prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:166 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86: 166 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen läggs fram förslag om prisregleringen på jordbruksprodukter förtiden den Ijuli 1986 - den 30juni 1987. Vidare föreslås ändringar iområdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra . En väsentlighöjning av stödbeloppen föreslås också. Investeringsförbudet inomanimalieproduktionen föreslås bli föriängt med . 1 Förslag till PioP- '985/86: 166 Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) omförbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983: 147) omförbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, vilken gäller till utgången av juni månad 1986, dels att lagen skall äga fortsatt giltighet till utgångenav juni månad 1987, dels att 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För att motverka överskott inom För att motverka överskott inom jordbrukets animalieproduktion är jordbrukets animalieproduktion är nybyggnad av djurstallar för nöt- nybyggnad av djurstallar för nöt kreatur, svin och fjäderfä förbjuden kreatur, svin och fjäderfä förbjuden intill utgången av juni månad 1986. inUll utgången av juni månad 1987. Denna lag träder i kraft den , Senaste lydelse1985:515, Lag om ändring i lagen (1986:000) om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område Härigenom föreskrivs att 7§ lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område i paragrafens lydelse enligt lagen(1986:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§' Tillverkare eller, i fall som avses Tillverkareeller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slak- nedan under a),innehavare av slak teri eller költbesiktningsbyrå erläg- teri eller költbesiktningsbyrå eller, i ger avgift för fall som avses nedan under in), den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsiiieddni. m. eller till landet inför bekämpningsmedel in. för yrkesmässigåierför-säljnlng eller jör egen yrkesmässig användning inom landet erläggeravgift för a) kött av häst, nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon,anka och tamgås, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligt lagen(1959:99) om köttbesiktning m. m, (slaktdjursavgift). Nuvarande lydelse enligt prop. 1985/86: 74, JoU 13. rskr165, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1985/86: 166 b) mjölk somanvändes av mjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning, c) mjölk ochgrädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smöreller ost, ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats imejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri, d) smör och smöriiknande vara med minst 70 viktprocentmjölkfett men utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll, e) vete och råg som användes för e) vete. korn, havre och råg som tillverkning av mjöl, gryn, flingor användes för tillverkning av mjöl, eller liknande produkt, gryn, flingor, malt ellerliknande f) stärkelse eller stärkelseprodukt som erhålls ur annanvara än potatis, h) fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjur eller ur feltråvara, hänföriig till tulltaxenummer 12.01, 12.02och 21,03 (fettva-ruavgift), i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkats isamband med att olja utvinnes ur frön och frukter, j) produkt, härrörande från sojabönor och hänföriig tilltulltaxenummer 19.02 eller 23,04, k) produkt, hänföriig tulltaxenummer 21.07B. I) naturliga kalciumfosfater. apatit och fosfatkrita hänföriiga till tulltaxenummer25,10. ammoniak hänförlig till tulltaxenummer 28,16. kaliumnilrat hänförligttill tulltaxenummer 28.39, kalium- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta-och pyrofosfater). kaliumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat(dikalciumfosfal) hänförliga till tulltaxenummer 28,40 samt gödselmedel ochandra produkter hänförliga till tulltaxenummer 31,01-31,05. m) ämnen eller beredningar som är avsedda atl användaslill skydd mol egendomsskada, sanitär olägenhet eller annan jämförbar olägenhel,förorsakad av vä.xler, djur. bakierier eller virus (bekämpningsmedel), samlämnen eller beredningar som med hänsyn till sina egenskaper och användningstår bekämpningsmedel nära, dock inte vara, avsedd att användas vid beredningav livsmedel, läkemedel eller annan jämförbar vara. eller färger, fernissor,tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för elt annat ändamål än somavses i försia meningen, om inie varorna genom en särskild benämning eller pånågot annat sätl anges vara av- sedda som bekämpningsmedel, och inie hellerträskvddsmedel. Prop.1985/86: 166 Denna lag träder i kraft den , Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på Härigenomföreskrivs att 25a§ lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område'och bilagan till lagen skall ha följande lydelse. Användsvaror som avses i 7 § 1) i en annan näring än jordbruket och medges intebefrielse från eller återbetalning av avgift med stöd av 25 §, skall näringenenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer erhålla kompensation av avgiftsmedel för de ökade kostnader somavgifter enligt denna lag kan ha medfört. Användsvaror som avses i 7§ I) eUer m) ien annan näring än jordbruket och medges inte befrielse frän elleråterbetalning av avgift med stöd av 25 §, skall näringen enligt föreskriftersom meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer erhållakompensation av avgiftsmedel för de ökade kostnader som avgifter enligt dennalag kan ha medfört. Förteckningöver varor som avses i I § andra stycket Tulltaxenr Varuslag ur 17,04ur 18,06 Fondantmassor, mandelmassor, pastor och andra liknandehalvfabrikat, ej innehållande kakao, i bulk Glass,glasspulver, glasspasta (glassmassa), puddingar oe/; andra liknande efterräller samt pulver, flingor, pastor och flytande be redningar endasl avsedda för framställning av pudding och annan liknande eflerräll eller dryck, innehållande kakao Beredningar av mjöl. stärkelse eller maltextrakt. av sädana slag som används som barnmat, för dietiskt ändamål eller för matlag ningsändamål, även med tillsats av kakao till mindre än 50 vikt procent: produkter av sojamjöl ....................... K Denna lag träder i kraft den Ijuli 1986, ' Lagen omtryckt 1984: 199, Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 865, pp- 1985/86:166 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden . , ,, , , , R. , , ,, Proposition om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. Riktlinjerför prisregleringen på jordbruksprodukter för tiden den Ijuli 1985 - den 30juni1986 fastställdes av (prop. l984/85:211,JoU36, rskr404). Beslutetinnebar bl.a. ett preliminärt kompensationsbelopp till jordbruket och visslivsmedelsindustri per den Ijanuari 1986 om 348milj. Det definitiva beloppetskulle få fastställas av regeringen på förslag av statens jordbruksnämnd, somskulle ta upp överläggningar om beloppet med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Även i fråga om fördelningenpä produkter och vissa andra frågor skulle det enligt beslutet ankomma päregeringen att fatta beslut. Förriksdagens information vill jag nämna att jordbruksnämnden efter avslutadeöverläggningar och i samförstånd med de båda delegationerna i skrivelse denI9december 1985 inkom till regeringen med förslag till pris-reglerande åtgärderpå jordbrukets område fr. o. m. mitten av . Förslaget, somsedermera godkändes av regeringen, innebar bl.a, att den totala kompensationsom medgavs jordbruket och viss livsmedelsindustri i form av prishöjningaruppgick till 750milj, kr. skrivelse bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Regeringenuppdrog genom beslut den 9januari 1986 åt statens jordbruksnämnd att efteröverläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringenpå jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden efter den 30juni1986. Förslagen skulle utformas med utgängspunkt i beslut omlivsmedelspolitiken (prop. 1984/85: 166, JoU 33, rskr 393). Jordbruksnämndenskulle också ta upp frågan om uppräkning bl. a. med hänsyn tillkostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvårdsom finansieras inom ramen för jordbruksprisregleringen och härvid utgå fränatt näringens andel av de ökade kostnaderna för /87 uppgår tillminst 4milj. Jordbruksnämndenskulle vidare närmare överväga en fortsatt tillämpning av det särskilda ränte-och etableringsstödet. sen den l4oktober 1985 framlagda rapporten med förslagrörande bl.a, Prop, 1985/86: 166 ränte- och etableringsstödet överlämnadesi dessa delar till nämnden. var oförhindrad att inom den ram som tilldelasjordbruket föreslå andra åtgärder som kan främja en jämnare inkomstfördelningmellan olika kategorier av jordbrukare, 1 skrivelse har jordbruksnämnden efteröveriäggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation lagt fram förslag om prisreglerande åtgärder påjordbrukets område förtiden den Ijuli 1986 - den 30juni 1987, Jordbruksnämndensskrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. Regeringen uppdrog den 19juni 1985 på grundval avriksdagens beslut (JoU 1984/85: 33, rskr 393) åt statens jordbruksnämnd attföreta en översyn av beräkningsunderlaget för områdesindelningen av prisstödettill jordbruket i norra , Översynen skulle gälla förhållandena i Norrlandsinland, framför allt inom storsjöområdet. Nämnden skulle i samband medöversynen beakta vad som anförts om ifrågavarande stöd i jordbruksutskottetsbetänkande /85:33 om livsmedelspolitiken. skulle viduppdragets fullgörande samråda med lantbruksstyrelsen. har i skrivelse till regeringen denlOjanuari 1986 redovisat uppdraget och lämnat förslag om vissa ändringar iberäkningsunderlaget och områdesindelningen för prisstödet till jordbruket inorra , Nämndens skrivelse samt en till skrivelsen fogad rapport börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga3 resp, bilaga4. Efter remiss har yttranden över förslagen avgetts avlantbruksstyrelsen, statens industriverk, glesbygdsdelegationen,länsstyrelserna i , . , och samt . Ävenlänsstyrelserna i , , . och Kopparbergslän har beretts tillfälle att avge yttrande men har inte avgett sådana. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 5. Lantbruksstyrelsen har i skrivelse delsredogjort för hittillsvarande erfarenheter av tillämpningen av lagen (1983: 147)om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, dels lagt fram förslag om en föriängning av lagens giltighetstid.Lantbruksstyrelsens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 6. 1985/86: 100 (bil. 11 s. 46) har regeringenföreslagit att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, tillPrisstöd till jordbruket i norra för /87 beräkna ettförslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Underslutet av och varkostnadsökningarna kraftiga både inom jordbruket och i efterföljande led. medförde kännbara prishöjningar för konsumenterna. 1985/86: 166 1976-1982 steg livsmedelspriserna ikonsumentledet med i genomsnitt . Prisökningarna och den minskade köpkraften medförde attkonsumtionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk, minskade. Samtidigtökade produktionen bl, a. genom att jordbrukarna sökte kompensera en sjunkandelönsamhet med ökade arbetsinsatser och större besättningar. Jordbruket kundedärför inte som tidigare avsätta hela sin produktion inom landet utan måste iallt högre grad sälja produkterna utomlands med ökade exportkostnader somföljd. Inflationen och det höga ränteläget vållade också ekonomiska probleminom jordbruket. Den utveckling som jag nu i korthet har beskrivit innebaratt den jordbrukspolitik som fattade beslut om är 1977, vid börjanav inte längre fungerade på det sätt som avsåg när beslutetfattades. Regeringen fann det bl, a. mot denna bakgrund nödvändigt att låtagöra en översyn av jordbrukspolitiken. var det alltmer angeläget attsätta in jordbrukspolitiken i ett livsmedelspolitiskt perspektiv. På grundval av förslag frän livsmedelskommittéfastställde riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik(prop, 1984/85: 166, JoU 33, rskr 393), Beslutet innebar en klar kursomläggningjämfört med politik. Livsmedlens kvalitet och hänsynen till djur ochmiljö står i förgrunden på ett helt annat sätt . Huvudmålet förlivsmedelspolitiken skall enligt riksdagsbeslutet vara att trygga vårlivsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. Under dettahuvudmål finns tvä likställda delmål, nämligen konsumentmålet och inkomstmålet. Därutöver finns ett miljö- och resursmål som innebär attjordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet pä en godmiljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våranaturresurser. Det ekonomiska stödet till det svenska jordbruket skallliksom tidigare lämnas som ett prisstöd i huvudsak genom ett gränsskydd som vidbehov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder. Jordbruksproduktionen i norra får med hänsyn tilldess regionalpolitiska betydelse ett särskilt prisstöd. Stödet skall syftatill att kompensera jordbruket i norra för att dessproduktionskostnader är högre än motsvarande kostnader i , Riksdagsbeslutet innebär i fråga om prisregleringen päjordbruksprodukter att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustriför ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestämmas efterobundna överläggningar. Det är enligt riksdagsbeslutet angeläget attprisregleringen för jordbruksprodukter utformas så att den blir ett stöd försträvandena att sänka produktionskostnaderna och anpassa produktionensinriktning till marknadens efterfrågan. Den ekonomiska situationen i har under de senasteåren förbättrats. Av särskild betydelse för jordbruket är att inflationen nuär den lägsta . Prisökningarna under loppet av år1986 kan nu Vidare har låneräntorna sjunkit avsevärt under del Prop.1985/86: 166 , vilket innebär lägre kostnader för jordbruket. Tillväxten i ekonomin har medförtökad köpkraft för konsumenterna. Den ökade köpkraften i kombination med enlugnare prisutveckling har medfört att konsumtionen av mera priskänsliga jordbruksprodukteråter tenderar att öka. T, ex. har konsumtionen av nötköU, efter att ha minskatmed bortåt , ökat något . Eftersomproduktionen var i stort sett oförändrad kunde produktionsbalansen förbättrasnågot. Trots att produktionsbalanserna på animalieområdet harförbättrats är överskotten fortfarande stora. Exportkostnaderna och andrakostnader för överskotten beräknas under regleringsäret 1985/86 uppgå till ca 2miljarder kr, för köttvaruomrädet och till ca 400milj.kr, förmejerivaruområdet. Överskotten av kött, fläsk och mjölkprodukter väntasfortsätta att minska främst på grund av minskad produktion. Förnötkött väntas ocksä en viss konsumtionsökning . Trots minskadeöverskott av kött, fläsk och mejeri varor väntas kostnaderna för överskotteninte minska i någon större utsträckning under /87. Dettaberor på utvecklingen av de internationella priserna. Väridsmarknadspriserna för flera viktiga vegetabilier harunder 1985/86 sjunkit kraftigt. Störst betydelse har prisfallet pä spannmåleftersom regelmässigt har ett betydande överskott som måsteexporteras. De sänkta världsmarknadspriserna på spannmål har leU till attkostnaderna för exporten av spannmål har ökat med 400 - 500milj. jämförtmed läget för ett par är sedan. En annan vegetabiliesektor därväridsmarknadspriserna fallit mycket och snabbt är oljeväxtsektorn. Totaltuppgår kostnaderna för att exportera överskotten av jordbruksprodukter till 3 -. Sammanfattningsvis innebär den utveckling som jag nu harredovisat en situation med fortsatt stora överskott som måste avsättas till förnärvarande mycket låga priser på världsmarknaden. Detta har medfört attjordbrukets ekonomiska situation är besväriig. Det finns helleringa tecken som tyder på att väridsmarknaden nämnvärt kommer attförbättras . anför att den och de båda delegationernaär överens om att det ligger i såväl producenternas som konsumenternas intresseatt balans uppnäs mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukteroch att den nödvändiga omställningsprocessen sker under socialt acceptablaformer. Vidare är jordbruksnämnden och de båda delegationerna ense om att detför alla grupper i samhället är av stor betydelse att prisökningarna kan dämpasoch räntan hällas på en låg nivå. Jag vill framhålla att detta synsätt varit vägledande förregeringens förslag i fråga om livsmédelspolitiken. Jag delar således deöverläggande parternas uppfattning i dessa frågor. Det framgår av vad jag har sagti det föregående att ansträngningarna att pressa ned inflationen och möjliggöraen låg ränta är viktiga inslag i regeringens ekonomiska politik. Denna politikbörjar nu ge resultat. Enligt livsmedelspolitiska beslut ankommer det päjordbruket att ta ansvar för en produktion utöver våra egna behov och utöver vad som 8 är samhällsekonomiskt motiverat. Jordbruket har ocksä -med samhällets Prop. 1985/86: 166 administrativa stöd - vidtagit åtgärder som syftar till enanpassning av Jag tänker bl, a. på tvåprissystemet förmjölk och på den s,k, avvecklingsersättningen till vissa producenter avmjölk, nötkött och Dessutom gäller ett förbud motnybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä. Regeringens förslag i proposition 1984/85: 166 omlivsmedelspolitiken innebar att produktionen pä den överskottsareal som avolika skäl ansågs böra accepteras i första hand skulle utgöras av spannmål(prop, s, 47f). Samhället borde enligt propositionen ta ett delansvar föröverskottsarealens kostnader. Andelen för samhället borde vara , medannäringen borde svara för , räknat vid normalskörd. Samhällets kostnader fördet första året beräknades till I60milj, kr, för att därefter minska. Kostnadenför en femårsperiod beräknades till sammanlagt 600 milj, kr. Det skulle iförsta hand ankomma på jordbiuket att aktivt arbeta för attanpassnings-åtgärderna på vegetabilieområdet ledde fram till att samhälletsdelansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kunde upphöra. Enutvärdering av anpassningsåtgärderna skulle ske efter femårsperiodens slut,varvid en bedömning skulle göras om uppställda anpassningsmål uppnåtts ocksåbeträffande kostnadsansvaret. godkände dels vad som förordats i propositionenom samhällets kostnadsansvar, dels vad jordbruksutskottet förordat omfinansieringen av hithörande kostnader (JoU 1984/85: 33, rskr 393). har i sitt betänkande 1985/86: 13 tagitupp frågan om statens delansvar för överskottsarealens kostnader och anför (s.25-26): -------- "finns enligt utskottetsbedömning inte tillräck ligt faktaunderlag för att i bestämda belopp precisera omfattningen av statens åtagande enligt riksdagsbeslut. Utskottet anserdel angelä get att mera långsiktiga åtgärder för att lösa överskottsproblemen kan vidtas. Enligt vad utskottet erfarit pågår såväl inom som hos näringen en verksamhet för att lösa dessa problem. I avbidan på den fortsatta behandlingen av dessa frågor bör enligt utskottets mening under strykas att riksdagsbeslut lagt fast själva principen om en fördel ning av kostnadsansvaret mellan staten och näringen, vilket bl.a. måste innebära att staten svarar för av de verkliga kostnaderna för spann målsöverskottet vid normalskörd. De beräkningar som gjordes i proposi tion 1984/85: 166 av kostnaderna för staten bör, till skillnad från uttalande na om fördelningsprincipen, inte vara absolut bindande för tillämpningen av riksdagsbeslutet. De beräkningar som låg till grund för nämnda övervä ganden har ocksä, genom utvecklingen på exportmarknaden m. m., till stor del förlorat sin aktualitet. Vad utskottet här anfört bör i första hand tillämpas på1985 års skörd. Utskottet anser det angeläget att ytterligare överväganden i denna fräga kan ske i syfte bl. a. att främja en långsiktig produktionsanpassning och för att om möjligt nä fram till andra lösningar som successivt minskar kost nadsbelastningen för samhället." De medel som erfordras för statens andel avöverskottsarealens kostna der skörd bör få täckas genom överskridande av anslaget C 3. Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område. För /87 har jag i prop. 1985/86:100 bil. 11 föreslagit en särskild anslagspost under detta anslag. Prop.1985/86: 166 Åtgärder för produktionsanpassning på vegetabilieområdet Mitt förslag: Det skall ankomma på regeringen att inomramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringen fattade beslut som kan komma att behövas för näringens produktionsanpassning. Skälen för mitt förslag: Jag vill erinra om att det iförsta hand bör ankomma på näringen aU aktivt arbeta för aU produktionenlångsiktigt anpassas så att överskottsproblemen kan lösas. Det är ocksåangeläget att de medel som staten ställer tillförfogande för att underiätta anpassningen utnyttjas för att stödja eninriktning av produktionen som minskarkostnadsbelastningen på samhället och på lantbrukets ekonomi. Det bör ocksäeftersträvas att denna anpassning sker under socialt acceptabla former. Mot denna bakgrund har jag uppdragit åt en arbetsgrupp attlägga fram förslag till olika åtgärder som skulle kunna medverka till attbegränsa överskoUsproduktionen av spannmål. Det bör få ankomma på regeringenatt inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringenfatta de beslut som kan komma att behövas för näringens produktionsanpassningoch som kan föranledas av översynen. 2.2 Prisregleringen på jordbruksprodukter /87 Mitt förslag: /87 skall delas in i tväperioder, nämligen den Ijuli - den l6november 1986 och den 17november 1986 -den 30juni 1987. De reglerade priserna skall hällas oförändrade under denförsta perioden. Jordbrukarnaskall ändå få höjda avräkningspriser på mjölk och nötkött under denna period.Jordbruksnämnden skall därför fä använda högst 75 milj, kr, av vissa lånemedelför att möjliggöra oförändrad betalningsförmåga inom mejerisektorn. få använda högst 75 milj. kr, av odisponerade medel förlåginkomstsatsning m,m, för att höja avräkningspriserna på mjölk och nötkött. Överläggningarom kostnadskompensation och inkomstföljsamhet genom prisändringar från den 17november 1986 skall tas upp , Det skall ankomma på regeringenatt besluta om de pris- och avgiftsändringar m, m, som då kan bli aktuella. förslag: Överensstämmer med mittförslag, Prop, 1985/86: 166 Skälen för mitt förslag: har efteröverläggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation lagt fram förslag om den närmare utformningen avprisregleringen under /87, Förslaget bygger på de riktlinjersom har angetts i beslut om livsmedelspolitiken (prop, 1984/85:l66,JoU 33,rskr393), tillgängligt statistiskt material visar, somjordbruksnämnden framhåller, pä en kraftigt sjunkande inflationstakt. Medhänsyn till den kända ekonomiska utvecklingen, osäkerheten beträffandeutfallet av pågående löneförhandlingar samt att andra frågor som berörjordbruket ännu inte har klarlagts, har jordbruksnämnden och de båda delegationernaenats om att huvudförhandlingarna för regleringsäret 1986/87 bör äga rum underhösten 1986. De prisändringar som dessa överläggningar kan föranleda föreslästräda i kraft . Detta innebär att reglerings-året delas ini tvä perioder, nämligen den Ijuli - den lönovember 1986 resp. den l7november1986 - den 30juni 1987. Jag biträder jordbruksnämndens förslag. Det ärtillfredsställande att en överenskommelse har kunnat nås som innebär att dereglerade priserna på jordbruksprodukter nu hålls oförändrade. Det bör fåankomma på regeringen att fatta de beslut som kan föranledas avöveriäggningarna per ,