prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — a. atl skapa gynnsamma betingelser för sektorns långsikligautveckling. Del finns stora behov när del gäller underhålls- och förbättringsåtgärderi kommunernas och landstingskommunernas byggnader - skolor,förvaltningsbyggnader, sjukhus och andra anläggningar, l.ex. Mångaåtgärder är kommunalekonomiskt väl motiverade. Jag ser del som väsentligt attkommunernas insatser på detta område ökar, inte minsl med hänsyn fill atl dehar slor belydelse för atl resurserna i byggsektorn skall utnyttjas effektivt. Bostadssektorns ställning i samhällsekonomin kanäven belysas genom alt man beaktar bostadsbeståndets återanskaffningsvärde(exkl. fritidshus), som beräknas ha uppgått till ca 1060miljarder kr. Av detla värde faller på småhusen och 47%på flerbostadshusen. förädlingsvärde (exkl. frifids-hus),som är elt mått på värdet av de tjänster som bostadssektorn producerar,utgjorde av bruttonationalprodukten eller ca . Underde har påtagliga förändringar i bostadsmarknadslägel skett i etlslort antal kommuner. bröts trenden med ökandebostadsöverskott i många kommuner. 1 sin anslagsframställning för /87refererar bostadsstyrel sen resuhatet av en enkät till kommunerna om bostadsmarknadsläget i 12 ansåg 108 kommuner atl det i stort sett var balans mellan utbudet avbostäder och efterfrågan vid rådande inkomster och boendekostnader. 110kommuner redovisade att det fanns överskott på bostäder och 77 att detvai" brist på bosläder. Drygl100 kommuner anser alt det ganska ofta eller ofta förekommer all hushåll harsvårt alt få tillgång till en bostad som överensslämmer med hushållels behov ifråga om utrymme, utrustning och geografisk belägenhet. Svårigheterna ärvanligast i storstadsområdena. I praktiskt taget alla dessa kommuner gällerdetta för ungdomarna men i rätt stor omfatlning även för barnfamiljer ochpensionärer. För samlliga hushållstyper är den vanligaste orsaken tillsvårigheterna atl utbudet av bostäder av önskat slag eller önskad belägenhet ärför litet. Jämfört med tidigare enkäter har denna orsak fått ökad betydelse.För höga boendekostnader som orsak till svårigheterna har däremoi minskal ibetydelse. SCB:s undersökningar fortsäiter antaletouthyrda lägenheter i flerbostadshus att minska. var 2,3%eller 18507 lägenheter i det allmännytliga bostadsbeståndet lediga lilluthyrning. Jämfört med samma tidpunkt etl år lidigare är det en minskning mednästan 10000 lägenheter eller . Utvecklingen av antalet outhyrda lägenheteri allmännyttiga bostadsföretag framgår av följande diagram. 1985/86:100 Bil. TiUuthyrning lediga bostadslägenheter i aUmännyttiga bostadsföretag åren1981-1985. -1---- I... 1 ""I " " I.. I " i...... "I.... I 810301 820301 830301 840301 850301 810901 820901 830901 840901 850901 Kommunermed färre än 75000 invånare har fortfarande den största andelen outhyrdalägenheter - . För kommuner med mer än 75000 invånare var andelen 2,6%.För Stor-Slockholm och var andelen outhyrda lägenheter 0,3 resp.2,8%. Riksdagenbeslutade om vissa stödåtgärder för bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8, rskr 112). Nya låneregleroch lån har införts för att underlätta atl bostäderna byggs om och utnyttjasför andra ändamål. Vidare har medel ställts till regeringens förfogande förbidrag till de värst drabbade företagen. Regeringen har även fått eltbemyndigande att i samband med bidragsgivningen avlösa statens ansvar förförvaltningsföriuster enligt 33 § bostadslänekungörelsen (1962:537) ellermolsvarande äldre bestämmelser. För bostadsområden med outhyrda lägenheter kanäven s. k. boendemiljöbidrag lämnas till ålgärder som förbättrar boendemiljön.Jag kommer i det följande (anslaget B 5.) att redovisa mina överväganden omfortsatta stödåtgärder. Ökningen av hyrorna var enligt SCB:s årliga bostads-och hyresundersökningar genomsnittligt sett avsevärt lägre och1984 än under de försia åren pä 80-talet. I följande tabell redovisasförändringar i hyror inkl. bränsle för hyreslägenheter från olikabyggnadsperioder. Prop.1985/86: 100 Bil. ProcentueUaförändringar av månadshyran åren 1982 1985 för hyreslägenheter från olikabyggnadsperioder Koslnadernai bostadsbyggandet sleg kraftigt under senare delen av 1970-talel.Ökningstakten kulminerade såväl för flerbostadshus som för gruppbyggdasmåhus. Därefter har ökningstakten varit väsentligt lägre. ökadeemellertid kostnaderna på nytl för såväl flerbostadshus som småhus. För år1984 blev kostnadsökningen väsentligt lägre än årel innan för flerbostadshus iexploateringsområden och något lägre för de gruppbyggda småhusen. av följande uppgifter från SCB: s låneobjeklsstalistik. Tabellen visarde genomsnittliga byggkostnaderna för statligt belånade flerbostadshus ochgruppbyggda småhus med preliminärt beslut om bostadslån . Genomsnittlig yta m' kr./m" i % från föregående är Prop.1985/86: 100 Bil. Ävenökningstakten i faktorprisindex har avtagit. Byggkostnaderna har del senasteårel, lill , ökat med 6,. Som jämförelse kannämnas att konsumentpriserna ökade med 7,. Regeringenbeslutade atl uppräkningen av lidskoefficienten skullebegränsas lill högsl . ändrades metoden förfastställande av lidskoefficienlen. Den bestäms numera i efterhandoch återger den fakliska prisnivån under månaden. beslutaderegeringen atl uppräkningen av lidskoefficienlen skulle begränsas lill högst3%. Takteni prisökningarna har såväl som under större delen av år 1985varil så låg alt det av regeringen fastställda taket för tidskoefficientensuppräkning inte har utgjort någon faktisk begränsning. Mot slutet av år 1985har koslnaderna visat tecken på att ånyo stiga. Regeringen kommer emellertidinte alt besluta om någon begränsning av tidskoefficienten för . Jagkommer dock givetvis att noga följa utvecklingen och vidta åtgärder om prisernaånyo skulle skjuta i höjden. Byggkostnadsulredningen(Bo 1984:01), som har haft i uppdrag alt studera kostnadsutvecklingen ibostadsbyggandet i , överlämnade sitt betänkande (DsBo 1985:4) Regional byggkosl-nadsutveckling. Belänkandet remissbehandlas f. n. Kommitténkonstaterar alt kostnadsnivån i ligger på en högre nivå än iandra områden men att kostnadsutvecklingen för likartade projekt inte har varitstarkare i än i övriga landet. Visst malerial ombyggkostnader i annat byggande tyder på en likartad kostnadsutveckling ibostadsbyggandet som i annat byggande. Kommilténhar funnit att en översyn av ortskoefficienterna är befogad. 1985/86:100 Mot bakgrund av att bostadsobjeklen numera är små anser kommitlén att Bil. 13 del år angelägel med en översyn av mark- och konkurrensvillkoren ibosladsfinansieringsförordningen så att det blir möjligl alt lägga samman fleraprojeki till upphandlingspakel och därmed förbällra förulsällningarna förrationaliseringar. Genomändringar i hyreslagen (prop. 1982/83: 146, BoU 1983/84:5, rskr 26) harhyresgästerna fått möjlighet atl utöva ett störreinflytande över underhållet i den egna lägenheten. I enlighet med riksdagensönskemål utvärderas erfarenhelerna av denna försöksverksamhet av en särskildarbetsgrupp med företrädare för de berörda intressenterna. Förslag somutvärderingen kan ge anledning till skall föreläggas . Vid sin behandling av prop. 1983/84: 137 omändringar i hyreslagstiftningen uttalade sig för att hyreslagensregler om tjänste- och personalbostäder borde ses över (BoU 29, rskr 378). Enarbetsgrupp med företrädare för parterna på arbetsmarknaden har utfört en sådanöversyn och lämnat förslag i promemorian (Ds Bo 1985: 3) Tjänste- och personalbostäder.Förslagen remissbehandlas f n. (Bo 1984:02), som har tilluppgift alt utreda lokalhyresgästernas ställning på hyresmarknaden, kommer attlämna sina förslag vid mitten av . En översyn av den lagstiftning som syftar till allmolverka bristfällig fastighetsförvaltning m. m. har påbörjats inomdepartementet. Byggnadskreditgivningentill del statsbelånade bostadsbyggandet har fungerat tillfredsställande underår 1985. Den totala kreditgivningen under årel beräknas översliga 1984 årsnivå. Avlyft av byggnadskredher för färdigställdafasfigheter har också skett i större omfaitning än årel innan. Härigenom genomsnittliga tiden mellan färdigställandel och utbetalningen av bottenlånblivit något kortare än . Det bör dock påpekas alt allmänplaceringsplikl enligt lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel under årel hartillämpats i fråga om försäkringsbolag och allmänna pensionsfonden, såvittavser de penningmedel som förvaltas av första, andra och tredje fondstyrelsen.Även kommer del atl gälla allmän placeringsplikt för försäkringsbolagoch allmänna pensionsfonden. Den övertog del i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1983/84:90, BoU 28, rskr 303) inrättade slalliga kreditakliebolaget. (), uppgiften alt anskaffa medel för utbetalning av bostadslån m. m. Bostadsslyrelsen redovisade i sin anslags framställning följande preliminära beräkning av utbelalningsbehovet under 16 budgetåren 1985/86 och 1986/87. budgetåren 1985/86 och 1986/87 utbetalningar, milj. kr. 2 355 delsumma (8290) 2550 (7 605) Vid denna beräkning har inte beaktats atl vissautbetalningar har tidigarelagts fill följd av ändrade amorteringsregler somträdde i kraft . Utbetalningarna under /86 kommerdärför atl bli lägre än vad som anges i sammanställningen. Bolagels medelsanskaffning, som i alll väsentligtsker genom utgivande av prioriterade bostadsobligalioner, har fungerattillfredsställande underår 1985. 1984/85Utgift 53867000 1985/86Anslag 57970000' 1986/87Förslag 50152000 -Inkl. engångsanvisning på . för utvidgat datorstöd. 1984/85:136, BoU 20, rskr 321) samt för fortsatt kostnadsuppföljning. Bostadsslyrelsen är central förvaltningsmyndighetmed uppgift alt främja bostadsförsöriningen. Den är också chefsmyndighet förlänsbostadsnämnderna. Därutöver åligger det styrelsen att handlägga ärenden omstatligt slöd lill allmänna samlingslokaler m. m. leds av en styrelse med sjuledamöter. Chef för är en generaldireklör, som tillika ärstyrelsens ordförande. Inom styrelsen finns fyra byråer, nämligen boendebyrån,byggnadsekonomibyrån, rätlsbyrån och administrativa byrån saml eltpersonalkontor. Vidare finns ett revisionskontor, en informationsenhet, enförfattningsenhet samt ett verkssekretariat vilka är direkl underställdaverkschefen. Till styrelsen har knutits en samlingslokaldelegation, elt råd förbelånings- och värderingsmetoder och etl bostadssocialt råd. 2 1985/86. Beräknad ändring 1986/87 Prop.1985/86: 100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader, förslagsvisBlanketter Revisionskonlor Ersättning till kommunerna Engångsanvisning -(- 321000 ' Exkl. personal vid revisionskontoret ochlokalvärdspersonal. ' kostnader för UDS samt för ändringar idatasystemet m.a.a. beslut om nettoavisering och inrättandet av ett statligtkreditaktiebolag. * kostnaderförUDS, , samt för kostnadsuppföljning, Som utgångspunkter för sin argumentering ombostadsslyrelsens och länsbostadsnämndernas resursbehov under de kommande trebudgetåren framhåller styrelsen bl. a. följande. En undersökning som statskontorethar gjort visar atl bosladsverkel har en god produktivitetsutveckling.Resultaten har enligt uppfattning kunnat uppnås utan onödigtstora resursinsatser och genom rationalisering av verksamheten. verksamhet bidrarlill stora inkomster för statsverket, något som man bör ta hänsyn till vidbedömningen av bostadsverkets "lönsamhet". Verksamhetens innehåll görbosladsverkel sårbart. Det är etl stort ansvar atl förvalta ett lånekapital på81 miljarder kr. och brist på kunnig personal kan leda till stora förlusler försåväl staten som låntagarna. anser att starkaslatsfinansiella skäl talar för alt styrelsens resursanspråk ses i relationtill effekterna för andra anslag än myndighetsanslagen. Bättre resursläge förbosladsverkel betyder bättre kundservice, bättre arbetsmiljö och stärktastatsfinanser. Mol denna bakgrund föreslår bl. iförvaltningsanslaget beräknas enligt huvudförslaget på del sätt som styrelsenredovisat i sitt förslag till personalan-passningsplan till följd av ettutvidgat datorstöd, UDS. Minskningen, ' , görs sålunda isin helhet under del sista budgetåret i treårsperioden, dvs. 1988/89. Medlenför övriga förvaltningskostnader beräknas enligt huvudförslaget.Bostadsslyrelsen föreslår utöver huvudför- slaget en förstärkninglill ADB-funktionen fr.o.m. /87 Prop. 1985/86: 100 (-). Styrelsen föreslår dessulom ökade medel för lelefonkost- Bil.13 nåder m. fl. expenser (-1- . Pris-och löneomräkning 1082000kr. . s Lokalkostnader räknas upp med321 . Ytteriigare medel för tryckningav blanketter (-1- . Engångsanvisning av medel fördel fortsatia arbetet med UDS (-1- . För forskningsverksamhet yrkas2000000 kr. för vart och ell av budgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. Intäkterna för publikationerberäknas lill . Bostadsstyrelsenhar föreslagit all minskningen enligt huvudförslaget, ,i sin helhet skall tas ut under det sista budgetåret. Enligt min mening är del angelägel attmyndigheterna så långt det är möjligl planerar sina besparingar någoriundajämnt över planeringsperioden. Risken är annars atl de nödvändigabesparingarna inte kan genomföras fullt ut . Jag kandärför inte biträda styrelsens förslag. beslutade regeringen omriktlinjerna för det fortsatta arbetet med ett utvidgat datorstöd - UDS - tillverksamheten vid bosladsstyrelsen och länsbostadsnämnderna. Enligt beslutetskall i samråd med statskontoret utarbeta ell förslag till enpersonalan-passningsplan. Planen skall utvisa vilka personalbesparingar somblir följden av UDS saml när och hur dessa besparingar kan realiseras. har överlämnal ett förslag lillregeringen och statskontoret har avgell ell samrådsyttrande i frågan. Eftersomdet har visat sig all utgångspunkterna för bostadsslyrelsens bedömningar iförslaget delvis skiljer sig från dem som angavs i regeringens beslul, kanplanen i sin nuvarande form inte läggas till grund för en bedömning avbostadsstyrelsens behov av resurser på . Jag har därför beräknat medel för bostadsstyrelsensverksamhet enligt ett ettårigt huvudförslag. Det innebär atl en real minskningav utgifterna skall genomföras under budgetåret. I mina beräkningarharjag tagit hänsyn till behovet av medel för ökade telefonkostnader förbostadsstyrelsen. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen förcivildepartementet senare denna dag atl redovisa att han avser ålerkomma medförslag till regeringen atl i särskild proposition föreslå altriksrevisionsverket från den övertar ansvaret för den statligaredovisningsrevisionen. Mot bakgrund härav harjag inle beräknat någrasärkostnader för revisionskonlorel vid . har i enlighet med förslag i prop.1984/85:136 om medel till UDS beslulat att anvisa vissa medel för innevarande budgetår till del pågående arbetet med atl införa UDS (BoU 20, rskr 321). I propositionen redovisades även medelsbehovet för budgelårel 1986/87. Det angavs kom- 19 ma atl uppgå lill 3 246000kr. 1sin anslagsframställning hemställer bosladsstyrelsen att dessa medel Prop.1985/86: 100 anvisas. Beloppet avses täcka kostnaderna fördel sista ledet iutvecklings- Bil. I skrivelse den 12 augusfi 1985 harbostadsslyrelsen vidare bl.a. hemställt om medel för en fortsatt kontroll avkoslnaderna i ombyggnadsärenden. Styrelsen hänvisar därvid till de resultatsom har redovisals i en rapport. Stickprovs- och specialkontroll avombyggnadskostnader i bostadslåneärenden. Enligt bostadsslyrelsens bedömningskulle en fortsatt granskning av ombyggnadskoslnader kunna medföra belydandebesparingar för staten bl.a. genom atl för myckel utbetalda lån ochräntebidrag återkrävs. Jag bedömer atl det totala medelsbehovet förändamålet uppgår till 3 milj. kr. Hälften av detla belopp, 1,5 milj. kr., harriksdagen anvisat (prop. 1985/86:25, BoU 9, rskr 81) för innevarande budgetåroch 1,5 milj. kr. bör anvisas för /87. Jag föreslår därför atl sammanlagt 4746000 kr.anvisas för /87 i form av en engångsanvisning för de ändamål somjag nu har redogjort för. yrkande all få disponera vissamedel för forskningsändamål behandlar jag under anslaget B 12.Byggnadsforskning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /87anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85Utgift .52171000 1985/86Anslag 48858000 1986/87Förslag 49646000 1 varie län utom finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten föratt främja bostadsförsörjningen. I fullgörs motsvarande uppgtfterav . 'Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader, förslagsvis Engångsanvisning för UDS Engångsanvisning för 2 tjänster 77427000 71683000 13 131000 + 5 742000 + 4811000 + 969000 + 4500000 + 3 207 000 + 2 806000 + 61000 + 3000000 + 300000 13 400000 28 300000 + 5 000000 + 780000 Prop.1985/86: 100 Bil. Förlänsbostadsnämndernas del föreslår bosladsstyrelsen bl. a. följande. Lönekostnadsposlen las förbudgelårel 1986/87 upp med realt oförändrat belopp samt därutöver enförstärkning med två årsarbetskrafter vid länsbostadsnämnden i länför /87 (+ ). För /88 förutsätts realtoförändrade löneresurser och för /89 avses ske en reduceringenligt förslag lill personalanpassningsplan. Pris- och löneomräkning 581000kr. Medlen för övriga förvaltningskoslnader behålls realt oförändrade underbudgeiåren 1986/87 och 1987/88. Därutöver yrkas dels . förbilplalskoslnader fr.o.m. /87, dels . för arvoden ochlokalvård för /89. Lokalkostnaderna räknas upp med969000 kr. En ny anslagspost förhjälpmedel och informationsmalerial till länsbostadsnämndernas arbete medfastighetsjuridisk rådgivning beräknas lill . För registeromläggning isamband med alt UDS införs vid länsbostadsnämnderna yrkas 4500000 kr.sammanlagl för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Inkomsterna av administrationsavgiften beräknasför budgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89 till , . Aviseringsavgiflenföreslås höjd med . för vart och etl av budget åren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. Inkomsterna beräknas därmed öka med , . Bostadsslyrelsenhar föreslagil atl länsbostadsnämndernas lönekostnader beräknas enligthuvudförslaget med en minskning underdel sista av de tre budgetåren. Närdet gäller de övriga förvaltningskostnaderna har bosladsstyrelsen föreslagitelt avsteg från huvudförslaget - en minskning med under det sista av detre budgetåren. Jag kan av samma skäl som jag har anfört underanslaget B I. Bostadsslyrelsen inle biträda bostadsstyrelsensförslag. Jag förordar atl medel för länsbostadsnämndernas förvaltningskostnaderför nästa budgetår beräknas med utgångspunkt i en real minskning av utgifternaom . Därutöver förordar jag att . anvisas för /87.Beloppet är avsett att utnyttjas som en tillfällig resursförstärkning vidlänsbostadsnämnden i lån. Med anledning av försöksverksamheten i Norrbottenmed en samordnad länsförvaltning kommer medel under anslaget för budgelårel1986/87 lill den del det avser kostnader för verksamheten vidlänsbostadsnämnden i alt disponeras av i länet. I anslutning till all länsbostadsnämnderna, inomramen för UDS-projek-lel, ulrustas med datorer överförs uppgifter om befinlligalån på maskinell väg från det gamla ADB-systemet till del nya regionalasystemet. För kontroll av de överförda uppgifterna saml lör komplettering medvissa nya uppgifter krävs viss extra personal vid de aktuella nämnderna.Bostadsslyrelsen har bedömt atl kostnaden per länsbostadsnämnd kommer atluppgå till i genomsnitt . Regeringen har beslulat att medgealt länsbostadsnämndernas förvaltningskoslnadsanslag för innevarande budgetårfår överskridas med 1,5 milj. kr. för sådan registeromläggning vid de sexförsta nämnderna. Jag beräknar utgifterna för registeromläggningen under nästabudgetår till 3 milj. kr. Behovet av särskilda medel för informationsmateriali länsbostadsnämndernas arbeie med fastighetsjuridisk rådgivning får prövas isamband med den närmare fördelningen av de medel somjag tar upp under anslagetB 18. Information och utbildning m. m. Inkomsterna av administrationsavgiften beräknar jagtill . för /87 och inkomsterna avaviseringsavgifterna till . Jag har därvid räknat med en höjning avsistnämnda avgift från 16 lill . i enlighet med förslag.Jag kommer atl föreslå regeringen atl en sådan höjning görs med verkan från den1 . Med hänvisning till vad jag nu har anfört och tiUsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Länsbostadsnämnderna för /87anvisa ett förslagsanslag av . Vissa lån till bostadsbyggande ''"- Prop. 1984/85Utgift 9027800000' 1985/86Anslag I lOOOOOOO: . 1986/87Förslag I lOOOOOOO 'Anslaget Lån till bostadsbyggande. Från anslaget ulbelalas räntelån, räntebärandeförbätlringslån, hyresför-lustgaranlilån, bostadslån för förvärv somvillkorsmässigl är kopplade till sådana bostadslån för ny- eller ombyggnad somhar betalats ut före den saml bostadslån för åtgärder mol radon. Bestämmelserna om räntelån finns iräntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senasi 1985:189).Räntelån lämnas för bostadshus som har uppförts eller byggts om med bostadslånbeviljat enligt de bestämmelser som gällde före den , dock inleför hus som färdigställdes . Räntelån lämnas dessutom förbostadshus som har uppförts ulan statligt lån, men för vilka räntebidrag föruthar beviljats enligt ränlebidragskungörelsen (1962:541). Räntelånen höjerlåntagarens tidigare låneskuld. En del av låneskuldens höjning avskrivs dockomedelbart. Denna avskrivning belastar anslaget B 4. Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna om förbättringslånenligt förbått-ringslåneförordningen (1980:261, ändrad senast 1985:284) lämnasunder anslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhel m. m. Bestämmelser om hyresförlustgaranlilån finns iförordningen (1982: 1286) om statlig hyresförlustgaranti. Lån lämnas till ägareav nybyggda statsbelånade hyres- eller bostadsrältshus för vilka statsbidragenligt förordningen (1982:1285) om statsbidrag lill hyresrabatter i bostadshus(ändrad senast 1983:1023) kan lämnas. Lån lämnas med upp lill avhyresförlusterna av högst räknai för husetsfärdigställande. Lånen är ränte- och amorteringsfria och löperdärefter med ränta och amortering. Amorteringstiden är i normalfallet . Före den betalades från detla anslagäven ul sådana lån som tillhandahålls av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (). har medgivit att en statliggaranti uppgående till . ställs för förpliktelser (prop.1983/84:90, BoU 28, rskr 303). tillhandahåller fr. o. m. den I juli 1985medel för bostadslån enligt bosiadsfinansieringsförordningen (1974:946,omtryckt 1980:329, ändrad senast 1985:457). Bostadslån lämnas i huvudsak tillny- och ombyggnad av bostadshus. Lånels sloriek bestäms så att del ulgör enandel av elt i särskild ordning fastställt låneunderlag. Regler för bestämmandeav låneunderlaget finns i förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlagoch pantvärde för bostadslån (omtryckl 1980:778, ändrad senasi 1985:467). Bostadslånlöper med bunden ränta som fastställs med ledning av räntevillkoren förobligationslån utgivna av . Bostadslån och underliggande lån inomlåneunderlagel får räntesubventioner enligt regler som redovisas under anslagetB 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån tillnybyggnad är om lånet avser etl Prop. 1985/86: 100 småhus som skallbebos av låntagaren. För hyres- och bosladsrättshus Bil. Amorteringstiden år för lån lill nybyggnad högst 35år och för ombyggnad högst , i vissa fall dock högst . tillhandahåller även medel försärskilda lån för förvärv av vissa bostadsfasligheter, lån förgatukostnadsersättning i vissa fall samt vissa s.k. särskilda lokallån som ärkopplade till de ålgärder vilka redovisas under anslaget B 5. Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lågenheter m. m. Vidare tillhandahållerbolaget medel för återstående utbetalningar av lån för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus samt - övergångsvis - energilån.