prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — På grund av tidsbrist kunde kommittén inte lämna några förslag ulan ansåg all den framlida utgivningen av en periodisk skrift på invandrarspråk och på lätt svenska borde utredas i särskild ordning. Kom mittén framhöll emellertid som sin principiella åsikt alt kontinueriig skrift lig information på olika invandrarspråk och på lätt svenska också framöver bör ha en huvudroll i den kontinuerliga informationsverksamheten. jag redan angett har regeringen med anledning av IPOK: sförslag tillkallat en särskild utredare med uppgift alt göra en översyn avStiftelsen uppgifter inom ramen för samhällsinformationenför invandrare. Enligt direktiven (Dir, 1984:45) skall utredaren övervägabehovet av kontinuerlig skriftlig samhällsinformation för olika invandrade grupperoch vilket ansvar staten skall ha för denna, Diskrimineringsulredningen harutförligt i sina betänkanden och rapporter behandlat frågan omopinionsbildning i syfte all uppnå ökad tolerans mellan olikabefolkningsgrupper. Utredningen har också tagit upp frågan om invandrarverkelsuppgifter när det gäller atl bland allmänheten sprida saklig information ominvandringen och invandrarna. Även jag anser atl invandrarverket har en viktigroll i detla avseende. Jag vill här hänvisa lill den verksamhei som i dettasyfte bedrivs vid verkels informationsbyrå och till all regeringen i åretsbudgetproposition föreslagit all invandrarverkets medel förinformationsinsatser räknas upp med nära 1,3 milj, kr, för /87,Jag förutsätter att ell effektivt samarbete skall kunna utvecklas mellan verkeloch den föreslagne ombudsmannen med uppgift all molverka etnisk diskriminering, I detla sammanhang spelar ävenfolkrörelserna en alltmer betydande roll. har sedan flera århafl möjlighel atl genom projektbidrag stödja olika organisationers verksamheii syfte all skapa samverkan mellan invandrare och svenskar. Som jag förordar idel följande bör denna möjlighel kvarstå. Jag vill även erinra om atl desärskilda bidrag som kan ulgå lill kommuner enligt förordningen (1984:683) omstatlig ersällning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar kananvändas för all stimulera olika samverkansprojekl mellan kommuner ochfrivilligorganisationer, I årets budgetproposition har föreslagits en väsentligökning av de särskilda bidragen, I budgetpropositionen har ocksåföreslagils att de medel som ställts till regeringens förfogande underinnevarande budgetår för opinionspåver-kande verksamhei i flyktingfrågor m, m,för /87 ökas till 1 milj. kr. Dessa medel avses i slorutsträckning användas i samverkan med olika folkrörelser. Jag har som eninledning till denna opinionsbildande verksamhei i syfle all skapa ökadförståelse för invandrare och flyktingar inbjudit etl stort anlal ledare försvenska folkrörelser lill en konferens , Prop,1985/86:98 - Den vägledande principen attinvandrarnas problem på arbetsmarknaden i huvudsak bör lösas genom denallmänna arbetsmarknadspolitiken bör stå fast. Invandrarnas situation påarbetsmarknaden är emellertid sädan att särskilda insatser måste göras för atlåstadkomma jämlika möjligheter och vUlkor, Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnasinvandrarungdomarnas och invandrarkvinnornas situation. AMSbör regelbundet göra en översyn av personalbehovet vid arbetsförmedlingar iinvandrartäta områden och göra de omprioriteringar och de utbildningsinsatserför personalen som bedöms nödvändiga. Diskrimineringenav invandrare pä arbetsmarknaden bör molverkas genom nya ålgärder. Denförsöksverksamhet som pågår med samordning mellan arbetsmarknadsmyndigheternasoch kommunernas insatser för att underiätla invandrares inträde påarbetsmarknaden bör utvärderas och erfarenheterna bör kunna ligga till grundför framtida modeller. Denutbildning och yrkeserfarenhet som invandrarna för med sig frånurspmngsländerna bör tillvaratas bättre på den svenska arbetsmarknaden.Bedömning av invandrarnas yrkeskunskaper kan bl, a, ske vid . Särskild uppmärksamhet bör ägnas invandrarungdomarssituation inom ramen för skolans uppföljningsansvar för 16- 17-åring-ar ochinom ramen för de allmänna insatserna för arbetslösa ungdomar, SärskUdainsatser genom skolan bör göras för invandrade flickor inför utbildnings- ochyrkesval. Pågående projektverksamhet med t, ex dala- och eleklronikutbildningbör utvärderas och ge underiag för ytterligare insatser. och de regionala utvecklingsfonderna bör särskilt beakta deproblem som invandrare har när del gäller att starta och driva egna företag. Utredningarna:Såväl IPOK som diskrimineringsutredningen har särskill lagil upparbetsmarknadsfrågorna, IPOK har ulföriigt redovisat invandrarnas situation påarbetsmarknaden och de särskilda ålgärder som vidtagits. Kommittén pekar bl, a.på att de utländska medborgarnas situation på arbetsmarknaden är avsevärt sämreän den övriga befolkningens. De utländska arbetslagarna har en från den övrigabefolkningen starkt avvikande yrkesfördelning, med en kraftigöverrepresentation i lUlverknings-och serviceyrken. Detta är en av orsakernatill den högre arbetslösheten bland utländska medborgare. Dessa arbetar istörre utsträckning än den övriga befolkningen i branscher som årkonjunkturkänsliga och som utsatts för strukturomvandlingar som dehar sämre möjligheter än övriga all förbereda sig för nya krav i arbetslivet. Kommittén framhåller alt det redan finns etlomfattande system av arbetsmarknads- och ulbildningspoliliska ålgärder somsyftar till att stärka kortutbildades och arbetslösas konkurrenskraft. Dessaålgärder har i hög grad kommit atl riktas lill invandrare. Enligt kommittén ärdessa ålgärder inte alltid tillräckliga för atl ge t, ex, kortulbildadeflyktingar med ett främmande kulturmönster möjlighet att hävda sig på densvenska arbetsmarknaden. Kommittén anser att ytterligare insatser behövergöras och föreslår bl, a, försöksverksamhet i kommuner med flyklingmollagningmed syfteatt pröva kombinationer av åtgärder inom de utbildnings- och arbets- Prop.1985/86:98 marknadspolitiska systemen. Exempel som kommittén nämner är en kombinationav arbete och praktik med grundutbildning för vuxna. Kommittén anser atlåtgärderna bör vara mera individanpassade än och atl de administrativabegränsningar som kan finnas i systemen bör las bort, IPOK föreslår också allen yrkesprovsinslilulion inrättas vid gymnasieskola eller AMU-cenler för attinvandrare där skall få sina yrkeskunskaper prövade och bedömda. Syftet meddelta skulle vara atl en mera individuell utbildningsplanering skuUe kunnagöras med den tidigare erfarenheten som grund. Kommittén anser vidare atl arbetsförmedlingarna påinvandrartäta orter bör förslärkas och all AMS bör få i uppdrag all lillregeringen redovisa vUka personalresurser som förmedlingarna behöver för atl geinvandrare adekvat service och vilka möjligheter som finns all omfördelapersonal för ändamålet. har i sittslutbetänkande dels refererat invandrares vittnesmål om diskriminering i arbetslivet,dels lämnat synpunkler på AMS arbete med invandrarfrågor. Avdiskrimineringsulredningens slora intervjuundersökning om diskriminering(redovisad i rapporten , Liber 1981) framgår all ingetsamhällsområde drabbas av en så omfattande och samstämmig kritik somarbetslivet. av samtliga intervjuade har tagit upp händelser där deanser sig ha blivit särbehandlade på arbetsmarknaden, I materialet belysesmånga invandrares svårigheter all över huvud laget komma in på arbetsmarknadenoch deras svårigheter i kontakter med arbetsgivare och fackliga ombud. Mångainvandrare har också kritiserat all utländska arbetsUvserfarenheler ochutländska utbildnings- och studiemeriler inte godias saml all vissa arbeten ipraktiken är slängda för invandrare. Men även arbetsförmedlingarna utsätts förkritik av de intervjuade. Flera intervjuade hävdar all arbetsförmedlingarnainte lar hänsyn liU de sökandes kvalifikationer ulan enbart hänvisar invandraretill arbeten som inte kräver utbildning eller kvalifikationer. Remissinstanserna:Flera remissinstanser understryker vikten av insal- I serför att förbättra invandrarnas situation pa arbetsmarknaden. Ungdomarnas,kvinnornas och de långlidsarbetslösas situation framhålls särskilt. Många harockså kommenterat frågan om värdering av högre utbildning, behovel avflerspråkig kompelens på arbetsmarknaden och IPOK: s förslag omförsöksverksamhet, , ochLandstingsförbundet saml ell anlal kommuner anser del viktigt atl insatserna förinvandrare i högre grad än vad som gäller för övriga utgår från de enskildaindividernas behov. påpekar atl den försöksverksamhet som bedrivitsinom AMU med värvning av svenskundervisning för invandrare, teoretiskutbildning och yrkesutbildning har visat sig framgångsrik och atl de centralamyndigheterna för AMU bör få i uppdrag alt utforma utbildningen av invandraremed ledning av försöksverksamheten, kommun betonar nödvändighetenav all väl genomförda försöksprojekt kan bli permanent verksamhei. Statskontoretpåpekar atl man i olika sammanhang förespråkat en ökad 32 samverkan mellan samhällets olika utbildningsanordnare isyfle att effekti- Prop. 1985/86:98 vera det samlade utbildningsutbudet ochframhåller all den nya organisationen för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen m, m, kan förväntas frigöra vissa resurser hos AMUsom delvis skulle kunna utnyttjas för att förbättra yrkesutbildningen förinvandrare. Skälen för mina bedömningar: Etlövergripande arbelsmarknadspolitiskt mål är allas möjlighel till ell egetarbete. Ett av invandrarpolitikens mål är all del skall råda jämlikhet mellaninvandrare och dem som är födda i , Som jag har anfört krävsdet i vissa fall speciella ålgärder för all möjligheter och villkor skall varajämlika mellan grupperna. Invandrarna är koncentrerade lillvissa yrkesområden och lill branscher som präglats av de senasie årensstrukturförändringar. Den minskade sysselsättningen inom delar av industrin,liksom den dämpade expansionen inom den offentliga sektorn, slår hårt motinvandrarna. Nytillkommande gmpper bland invandrarna - flyktingar, ungdomaroch kvinnor -har svårt alt få anstäUning direkt efter utbildning. Mångainvandrare, som kom under 1950- och 60-lalens arbetskraftsinvandring, finnersig ställda utanför arbetsmarknaden. Många av dem är slitna av hårda,monotona arbeten. Invandringens sammansättning harockså betydelse för situationen på arbetsmarknaden. rekryteradesarbetskraft med erfarenhet och utbildning som lätt passade in i den svenskainduslritraditionen. Tillgången på arbetstillfällen var dessutom så god all delsällan förelåg svårigheter all erbjuda invandrare arbete, hararbetskraftsinvandringen ersatts av flyktinginvandring, i många fall frånavlägsna länder och kulturer. Skillnaderna i ulbildningsbakgmnd är större äntidigare, från extremt lågulbildade lill mycket högt utbildade akademiker.Många kommer dessulom från låginduslrialiserade länder och saknar sådanyrkeserfarenhet och utbildning som efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden,11, ex, svarar ungdomar, äldre och utländska medborgare förhälften av arbetslösheten. Man kan utgå från alt det bland äldre och ungdomarockså återfinns många invandrare som är svenska medborgare och som därför intekan urskiljas i statistiken, Invandrarpolitiska kommitténsutföriiga redovisning av invandrarnas arbetsmarknadssituation visar på fleramyckel oroväckande tendenser. Arbetslösheten bland utländska medborgare årfortfarande ungefär dubbelt så hög som i hela befolkningen. Variationerna avden relativa arbetslösheten i olika åldrar är generelll mycket lika försvenska medborgare och utlänningar, men arbetslöshetstalen ligger på en högrenivå för utländska medborgare. Den tidigare mycket höga arbetslösheten för16-19-åringar har sjunkit kraftigt sedan verksamheten med ungdomslag påbörjadesden , är det som är mest utsatt.Generellt sett är arbetslösheten betydligt högre för icke-nordiska medborgareän för medborgare i de nordiska länderna. Särskilt påfallande är detta i deyngre åldersgrupperna. Jag anser all alla krafter måslemobiliseras för all hjälpa invandrarna in på arbetsmarknaden saml för all förhindra ulslagningen. Nya vägar måste prövas för atl stärka invandrarnas ställning inom utbildningen och i arbets- 33 livet.Det krävs en kombination av åtgärder och ett effektivare utnyttjande Prop.1985/86:98 av befintliga resurser för alt underiätla för invandrare påarbetsmarknaden. Jag har erfarit atl AMS har inlettarbetet på etl handlingsprogram för invandrar- respektive flyktingfrågor inomarbetsmarknadsområdet. Jag har tidigare, när jag redovisade mina övervägandenom de statiiga myndigheternas ansvar för invandrarålgärder, angett att det intebör föreligga någon skyldighel för myndigheterna atl upprätta sådanahandlingsprogram, ulan all behovel av handlingsprogram bör prövas avmyndigheien själv. När nu AMS på eget initiativ planerar alt skapa ell sådanlunderlag för sin riksomfattande verksamhei bör del hälsas med SärskUdlUlfredsställelse. Ansvaret för flyktingarnas placering i arbete, somtidigare i huvudsak låg på länsarbelsnämderna, ligger ,då det nya systemet för flyktingmottagande infördes, primärt påarbetsförmedlingarna i de kommuner som slutit överenskommelser med ommottagning av flyktingar. En del av dessa kommuner har inte tidigare lagilemot invandrare och erfarenheterna av invandrarinriktat arbete hosförmedlingarna är begränsade. Reformen har således slålll ökade krav påarbetsförmedlingarnas insatser för flyktingar och vissa resurser har därförtillförts verksamhelen. Reformen innebär också ett ökat ansvar för AMS när detgäUer atl omprioritera resurser inom sin verksamhet. Den har också aktualiseratbehovel av utbildning av personal för arbete med olika språkgrupper. Jagförordar mot denna bakgmnd, efter samråd med chefen för ,atl AMS regelbundet gör en översyn av personalbehoven m,m, vidarbetsförmedlingar i invandrartäta områden. Jag avser atl senare återkomma tillregeringen i denna fråga. Som jag har nämnt beslår invandringen idagi huvudsak av flyktingar och anhöriga till tidigare invandrade personer. Dennordiska invandringen utgjorde mindre än en tredjedel av den totalainvandringen. Majoriteten av de nya invandrarna är unga. De ulgör således etttillskott av arbetskraft på arbetsmarknaden. har de en bakgmnd somgör atl de flesta behöver någol slags utbildning innan de kan få arbete iSverige, års invandring har således inneburit ell ökat tryck på såvälarbelsförmedlande ålgärder som arbetsmarknads- och utbildningspolitiskainsatser. Som jag har redovisat har även tendensernalill diskriminering av invandrare på arbetsmarknaden ökat. Delta är mycketoroväckande och olika insatser krävs nu för alt motverka delta. Jag återkommer,mol bakgrund av diskrimineringsutredningens analyser och förslag belräffandeinvandrarnas arbetsmarknadssituation, till denna fråga i samband med all jagutvecklar mitt förslag om en ombudsman mol etnisk diskriminering. Omfattande utvecklingsarbete har inletts för atlfinna lämpliga metoder att anpassa de arbetsmarknads- och ulbildningspoliliska insatserna lill olika invandrargruppers behov. Här kan nämnas del s, k. , som ulföriigt har beskrivits av IPOK, AMS har beslutat atl Kista-projek tels arbetsformer skall föras ul lill alla kontor med många invandrare bland de sökande. Erfarenheterna från projektet bör kunna ligga till gmnd för de 34 särskildainsatser för flyktingar som kan komma att behövas inom ramen Prop.1985/86:98 för del nya systemet för mottagning av flyktingar, hävdar i sittslutbetänkande att del finns vattentäta skott mellan ulbildningspoliliska ocharbetsmarknadspolitiska ålgärder och att en samordning av dessa skulle kunnainnebära etl effektivare resursutnyttjande. Kommittén föreslår att berördamyndigheter får möjlighet att bedriva försöksverksamhet så all de ulannuvarande administrativa begränsningar kan utnyttja resurser och prövakombinationer av ålgärder i de olika systemen. Kommittén anser alt det kangälla ålgärder som görs "parallellt" eller "i serier" dären viss insats garanteras efter eller varvas med en annan. Del bör enligt kommitténvara arbetsmarknadsmyndigheterna som initierar projekt medan kommunerna svararför genomförandel. Kommittén anser det lämpligt alt ett anlal av de kommunermed vilka sluter avtal om flyklingmollagning engageras i försöksverksamheten.Kommittén föreslår vidare all del i anslutning lill försöksverksamheten börinrättas en lokal av nyinvandrades yrkeskunskaper. Delskulle underlätta en riklig bedömning av deras kunskaper och behov avkompletterande utbildning. För all få en ytterligare belysning av invandrarnassilualion på arbetsmarknaden inbjöd jag till överläggningar medföreträdare för invandrarorganisationer, arbetsmarknadens parter, förelag,myndigheter, kommuner och landsting, AMS begärde i en framställning lill regeringenvåren all få extra resurser för personal, tolkar, utbildningsinsatser m,m,i fem kommuner i syfle alt anordna sådan försöksverksamhet som IPOK harföreslagit, I försöksverksamheten skulle de fem kommunerna, som föreslogs varaMalmö, , , och , också göra betydande egnainsatser. Framställningar har också kommit in från dessa kommuner lillarbetsmarknadsdepartementet om vissa kompletterande resurser lill de kommunalainsatserna för all kunna bedriva en sådan försöksverksamhet. Jag har efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet bedömt del som mycket angeläget atl sådanförsöksverksamhet kan förverkligas. Den bör riktas inte endast lill flyktingareller nya invandrare ulan också lill de invandrare som boll längre lid iSverige och som har en utsatt situation på arbetsmarknaden, är arbetslösa ellerriskerar att bli det. De resurser och instrument som redan nu är tillgängligainom ramen för de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna är omfattande. Inom ramenför tilldelade resurser för t, ex, beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning bör därför insatser för samordning av åtgärder förflyktingar och andra invandrare kunna rymmas. För atl underlätta försöksverksamheten har chefenför arbetsmarknads departementet och jag beslutat ställa vissa medel lill förfogande. De fyra kommunprojekt (, , och ) som har fåll stöd från är alla olika i uppläggning och arbetssätt. Gemensamt för samtliga är dock atl de skall främja ett samarbete mellan kommunen och arbetsmarknadsmyndigheterna, som skall syfta till alt slussa invandrare lill varaktigt arbete på arbetsmarkna- 35 den.Malmöprojektet avser att erbjuda 400 arbetssökande invandrare för- Prop,1985/86:98 stärkt stöd individuellt eller i grupper genom särskill avdeladearbetslag med platsförmedlare, arbelsvägledare, lolkpersonal, socialsekreterareoch psykolog. Inom projektet finns bl, a, verksamheter som riktar sig uteslutandelill invandrarkvinnor. Försöksverksamheten i har startat, Iprojektet erbjuds långtidsarbelslösa assyrier/syrianer individuellt anpassadeutbildningsinsatser och arbelspraklik, S,k, rullande antagning lillämpas förde 30 plalserna, vilket innebär atl en ny deltagare kan skrivas in i projektetså snart en tidigare deltagare t, ex, fått arbete. Försöksverksamheten skallpågå , Söderläljeprojektels målgrupp är ulomnordiska invandrare,främst assyrier/syrianer. Projektet bedrivs i huvudsak enligt AMI-modellen(dvs, ) och målel är atl placera 100 arbetslösaarbetssökande i arbete. För projektet har 50 arbetstillfällen ställts i utsiktav kommunen och 50 av , Projektet i kommun erbjuder 25nyanlända flyktingar svenskundervisning varvad med arbelsplatspraktik inomramen för en läroplan för AMU, Erfarenheterna från projekten skall börja redovisasredan under år 1986, Enligt min bedömning bör projekten bl, a, kunna visa vilkamöjligheter del finns all med gällande bestämmelser genomiföra sådanakombinationer av arbelsmarknadspolitiska och ulbildningspoliliska insatser somIPOK efterlyste i sitt betänkande och i vad mån bestämmelserna bör ändras.Utvärderingen av projekten bör kunna ligga lill grund för framlida modellerför samverkan i syfle all förbättra invandrarnas arbetsmarknadssituation. Jag vill också i detta sammanhang erinra om del nyasystemet för svenskundervisning för vuxna invandrare. införs enkommunal skyldighet all anordna grundläggande svenskundervisning och möjligheterall anordna yrkesinriktad svenskundervisning i anslutning till fortsattutbildning inom AMU. Reformen kommer enligt min bedömning all effektiviserasvenskundervisningen väsentligt och därmed bidra lill atl stärka invandrarnasställning på arbetsmarknaden. Diskrimineringsulredningen har framhållit atlinvandrare diskrimineras på arbetsmarknaden med den lagstiftning som gällerför svenskundervisningen. Arbetsgivare har nämligen tvekat atl anställautländska medborgare eftersom del skulle kunna innebära extra löneutgifter dåundervisningen sker under betald arbetstid, I det nya systemet svarar statenför de sludiesociala kostnaderna. Diskriminering till följd av reglerna omsvenskundervisning förutsätts således upphöra med det nya systemet. Detförhållandel att svenskundervisningen företrädesvis skall föriäggas tiU tidföre inträdet i arbetslivet lorde också kunna öka invandrares möjligheter attfå arbete. De unga invandrarnas problem på arbetsmarknaden börenligt min mening ägnas särskild uppmärksamhet. Ungdomslagen har haft stor bety delse också för invandrarungdomar. Inom bedrivs en särskild verksamhei i syfte alt bättre samordna åtgärder för . Inom ramen för denna verksamhet pågår en översyn av den yrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolan, vars syfte är all skapa en mjukare övergång lill arbetslivet. Den arbetsgrupp inom utbildningsde partementet som utför denna översyn väntas kunna presentera sina förslag 36 undervåren 1986, I årets budgetproposition föreslås vidare att gymnasie- Prop,1985/86:98 skolan dimensioneras så alt alla ungdomar upp till kanerbjudas en plals. Regeringen kommer således att ha etl omfattande materialtill sitt förfogande för alt ta ställning lill behovet avförbättrade samlade insatser för ungdomsgrupperna. Även invandrarkvinnornas situation påarbetsmarknaden bör enligt min mening ägnas särskUd uppmärksamhet. Regeringenhar beviljat bidrag till vissa projekt som syftar lill att stärkainvandrarflickors och invandrarkvinnors ställning på arbetsmarknaden, bl. a.arbetsmarknads-orienterande utbildning inom dataområdet för invandrarkvinnor.Som jag nämnt i årets budgetproposition beräknas särskilda medel förjämslälld-helsålgärder även för nästa budgetår. Invandrarkvinnornas situationkommer särskill all beaktas vid fördelningen av dessa medel. har under budgetåren1980/81-1984/85 bedrivit viss projektverksamhet bland invandrarkvinnor, I enrapport (All världens kvinnor) som överlämnades till regeringen hösten 1985redovisas erfarenheter och lämnas vissa förslag som främst avser invandrarkvinnorssociala situation. Jag anser att : s bevakningsarbete på detta område ärvärde-fuUt och bör fortsätta. För alt ytterligare belysa invandrarkvinnornassilualion samlade jag ijanuari 1986 representanter för invandrarorganisalionernaskvinnoverksamhel till en överläggning. En utgångspunkt i diskussionerna varden rapport om invandrarkvinnor (kvinnor och migration i ell europeisktperspektiv) som utgjorde etl av bidrag till FN: s kvinnokonferens1985 i , Jag återkommer till invandrarkvinnornas situation när jagbehandlar sociala frågor. Som IPOK, diskrimineringsutredningen och mångaremissinstanser framhållit är det av största betydelse atl invandrareskunskaper och kompetens, som de förvärvat i hemlandet eller i ,verkligen tillvaratas på svensk arbetsmarknad. Tvåspråkiga ungdomar har t, ex,en erfarenhet av två kulturer som bör kunna användas på många arbetsplatser,såväl inom den offentliga sektorn som inom näringslivet. Inom många samhällssektorer,t, ex, skolan, barnomsorgen och äldreomsorgen, bör kunskaper i andra språk änsvenska vara meriterande. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till allställningstaganden med anledning av det förslag som merit-utredningen (DsC1983:16) lagt fram om meritvärdet av språkkunskaper vid tillsållning avstatliga tjänster har redovisats för i propositionen(1984/85:219) om den statliga personalpolitiken.