prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Drift- och underhållsteknisk linje Du El-teleleknisk linje El 121 Fordonsleknisklinje Fo Prop. 1985/86: 100 Handels-ochkontorslinje pj] q (försöksverksamhet) Hk Enligt riksdagsbeslut (prop.1980/81: 107, UbU 38, rskr 395 saml prop. 1983/84:116, UbU 19, rskr 321)beslutas gymnasieskolans dimensionering ärligen av . Systemet fördimensioneringen av gymnasieskolan är reglerat i förordningen (1984:618, ändradsenast 1985:757) om elevplatser i gymnasieskolan m. m. Det innebär bl. a. alteievplatsrumar i gymnasieskolan fastställs för tre budgelår i sänder. För hela riket fastställs entotalram. Den är uppdelad på dels en ram för utbildningar, vilka eleverna kanpåbörja direkt efter (direktramen), dels en ram för kurser förinvandrarungdom och för utbildningar som kräver viss älder, praktik ellerutbildning utöver för tillträde (lilla ramen). Direktramen är uppdelad pä sexsektorsramar och en ram för ospecificerade platser. 1 seklorsramarna ingårutbildningar enligt följande. Sektor Utbildningar (till linjerna kommer närliggande specialkurser) 1, HS - Humanistiskoch H, S, So. VSK - Vård-,social-och Vd, Ss, Ko konsumtionsseklor - Ekonomiskoch mer- E. Ek, Dk. 4, TN - Tekniskoch natur- N, T, Te, Du vetenskaplig sektor 5, TI - Tekniskoch industri- Ba, Be, Et, Fo. Pr, Tr, ellsektor Ve, gymnasial lärlingsutbildning samt specialkurser, ej näraliggandenågon linje JST -Jordbruks- och skogs- Jo, Sb, Td bruksseklor Lokalt arbetsmarknadsanknulna specialkurser, som omfattarmindre än elt läsår och som inte kräver viss ålder, praktik eller ulbildningulöver för tillträde (korta LA-kurser), ingår i ramen förospecificerade platser. () föreslår atl ambitionsnivån förgymnasieskolans direktram får ligga kvar på 1985/nivå, dvs. 16-åring,vilket innebär 297 300 årselevplatser /87 (en ök- Prop.1985/86: 100 ning med 4068 årselevplatser, jämfört med beslul medanled- Bil 10 ning av föregående års budgetproposition) samt atl denrelativa dimensioneringsnivån sänks nägot fr. o. m. 1987/88 och bibehållsunder 1988/89 och 1989/90(2.4).' SÖ föreslär alt lilla ramen ökasmed 4770 årselevplatser /87 och med ytterligare 1000 årselevplatserbudgelårel /88. Den lilla ramen omfattar därmed enligt SÖ: s förslag 38000årselevplatser /87 och 39000 /88 (2.4). SÖ begär bemyndigande att ävenkommande budgetår fä göra omfördelningar av platser dels mellan sektorerna,dels mellan direklramen och lilla ramen. Vidare föreslär SÖ all regeringeninhämtar bemyndigande att, i den mån arbetsmarknadsskäl såpåkallar, öka dimensioneringen utöver förslaget (2.4.2). Härutöver föreslär SÖ bl. - resursen förstödinsatser för elever med svårigheter ökas fill 1,25 vecko-fimmar per 16resp. - obegränsadförsöksverksamhet med s. k. individuella planer får anordnas. I kommuner somdeltar i försöksverksamhet med integration av uppföljningsansvaret i gymnasieskolaoch komvux skail samordning ske med denna verksamhet (3), - obegränsadförsöksverksamhel fär anordnas med dellidsstudier (individuell studiegång) påsocial linje (3). SÖ har också bl. a. hemställt om - vissautökningar beträffande särskilda studievägar (4) och - ylleriigareförsök på läroplansområdel (5). SÖ beräknar medelsbehovet undelförslagsanslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor lill 4 . Jag kommer att disponera min föredragning av gymnasieskolanslagetpå följande sätt. I avsnitt 2 lämnar jag mina förslagtill dimensionering av gymnasieskolan budgetåren 1986/87-1988/89. I sambanddärmed tar jag upp förslag om särskilda insalser för de elever som har störstbehov av stöd och hjälp i sitt skolarbete (avsnitt 3). Jag övergår sedan (avsnitt 4) lillförslag rörande vissa särskilda studievägar och i avsnitt 5 lar jag upp olikaläroplansfrägor på främsl H-, S-. N- och T-linjerna. I avsnitt 6 behandlar jag dengymnasiala ulbildningen för döva och hörselskadade elever i . Därefter behandlar jag inbyggdulbildning på yrkesinriktade studievägar och gymnasial lärlingsutbildning(avsnitt 7 resp. 8). ' Hänvisningen avser avsnitt i föredragandelexten 123 Frägor om resurser för åtgärder för invandrarelever tarjag upp i avsnitt Prop. 1985/86: 100 9. Jag fortsätter sedan min genomgångav gymnasieskolanslaget med förslag om statsbidrag lill studie- ochyrkesorientering och till lokal skolutveckling (avsnitt 10 resp. II). Därpå redovisar jag vissa övrigafrågor (avsnitt 12). Föredragningen avslutas med anslagsberäkningar (avsnitt13). 2 Dimensionering av gymnasieskolan 2.1 Intagningen till /86 beslul om prioritering av 16- och 17-åringar(prop. 1983/84:100 bil. 10, UbU 19, rskr 321) tillämpades för försia gången vidintagningen lill gymnasieskolan inför läsårel 1985/86. Resultaten frän denna intagninglyder pä atl praktiskt tagel alla 16- och 17-åringar som så önskat harerbjudils en gymnasieplals. Enligt uppgift frän SÖ har avantalet sökande 16- och 17-åringar inle kunnat erbjudas en plats igymnasieskolan i är pä de studievägar de sökt lill. Samiidigt har dels avplaneringslekniska skäl, dels på grund av bristande överensstämmelse mellan desökandes önskemål och del erbjudna utbildningsutbudet avde ullagda platserna inte ulnyitjals. Del bör därvid nämnas att andelendirektsökande från ökade med en procent jämfört med ,vilket innebär att del var direklsökande. Antalet sökande äldreän 18 är minskade med en tredjedel jämfört med läsårel 1984/85. SÖ: s redovisning pekar på kraftigaförändringar i de yngre sökandes fördelning pä vissa studievägar jämfört medtidigare är. Således har T-linjen och El-linjen fått en ökad tillströmning avsökande, trots att årskullen minskat. Också N-linjen har fält något flersökande i är än lidigare. Ko-, Ss-, So-, Ek- och Dk-linjerna har fått vidkännaskraftiga minskningar i sökandeintresse (jämfört med ). En delav del minskade antalet sökande lill de tvä sistnämnda studievägarna förklarasav försöksverksamheten med den nya handels- och kontorslinjen, som hartilldragit sig etl stort sökandeinlresse på de orter där den har erbjudits.Vd-linjen har ocksä behållit ell vissl sökandeöverskott, trots all de flestaäldresökande fallit bort. budgetproposition påpekade min företrädare hurangelägel det är atl alla platser verkligen kan utnyttjas. Detta betonades ocksåvid riksdagsbehandlingen av budgetförslaget (UbU 18 s. 13). Av en rapport från SÖ vären 1985framgår alt plalsulnytljandet var slörst läsårel 1981/82. Antalet outnyttjade elevplatser den 15 seplember 1981 var 3 160, vilket innebär alt antalet ullagda intagningsplatser då ut nyttjades till 97,. har utnyttjandegraden sjunkit. Innevaran de läsår är utnyttjandegraden knappl och antalet outnyttjade elev- platser i försia terminen av resp. studieväg var 124 Av dessa platserhänför sig drygt 4000 till sex studievägsomräden, Prop. 1985/86: 100 nämligen Ko. Dk, N, Ba, Ve och So. Jag är medveten om all man med nuvarandeplaneringssystem och gruppering i klasser för gymnasieskolan alltid måste räknamed all etl visst antal élevplatser inle kan utnyttjas. Det borde emellertidvara möjligl att åsiadkomma en högre ulnyttjandegrad än den som råder i dag.Med t. ex. elt 97-procenligt utnyttjande av gymnasieskolans direklram hadeytterligare minst 2600 sökande kunnat tas in pä gymnasieskolansgrundskolean-knulna studievägar delta läsår. Även lilla ramens studievägar har många vakanser: 3666 platser stod lomma . Delta gör all endasl av lillaramens inlagningskapacilet kunnat utnyttjas. Särskilt många är vakanserna inompåbyggnadsutbildningarna. Där är ulnylljandegraden . I syfte att öka platsutnytljandet redovisar jag idel följande etl antal åtgärder som bör vidtas i avvaktan på de ändradeförutsättningar som införandet av ett nytl statsbidragssystem förgymnasieskolan och senare förändringar i planeringssystemet bör medföra. - Alla samordningsvinster bör laslill vara, även om del i vissa fall kan leda lill alt resvägarna föriängs förvissa elever. - Länsskolnämnderna bör aktivtbevaka möjligheterna att kontinuerligt göra omfördelningar av platser - ävenmellan sektorer -, sedan klarhet vunnits om elevernas val. - Genom regeringens beslut den 13juni 1985 erinrades länsskolnämnderna bl.a. om möjligheten enligt 8 kap. 16 §skolförordningen (1971:235) att medge atl del föreskrivna högsta elevantaletför en klass fär överskridas, om särskilda skäl föreligger. Länsskolnämndernafick i uppdrag att inför intagningen lill /86 bl.a. beakta demöjligheter alt bättre utnyttja tilldelade platser som denna bestämmelseerbjuder. Erfarenheterna härav har övertag varil goda. Enligt min mening börlänsskolnämnderna även i fortsättningen aktivt pröva möjligheterna atl öka delslutliga platsutnytljandet genom överinlagning. Jaghar lidigare i inledningen (avsnitt 4.1) erinrat om utbildningsutskottetsuttalande om det angelägna i all alla utbildningssökande under beredsplats i gymnasieskolan. Delta synsätt bör också vara en av de vägledandeprinciperna för den översyn av gymnasieskolans planeringssystem som jagtidigare aviserat. Jag vill här också erinra om vad utskottet uttalade om alldella inte borde innebära atl en indelning i sektorer av gymnasieskolan slopas. SÖ: s slulrapport om erfarenhelerna av del nyaplaneringssystemet skall överiämnas i samband med anslagsframställningen hösten1986. Det är också lämpligl alt samordna en översyn av planeringssystemet medberedningen inom av förslag frän arbetsgruppen för översynav den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). Jag avser därför atl ålerkomma tilldessa frågor senasi i samband med budgetproposition. I avvaktan härpå föreslår jag /87 vissa ökade möjlig- Prop. 1985/86: 100 heter förlänsskolnämnderna att anpassa organisalionen till de sökandes Bil 10efterfrågan på olika studievägar. En förutsättning för en sådan anpassning äratt omfördelning mellan sektorsramarna görs i ökad utsträckning. 1 nyssnämndauppdrag lill länsskolnämnderna medgav regeringen länsskolnämndernamöjlighet atl för läsårel 1985/86 fritt omfördela platser inom direktramensstudievägar. skulle åstadkommas genom atl dåligt fyllda klasser slogsihop så att nya klasser på studievägar med slörre sökandelryck kunde bildas avde på sä säll frigjorda platserna. Dessa klasser fick inrättas ulan hinder avseklorsramarna. Jag kommer senare atl föreslå regeringen all länsskolnämndernafår medgivande atl på samma sätt förfoga över frigjorda platser så fortresultatet av den preliminära intagningen lill gymnasieskolan /87har blivit känt. Under tidigare är har det ocksåvarit möjligt att medge vissa omfördelningar mellan seklorsramarna och lillaramen i syfte atl bällre utnyttja totalramens platser. Denna möjlighet börenligt min mening nu begränsas så till vida att omfördelning från direktramentUl lilla ramen inte skall kunna göras. Jag anser del nödvändigt all alladirektramens platser utnyttjas till fullo dels för de prioriterade 16-17-åringarna, dels för alt 18- och 19-åringar som så önskar skall kunnaerbjudas en gymnasieplats. Däremoi bör möjligheten all omfördela platser frånlilla ramen lill direktramen kvarstå. beslöt med anledning av förslag ibudgetpropositionen 1985 all kraftigt höja inlagningskapaciteten förgymnasieskolans grundskolean-knulna studievägar till 124000 intagningsplatserså att alla utbildningssökande 16- och 17-åringar skulle kunna tas in igymnasieskolan. Som jag redovisat i del föregående har denna ambitionförverkligats så långt det är praktiskt möjligl med hänsyn tillplaneringssystemet och de sökandes önskemål. I samband med sin behandling avdenna fråga uttalade utbildningsui-skollel (UbU 1984/85:18 s. 20) att sammaambition borde gälla för 18- och 19-åringarna: således borde alla under 20 ärsom önskade det kunna erbjudas en plats i gymnasieskolan. Jag erinrar om attregeringen har uttalat sin ambition atl fullfölja delta mål. SÖ har i anslagsframställningenföreslagit en ökning av direklramen med drygt 4000 årselevplatser, vilket jagberäknar motsvarar ca 1700 intagningsplatser /87, för all mötaen lillfällig ökning av antalet 16-äringar. För /88 förordar SÖylleriigare 6800 årselevplatser, vilkel motiveras av atl antalet 16-åringarökar även della år. /89 börjar 16-ärskullarna att minska och itakt därmed bör, enligt SÖ, direktramen minskas lill 300400 /90 och lill 295000 året därpå. Vad gäller ulvecklingen på långsikt framhåller SÖ all ungdomskullarna kommer alt minska kraftigt under 1990-lalel. SÖ anser alt den långsikliga 126 strategin för att medgeäven något äldre sökande att få sina utbildningsbe- Prop. 1985/86: 100 hovtillgodosedda inom gymnasieskolan bör kunna vara att låta gymnasie- Bil 10skolans kvantitativa omfaitning ligga kvar pä samma nivå under första hälftenav 1990-talel. När det gäller dimensioneringen på lång sikt villjag understryka viklen av all gymnasieskolans storlek anpassaslill det vikande elevunderiaget. När det gäller möjligheterna atl de närmasleåren möta efterfrågan pä ulbildning frän hela 16- 19-årsgruppen gör jagföljande Rekryleringsunderiaget för studievägarna inomgymnasieskolans direktram består huvudsakligen av 16- l9-ärsgruppen, även ometl mindre antal av de framför allt yrkesinriktade utbildningarna också ärattraktiva för äldresökande. Det absoluta fiertalet av de sökande är 16-åringarsom söker direkl från . Under en följd av är har gymnasieskolan haften inlagningskapacilet som alltmer överstigit antalet 16-åringar. Delta varsärskilt angeläget , dä den s. k. ungdomspuckelnsungdomar var i 16- l9-ärsåldern. 16- l9-årsgruppens storlek kulminerade 1983.Därefter minskar den kontinuerligt ända fram (se diagram s.128). Nyckelgruppen 16-äringar undergår naturiigtvis samma utveckling men mednågot större fluktuationer och med en viss eftersläpning. Innevarande år har gymnasieskolans direklram haften inlagningskapacilet som med 14,överstiger 16-åringarnas antal. som jag redovisat lidigare, i är huvudsakligen lagits ianspråk av 17-åringarna i den högslprioriterade gruppen. Drygl 6000 intagningsplatserav de 124000 som beslutat om har förblivit outnyttjade. Inför intagningen lill /87 räknarjagmed alt endasl elt fåtal 17-äringar kommer alt finnas bland de sökande,eftersom del överväldigande flertalet av dem har tagits in redan detla läsårsom direklsökande från . Det finns därmed etl ökat utrymme för altta emol dels de få 18-åringar som inför innevarande läsår var bland deprioriterade men inte kunde erbjudas en plats (enligt SÖ:s statistik högst3200), dels dem som näsla år är och inte någon gäng gynnats avprioriteringen. Inom 18- 19-årsgruppen anserjag det - med hänsyn till deambitioner och regeringen uttalat - särskill angelägel all redannäsla läsår erbjuda 19-åringarna plats. Något tillförlitligt underlag för altbedöma 19-åringar-nas utbildningsbenägenhet finns emellertid inte. Jag förordardärför att regeringen hos inhämtar elt särskilt bemyndigande /87 att få vidta de ålgärder som är nödvändiga, om det visar sigatl alla 19-åringar som så önskar inle har kunnat erbjudas en gymnasieplats.Min avsikt är atl föreslå regeringen att ge SÖ etl uppdrag att tafram det underlag som kan behövas för att bedöma behovet av ätgärder så tidigtsom möjligt . Budgetåret därpå, 1987/88, kommer alla som är under20 är att ha omfattats av prioriteringen av 16-17-åringar. Ylleriigare erfarenheter kommer dä ocksä att ha vunnits beträffande hela 16-l9-årsgruppens benä genhet alt söka lill grundskoleanknutna gymnasieutbildningar. Jag kom mer atl senare föreslå regeringen atl uppdra åt SÖ alt nära följa intagningen 127 490000-480000 -470000 460000 450 000 -440000 -430000-420000 410000 - Prop.1985/86: 100 Bil 10 130000 120000 110000 100000 90000 I----------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1--------- 1-------- 1--------- 1-------- 1-------- 1-- 83/84 84/85 85/86 86/87. 87/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 och all därvid särskilt uppmärksammasituationen för de 19-äringar som söker. Mot denna bakgrund och utifrån mina överväganden om elleffektivare utnyttjande av gymnasieskolans platsutbud förordar jag alt dendimensionering av gymnasieskolans direktram om 293 232 årselevplatser, molsvarandeca 124000 intagningsplatser för budgetåren 1986/87 och 1987/88, som riksdagentidigare beslulat om, nu fastställs och all detla, i vad avser budgetåret1986/87, kombineras med etl bemyndigande av del nämnda slaget. Jag förordarvidare all planeringsramen /89 fär samma omfaitning. Jag vill för sammanhangels skullerinra om att regeringen har bemyndigats av alt, omdet blir påkallat av arbelsmarknadsskäl, öka antalet platser på totalramenutöver det nu föreslagna för /87. Med avseende pä lilla ramens omfattning föreslär SÖ attden för /87 tillförs 4 770 årselevplatser utöver dem sombeslutats för /86 för påbyggnadsutbildningar. För budgetåret1987/88 behövs det ytteriigare I 000 platser enligt SÖ: s bedömning. Jag hänvisar lill vad jag anfört om bl.a.platsutnytljandet. gäller i särskill hög grad den lilla ramensstudievägar, där 3 666 platser, en åttondel av ramensplatsanlal, inle utnyttjades. Enligt min mening är det nödvändigt alt de redanbeslutade platserna blir bättre utnyttjade. Jag förordar således alt den avriksdagen tidigare beslutade dimensioneringen, 33 230 årselevplatser budgeiåren1986/87 och 1987/88, fastställs och alt den även skall gälla för budgetåret1988/89. Del arbels-marknadsbemyndigande att beslula om ytteriigare platser pälilla ramen, som regeringen erhållit för /87, bör utsträckastill att gälla även för /88. SÖ föreslär alt plalsantalel förkurser för invandrarungdom, som beräknals inom lilla ramen med eltmaximerat antal, skall kunna fä överskridas. SÖ: s förslag bör godkännas. I del följande redovisar jag förbudgetåren 1986/87-1988/89 totalramens omfattning och plalsantalets fördelninginom ramarna. Prop.1985/86: Bil 10 2.4.1 Slutliga ramar för budgetåret 1986187 Direktramen Mol bakgrund av vad jag anfört i del föregående bör detidigare beslutade (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 18, rskr 272)planeringsramarna för /87 fastställas som slutliga ramar. Detlaredovisas i del följande i tabellform. Förslag till slutliga ramar för budgetåret 1986187 pågrundskoleanknuina studievägar (direktramen) SÖ: s förslag. Platser för gymnasial lärlingsutbildning beräknas pä TI-sektorns ram. För /87 beräknar jag i likhet med innevarandebudgelår 5 915 årselevplatser. 9-RiLsdagen 1985/86. Jag erinrar om vad jag anfört i del föregående om behovetav elt särskilt bemyndigande lill regeringen inför /87 att redanvåren 1986 få vidta nödvändiga åtgärder för att alla 19-åringar, som så önskar,skall få elt erbjudande om en plats i gymnasieskolan. Prop.1985/86: 100 Bil 10 Den av beslutade omfattningen av lilla ramen /87 ulgör 33230 årselevplatser, varav 12530 ulgör minimiram förpåbyggnadsutbildningar. Platser för särskilda kurser förinvandrarungdom beräknas inom denna ram. De 1000 årselevplatser som hittillsavdelats för dessa kurser skall, enligt vad jag förordade (2.4), betraktassom en beräkningsgrund. Möjlighet tiU avsteg från ramarna jör /87 har redan lidigare beslutat om möjligheter attgöra avsteg frän ramarna dels genom att göra smärre omfördelningar mellansektorsramarna, dels i form av omfördelningar mellan stora och lilla ramen.Jag har inledningsvis och då jag behandlade vissa planeringsfrågor föreslagitatt en friare omfördelning mellan sektorsramarna skall medges. I det föregåendeharjag ocksä redovisat överväganden och förslag om an. som en konsekvens avprioriteringen och de krav den ställer på direktramens kapacitet, det intelängre bör vara mcijligt att föra över platser från direktramen till lillaramen. Regeringen har ocksä fått riksdagensbemyndigande att, liksom , i den mån arbelsmarknadsskäl påkallar enutökning av totalramen, beslula om en sädan. 2.4.2 Slulliga ramar för budgelårel 1987188 Direklramen De lidigare beslutade planeringsramarna för budgetåret1987/88 bör fastställas som slulliga ramar. Jag har redovisat minaöverväganden härvidlag i del föregående. Seklorsfördelningen framgår avföljande tabell. Förslagtdl slutliga ramar för /88 på grundskoleanknutna studievägar(direktramen} SÖ: s förslag. Den av såsom planeringsram beslutade lilla ramenför /88 omfattar 33 230 årselevplatser, varav 12 530 utgörminimiram för påbyggnadsutbildningar. För särskilda kurser för invandrarungdomberäknar jag 1000 årselevplatser. Med hänvisning till vad jag anfört i detföregående i samband med mina överväganden om dimensioneringsfrågor bör dennaram nu fastställas. Prop.1985/86: 100 Bil 10 Möjligheter till avsteg från ramarna för budgelårel1987/88 Regeringen bör liksom föregående budgetår kunna görasmärre justeringar dels mellan sektorsramarna, dels till dessa frän lillaramen. Vidare bör regeringen liksom för tidigare budgetär ha möjlighet alt, iden mån arbetsmarknadsskäl så påkallar, besluta om en utökning av tolalramen. 2.4.3 Planeringsramar för /89 Direktramen Förslag till planeringsramar jör /89 pågrundskoleanknutna studievägar (direktramen) SÖ: s förslag. Lilla ramen bör omfatta 33 230 årselevplatser, varav 12530 såsom minimiram för päbyggnadsutbildningar. För särskilda kurser förinvandrarungdom beräknas I 000 årselevplatser. Regeringen bör inhämta godkännande avplaneringsramar för /89 i enlighet med vad jag nu förordal. 2.5Påbyggnadsutbildningar, s.k. RA-kurser 1 della sammanhang anserjag atl det är av intresse altanmäla för SÖ: s redovisning dels av ett regeringsuppdrag angåendevissa päbyggnadsutbildningar, dels av erfarenhelerna från /85av försöksverksamhet med regionall arbetsmarknadsanknulna högre specialkurser(RA-kurser). Rättelse: S. 142, punkt 9 rad 4Slår: /86 Rättal till; /87 Försöksverksamheten med RA-kurser har pågått i två år.Från ele- Prop. 1985/86: 100 vernas synpunkt har kurserna varit enframgång. Två tredjedelar av dem Bil 10 som besvarat en enkät om kursernahade arbete vid svarstillfället. Vissa negativa effekter noteras:genomgående relativt låg klassfyllnad, ibland stora och omotiverade skillnadervad gäller timtilldelning och fastställt bidragsunderlag för uirusining saml igenomsnitt högre lärarlönekoslnader än för likartade SÖ-kurser. Vissa förslagsom SÖ redovisat i samband med uppdraget om påbyggnadsutbildningar bör dockkunna leda lill alt dessa skillnader reduceras. För atl begränsa kostnaderna förpäbyggnadsutbildningar föreslår SÖ alt regler införs för samtligapäbyggnadsutbildningar. innebärande begränsningar i klasstorleken, i antaletlärarveckotimmar och i inslaget av s.k. allmänna ämnen. SÖ: s förslag lillålgärder för att begränsa kostnaderna för påbyggnadsutbildningar bör prövas ochjag avser att ålerkomma lill regeringen med förslag om nödvändiga förändringari aktuella bestämmelser. Dellidsstudier och långsam studielakt Den bredare rekryteringen lill gymnasieskolan får lillföljd all skolan får la emot alll fler elever som har särskilda behov av olikastödinsatser. Den förnyelse av undervisningens innehåll, organisation ocharbetsformer som della kräver äger rum bl. a. inom ramen för det försöks- ochutvecklingsarbete i gymnasieskolan som jag berörde inledningsvis och somstatsrådet lidigare behandlat i samband med sin anmälan av anslaget B3. I det följande redovisar jag minaöverväganden i anslulning lill elt antal förslag som SÖ har lagt fram i åretsanslagsframslällning. Förslagen syfiar dels lill att anpassa gymnasieskolansstudieorganisation lill elever med behov av individuella lösningar, dels lillall utöka resursen för slöd- och samordnad specialundervisning. SÖ: s studieorganisatoriska förslaggär ut på att förlänga studietiden för enstaka elever eller grupper av elever.Förlängningen av studietiden kan, enligi SÖ: s förslag, göras antingen i formav dellidsstudier eller i form av heltidsstudier med långsam studielakt. iagvill i del följande kommentera dessa begrepp. Deltidsstudier är, med mittsynsätt, sådana studier som bedrivs parallellt med annan verksamhel, t. ex. genom atl ägnas ät studier och den andra halvan åt praktik, arbete eller träning inom en idrott. Enligt min mening ställer denna studieform stora krav på individens självständighet, målmedvelenhet och uthållighet att under lång lid genomföra studier.