prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Till de yrkesverksamma i byggbranschen,vilka svarar för merparten av byggandet, meddelas information i olikasakfrågor, procedurer m. m. av centrala organ genom relativt väl etableradeinformationskanaler. Många människor kommer emellertid endast i sittliv i kontakt med byggnormsystemet och byggmyndigheterna, t, ex, i samband medatt de vill utföra någon begränsad byggnadsåtgärd på sin villafastighet ellersitt fritidshus. Åtgärden kanske dock överskrider den gräns där de samhälleligaintressena blir så starka att bygglovsprövning anses nödvändig. Det ärväsentligt atl vid sin myndighetsutövning tar särskild hänsyntill att den byggande har bristande erfarenhet av hurbyggnadsärenden prövas och av byggbestämmdsesystemet. Enligt min mening bör enav viktigaste uppgifter vara att fungera som etl serviceorganför denna kategori bygglovssökande. Nämnden bör ge råd samt upplysa om ochförklara de regler som den byggande måste följa. Dessutom bör byggnadsnämndentillämpa sådana administrativa rutiner och ha en sådan personalbemanning somgynnar en snabb och enkel behandling av detta slag av ärenden. information ochrådgivning till allmänheten bör dock inte gå så långt att den kan jämställasmed projektering eller atl nämnden upprättar färdiga tekniska förslag. En sålångt gående hjälp är knappast förenlig med ställning somopartisk myndighet och kan även - om del vill sig illa - ställabyggnadsnämnden i en besvärlig ansvarssiluation. Minförslag: skall till sitt biträde ha minst en person medarkitektutbildning och i övrigt ha tillgång lill personal i den omfattning ochmed den kompetens som behövs för atl nämnden skall kunna fullgöra sinauppgifter pä ett tillfredsställande sätt. 14 ,byggnadsarbete och tillsyn m. m. 1 4 8 byggnadsstadgan ställs krav på altbyggnadsnämnden skall ha tillgång till personal i den omfattning som behövs föratl nämnden skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett behörigt sätt. Krav päall nämnden sä vill möjligt skall ha en stadsarkitekt - med viss utbildning ochertärenhet - gäller för kommuner som har en planläggnings- och byggnadsverksamhetav större omfattning eller som har en bebyggelse av den art som kräver sådankompetens vid bedömningen av byggnadsärenden, I samma paragraf ställs även kravpä atl - under samma betingelser skall ha en person medsärskild utbildning och praktisk erfarenhet i konstruktionsfrågor - enbyggnadsinspektör. Bestämmelser med krav på kompetens för personal som har handom kommunens mätnings- och kartläggningsverksamhet finns i 13 5mätningskungörelsen (1974:339), Utredningen har i 14 kap, 5 8 föreslagit en skärpningav gällande bestämmelser om krav pä stadsarkitekt och byggnadsinspektör genomalt kraven ovillkorligt skall gälla för alla kommuner i landel. Motivet är altkommunerna genom PBL kommer att få utvidgade beslutsbefogenheter, vilket i sintur medför ökade krav på byggnadsnämndernas kompetens. Remisskritiken över utredningens förslag ärsplittrad. Behovet av särskild kompetens hos tjänstemänbetonas av flera remissinstanser, Nägra för även fram ytterligare krav päsärskild kompetens. Liknande krav på personalen hos framförsockså. Från framför allt kommunalt häll riktas ä andra sidan kritik motförslaget alt särskilt lagstifta om två yrkeskategorier. Tjänstebenämningar ochtjänsteinnehåll för de kommunala befattningshavarna bör ses som enförhandlingsfråga, menar kommunförbundet, som uppfattar förslaget som ettintrång i förhandlingsfriheten. För egen del anser jag att bör hatillgång till personal med sådan kompelens och utbildning att den kan verka föratt byggandet sker enligt de kvalitetskrav som samhället ställer upp och enligtde lokala värderingar som finns på orten. Det är självfallet nödvändigt att byggnadsnämndenspersonal har särskild sakkunskap om de frågor för vilka nämnden har ettfortlöpande ansvar. Förutom sakkunskap om plan- och byggnadslagstiftningen överhuvud taget fordrar nämndens uppgifter att det finns kompetens i fråga om l.ex.byggnadsgestaltning och byggnadsfunktion samt bygg- och installationsteknik.Nämnden bör givetvis även ha tillgång till personal som har en 1985/86:1 309 m. m. god orientering i arkitekturhistoria och mer ingåendekunskaper både 14 Byggnads-stilmässigt och i tekniskt avseende om debyggnader som mäste byggas om nämnd, hyggnads-för atl fylla dagensfunktionskrav. Kunskap måste ocksä finnas så atl arbete och tillsyn frågorsom angår arbetsmiljön för olika grupper och handikappades likvärdigamöjligheler i samhället kan bevakas, Etl ytterligare skäl att krävastort fackkunnande är önskemålet att nämndens verksamhet inrikias mer påförebyggande information och rådgivning än pä övervakning, Samrädsförfarande, information omden fysiska miljöns förändringar och om skydd av värdefull bebyggelse ställerliksom krav pä förmåga att förmedla information på etl sätt som gör attden blir tillgänglig för lekmannen. Den pågående utvecklingen mot merfunktionsinriktade byggnormer, i stället för normer som beskriver vissatekniska lösningar, innebär också att kraven ökar på byggnads- och vvs-inspektörernasförmåga atl ta ställning i komplicerade tekniska frågor och på att de hartillräcklig teknisk kompelens, I kompetensen bör också ingå kunskaper omprinciperna för hur de regelsystem som styr byggandet är uppbyggda men ocksäreglernas bakgrund och tolkningsmöjligheter så att personalen som företrädareför eller som förmedlare mellan den och brukare kan förklaranormer och regler. Nämndens tjänstemän mäste kunnaanlägga en sådan helhetssyn att olika slags krav av bl, a, funktionell, social,teknisk och ekonomisk art tillgodoses. skall de se till att byggnaderm,m, får en estetiskt tilltalande uiformning. En sådan helhetssyn måste bl, a.prägla arbetet med atl la hand om och förnya del byggnadsbestånd vi har. Jag anser det sålunda angeläget altdet ställs krav pä särskild teknisk kompetens hos de personer åt vilkabyggnadsnämnden anförtror ärendehandläggning m, m. Inte annat än i ettavseende är jag dock beredd att följa utredningens förslag att del i PBL skallfinnas bestämmelser med krav på tjänstemän med viss utbildning. De befogenheteroch det ansvar som läggs på kommunerna motiverar enligt min mening att det ilagen föreskrivs att skall ha tillgång till minst en personmed arkitektutbildning. Häri ligger en avvikelse från lagrådsremissen, som inteinnehöll något förslag om detta, I enlighet med vad jag har förordat ifråga om bl, a, organisationen av nämndförvaltningen i kommunerna bör del iövrigt ankomma pä varje kommun att bestämma vilken personal som skallanställas. Jag anser alt det är tillräckligt med en allmän föreskrift om atlbyggnadsnämnden skall ha tillgång till personal i den omfattning och med densärskilda kompetens som behövs för atl nämnden skall kunna fullgöra sina uppgifterpå elt tillfredsställande sätt. Det ligger i kommunens eget intresse att hållaen hög standard i detta avseende. kan fä hjälp medatt fullgöra sina uppgifter på i princip tre olika sätl, nämligen genom att haanställd personal i eget kansli. genom atlanlita personal från någon annan förvaltning inom kommunen eller genom attanlita personal utanför kommunförvaliningen, i,ex, konsulter. Jag bortser härfrån den service kommunen skall kunna påräkna från statliga myndigheter, främstlänsstyrelsen. Det bör stå den enskilda kommunen fritt att själv välja lämpligform för alt skaffa tillräckliga resurser för aibete. Medexternt anlitad personal mäste givetvis frågan om jäv särskilt uppmärksammas. 14 , byggnadsarbete och tillsyn m. m.14.1.2-14.2.1 14.2 Byggnadsarbeten, tillsyn ocli kontroll Mitt jörslag: Beslämmelser om byggnadsarbeten, tillsyn ochkontroll i PBL skall vila på principen att byggherren har huvudansvaret för attbestämmelserna iakttas, vilket förutsätter en förbättrad kontroll av byggherrensjälv. Även i fortsättningen skall det ställas krav på atl en ansvarigarbetsledare utses för sådana byggprojekt som inte är obetydliga. Husbyggande skiljer sig i mångaavseenden frän andra verksamheler, bl. a. genom att sä många parter ärengagerade i projekteringen och produktionen av de slörre objekten. Parternasinbördes relationer och ansvarsförhållanden är komplicerade och inte alltidklarlagda från början. Det finns därför behov av en välutveckladkvalitetsstyrning och konlroll. har del också inom byggandetfunnits olika former av konlrollregler. Flera omständigheter, bl, a, rapporterom ökade byggska-dor och om hus med dålig funktion i olika avseenden, tyder dockpä att kvalitetsstyrningen och kontrollen i byggandet inte alltid fungerartillfredsställande. 14.2.1 Olika former av kontroll och godkännande Enligt byggnadsstadgan skerkontroll av byggnadsarbeten i samband med byggnadslovsprövningen i form avgranskning av ritningar, beskrivningar och övriga handlingar.Konstruktionshandlingar granskas och fastställs ofta efter det formellabeslutet om bygglov och då av tjänstemän hos . Kontroll påbyggplatsen sker dels genom den ansvarige arbetsledarens fortlöpande ledningoch tillsyn av arbetena, dels genom vissa funktionsprovningar, t, ex, avskorstensfejare, och dels genom tillsyn vid besiktningar ochstickprovsvisa besök. Nämndens prövning och den ansvarige arbetsledarenstillsyn kan förenklas i vissa fall genom att material, konstruktioner ellersystem i husen har typgodkänls av statens planverk. Vissa material ochkonstruktioner, framför allt de typgodkända, kontrolleras redan i samband medtillverkningen på fabriken (lillverkningskontroll). vilket minskar behovet avkontroll på byggnadsplatsen. 1985/86:1 311 För olika delar eller anordningar i byggnader eller påtomter finns 14 Byggnads- dessulomkrav pä en särskild kontroll som främsi tar sikte pä säkerhetsas- nämnd,byggnads- Del gäller t, ex, fråga om hissar, oljecisterneroch maskindrivna arbete och tillsyn m.m. portar, , För byggnadsarbeten som hell ellerdelvis finansieras med statliga bostadslän skall kommunens organ för låneförmedlingkontrollera att arbetena utförs enligt de handlingar som ligger till grund förlånebeslutel. Förmedlingsorganets kontroll samordnas i mänga kommuner med byggnadsnämndenstillsyn enligt byggnadsstadgan. , som prövar frågor om bostadslån,kan också föreskriva fortlöpande kontroll i fråga om gruppbyggda småhus ochstörre flerbostadshusprojekt. Även länsbostadsnämnden fär utöva kontroll ochbesiktning. Byggherren låter ofta utförakontroll av byggnadsarbetena, när han själv inte är producent. Dennakontroll regleras oftast genom avtal mellan byggherren och entreprenörernaeller leverantörerna. När en entreprenör har slutfört de arbeten som haravtalats, slutregleras byggherrens och entreprenörens avtalsförhållandepreliminärt genom en slutbesiktning av en särskill utsedd besiktningsman. Vidgarantitidens utgång sker en garantibesiktning. De redovisade formerna avgodkännande och kontroll förekommer ofta jämsides med varandra och skall fyllaolika uppgifter och tillgodose olika parters iniressen, även om kontrollen renttekniskt i stora stycken kan avse samma arbetsmoment och funktioner. Kontrollverksamhet kan under vissaförutsättningar hänföras till myndighetsutövning i skadeståndslagens mening.Om skador orsakas genom fel eller försummelse av eller desstjänstemän, kan således kommunen komma att bli ersättningsskyldig, I syfte atl ytterligare klargöramin inställning i ansvarsfrågan vill jag återge vad lagrådet uttalar därom.Lagrådet anför (yttrandet s, 19): Det bör för undvikande avmissförstånd göras klart att det skadeståndsrättsliga ansvaret vid byggandeinte regleras i PBL, Lagrådet utgår frän alt departementschefens uttalanden omansvarsfördelningen mellan byggherre och byggnadsnämnd inte innebär någotställningstagande i fråga om vem som har det skadeståndsrältsliga ansvaret förfel eller försummelse i samband med byggande. Det ansvar som PBL åläggerbyggherre och byggnadsnämnd är ansvaret gentemot det allmänna för attbyggnadsarbeten blir riktigt utförda och kontrollerade. Innebörden av dettaansvar bestäms av om kvalitet och konlroll och av lagensbestämmelser om påföljder och ingripanden i händelse reglerna åsidosätts.Längre sträcker sig inte ansvarsregleringen i PBL, En annan sak är atl dennareglering kan jämte en mängd andra förhållanden få betydelse när frågauppkommer om skadeslåndsskyldighel för oriktigt byggande, se t, ex, NJA 1984 s,340, Jag kan alltså helt ansluta mig till detta uttalande. De ekonomiska ansvarsförhållandena mellan uppdragsgivare,köpare. Prop,1985/86:1 312 m. in. projektorer, materialleveranlörer och entreprenörerregleras i allmänhet 14 Byggnads-genom bestämmelser i avtal mellanparterna. Bestämmelserna ansluter nämnd, byggnadsofia tillnormalbestämmelser som utarbetats branschvis. För statligt belå- arbeteoch tillsyn nade grupphus gäller normalkonlrakl och normalbeslämmelser. Delfinns en rad olika ansvars- och sankiionsregler i byggandet, vilketibland har bidragit till oklarheter och missförstånd om olika parters ansvar ibyggprocessen, 14.2.2 Byggnadsarbeten, tillsyn och konlroll i PBL Vilka prestationer bör byggherrenoch allmänheten ha rätt att förvänta sig av i byggandet ochvilket ansvar bör nämnden ha för sina åtgärder och beslut? Dessa frågor berörsav många remissinstanser, som stryker under all det nuvarande oklaraansvarslägel för inie bör få bestå i en ny lag. Ävenbyggherrens och den ansvarige arbetsledarens ansvar bör klargöras bällre, anserremissinstanserna. Det är som jag tidigare framhöllangeläget, närmast en självklarhet, att byggnader som uppförs eller byggs omutförs med god kvalitet och verkligen har de funktioner som krävs i gällandebestämmelser. Vid husbyggande skall väl utprovade material och produkteranvändas i ändamålsenliga kombinationer så att byggnaderna, när de tas ianspråk av brukarna, har alla de funktioner som föreskrivs. Varje byggnad skalldessutom vara utförd på ett sådant sätt att den med en rimlig och förutsebarinsats i form av drift och skötsel i bruksskedet fyller sina funktioner underen . En sådan grundläggande syn på byggnaders kvalitet är motiveradutifrån såväl samhällets anspråk på en god resurshushållning som varje enskild brukaresberättigade krav att få ta i anspråk en byggnad som fungerar väl redan frånbörjan. har det fränsamhällels sida ställts ökade krav i fråga om energihushållning, inomhusklimatoch material. Dessutom har noggrannare och mer preciserade beräknings- ochprovningsregler introducerats, vilket har gett möjlighet till ett bällreutnyttjande av byggnadsmaterialen. Utvecklingen mot ett mer ekonomisktmaterial- och markutnyttjande har starkt påskyndats av kostnadsutvecklingen iövrigt inom byggandet. Delta har även inneburit att anspråken ökat på tekniskkunskap, samordningsinsatser, kvalitetsstyrning och kontroll. Denna tendens kommerenligt min uppfattning att bli ännu mer påtaglig . Erfarenheternafrän de senaste decenniernas byggande tyder dessutom på att en ökadkvalitetsstyrning är nödvändig i byggandel. Detta är bl, a, en konsekvens avövergången från ett hantverksmässigt till elt mera industrialiserat byggande. Ansvaret för alt en byggnadproduceras på ett sådant sätt atl den får goda kvaliteter bör enligt minuppfattning i första hand vila pä den som för egen räkning utför eller låterulföra arbeten som regleras i PBL, byggherren. 1 detta huvudansvar bör ingåatt välja projektorer och byggprodu- Prop.1985/86:1 313 m. m. center som har tillräckliga medel för alt åstadkomma deönskade kvalité- 14 Byggnads-lerna och även att kontrollera attkvaliteterna verkligen uppnäs. Den nämnd, byggnads-ökade samordning,kvalitetsstyrning och konlroll inom byggandet som jag arbete och tillsynanser nödvändig bör tillgodoses genom att byggherrar, projektorer ochproducenter effektiviserar och även ökar sina insatser och sina egna kontrolleri dessa avseenden. Det bör vara ett gemensamt ansvar för byggbranschen allutveckla metoder med vilkas hjälp ett byggande med jämn och hög kvalitet kanåstadkommas och att verka för att metoderna också används. Det är däremot interimligt alt samhället - byggnadsnämnderna - generelll sett skall behöva ökakontrollen. huvuduppgift isamband med bygglovsprövningen bör vara atl se till att vissa grundläggandeföruisättningar för ett projekt är uppfyllda. Det bör i princip därefter varatillfyllest all gör en rationell men begränsad kontroll av attbyggherren har tagit sitt ansvar. Sedan byggnaden har färdigställts bör docknämnden kontrollera att byggnaden har nödvändiga funktioner dä den skall tas ibruk och att det även finns förutsättningar för att funktionerna skall kunnabibehållas under byggnadens uppskattade brukstid. En sädan syn, att etl klart ochuttalat huvudansvar ligger på byggherren och all de byggande parternaförutsätts förbättra sina kontroller, bör styra utformningen av bl, a, reglernaom byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll i PBL. Ansvaret för byggherren att följagällande bestämmelser i och att bygga pä etl rikligt sätt bör alltså läggasfast i lagen. Utredningen har föreslagil att delta skall ske genom enföreskrift om att arbetena skall utföras enligt gällande bestämmelser ochenligl de föreskrifter i övrigt som beslutar (14 kap. 68). Flera remissinslanser harinvändningar mol den senare satsen i detta förslag. Jag delar denna kritik.Uttrycket "de föreskrifter i övrigt som beslutar"antyder etl regelmässigt ansvar för atl meddela föreskrifterför det enskilda byggnadsobjektet eller att utfärda lokala bestämmelser. Ansvaret för byggherren bör istället utformas sä att han åläggs att genomföra arbeten som avser uppförande,ombyggnad, tillbyggnad eller rivning av byggnader och anläggningar samtmarkarbeten enligt bestämmelserna i och enligl föreskrifter eller beslulsom har meddelals med slöd av dessa bestämmelser, 1 lagrädsremissen (s, 247)använde jag en något för vidsträckt formulering i detta sammanhang, vilket harpåtalats av lagrådet (yttrandet s, 100), I det nu valda uttryckssättetinnefattas en skyldighet att följa de ritningar m, m, som har fastställts isamband med prövningen av frågan om lov. Detta ligger nämligen i "beslutsom har meddelats med stöd av dessa bestämmelser". 1985/86:1 314 arbete och lilinn m.m. dessulom att material och arbetsmetoder som nyttjas iarbetena skall vara 14 ändamålsenliga och betryggande. 1 ansvaretalt se till att arbetena följer nämnd, gällande beslämmelseringår också vid alla projekt av icke obetydlig om fattning atl särskildadelaljhandlingar upprättas, såsom arbets- eller kon- ' V '22 slruktionsritningar, vilka anger hur arbetet skall utföras påplatsen. Med byggnadsarbete avses inte enbari byggnadstekniska åtgärder utanäven installationsarbeten och markarbeten som har ett direkt samband medbyggandet - t. ex. åtgärder i marken som kan ingripa i grundvattenförhållandenasåsom spontning, packning, pålning och andra liknande arbeten. Prövningen av att en arbetsmetod ärså utformad att den inte förorsakar skada eller obehag för arbetstagare,närboende, förbipasserande m, fl. kan ofta inte göras i förväg avbyggnadsnämnden. Sådana metoder kan nämligen bestämmas först i elt sent skedenär entreprenörer har utsetts, 1 608 andra och tredje styckena byggnadsstadganfinns bestämmelser om vad som skall iakttas i detla avseende. Bestämmelsernasamverkar i viss mån med arbetsmiljölagen (1977:1160), Utredningen harföreslagit mer generella bestämmelser men med samma inriktning som de nugällande. Jag delar utredningens uppfattningatt det i PBL - liksom - bör finnas bestämmelser som anger hur arbetenskall utföras på byggnadsplatsen. Huvudansvaret för att arbetena planeras ochutförs enligt dessa bestämmelser bör vila på byggherren, som bör anlitaprojektorer och entreprenörer med tillräcklig kompelens och erforderiigaresurser samt kunniga arbetsledare. Den ansvarige arbetsledaren bör liksom ha ett ansvar för genomförandet på byggnadsplatsen, men han skall därvidsom regel kunna förlita sig på att de konstruktionshandlingar m, m, sombyggherren tillhandahåller är riktiga. Jag återkommer senare till ansvarigearbetsledarens uppgifter och ansvar. bör inte ha någonskyldighel att i förväg pröva eller vid besiktning godkänna arbetena frånsäkerhetssynpunkt men bör givetvis ha en allmän överblick över arbetsplatsenoch arbetena, påpeka eller beivra uppenbara riskmoment och stödja den ansvarigearbetsledaren. Byggherrens kontroll och ansvarig arbetsledare 1 byggnadslagstiftningenskontrollsystem har den ansvarige arbetsledaren en viktig roll. Han skall hasärskild kompetens för de arbeten han leder. Han är dessutom ålagd etl ansvarför att de handlingar och bestämmelser som gäller för de aktuella arbetenaföljs. Flera ansvariga arbetsledare kan finnas på en och samma arbetsplats,var och en med sitt kompetens- och ansvarsområde. Den ansvarige arbetsledarenär kontaktman pä byggnadsplatsen. Han är skyldig att svaraför atl nämnden aviseras om lämpliga tillfällen för besiktning och atl deltavid nämndens besiktningar. Bestämmelser om detla finns i 61 5 byggnadsstadgan.Utredningen har föreslagit att dessa bestämmelser i huvudsak förs över lillPBL, Jag har tidigare pekat pä behovetav ökad kvalitetsstyrning och kontroll inom byggandet och föreslagit attansvaret för att dessa mer målmedvetna insatser kommer till stånd främst måsteligga hos de byggande parterna -byggherrarna, projektorerna och producenternaav byggprodukter och byggnader. Den kvalitetsstyrning och konlroll sombyggherren bedriver på byggplatsen i samband med atl en byggnad uppförs hardärvid en stor betydelse. Det är mest rationellt att de kontrollresurser sombehövs främst sätts in i det skede och där den mest ändamålsenliga påverkan ochde mer omedelbara resultaten kan uppnås, dvs, en förebyggande konlroll, Detlasker bäst genom en förbältad kontroll pä byggnadsplatsen. Det förutsätter godakunskaper hos de personer som leder och utför arbetena på platsen. Dessa börstödjas säväl med utbildning som med en systematisk erfaren-helsäterföring, 1 likhel med de fiesta remissinstanserna anser jag att detäven enligt PBL bör slällas krav på att det skall finnas en ansvarigarbetsledare vid arbeten av nägon omfattning, Arbetsledarens uppgift bör varaatt leda arbetena och låta genomföra kontrollen på byggplatsen så attritningar, kontrollplaner och övriga handlingar för byggnadsprojektet följssamt atl arbetena i övrigt blir utförda enligt en god byggnads- ellerinstallationsteknik. Han skall även göra beslutade anmälningar lillbyggnadsnämnden och delta i nämndens besök och besiktningar påbyggnadsplatsen. Ingen remissinstans har gett någotförslag till en annan ordning som fyller de nu angivna kraven. Nägraremissinstanser har föreslagit att den ansvarige arbetsledaren skall ersättasmed "ansvarigt företag" eller liknande. Jag kan inte finna att ensådan ordning skulle leda till färre ansvarsproblem eller en bättreförebyggande kontroll. Jag är dock medveten om att den ansvarige arbetsledarensställning kan vara konfliktfylld och oklar och att den i vissaavseenden bör preciseras och stärkas. Jag återkommer i specialmotiveringen tillhur kontrollen närmare bör utformas. 14 , byggnadsarbete och tillsyn m. m.14.2.2-14.2.3 14.2.3 granskning av ritningar och övrigahandlingar Min förslag: skall kunna anpassakontrollen av konstruktionshandlingar m.m, till projektets art och omfattningsamt till byggherrens ertärenhet och konlroll. Vad jag har föreslagit ombyggnadsnämndens granskningsskyldighet i lagrädsremissen (s, 249-251, 570-573,599, 601 och 605-614) har i flera avseenden ifrågasatts av lagrådel (yttrandets, 18ff), Lagrådet är av den uppfattningen att bestämmelserna ombyggnadsnämndens granskningsskyldighet inte utan omarbetning bör föreläggasriksdagen. Jag är inte beredd att frångå huvuddragen i mitt förslag, som i sinuppbyggnad kan 1985/86:1 316 sägas stämma överens med den ordning som i praktiken redananvänds, 14 Byggnads-Jag tänker då främst pä granskningens uppdelning itvä skeden. , byggnads-bör dock jämkas på en del punkter.Även vissa förtydliganden av och orbele och tillsyn tillägg till lagtextenanser jag befogade. Allt detta gör an vad jag anför i det ,, , ' följandeblir utförligt och delvis upplagt på ett annat sätl än i lagrädsremissen.