prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Projeklel avser dels import av upp lill 440miljoner m' nalurgas från den danska delen av till Sverigeunder , dels Iransilering av gas via del danskanaturgasnätet. Ledningssystemet är dimensionerat så all en åriig överföring av2000 miljoner m- är möjlig. invigdes officiellt i juni 1985.Parallellt med arbetet att fullfölja uppgifterna inom harSwedegas AB - som är helägt av och ansvarigt förtillförseln av naturgas i - kartlagt och analyseral nya marknader förnalurgas i . 1 första hand gäller della en utvidgning av Sydgasprojektetmot Halmslad och vidare mot . I en skrivelse till regeringen den 27 mars 1985hemställde atl regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att medge verket att teckna borgen för lån som Swedegas tar uppför att finansiera en utbyggnad av en stamledning från till Göleborgvia . Regeringen har , i avvaktan på attförhandlingar som berör projektet skall kunna slutföras, beslulat altvattenfaUsverket får teckna borgen för ytterligare 100 milj. kr. Jag avser all senare ålerkomma lill regeringen i denna fråga. En rad åtgärder av administrativ och ekonomiskkaraktär har vidtagits under de senasle åren för alt öka användningen avinhemska bränslen. Motiven för dessa åtgärder har varit dels del aktuellabehovet, alt snabbt skall komma ur det starka oljeberoendet, dels långsiktiga intresset att omställningen av energisystemet skall ske på ellsätt som stärker bytesbalansen och ger långsiktiga industri- ochregionalpohtiska effekter. Direkl ekonomiskl stöd utgår f. n. via de särskildainvesteringsstöden, stödet för oljeersättande åtgärder och det regionalpolitiskastödet. Som etl resultat av de senaste årens satsningar har användningen avtorv, trädbränslen och avfall ökat stadigt. användes inhemskabränslen inkl. skogsindustrins bark och lutar. En förutsättning för att avfall skall kunna användassom energiråvara är all förbränningen kan ske på elt miljömässigt acceptabeltsäll. och utreder f. n.energitekniska fömtsättningar för förbränning av avfall saml vilkaulsläppskrav som bör gälla vid förbränningen. Regeringen har lämnatoljeersättningsstöd och lokali seringsstöd till ett torvbränsleprojekt i som skall leverera bränsle till kraflvärmeverkel i . Projektet skapar ca 200 arbetslill- 45 fallen i Härjedalen.Statligt oljeersättningsstöd har vidare lämnats till ett Prop. 1985/86: 100annal slörre projeki som innebär demonstration av ny lorvieknik som är Bil.14 mindre väderberoende än de metoder som används. Delta projekt genomförs isamarbete mellan , . genomför f. n. entorvmarksinventering i syfte atl öka kunskaperna i fråga om torvmarkernasförulsäliningar för energiproduktion. Belräffande alternativa drivmedel har genomriksdagens beslul (prop. 1982/83: 100 bil. 14, NU 33, rskr 280) lagtsfast en plan för alternativa drivmedel. energipropositionaviserades som en följd av della en särskild parlamentarisk kommitté för atlnärmare studera förul-såtlningarna för ökad användning av alternativadrivmedel. Regeringen bemyndigade mig atl tillkalla en sådankommilté. Kommittén har antagit namnet motoralkoholkommitlén(I 1985:02). Kommittén skall enligt direktiven (Dir. 1985: 14) utreda delsmöjligheterna till låginblandning av motoralkoholer i drivmedel, delsmöjlighelerna att på längre sikl använda ett alternativt drivmedel som bränsle.Kommittén skall vidare bedöma de ekonomiska förutsättningarna för produktion avalternativa drivmedel ur inhemska råvaror. Förutsättningarna för användning avenergigrödor för andra ändamål inom energiområdet ån produklion avmotoralkoholer skall också övervägas av kommitlén. Etanol ur spannmål för användning som drivmedelframställs f. n. vid en prototyp- och demonstrationsanläggning i , som logs 1983, har en produktionskapacitet av 6600 m'etanol . Etanolen används som inblandning i bensin som distribueras av OKinom . För egen del anserjag att det från energi- ochbered-skapspolitisk utgångspunkt är angeläget att klariägga de tekniskaoch ekonomiska förutsättningarna för att framställa etanol gmndad på spannmål ien fullskaleanläggning. Mot denna bakgrund avser jag hemställa allregeringen ger motoralkoholkommitlén tilläggsdirektiv att med förtur behandladenna fråga. För alt läcka de anspråk på slaten som kommitténs förslag kankomma alt ställa har 15 milj. kr. anvisats på industridepartementets huvudtitelunder anslaget E20. Beredskapslagring och industriella åtgärder för budgetåret1986/87. Det torde vara av intresse för industrin och andra näringar allfinansiellt medverka i en fullskaleanläggning. Jag har i denna fråga samrått med cheferna förförsvars- och jordbruksdepartementen. har lämnat enlägesrapport angående alternativa drivmedel. avser att närmareredovisa arbetet med planen för alternativa drivmedel . Elproduktioneninom landet uppgick enligt preliminära upp gifter fill (netto). Av dessa ulgjorde vattenkraft och nära kärnkraft. I moltrycksanläggningar producerades . halvårel1984-1985 kännetecknades av en varm höst med omslag till en Prop. 1985/86: 100mycket kall vinter . Delta gav utslag i ell slarklBil. 14 stegrat elbehov. Tillgången på vatten i vattenmagasinen har varilmycket god med undanlag för , dä magasinsnivåernasjönk djupt beroende på försenad vårflod. Stora regnmängder under sensommarenoch har medfört att vattenmagasinen åter är väl fyllda. Kärnkraftenhar fungerat väl och visat en högre tillgänglighet än vad som ingick iplaneringsförutsättningarna. och IIImed en sammanlagd produktionförmåga om ca , har fasats in på nätetoch tagits i kommersiell drift . Sammantaget innebär dennautveckling en ökad elproduktion . t.o.m. seplember uppgick elproduktionen inom landetlill närmare . Av dessa svarade vattenkraft för , kärnkraft fördrygl och konventionell värmekraft (huvudsakligen mottryck) för 6 TWh.Det bör noteras att vattenkraften f. n. är utbyggd så atl den undermedelvatlenår kan producera närmare . Från energipolitisk synpunkt är detangeläget alt förutsättningar skapas för att kunna utnyttja kraftvärme, bl.a.inför kärnkraftsavvecklingen. Planeringsfömtsättningarna för kraftvärme haremellertid ändrats avsevärt . Delta beror på atl värmebehoven ifjärrvärmesyslemen inte ökar så myckel som har beräknals, samiidigtsom värmeproduktionen blivit alltmera differentierad. Del är därför viktigtatl noga följa de potentiella mottrycksunderlagens ulveckling. är nyteknik för olika former av småskalig kraftvärme under utveckling. har mot dennabakgrund fått i uppdrag atl redovisa utvecklingen av industrielltmottryck och kraftvärme i landet saml atl inledningsvis göra en särskildutredning av underlaget för kraft-värmeproduktion i landel. Resultatet av densärskilda utredningen skall redovisas . Även inom kraftindustrin pågår f.n. vissa undersökningar av potentialen för kraftvärmeproduklion. Enligt energipoliliskabeslul kan frågan om fortsall vattenkraftsutbyggnad ses i tvåperspektiv. På kort sikl gäller del alt säkerslälla att gällande utbyggnadsmålom /år uppnås. På lång sikt gäller del atl klarlägga vattenkraftens rolli samband med kärnkraftens avveckling. I syfte atl uppnå utbyggnadsmålet harriksdagen lagt fast en plan för fortsatt vatlenkraflsutbyggnad (prop.1983/84:160, BoU 25, rskr 364). beslut med anledning av1985 års energiproposition innebär att det finns anledning atl ytterligare överväga frågan om vattenkraftens långsiktiga roll i energisystemet utöver gällande utbyggnadsmål. Enligt beslulel saknas dock skäl att genomföra studier avseende de fyra om byggda huvudälvarna. Enligt beslul skall de outbyggda huvud- älvarna inte byggas ut. Några ytterligare överväganden beträffande dem bör därför inte göras. Däremoi bör studier kunna göras beträffande övriga enligt den fysiska riksplaneringen skyddade älvsträckor och hillills out- 47 Sådanastudier borde verksamt kunna bidra lill alt ytterligare Prop. 1985/86: 100 klarhet skapas om vattenkraftens roll i energipolitiken. Som elt led i genomförandet av planen förvattenkraftsutbyggnad har överläggningar skett med berörda parter. myndigheter, kraftföretag och organisationer samt tillverkande företag. Ianslutning härtill har en arbetsgrupp inom utarbetatpromemorian (Ds 1 1985:5) Genomförande av planen för valtenkraftsutbyggnad.Promemorian redovisar olika åtgärder för att genomföra en ulbyggnad i enlighelmed planen. Ett av förslagen i promemorian kräver ställningstagande avriksdagen. Jag återkommer i det följande till denna fråga under rubrikenGenomförande av planen för vattenkraftsutbyggnad. När del gäller säkerheten vid landetskraftverksdammar m. m. bemyndigade regeringen mig alt tillkallaen särskild utredare för alt närmare kartlägga behovel av ätgärder för attminska risken för och effekterna av översvämningar (Dir. 1985:47). Bakgrundentill ulredningen är de översvämningar som skedde i och Gävleborgslän . Till utredarens uppgifter hör alt bedöma behovet avkompletterande ålgärder vid landels dammar och kraftverk saml all undersöka omdet krävs ett bällre prognosmaierial för all förebygga sådana händelser. Vidareingår atl bedöma möjlighelerna alt förhindra dammras, översvämningar elc.genom utförande av vissa kompletterande vattenanläggningar. Ävenförutsättningarna att bygga ul små vattenkraftverk vid äldre övergivna dammarskall studeras av utredaren. Behovet av kompletterande lagstiftning skallockså övervägas. Resultatet av utredarens arbete skall redovisas senasi den 1september 1986. har beslul fallals om nya likströmsförbindelserlill /, och Golland. Förbindelserna lill ochFinland ingår i den handlingsplan för ekonomisk ulveckling och fullsysselsättning som fastställdes av . Förbindelsentill medför att driftsäkerheten på blir jämförbar med den påfastlandet. gav regeringen valtenfallsverkettillstånd all bygga och driva en 400 kV-ledning från iSollefteå kommun till i kommun. Frågan om eventuella hälsorisker i samband medelektriska och magnetiska fält från kraftledningar har förekommit i denallmänna debatten. Jag har därför haftöverläggningar med representanter för ett trettiotal myndigheter, institutioneroch berörda fackliga organisationer för att få forskningslägel allsidigtbelyst. Del framkom alt en prioritering av fortsatia forskningsinsatser ärangelägen. har därför fått i uppdrag att lämna förslag tilllämplig fortsatt forskningsinriktning samt atl särskill redovisa vadsom kommit fram på della område. Värmeförsörjningenhar en betydelsefull roll i strategin för kärnkraftens avveckling.Orsaken till detla är de goda förutsättningar för energihushåll- 48 ning och oljeersällningmed inhemska energislag som här finns saml möj- Prop. 1985/86: 100ligheterna till etl effektivt energiutnyttjande genom kraftvärmeproduklion. 14 Fjärrvärmen som är strategisk i della sammanhang har under det senasledecenniet byggts ul i snabb takt. Fjärrvärmen svarar för avuppvärmningen i landel. Oljeersättningen inom fjärrvärmeområdet har gåttmycket snabbt och svarade oljan för endasl av Qärrvärmeproduklionenmot . Genom alt anlägga fjärrvärmeledningar som kopplar ihop olikadelar av näten kan oljeersällningen öka samiidigt som förutsättningarna förkraft värmeproduktion förbättras. I och med energipolitiska beslut kandirekl ekonomiskt stöd lämnas till invesleringar i sådana ledningar. I blockcentraler, dvs. anläggningar för produktionav värme som försörjer mer än en byggnad och inte drivs som Qärrvärmerörelse,har en molsvarande oljeersättning ännu inle kommit till stånd. genomför f. n. på regeringens uppdrag en utredning avvärmeförsörjningssystemens situation. I uppdraget ingår bl. a. alt uiredamöjlighelerna till en ökad oljeersättning i blockcentralerna. Ett hinder i detla sammanhang är osäkerheten vidupphandling av värmeteknisk utrustning hos framför allt de mindre värmeverkenoch förvaltarna av byggnader. För att stärka beställarfunktionen har därför eltsärskilt organ för samordnad upphandling. Svenska värmeverkens ekonomiska förening(VÄRMEK), bildats på initiativ av regeringen. Övergången från oljeeldning lill el för enskUduppvärmning i småhus fortsäiter. I böijan av fanns möjlighet atlanvända el för uppvärmning i av småhusen mot endasl . 1huvudsak har olja ersatts med el och ved i kombipannor och värmepumpar. Den tolala användningen av el för uppvärmning avsmåhus uppskattas för till ca , varav knappt hälften utgörs avdireklverkande elvärme. Ulvecklingen avseende användningen av direklverkandeelvärme analyseras f. n. av utredniiin om el och inhemska bränslen. Introduktionen av värmcpui,.,:-.i lortsäller ochdet lolala antalet värmepumpar för enskild uppvärmning i landel uppskattas vidslutet av till mellan 110000 och 120000. Härigenom har enenergibesparing på över /år uppstått. För all på sikl även kunna möjliggöra enmarknadselablering av solvärme lämnas statliga bidrag med högsl fillinvesteringar i solvärmeanläggningar ingående i mindre syslem. Målenför och inriklningen av försöriningsberedskapen inför kriser och krig har lagts fast av statsmakterna försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374). Inom del ekonomiska försvaret skall de åtgärder som syftar till att trygga den försörjning som år viktig för indivi dens överlevnad och samhällets funktion i en avspärrnings- och krigssitua tion prioriteras. Värme utgör ett av de områden för vilka försörjningsför mågan i första hand skall säkerställas. Försörjningsförmågan beror i allt väsenfiigl på samhällets egen förmåga 49 4 1985/86. till anpassning ochomställning i olika krissituationer. Redan i fred måste Prop. 1985/86: 100emellertid vissa kompletterande åtgärder vidtas för atl samhällsresurserna Bil. 14 skall kunna utnytfias effeklivt i en krissituation. Det är sådanaåtgärder som sammanfattas i begreppet ekonomiskt försvar. Verksamheten inom det ekonomiska försvaret ärindelad i elt antal försörjningsområden, s. k. program. Chefen förförsvarsdepartementet har givit en sammanfattande redogörelseför del ekonomiska försvaret. Under industridepariementets huvudtitel behandlasprogrammel Energi. löpande program för lagring av olja och kolreglerar de mängder olja och kol som skall hållas i lager i händelse avfredskris, avspärrning och krig t.o.m. lagringsårel 1986/87. Regeringen hartillkallat en särskild utredare med uppgift atl klarlägga hurförsörjningsberedskapen inför krissituationer skall säkras underprogramperioden /88-1991/92. Utredaren skall enligt sina direktiv (Dir.1985:48) bl. a. göra en översyn av beredskapslagrens storiek för den kommandelagringsperioden och i samband härmed överväga olika former att upprätthållaförsörjningsberedskapen på bränsle- och drivmedelsområdet, l.ex. huromslällbarheten till inhemska bränslen och el kan beaktas närlagringsskyldigheten fastställs. Utredaren skall redovisa sitt arbete senastden . För atl säkra en uthållig försörjning med Qärrvärmehar projektering för ombyggnad till inhemskt bränsle genomförls för flertaletav de fjärrvärmesystem som bedömts komma att i framliden baseravärmeproduktionen på olja, kol, importbaserad spillvärme och elenergi. Risken för bl.a. sabotage medför att ökaduppmärksamhet bör ägnas möjligheten all överföra och distribuera elkraft vidavbrott på ledningssystemen samt att öka funktionssäkerheten vid större lokalaanläggningar för kommunalteknisk försörjning och värmeproducerandeanläggningar. I detta syfte pågår operativa studier för kraftförsöriningen. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar, statensenergiverk och har fått regeringens uppdrag, envar inom sittområde, att bedöma behov och finansiering av reserv- och skyddsanordningar förden kommunaltekniska försörjningen, att utreda behov av åtgärder för atlförebygga elavbrott samt all genomföra en inventering av reservkraft påsjukhus. Fr.o.m. skall den regularbensinsom importeras till eller tillverkas i vara blyfri. I samband med dettakommer ett utbyte atl göras från blyad till blyfri bensin i beredskapslagren avbensin, de s.k. tvångslagren. Svenska har i en skrivelselill regeringen närmare redogjort för tillvägagångssätt och konsekvenser vidbensinbytet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har medgivit oljeföretagenbefrielse från lagringsskyldigheten för motorbensin avseende de volymer ochtidsperioder som är påkallade av bytet från blyad till blyfri regularbensin. Jag återkommer i del följande, under mbrikenFörsörjningsberedskapen avseende naturgas, tUl mina överväganden i dessafrågor. 1985/86: 100 Statenskämkraffinspeklion har liksom fidigare år givit utkvartalsrapporter över driften i de svenska kärnkraftverken. I rapporternaredovisas driflförhållanden, tillgänglighet och sådana driftstörningar sominspektionen har bedömt som väsentliga från främsl säkerhetssynpunkt. Ingaallvarliga störningar i driften av belydelse för säkerheten har inträffat i desvenska kärntekniska anläggningarna under den senasi redovisade perioden. För och 2 har säkerhelsgranskning (ÅSAR)genomförls och redovisats för regeringen. Säkerhetsgranskning har ävengenomförts för . Anläggningen för filtreradIryckavlaslning (FILTRA), som har uppförts vid för atllindra konsekvenserna av svåra haverier, togs i drift . Regeringen lämnade tillstånd att höja den termiska effekten vid reaktorernaBarsebäck I och från I 700 MW till I 800 MW. För II harett motsvarande tillstånd att höja effekten lämnats . De lokala säkerhelsnämnderna vid de fyrakärnkraftverken, som bl.a. har till uppgift att ge lokal informalion om drifts-och säkerhetsfrågor vid kärnkraftverket på orten, har lämnat redogörelser förverksamhelsårel 1984/85 till regeringen. Den svensk-danska kommitté, som tillsattes år 1982för att bl.a. belysa säkerheten vid med hänsyn till verketsläge nära och den danska huvudstaden, överlämnade sin rapport i mars1985 till den svenska och den danska regeringen. Som etl resultat av kommillénsarbeie har ett avtal om informationsutbyte m. m. rörande Barsebäcksverkettecknats mellan de båda regeringarna. En samrådsnämnd för kärnavfallsfrågor har inrättatsgemensamt för statens slrålskyddsinslitul, ochstatens kärnbränslenämnd. skall sörja för informationsutbytemellan de nämnda myndigheterna i frågor om deras forskningsverksamhet rörandekärnavfallshanlering och avveckling av kärntekniska anläggningar. på begäran lämna råd vid myndigheternas beredning av ärenden på dettaområde. har del centrala lagret för använtkärnbränsle (CLAB) tagits i drifl. skall kraftreaklorinnehavarnalämna in ett program för forskning, utveckling och övriga åtgärder för att taom hand använt kärnbränsle och avveckla anläggningar inom kärnkraftsprogrammel.Regeringen har meddelat föreskrifter för granskningen avdetta program. I dessa berörs även ansvars- och informationsfrågor vidgenomförandet av provborrningar och platsundersökningar. Fonden för finansiering av framtida utgifter föranvänt kärnbränsle om fattade vid utgången av ca . Jag avser att återkomma till regeringen med en proposition om vissa ändringar i finansieringssystemet i vad avser de fonderade medlens förvalt- mng. Denordiska energiministrarna har bl.a. på svenskl initiativ under hösten 1985utarbetat en plan för det nordiska samarbetet på energiområdet under perioden1986-1988. Planen skall behandlas vid session . Planen innebär en utvidgning och en utveckling avdet hittillsvarande samarbetet. Den bygger också vidare på de nordiskafinansministrarnas handlingsplan för ekonomisk ulveckling och fullsysselsättning. Huvudområdena i samarbetsplanen är som hemmamarknad,miljö och energi, gemensamma exportsatsningar och information. Mot bakgrund av finansministrarnas handlingsplanplanerar energiministrarna all utvärdera möjligheterna atletablera som hemmamarknad på energiulruslningsområdet. En undersökningom möjligheterna till ett intensifierat nordiskt samarbete om olika åtgärderför atl minska miljöproblemen på energiområdet planeras också under år 1986.Elt förstärkt nordiskt uppträdande gentemot tredje land ingår vidare i planenför samarbetet inom området miljö och energi. Ett samarbete medexportmyndigheterna om gemensamma nordiska exportanslrängningar på nyamarknader har redan inletls. I detta sammanhang nämns också ett fortsattsamarbete på energibiständsområdet, särskilt vad gäller introduktion av nyaoch förnybara energikällor. En förstärkning av insalserna på information omsåväl pågående energisamarbete och uppnådda resultat som mera generelltinriktad energiinformation planeras. Inom energiforskningsområdet har under hösten 1985ett program lagts fast för samarbete inom områdena oljegeologi, oljeteknologi,fasla bränslen, bioenergi och Qärrvärme. Programmet, som för ärkostnadsberäknat till ca , skall pågå med enmöjlighet till förlängning . Det pågående samarbetet inom områdenaenergiplanering, energihushållning, olja och gas, kol, el och förnybar energiskall enligt planen byggas ut. Del nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor(NKA) bedriver samarbete om säkerhetsforskning inom energiproduklionsområdet,särskill vad gäller kärnenergi. har ett nylt program för nordisklprojektsamarbete inom kärnsäkerhelsområdel inletts. Inom det internationella energiorganet lEA höUs eltministermöte ijuli 1985, då planerna för organisationens arbeie under denärmasle åren lades fasl. Ministrarna betonade atl det trots sjunkandeoljepriser och god tUlgång på energi är angeläget att fortsätta arbetet medoljeersättning och energihushållning. Gör man inte det är risken stor att detblir en ny knapphetssituation - med ökande energipriser - . Miljöfrågorna har efler bl.a. svenskt agerande fåtten mera framträdande plats än lidigare i organisationens arbetsprogram. Sverigebidrog vidare till atl frågor om energihushållning och förnybara energikällorframhävdes i diskussionerna. Vidare underströks betydelsen av atl slå vakt omlEA som en energipolitisk organisation och av atl beakta alla medlemsländers ställning ochfömlsältningar vid utformningen av energipolitiken. 1985/86: 100 skall slutligen intensUlera kontakterna med icke-medlemsländerna. Verksamheten inom FN:s internationella atomenergiorganlAEA har som varil inriktad på kärnenergisamarbete inom en stor kretsav länder. Organet arbetar bl.a. fram internationella riktlinjer på kärnsäkerhetsområdetoch svarar för den intemationella kontrollen av klyvbart material (safeguard).Under år 1985 har bidragit med en utbildning i inspektion avbränslefabriker för safeguardinspektörer. Genom konferens förgranskning av tillämpningen av fördraget om ickespridning av kärnvapen harIAEA:s roll som kontrollorgan inom kärnenergiområdet förstärkts. Vid dennagranskningskonferens har , liksom vid lAEA:s två senastegeneralkonferenser, fört fram krav på separation mellan den civila och denmilitära kärnenergiverksamheten samt heltäckande kontroll av den civila kärnenergiverksamheleninom kärnvapensla-lerna. Vissa framgångar på dessa punkter kan noteras isluldeklaralionen från granskningskonferensen. Från svensk sida fortsätterarbelel med dessa frågor bl. a. genom aktivt arbeie i för attförslärka och effektivisera safeguardverksamhel. deltar också i arbetet inom som är ett forum för expertsamarbete i fråga omkärnsäkerhet, strålskydd, avfallshantering och studier av kärnbränslecykelnm.m. har tillsammans med lEA hållit en konferens omkärnkraftens framtidsutsikter. Resultaten därifrån avses ligga till grund förföreslående diskussioner om resp. organs fortsalla arbelsinriktning inomkärnenergiområdel. Även i del bilaterala samarbetet med olika länderhar energi- och miljöfrågorna fåll ökad belydelse. Bl.a. har under år 1985genomförts ell tyskt-svenskl seminarium om miljövänlig kolanvändning. Eltresullal av seminariet är att ett antal områden för närmare samarbete harpreciserats. Svenskt kunnande på energi- och miljöområdet skaparvidare goda möjligheter till export av bl.a. miljövänlig energiteknik. Storuppmärksamhet ägnas åt exportfrämjande aktivUeter på energiområdet. Bl.a. inomramen för regeringsavlal om ekonomiskl, industriellt och tekniskt samarbele medöststater och vissa utvecklingsländer har energifrågorna ägnatsökad uppmärksamhet. Swebex och ulgör vikfiga instmment på dettaområde. Energifrågorna har blivit allt mer uppmärksammadeockså i det svenska biståndssamarbetet.