prop · G90355 · 1985-12-31 00:00:00 — Man kan enligt utredningens uppfattning raedvisst fog ställa frågan om det ärrimligt att de största skatteprocesserna i riketskall drivas helt självständigt och på eget ansvar av ett fåtal personer sora för sin utredning disponerar RSV:s skickligaste taxeringsrevisorer utanatt RSV har något inflytande över processföreraålen. Utredningen ifrågasätter därmed inte de berördatjänstemännens korapetens eller vilja till oväld. Sora redan torde ha framgått kan det emellertid resas invändningarraot en lösning av skisserat slag. Så t.ex. torde det vara nödvändigt att då lyfta ut närandenför rättsärenden ur RSV. Härraed skulle en ordning med två centralorgan påskatteområdet uppkomma. Med tanke på det utförligaövervägande i denna fråga som görs av departeraentschefen i prop. 1969:127 och soraendast delvis återgetts måste en sådanförändring betraktas sora genomgripande och kräva ingåendeöverväganden. Även ora man bortser från denna särskildaproblematik kvarstår ändå att tanken att ge RSV sommyndighet funktionen som part i taxeringsprocessen skulle kunna uppfattas soraen mycket väsentlig utvidgning av RSV:s mandat. En lösning efter angivna linjer skulleockså - om den skulle bli meningsfull -kräva en rad ytterligare ställningstaganden t.ex. beträffande förfarande-,forum- och fullföljdsfrågor. Utredningen har inte av tidsskäl kunnat penetrera dessa frågor. Utredningen har ocksåatt beakta att SFK har till uppgift att överväga det allraännasprocessföring i sin helhet och att därvid särskiltuppraärksarama RSV:s roll i processen.Vidare övervägs, enligt vad utredningen erfarit, MKSR:s framtida ställning i . I samband därraed övervägs också vissa frågor sorarör AO vid RSV. Övervägandena sammanhänger raed att den kommunalataxeringen av juridiska personer slopats. Utredningenärmot bakgrund av det anförda inte beredd att ta ställning för enordning där RSV ges mandat att som myndighet föra vissataxeringsmål. Frågan får lösas i ett vidare sam-raanhang. uppfattning ger nu gällande reglering i 18 § TL RSV möjligheteratt agera som saraordnare av processverksamheten. Innehållet i 18§TL är inte begränsat till att avse frågor rörandekontroll och årlig taxering. Vidare uttalade departementschefen (prop.1969:127, s. 47) följande beträffande processföringen på länsnivå. Enligtmin mening bör raan tills vidare liksora nu avgöra dessafrågor självständigt på länsplanet. Självständigheten när det gäller att avgöra om och hur talan skall föras ienskilda fall hindrar givetvis inte att undersöker hurden processuella verksamheten bedrivs och läimiar anvisningar på området. RSVhar vidare som central förvaltningsrayndighet en allraän uppgiftatt svara för saraordning av verksamheten inom förvaltningsområdet. Detärsjälvfallet att planeringen inom skatteförvaltningen skall ske utifrån ensamlad syn på alla verksamhetsgrenar. Processverksarnheten, medde samband den har med övrig verksarahet, kan då inte läranasutanför i planeringen. Prioriteringar, resursdimensioneringar ochambitionsnivåer inom kont-rollorarådet inbegripet den årligataxeringen ger en direkt återverkan på besvärsenheternas arbetssituation i olika avseenden, såsombalanssituation, fördelningen raellan offensiva mål och skattskyldigbesvär,antalet eftertaxeringar m.m. En större kontrolluppgiftsrevision kan medföra att mängd offensiva ärenden måste drivas vid besvärsenheten, en tung revisionkan låsa en kvalificerad TI etc. ramplaneringsom RSV utarbetar bör ta sådana faktorer i beaktande. Vidare bör RSVverka för ett enhetligt uppträdande från fiskal sida exempelvis i processer som förs i många länsamtidigt på viss fråga och därigenom verka för en ökad rättssäkerhet för deskattskyldiga. Detta kan ske genom att RSV i samarbete raed länsskatterayndigheternautarbetar mallar för yttrande till stöd förprocessförarna m.ra. uppfattning finns det anledning att klarare markera RSV:s rollsom samordnare av processverksamheten i nu berörda avseenden. Det bör därför särskiltanges i RSV:s instruktion att verket har till uppgift att planera och samordnaprocessverksamheten. Det får ankomma på RSV att överväga hur en ökad satsning på samordning av processverksamheten skallorganiseras inom verket. Skatteförvaltningenhar i allt ökande orafattning använt automatiskdatabehandling som hjälpmedel vid beskattningen och folkbokföringen.Det nuvarande ADB-systemet har successivt byggts ut och används i daginom de flesta områden av skatteförvaltningens verksaiiihet. Bestämraelserför ADB-registren inom skatteförvaltningen finns i skatteregisterlagen (1980:343)och skatteregisterförord-ningeh (1980:556) särat ifolkbokföringskungörelsen (1967:495) och kungörelsen oravissa register hos folkbokföringsmyndighet över fastigheter ochskattskyldiga ra.fl. (1967:497). Härtill koimner de särskilda tillstånd somkan ha meddelats för andra register än sådana soraärdirekt lagreglerade. I instruktionen för verket anges att RSV skall biträda länsstyrelsernaraed anskaffning av maskinell utrustning samt att meddela anvisningar oradriften och underhållet av utrustningen och registren. Verket skallockså ha i uppgift att raeddela bestämraelser om ersättning för ADB-bearbetningarm.m. Registeransvaretför ADB-systemet är på grund av systemets uppbyggnad uppdelat beroende på förfoganderätten.Ansvaret för det centrala skatteregistret delas av RSV, länsstyrelsernaoch LSM. Registeransvaret för de regionala skatteregistren samt förfolkbokföringsregistren och fastighetsregistren ligger hos . RSV:sADB-verksarahet orafattar bl.a. underhåll, utveckling och drift av de centrala ADB-systemen.Det innebär att verket bl.a. ansvarar för den långsiktigaplaneringen av ADB inom verksamhetsområdet och uppföljning av den tekniska utveckling inom ADB-området.Verket utarbetar system och rutiner samt svarar för programmering. Ansvaret fördatordriften innefattar bl.a. driftplanering, efterbehandling ochregistreringsinstruktioner. Denna verksamhet drivs hos RSV inora en särskildavdelning, drifttekniska avdelningen. LänsstyrelsernasADB-verksarahet drivs inora dataenheterna, som ingår iskatteavdelningarna. I ingår dataenheten i den administrativa avdelningen.Dataenheterna ansvarar i huvudsak för driften av ADB-systemet inom länet.Enhetens arbetsuppgifter består bl.a. av registrering, registerföring ochuttag ur register inom folkbokförings- och beskattnings-området. LSMhar inga egna datorer men är genora registreringsutrustning, skrivare och bildskärrasterrainaler,anslutna till RSV:s och datorer. Inomlänet ligger ansvaret för granskningen och beredningen av materialet somskall föras in i ADB-systemet på såväl skatteavdelningen sora de lokala skatterayndigheterna.Detta innebär bl.a. att det förekommer tätakontakter raellan dataenheten och övriga enheter inora avdelningen särat lokalskattemyndighet för planering av leverans av underlag, datorbearbetningarm.m. Dataenheten svarar ocksåför viss service till andra avdelningarinom och till utomstående intressenter, komrauner och landsting ra.fl.Denna verksarahet är dock i förhållande tillanvändningen för beskattningsändaraålen ytterligt begränsad. 11.6.1 Överväganden och förslag ADB-systeraet äranskaffat och uppbyggt uteslutande förskatteförvaltningens behov. I den nya organistionenkoraraer ansvaret för ADB-verksamheten på länsnivån att ligga påden nybildade länsskattemyndigheten. Dataenheternainom skatteavdelningarna och i Stockholras län dataenheten i den adrainistrati-va avdelningen skall därför ingå i de nybildade länsskatterayndigheterna. Styrningen och samordningen av ADB-verksamheten vad gäller användningenav mediet är angivna genom bestämmelser i författningoch fordrar enligt utredningens mening ingen vidare kommentar än att de uppgifter som ankommer på länsstyrelsenskall ändras till att avse länsskatterayndigheten. Av väsentlig.betydelse är eraellertid att RSV:s uppgifter i fråga ora anskaffning av ADB-utrustning, systera- och prograra-utvecklingsamt olika rutiner m.m. uttrycks påett klart sätt. Det bör i RSV:s instruktion anges att det åligger verket att ansvara för samordningen av all anskaffning av ADB-utrustninginom verksamhetsområdet, att ansvara för utvecklingen av system och program samt att raeddelaföreskrifter för driften och underhållet av utrustningen. Denna förändring av RSV:s uppgifter innebär i stort endast ett klarläggande av verkets nuvarande roll. Förslaget vad gäller ADB börenligt utredningens mening utnyttjas i syfte att integrera även länsskatterayndigheternai utvecklingsarbetet. Genora att skatteförvaltningenbildar en enhetlig organisation skapas möjligheterför RSV att utnyttja ADB-resurserna effektivt inora hela organisationen.Tillfälliga överkapaciteter inom länsskattemyndigheternas dataenheter kan tasi anspråk för utvecklings- och programmeringsarbeten m.m. Förutsättningarskapas alltså för att decentralisera verksaniheten med ADB. VISSA FRÅGOR OM ARBETSFÖRDELNINGEN INOM SKATTEFÖRVALTNINGEN Skatteförvaltningensframtida organisation är bl.a. beroende av hur arbetsuppgifterna fördelasmellan myndigheterna. Utredningen är härvidlag oförhindrad att föreslå sådanaomfördelningar av arbetsuppgifter som behövs för att uppnå en ändamålsenligorganisation i den mån dessa i huvudsak ligger i linje med nuvarande fördelningsprinciper. Utredningenhar, som framgår av avsnitt 8, föreslagit en organisation därlänsskattemyndigheten skall bildas av den nuvarande skatteavdelningen ochtillsammans med de lokala skattemyndigheterna och RSV bilda enförvaltningsorganisation. Förslaget utgår från' den nuvarande fördelningen avarbetsuppgifterna och innebär i sig ingen förändring i detta avseende. Utredningensförslag till ny organisation medför att RSV:s ledande uppdrag betonas. Dettasynsätt innebär allmänt att den operativa verksamheten fortsättningsvis, liksomi dag, främst skall bedrivas inom länsskattemyndigheterna och de lokalaskattemyndigheterna. Detta ligger också i linje med de koncerntankarutredningen tidigare redovisat. I det följande berörs vissa frågor- omarbetsfördelningen mellan myndigheterna. 1985/86:55 12 BESKATTNINGSFUNKTIONER RSV är beskattningsmyndighet för ett 25-tal olikapunktskatter såsom energiskatt, dryckesskatt, reklamskatt m.fl. Verket ärockså beskattningsmyndighet vad gäller sjömansskatten och kupongskatten. Punktskatterna handläggs inom RSV av verkets tvåpunktskattesektioner och kupongskatten av kupongskattesektionen. Sammanlagtär ett 70-tal anställda verksamma inora dessa sektioner. Den djupare kontrollenav punktskatterna genora revision utförs av verkets fyra distriktskontor. Funktionen sora beskattningsrayndighet för sjöraansskattenär i sin helhet utlokaliserad. Ärenden angående sjömansskatt behandlas avsjömansskattekontoret eller av den särskilt förordnade sjömansskattenärandenbåda förlagda till . RSV:s funktion som beskattningsmyndighet förpunktskatterna berördes av revisorer i deras rapport /84:4 och iförslaget 1983/84:24. I rapporten anförde revisorerna att punktskatterna bordehandläggas på lokal nivå medan de i sitt förslag framförde att dessa skatteråtminstone borde föras till regional nivå. RSV:s befattning med punktskatternahar även berörts i samband med det decentraliseringsarbete som drivs inora . 225 15 1985/86. Bilaga 1 och 2 Prop.1985/86:55 Överväganden Uppgifternamed punktskatterna och kupongskatten berör ca 7 0 anställda på RSV. Dessa handlägger olika punktskatter för vilkaantalet skattskyldiga starkt varierar. Flera punktskatter berör mindre än ett100-tal skattskyldiga. Att fördela uppgifterna med handläggningenav punktskatterna till landets LSM eller länsskattemyndigheter skulle innebära att RSV:snuvarande funktion skulle splittras i mycket små enheter. Den uppbyggdakompetensen skulle då förloras. Med hänsyn till det starkt varierande antaletskattskyldige skulle dessutom arbetsuppgifterna bli olika mellan beskattningsmyndigheterna.Dessutom skulle en sådan organisation också påverkadistriktskontorens organisatoriska samband med RSV. Ettalternativ vore att flytta hela punktskattefunktionen till en annan ort i landet.En utlokaiisering av en del av RSV:s verksarahet på samma sätt somman förfarit med sjömansbeskattningen. Detta alternativ kan eraellertidvara förenat med vissa personalproblem. Under en övergångsperiodskulle effektivitetsproblem kunna uppstå. Kostnadsökningar skulle kunna koraraa i fråga.Tidigare utlokaiisering av statlig förvaltning och verksamhet har emellertid visat attdylika farhågor oftast varit överdrivna. Då detenligt utredningens mening inte ingått i uppdraget att lämna förslag cxnutlokaiisering av hela funktioner bör frågan bli föremål för prövning i annat sammanhang. Prop.1985/86:55 13 ARBETSFÖRDELNINGEN INOM LÄNEN Verksamhetenraed den årliga taxeringen leds för närvarandeav skatteförvaltningen på länsplanet, se 14 § TL. Denna ordning tillämpas fr.o.m.1979 års taxering. Den föregicks av ett omfattande utredningsarbete, den s.k.RS-reformen. I samband raed denna reform behandlades frågan ora fördelningenav ar betsuppgifter utförligt, med undantag för processveirksamhe ten.. Frågan om fördelningenav arbetsuppgifter är åter föremål för överväganden. (B1982:03) har i delbetänkandet (SOU 1984:21) Förenkladsjälvdeklaration lära nat förslag som kommer att avsevärt förändra deklarationsvolymen och då också fördelningen av arbetsuppgifterna. harockså i uppdrag att se över det grundläggande taxeringsförfarandet i förstainstans samt reglerna för skatteprocessen och det allmännas processföring. Ianslutning till skatteförenklingskommittén behandlar dekla-rationskontrollutredningen(B 1982:06) också förändringar av arbetsuppgifter bl.a. fördelningav deklarationsmaterialet och granskningsresurserna på regionaloch lokal nivå samt en integrering av taxeringsarbetet ochprocessverksamheten. ellerdeklarationskontroll-utredningen förväntas komma med slutliga förslag före ut gången av1985. Förslag somberör fördelningen av arbetsuppgifter både när det gällerinkomsttaxeringen, mervärdebeskattningen och upp bördsverksamhetenhar lämnats av kommissionen mot ekonomisk brottslighet i betänkandet (SOU1983:75) Företagens uppgiftslämnande för beskattningsändaraål. Förslaget ikommissionens betänkande innebär att företagen dels skall lämna uppgifter bådetill ledning för taxeringen och ytterligare uppgifter som ger en möjlighet attbedöma mervärdeskatt, källskatter och avgifter som redovisats och eriagts underinkomståret. Förslaget medför ora det genoraförs att en genoragripande omorganisationmåste ske. Kommissionen anför i betäiikandet (sid. 194) bl. a. att det krävsatt likartad verksamhet samlas i klart avgränsade funktioner dvs. attgranskning och kontroll av företagens i deklarationerna lämnade uppgifterkräver en integrerad organisation, företagsbeskattningsenheter. Förslagetinnebär vidare att dessa enheter skall förfoga över personal för taxering ochmervärdebeskattning samt för bedömning av uppbörds- och avgiftsfrågor. Dennuvarande sakorarådesin-delningen på länsnivå kan då inte kvarstå. I prop.1984/85:32 om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighetanförde departeraentschefen att han var positiv till kommissionens förslag samt fortsatte (s. 75). Deriktlinjer sora dragits upp i betänkandet bör enligt min mening kunna liggatill grund för utformningen av skattekontrollen . Kommissionens förslag'har karaktär av principförslag och dess genomförande förut sätter en hel_ delytterligare utredningsarbete, utformning av lagförslag samt viss lagstiftningpå närliggande områden. Jag avser att senare föreslå regeringen att ge riksskatteverketuppdrag att utforma ett nytt kontroll system på grundval av kommissionens förslag. Somframgått pågår det ett omfattande utredningsarbete som direkt påverkarfördelningen av arbetsuppgifter och därmed den inre organisationen avmyndigheterna. Därtill kommer de redan lämnade förslagen som också har en sådaneffekt. Av de senare bör särskilt förändringen av företagens uppgiftslämnandebeaktas. Förslaget medför om det genomförs bl.a. att den nuvarande indelningen i sakområden, eller motsvarande, Det gäller såväl på regional sora på lokal nivå.Inte bara förändringar inom respektive myndighet utan också mellanmyndigheterna i länet vad gäller fördelningen av arbetsuppgifter bliraktuella. Ett område som direkt berörs är ADB-verksamheten. Dennafunktion kan förväntas komma att förändras. Granskningsverksamheten och dendjupare kontrollen genom revision föreslås i ökad orafattning riktas raotföretag både sora självständiga skattesubjekt och som arbetsgivare ochuppbördsmän. Detta innebär att den skattemyndighet där denna granskning utförsnödvändigtvis måste besitta kompetens inom alla dessa områden och att den kanutnyttjas rationellt. Verksamheten inom myndigheten måste koncentreraspå annat sätt än som sker genom en annan funktionsindelning. Dessutomframhålls i betänkandet att serviceaspekterna gentemot de skattskyldiga skallges stor vikt. Detta skall bl,a. ske genom att antalet kontaktvägar mellanföretagen och skatteförvaltningen reduceras. Också en sådan åtgärd innebär omfördelning. förslag till förenklingar av löntagarbeskattningenligger i linje med de tankegångar som kommissionens angivna betänkande ger uttryck för. De lämnade förslagen innebär, om de genomförs,genomgripande förändringar av arbetsfördelningen inom länen. Det skulle enligtutredningens mening kunna innebära en komplikation att nu föreslå någonförändring i detta hänseende. Såsom även anförts i avsnitt 7 finns enligtutredningens uppfattning därför anledning att ur flexibilitetssynpunkt intelämna förslag till lösning av myndigheternas inre organisation. Utredningenanser således att den nya skatteförvaltningen i länen lärapligen tills vidarebör ha den organisatoriska utformning som den nuvarande arbetsfördelningenmedför. Efter det att länsskatterayndigheten bildats kan den inre organisationenav rayndigheterna förändras i takt med framlagda förslag. VI KONSEKVENSER AV DEN FÖRESLAGNA ORGANISATIONSFÖRÄND- Idet föregående har utredningen lämnat förslag till den organisatoriskauppbyggnaden av en sammanhållen skatteförvaltning. I detta kapitel behandlarutredningen vissa frågor som följer av de ställningstaganden som gjorts. Detgäller dels de organisatoriska konsekvenserna av förslagen, dels vissaföljdfrågor som sammanhänger med utbrytningen av skatteavdelningen frånlänsstyrelsen och slutligen effekter för kronofogdemyndigheterna. 1985/86:55 14 ORGANISATORISKA KONSEKVENSER Utredningensförslag innebär att RSV får en klarare ledningsroll i fråga omverksamheten än . Vidare ges verket i viss omfattning ökadeadministrativa beslutsbefogenheter. Enligt utredningens mening påverkar förslageninte verket i så hög grad att det. är påkallat förutredningen att närraare överväga förändringar i verkets inre organisation. Det kan överlämnas tillverkets ledning att dra de slutsatser som utredningens förslag geranledning till. Utredningensförslag innehåller i organisatoriskt avseende i princip endastatt de nuvarande skatteavdelningarna bildar egna myndigheter. Några förändringari den nuvarande inre organisationen av beskattningsverksamheten föreslås inte. Länsskattemyndighetenbör bestå av sex enheter, taxerings-, besvärs-,revisions-, mervärdeskatte-, uppbörds- och dataenheterna samtdärjämte ett kansli åt länsskattemyndighetensledning och - som föreslås nedan - en administrativ funktion. Länsskattemyndighetenfår det övergripande ansvaret för verksamheteni länets skatteförvaltning. Detta medför att samordningsuppgifternablir av central betydelse. nentilläggs också ett adrainistrativt beslutsansvar. Detärväsentligt att skapa förutsättningar för en effektiv lednings- och samordningsfunktion i länsskatterayndighetensledning. Enligt utredningens uppfattning är det naturligt att kansliet byggs ut medkvalificerade resurser. Kansliet skall stödja den verkställande ledningen raen också tjäna somkanslifunktion åt länsskattemyndighetens styrelse. Kansliet får ihuvudsak beredande uppgifter åt ledningen i frågor om verksamhetsplanering,ekonomi- och personaladministrativ planering, remisshantering osv. Ävenkvalificerad adrainistrativ korapetens bör därför finnas inora kansliet. Länsskattemyndighetenfår, som föreslagits i avsnitt 8, uppgifter inom ekonomi- ochpersonaladministration. handläggs motsvarande uppgifter inom administrativaenheten. Utredningens förslag medför därför att länsskatterayndigheten måste tillförasadministrativa resurser. På utredningens uppdrag har organisationssektionenvid RSV gjort en studie i av därvid uppkommande frågor. Studien bifogas dettabetänkande som bilaga 2. Utredningen tar inte ställningtill studiens resultat. Studien ger emellertid exerapel på de orafattandeöverväganden idetalj som måste göras i fråga om resursdimensionering m.m. för denadministrativa funktionen vid länsskattemyndigheten. Bildandet av länsskattemyndighetenpåverkar också den administrativa enheten vid länsstyrelsen.Det har inte varit möjligt för utredningen att raed den korta tid som stått tillbuds närraare pröva den adrainistrativa funktionens orafattning ochställning i länsskattemyndigheten och effekterna i olika län på denadministrativa enheten. Frågan får för övrigt bedömas närmast vara av genomförandekaraktär.Utredningen föreslår att regeringen tillsätter enorganisationskommitté sora bör ges i uppdrag att - län för län - närraareutreda och lämna förslag beträffande de adrainistrativa funktionerna vid läns- skattemyndigheten(jfr. avsnitt 8.8) jämte övriga frågor som har samband med genomförandet avutredningens förslag. Beträffandekonsekvenserna för lokal skattemyndighet hänvisastill avsnitt 8.7. 1985/86:55 15 LÄNSSKATTEMYNDIGHETEN OCH Statskontorethar i sin rapport (1985:12), Fristående skatteförvaltning, föreslagit att denadministrativa enheten skall ge länsskatterayndigheten administrativ service inoraområdena ekonoraiadministration, personaladministration och kontorsdrift raedanlänsskattemyndigheten själv skulle överta funktioner av styrande eller policyskapande karaktär. är det självklart att länsskattemyndigheten själv skall ha besluts-och föredragandefunktioner i ekonorai-och personaladministrativa frågor. Vidaremåste beaktas att internadministrationen inom skatteförvaltningen skall byggasupp på ett rationellt sätt. I administrativt avseende får länsskatterayndighetenstarka kopplingar till RSV och till länets lokala skatterayndigheter. En vettigfördelning av administrativa uppgifter och resurser inom skatteförvaltningen raåstei första hand eftersträvas. Därvid är det väsentligt att kunna decentralisera internadrainistrationen.I varje län blir länsskattemyndigheten jämte de lokala skatterayndigheternastörre . Det anförda talar för att enutgångspunkt måste vara att skatteförvaltningen skall ha en helt egen - frånlänsstyrelsen avskild - internadrainistration. Emellertid bör man i varje länstudera och tillvarata de möjligheter till administrativ samverkan mellanlänsstyrelsen och länsskattemyndigheten som betingas exempelvis av lokalsamband m.ra. störst inora kontorsdriftsorarådet. Det får ankorama påden förenäronda organisationskommittén att även beakta frågor som rör administrativ saraverkan. Statskontoret anför i sin rapport att det är angeläget attlänsstyrelsernas arbete med ADB-planeringen inte försvåras omskatteavdelningarna bryts ut från länsstyrelserna. Under en övergångstid omt,ex. bör därför nuvarande samarbetsformer bibehållas. Överenskommelsemellan länsstyrelserna och länsskattemyndigheterna bör lämpligen ske.Statskontoret föreslår att reglering av den närmare utformningen sker iregleringsbreven. Innebörden bör enligt statskontoret vara attlänsskattemyndigheten i mån av resurser biträder i frågor omADB-utvecklingen inom . Enligt utredningens mening är en reglering av sådaninnebörd inte nödvändig. Det ligger i sakens natur att dataenheten kommer atthjälpa i berört avseende inom ramen för sedvanligt myndighetssaraarbete. Statskontoret anför vidare att utnyttjandeav dataenhetens register avgiftsbeläggs på sarama sätt som gäller för andramyndigheter. Utredningen har intet att erinra mot detta,