prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bilaga1.4 Vissa tabeller rörande den statsfinansiella utveckhngen m.m. Bilaga 2till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet I. (avsnitt 1)statsrådet (avsnitt 2) statsrådet (avsnitt 3) statsrådetHolmberg (avsnitten 4-11) Anmälan till budgetpropositionen 1986 1 Redogörelse för regeringens arbete med regelförenklingoch delegering Våren1984 antog en proposition om förenkling av myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd (prop. 1983/84:119, KU 25, rskr. 245) och enannan om regeringens befattning med besvärsärenden (prop. 1983/84:120, KU 23,rskr. Med anledning av de båda riksdagsbesluten inleddes ett omfattandeöversynsarbete i regeringskanshet och, när det gäller myndigheternasregelbestånd, även hos myndigheterna under regeringen. Under behandlingen av prop. 1983/84:120 uttaladeriksdagen önskemål om att regeringen i någon form skulle redovisa resultatet avsitt arbete med översynen av besvärsärendena. Eftersom regelförenklingsarbetetbedrivs på likartat sätt som arbetet med delegering av besvärsärenden, anserjagatt det kan vara lämpligt att regeringen ger en samlad redovisningav de båda områdena. Jag kommer därför i det följande att redogöra för hurarbetet med regelförenkling och delegering har bedrivits efter de bådariksdagsbesluten. Avsikten är att en motsvarande redogörelse t. v. skall lämnastill vaije år. 1.1 Regelförenklingsarbetet Prop. Genomsitt beslut med anledning av prop. 1983/84:119 drog upp vissariktlinjer för det fortsatta arbetet på att myndigheternas föreskrifter ochandra regler skall bli enklare och klarare och att regelbeståndet i samhälletinte skall bli alltför omfattande. Som ett led i detta arbete har regeringenbeslutat vissa ändringar i författningssamlingsförordningen (1976:725) somsyftar till att få regler som är klarare och lättare att överblicka (se SFS1984:212). a. har regeringen föreskrivit att myndigheterna senast den Ijuli 1986 skall ha upprättat förteckningar över samtliga sina gällandeförfattningar och allmänna råd. De äldre författningar och allmänna råd sominte den dagen finns upptagna i en sådan förteckning upphör i princip attgälla. Arbetet med att upprätta dessa regelförteckningar pågår f. n. ute blandmyndighetema. Avsikten är att departementen skall granskaförteckningarna. I samband med att myndigheterna upprättar sinaregelförteckningar bör de, enligt propositionen, sträva efter att upphävasådana regler som är föråldrade eller inte längre behövs. Det bör också nämnasatt regeringens s.k. solnedgångsförordningar (SFS 1984:778 m. har getttill resultat att större delen av myndighetsreglerna på det statligaarbetsgivarområdet har upphört att gälla . I prop.1983/84:119 aviserades att statsrådsberedningen skulle utarbeta en handbok förmyndigheternas författningsskrivning. Detta arbete är snart slutfört. Handbokenberäknas kunna bli distribuerad till myndigheterna . Särskildautbildningsinsatser är planerade som en komplettering till handboken. Till de frågor som är av betydelse när det gälleratt begränsa myndigheternas regelgivning och få en bättre överblick överregelbeståndet hör också frågor om i vilken omfattning myndigheterna har fåttoch får bemyndiganden eller uppdrag att besluta föreskrifter och allmänna råd.Även dessa frågor behandlades i prop. 1983/84:119. a. aviserades attdepartementen skulle inventera de bemyndiganden och uppdrag som har lämnatsoch klarlägga vilka regler som varje bemyndigande eller uppdrag har gett upphovtill. När den översiktliga kartläggningen har gjorts, skall översynen inriktaspå de områden där en närmare undersökning lönar sig. Avsikten är attbemyndigandena och uppdragen på varje sådant område skallomprövas. Det aviserade arbetet har påböijats. Inom varje departement har detgjorts en inventering av existerande bemyndiganden. Till följd av detta arbetehar bl.a. vid utgången av genom tre förordningar (SFS1984:778-780) en stor mängd myndighetsföreskrifter på det statligaarbetsgivarområdet kunnat upphävas. Arbetet drivs nu vidare departementsvis medsärskild inriktning på sådana områden där en mer ingående undersökning kanförväntas ge resultat. Regelförenklingsarbetet har emellertid intebegränsats enbart till myndigheternas författningar. Även när det gäller andraförfattningar har ett aktivt arbete bedrivits för att begränsa regelbeståndetoch få fram enklare regler. Bl.a. har på skatteområdet beslutats ett antalåtgärder för att förenkla deklarationsarbetet. års taxering är densärskilda självdek- larationslopad som fysiska personer med fastighet eller rörelse i annan Prop.1985/86: 100 kommun än hemortskommunen tidigare varit skyldiga att avge i denkom- Bil. 2 mun där förvärvskällan fanns. Inkomsterna behöver numeraredovisas endast i den allmänna självdeklarationen, som lämnas ihemortskommunen (prop. 1983/84; 193, SkU 48, rskr. Vidare har den kommunala taxeringen av juridiskapersoner slopats. Reformen innebär bl. a. att alla bolag och föreningar slippergöra inkomstberäkningar m. m. för kom'munal inkomstskatt och slipper lämnasärskilda deklarationer i vaije kommun där verksamhet bedrivs. För flertalettillämpas de nya reglerna första gången vid taxering (prop.1984/85:70, SkU 23, rskr. En tredje förenklingsåtgärd är att skattskyldigamed enkla inkomst- och förmögenhetsförhållanden fr. o. m. taxering fårlämna en förenklad självdeklaration. I normalfallet behöver inkomsterna interedovisas i deklarationen. De skattskyldiga fär i stället försäkra attinkomsterna överensstämmer med de kontrolluppgifter de fått (prop.1984/85:180, SkU 60, rskr. Arbetet med regelförenkling på skatteområdetfortsätter. uppdrog regeringen åt att undersökaförutsättningarna för ett nytt system för företagens uppgiftslämnande förbeskattningsändamål. Och planeras en proposition om förenklattaxeringsförfarande med anledning av skatteförenklingskommitténs betänkande(SOU 1985:42) Förenklad taxering. Även frågan om att förenkla reglerna omskyldighet att göra skatteavdrag och betala socialavgifter bereds f. n. iregeringskansliet på grundval av bl. a. socialavgiftsutredningens betänkande(Ds S 1985:1) Företagarregistrering - klarare regler för socialavgifter. har 80 författningar på detstatliga arbetsgivarområdet m. m. beslutade av och av regeringenkunnat upphävas (SFS 1985:814 m. fl.). Genom regeringens beslut har antaletförfattningar på område som rör den centrala statsförvaltningenoch offentliga anställningar kunnat minskas med inemot . Främst är detregler från tiden som har försvunnit. Arbetet kan nu inriktas påatt förenkla även regler av nyare datum. Även på det kyrkliga området pågår en upprensningav regelbeståndet. Närmare 30 författningar har upphävts efter beslut avriksdagen (SFS 1984:1110) och ett 40-tal efter beslut av regeringen (SFS1985:747). Till regelförenklingsarbetet hör också det arbetesom bedrivs i särskilda former för att minska den statliga regelgivningen motkommuner och landstingskommuner. Stat-kommunberedningen (C 1983:02) har bl.a.till uppgift att utreda olika frågor om samverkan mellan stat och kommun samtförenkling av statliga regler. I detta sammanhang spelar också försöksverksamhetenmed ökad självstyrelse (frikommunförsöket) en betydelsefull roll.Riksdagen kommer att få en särskild redovisning för hur dennaförsöksverksamhet fortlöper och vilka åtgärder som regeringen har vidtagit. Även när det gäller regler som rör näringslivetpågår ett förenklingsar bete. En central uppgift i detta arbete har den s.k. normgruppen. En närmare redogörelse för hur gmppens arbete bedrivs lämnas 3 (se bilaga 14). 1.2 Delegeringsarbetet Prop. Arbetetmed att begränsa antalet ärenden som prövas av regeringen har pågått i olikaformer . bedrevs dettaarbete centralt i statsrådsberedningen av en tjänsteman på rättsavdelningen departementsrådet . Denne avslutade sitt arbete med att avlämnatvå betänkanden om det fortsatta delegeringsarbetet i . Ds SB 1983:1, lades fram förslag dels om organisatoriska åtgärder inomregeringskansliet i syfte att främja arbetet med delegering, dels omöverflyttning från regeringen till myndigheter under regeringen avbeslutanderätten i ett antal typer av ärenden som regeringen prövar sombesvärsinstans eller första instans. I det andra betänkandet, Ds SB 1984: 3,med undermbriken Trafiktillstånd och lokala trafikföreskrifter, behandladesvissa ärendetyper inom enbart område; se närmareom innehållet i det följande. Båda betänkandena har remissbehandlats. I tiden mellan de två betänkandena lade regeringenfram sin prop. 1983/84:120. I denna drogs vissa rikflinjer upp för regeringensbefattning med besvärsärenden. Varje departement har numera som en följd avpropositionen vart och ett inom sitt område huvudansvaret för att delegeringsarbeteti drivs i enlighet med riktlinjerna, medanstatsrådsberedningen har till uppgift att samordna och understödja arbetet. Som ett led i arbetet med att anpassabesvärsreglerna i olika lagar och förordningar till riktlinjerna har departementengjort en inledande, systematisk översyn av möjligheterna att överklagamyndigheternas beslut till regeringen. I samband med denna har departementengått igenom också de s. k. förstainstansärendena. Under arbetet hardepartementen haft tillgång bl.a. till de två nämnda betänkandena avBerggren och remissammanställningar till dessa. Departementen har till statsrådsberedningen lämnatuppgifter om resultatet av inventeringen. En sammanställning som hargjorts av dessa uppgifter bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2.1. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 2 Den allmänna lönenivån för statsanställda m.m. Lönernaför det stora flertalet statstjänstemän och för vissa andra arbetstagare ioffentlig verksamhet bestäms genom förhandlingar mellan () och de statsanställdas huvudorganisationer. träffade SAV samtCentralorganisationen /SR, och (TCO-S) avtal om löner 1984-85 för statstjänstemänm.fl. (1984-85). I samband med arbetsmarknadskonflikten våren 1985sade TCO-S för Prop. 1985/86:100 sin del upp 1984-85. Sedan konfliktenbilagts träffade SAV och Bil. 2 TCO-S avtal om löner1984-85 för statstjänstemän m.fl. (1984-85). Avtalet har samma lydelse somALS 1984-85 av med de ändringar varom parterna träffatöverenskommelse. träffade SAV dessutom avtal med de tretidigare nämnda organisationerna om viss höjning av löneplansbeloppen fr. o. m.den enligt 17 § II 1984-85. I 198485 ingår bl. a. allmänt avlöningsavtalför statliga och vissa andra tjänstemän (AST), allmänt tjänsteförteckningsavtal(ATF), tjänste-förteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU),tjänsteförteckningsavtal för kyrkliga tjänster (TFK), avtal om system förlönesättning av chefstjänstemän (chefslöneavtalet) och allmänt pensionsavtalför statliga och vissa andra tjänstemän (pensionsavtalet). F. n. gäller delönevillkor som framgår av AST . Enligt pensionsavtalet gällerstatens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287, SPR, ändrad senast1985:316) med anslutande föreskrifter i väsenfliga delar som kollektivavtal iden omfattning de avser berörda tjänstemän. Pensionsförmånerna för de icke-statligaarbetstagare med statlig pensionsrätt som faller utanför SAV:sförhandlingsområde regleras i SPR med anslutande föreskrifter. nämnda avtal gäller t.o.m. den 31 december1985 utom chefslöneavtalet, vilket har ersatts av ett nytt chefslöneavtal(CLA) som gäller fr.o.m. tills vidare med en ömsesidiguppsägningstid av . För vissa statligt anställda läkare har förmånernabestämts genom avtal mellan SAV och . F.n. gäller fördenna personal de lönevillkor som framgår av ett avtal omallmänna bestämmelser för vissa statliga läkare m. fl. (ABL). Avtalet - somersätter ABL - gäller för tiden den 1 juli-den 31 december1985. Till grund för beräkningen av anslagen tillavlöningar och pensioner under nästa budgetår har lagts de löne- ochpensionsbelopp som gäller fr.o.m. . För anslagen inom utgiftsramarnaför militärt försvar samt civilförsvar gäller dock att lönenivån i febmari 1985ligger till grund för anslagsberäkningarna. Anslagsberäkningen innefattar ettlönekostnadspålägg . I förhållande till det löneläge som låg till gmndför beräkningen av lönekostnaderna i budgetpropositionen 1984/85 har medräknats ändringar som skett dels fr. o. m. till följd av avtal den 19 decem ber 1984 om löner fr. o. m. till följd av 14 § förstastycket och 17 § 1. 1984-85 (löneplansåtgärder, löneutvecklingsgaranti m. ), dels fr. o. m. till följd av olika avtal och om löner fr. o. m. till följd av höjdalöneplans- belopp samt en ny löneplan N enligt 1984-85. Åtgärderna , löneutvecklingsgarantin och löneplansåtgärderna innebar en genomsnittlig höjning med 2,. De höjda löneplansbeloppen och den nya löneplanen innebar en ytteriigare höjning av lönerna fr. o. m. andra halv- 5 året1985 med i genomsnitt ca 3,. Avtalen har beaktats i löneomräkningen. Vidare harbeaktats de långsik- Prop. 1985/86: 100 tiga kostnadsökningarna till följd avändringarna i systemet för tjänste- Bil. 2 tidsklasser fr. o. m. den 1 juli1985. Dessutom har beaktats dels de belopp som har avsatts för olikamyndigheter enligt 17 § andra och tredje styckena ATF t.o.m. budgetåret1984/85, dels de personliga marknadslönetillägg (MLT) som utgår till vissatjänstemän vid utgången av nämnda budgetår, dels de lönegradsuppflyttningar avvissa högre tjänster som skett fr. o. m. den Ijuli 1984. I löneomräkningen har däremot inte kunnat beaktashöjningen av löneplansbeloppen dels fr. o. m. till följdav 17 § II. 1984-85, dels fr.o.m. till följd av 18 § ALS1984-85. Inte heller har de ramar kunnat beaktas, som myndigheterna disponerarunder tiden den 1 juli 1985den enligt avtal den 12 september 1978om lokala löneförhandlingar m. m. inom ATF-området (L-ATF) samt senare träffadeändringsavtal. Genom SAV:s försorg har tillgångtill ett mer detaljerat underlag för beräkning av myndigheternas lönekostnader.Med utgångspunkt i SAV:s uppgifter har i budgetförslaget kostnadseffekterna avALS 1984-85 på löneplanslönerna beräknats utifrån resp. myndighets faktiskalöneprofil. Som tidigare nämnts upphör de flesta av denuvarande löneavtalen att gälla . Det är därför inte numöjligt att ange vad som kommer att gälla i fråga om anställningsvillkor /87. Gällande L-ATF avtal innebär dock kostnadsökningar om ca I% per . Dessa frågor torde senare få anmälas för regeringen ochunderställas finansutskottet. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 3 Riktlinjer för finansiering av vissa PrpP 1985/86: lOO Regeringskanshettog initiativ till en effektivisering av utredningsväsendet.Syftet var att renodla kommittéformen och att finna alternativa former förutredningar. En reducering av antalet kommittéer har skett och mångautredningsuppgifter utförs av arbetsgrupper inom departementen. För de utredningar eller arbetsgrupper som medförkostnader som inte kan bestridas från departementsanslaget bör medel kunnaanvisas från annat anslag. Departementen bör därför, efter det att regeringenhar beslutat att sådan utredning eller arbetsgmpp får tillsättas, få ta ianspråk medel från nuvarande anslag till kommittéer. Arbetsgmpper vars kostnader bestrids på angivetsätt redovisas för genom en förteckning i kommittéberättelsen. I fortsättningen bör mot bakgmnd av vad jag haranfört anslagen Kommittéer m.m. benämnas Utredningar m.m. De reservationer somvid utgången av innevarande budgeten finns på kommittéanslagen bör föras övertill utredningsanslagen. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 4 Medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden Regeringenhar i sin proposition om den statliga personalpolitiken anmält att statensarbetsgivarverk den 14 febmari 1985 har fått i uppdrag att på statens vägnar taupp förhandlingar med berörda personalorganisationer i syfte att träffakollektivavtal om medbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden (prop.1984/85:219 s. 43; AU 1985/86:6, rskr. I beslutet om uppdraget hänvisastill ett tidigare uttalande i frågan av (KU 1983/84:30 p. 9, rskr.330). I beslutet sägs också att förhandlingarna skall förberedas och följas aven särskild rådgivande delegation vid arbetsgivarverket. (s. 16) har framhållitvikten av att detta förhandlingsarbete fullföljs så att merändamålsenliga arbetsformer kan införas i i berördaavseenden. Av propositionen framgår att regeringen avser atthålla underrättad om hur förhandlingarna fortskrider. har tillsatt den rådgivandedelegationen, bestående av företrädare för bl. Förhandlingarhar också inletts. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 5 Uppdrag om en översyn av kollektivavtals- Prop. 1985/86: loo bestämmelser om tjänstledighet för uppdrag som ''- ledamot av Riksdagenbehandlade granskningsbetänkande överstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU1984/85:35, rskr. En av punkterna i betänkandet (p. 18) tar upp ettregeringsbeslut om tjänstledighet från en domartjänst för uppdragsom ledamot av . I sin motivering till beslutet åberopar regeringenen klausul i kollektivavtalet mellan statens arbetsgivarverkoch personalorganisationerna om löner för statstjänstemän m.fl. (1984-85).Avtalet har godkänts av lönedelegation och avregeringen . Enligt denna klausul (bil. I, ändring i AST 19§ anm. 5) skall en tjänsteman som är tjänstledig för uppdrag som ledamot avriksdagen meddelas tjänstledighet för hela den tid som han innehar uppdraget.Under tjänstledighet för uppdrag som riksdagsledamot skall enligt avtalet görasfullt löneavdrag (C-avdrag). I granskningsärendet sattes i fråga, omregeringsbeslutet beträffande tjänstledigheten inte innebar en Ivångsmässigavstängning från tjänsten som strider mot gällande lagregler. Utskottet fann att regeringsbeslutet inte innebaren sådan tvångsmässig avstängning. Utskottet framhöll dock att det kanifrågasättas om de kollektivavtalsbestämmelser som reglerar statligtanställdas rätt till tjänstledighet för uppdrag som riksdagsledamot i vissaavseenden är förenliga med bl. a. reglerna om avstängning i 13 kap. 1 och 2 §§lagen (1976:600) om offentlig anställning (omtryckt 1982:100, ändrad senast1985:417). Särskilt pekade utskottet på att avtalet helt synes uteslutamöjligheten att tjänstgöra under pågående . Utskottet förutsatte attregeringen uppmärksammar denna fråga och vidtar omedelbara åtgärder. beslutade att läggakonstitutionsutskottets hemställan i förevarande del till handlingarna medgillande av vad utskottet anfört. Regeringen har gettarbetsgivarverket i uppdrag att ta upp förhandlingar med berördapersonalorganisationer i syfte att se över de kollektivavtalsbestämmelser somavses med uttalande. Arbetsgivarverketavser att inleda förhandlingarna . Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 6 Den nordiska utbytestjänstgöringen Ordningenmed nordisk utbytestjänstgöring fortsätter att utvecklas positivt. Jag erinrarom att den för svenska deltagare regleras i förordningen (1980:848) omutbytestjänstgöring i andra nordiska länder (omtryckt 1984:32). svarar bl.a. för att sprida information omutbytestjänstgöringen till myndigheter, anställda och personalorganisationer. I har både anställda och myndighetersålunda blivit aUtmer Prop. 1985/86: 100 medvetna om de praktiskamöjligheter till fömyelse och breddade erfaren- Bil- 2 heter som denna typav tjänstgöring erbjuder. En sammanställning av de svenska deltagarnasrapporter har getts ut av (Ds C1985:12). har regeringen utsett 16 svenskadeltagare, som skall tjänstgöra i , , ochNorge. Tjänstgöringen avser exempelvis områden som miljövård och förebyggandeav eko-brott. Antalet svenska stipendiater för åren 19791986 är i och med detuppe i 97. har ett antal tjänstemän från de andranordiska länderna tjänstgjort i . Vid sidan av detta reguljära tjänstemannautbyteställer medel till förfogande för enutbytestjänstgöring för sådan personal utanför det statligt löneregleradeområdet som särskilt arbetar med narkotikafrågor. Beslut om vem som från svensksida skall delta i den utbytestjänstgöringen tas av Nordiska kontaktmannaorganetför narkotikafrågor. - för har från två personertagits ut. avses beslut tas om vem som skall deltaår 1986. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 7 Verksamheten i Offentliga sektorns särskilda nämnd Offentligasektorns särskilda nämnd inrättades genom det särskilda huvudavtalet den 29november 1976 (SHA) - ett led arbetsrättsreform (prop. 1975/76:105,InU 45, rskr. Nämnden består av sju riksdagsledamöter och sexföreträdare för avtalsparterna. Den är beslutför bara när den är fulltalig.Den kan enligt avtalet kopplas in, när det gäller förhandlingar omkollektivavtal som rör anställningar hos staten, kommunema, landstingen,försäkringskassorna eller . Om en förhandlingspart invänder attett begärt kollektivavtal i något visst ämne inte bör träffas, eftersom detskulle kränka den politiska demokratin, kan denna fråga hänskjutas till nämndenför ett utlåtande, som utgör en rekommendation till parterna. Av förarbetena till arbetsrättsreformen framgår attfrågor som gäller den offentliga verksamhetens mål, inriktning, omfattningeller kvalitet hör till det politiska beslutsområdet (anf. Det skall i första hand ankomma på parterna att inom förhandlingamas gränsdragningen mot den politiska demokratin. Hänskjutande till nämndenskall sålunda ske bara i sädana undantagsfall där detta inte lyckas (prop. bil.2 s. 155, InU s. 58). Enligt beslut (prop. 1977/78:176, AU 37,rskr. 336) skall verksamheten i redovisas för ibudgetpropositionen. Jag får därför upplysa att - under tidenfrån Prop. 1985/86:100 och fram till - inte någotenda ärende har hänskjutits till nämnden. Ifortsättningen bör det räcka med en redovisning till de år då nämndenhar fått eller behandlat nägot ärende. Jag hemställer att regeringen dels föreslår att godkänna den av migförordade nya ordningen för redovisning av nämndens verksamhet, dels bereder tillfälle att ta del av dennu lämnade redovisningen. 8 Verksamheten i omplaceringsfrågor Nämndenför vissa omplaceringsfrågor (NOM) inrättades i anslutning tillriksdagens beslut om omlokalisering av viss statlig verksamhet (prop. 1971:29,InU 15, rskr. NOM består av en ordförande och tre andra ledamöter. N0M:s uppgift är att på ansökan av anställd vidmyndighet eller institution som skall omlokaliseras enligt riksdagsbesluten1971 (prop. 1971:29, InU 15, rskr. 196) och 1973 (prop. 1973:55, InU 22, rskr.220) om omlokalisering pröva om de skäl som den anställde åberopar motflyttning från är så vägande att han eller hon bör undantasfrån flyttning. 1978/79:133 (AU 30, rskr. 294) omorganisation för arbetsmiljö-frågor, företagshälsovård samt personalutbildningoch personaladministrativ konsultation m.m. inom statsförvaltningenkonstaterar föredraganden att huvuddelen av omlokaliseringen är genomförd ochatt N0M:s verksamhet som en följd av detta kommer att avta under de närmasteåren och upphöra. Mot den bakgmnden och med hänsyn till arten avstatens arbetsmarknadsnämnds arbetsuppgifter inordnades NOM:s kanslifunktion iarbetsmarknadsnämnden. NOM:s statistik visar att antalet ansökningar somhar kommit in till nämnden har blivit allt färre. Under åren 1971-1985har totalt 2185 ansökningar kommit in till NOM, därav tre . NOM bör enligt min mening upphöra och dessuppgifter övertas av trygghetsnämnden. prövar bl.a. vissafrågor med anledning av vad arbetsgivaren har åtagit sig i trygghetsavtaletför arbetstagare hos staten (TrA-S) samt besvär över arbetsgivarens beslutenligt TrA-S. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 9 Redovisning av statsförvaltningens Prop. 1985/86: lOO ADB-användning m. m. ®''' 1978/79:121 om användningen av ADB i statsförvaltningen redogjordes förolika frågor om statsförvaltningens användning av datorer för administrativaändamål. a. påtalades svårigheterna att snabbt och enkelt skaffa enöverblick över den statliga databehandlingen.