen av sin skolpliktstid färlämplig utbildning eller sysselsättning. Om detta villkor inte längre uppfyllsskall skolstyrelsen återkalla medgivandet. Enelev som har slutat enligt denna paragraf skall stå underskolstyrelsens tillsyn tills skolplikten upphör. 8 8 Om en elev, när skolplikten upphör, inte tillfredsställande har gått 2Q igenom högsta årskursen i grandskolan ocheleven anses kunna tillgodo göra sig utbildningen, fär skolstyrelsen på begäran av elevens vårdnadsha vare medge att eleven fullföljer sin utbildning i . 9 S Vårdnadshavare tiU ett skolpliktigt barn skall tillse att barnet fullgör Prop. 1985/86: 10 sin skolplikt. 10 8 Vårdnadshavare, som av tredska hindrar att ettskolpliktigt barn fullgör sin skolplikt, får av skolstyrelsen vid viteföreläggas att tillse att barnet fullgör sin skolplikt. Ett sådant föreläggandeskall följas. Om föreläggandet inte följs fär länsrätten, på talan avskolstyrelsen, utdöma vitet. Sådant vite får inte förvandlas till fängelse. 118 Om synneriiga skäl föreligger fär länsrätten, på talanav skolstyrelsen, förordna att en skolpliktig elev i skall hämtastill skolan med biträde av polismyndighet. Ett sådant beslut fär verkställasäven om det överklagas. 12 8 skall ha nio årskurser. Årskurserna skall vara fördelade på olika stadier enliglföljande; Årskurserna 1-3 Lågstadium Årskurserna 4-6 Mellanstadium Årskurserna7-9 Högstadium 13 8 Utbildningen skall anordnas så att olika behov ochintresseinrikt ningar hos eleverna kan tillgodoses. Särskilt stöd skall ges till sådana elever som har svårt att följa eller inte kan delta i den vanliga utbildningen. Regeringen meddelar föreskrifter om rätt för en kommun atti vissa fall överiåta ät annan att anordna utbildning för sädana elever som pågrund av handikapp eller sjukdom inte kan delta i den vanliga utbildningen. 14 8 En elev skall på begäran av vårdnadshavare befriasfrän att delta i religiösa inslag i utbildningen, om eleven tillhör ett trossamfund som av regeringen fått tillstånd att i skolans ställe ombesörja utbildning i religions kunskap. Fråga om att vägra en elev sådan befrielse skall prövas avskolstyrelsen. 1 8Föreskrifterna i detta kapitel gäller endast sädana barn som pä grund avsynskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan delta i utbildningen igrundskolan. 2 8 Förspecialskolan skall finnas lokala styrelser. Regeringen meddelar föreskrifterom sädana styrelser. Rätt till UtbUdning saml skolplikt 3 8 Varje barn som är bosatt i riket och har någothandikapp, som avses i 1 §, har rätt att fä utbildning i specialskolan frän och med höstterminen det kalenderår barnet fyller till och med vårterminen det kalenderår barnet fyller . Underdenna tid skall barnet fullgöra skolplikt genom alt delta i utbild ningen i specialskolan, om inte annat anges särskilt. Prop.1985/86:10 4 8 för specialskolan skall pröva frågor omrätt till utbildning och om skolplikt i specialskolan. 5 8 Om ett barn har natt skolmognad far den lokala styrelsen på begäran avbarnets vårdnadshavare tillåta att barnet börjar i specialskolan höstterminen delkalenderår barnet fyller sex är. 6 8Om ett skolpliktigt barn inte har nätt skolmognad får den lokala styrelsen, efter medgivande av barnets vårdnadshavare, besluta att barnet skall börja i specialskolan först höstterminen det kalenderår barnet fyller . Närett sådant beslut har meddelats skall barnet gå i förskola enligt föreskrifteri socialtjänstlagen (1980:620).