prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 7 Förslag tiU förändringar iuppställningen av statsbudgetens inkomster /87 .................................................................... 53 8 Statsutgifterna för budgetåret1986/87 ............... .. 54 9 Statsbudgetenför budgetåren 1985/86 och 1986/87 55 10Förslag tiU statsbudget för /87 ... 56 1 Budgetunderskott och statsskuld(netto) andel av BNP budgetåren 1970/71 -1986/87 29 2 Budgetunderskott, underUggandebudgetunderskott och statens upplåningsbehov som andel av BNP budgeiåren1982/83-1986/87 . Tryckeri, 1985 59 Denpreliminära nationalbudget som härmed läggs fram beskriver deninternationella och svenska ekonomins utveckling och innehåller en prognos fördet kommande årel. Nationalbudgeten bygger pä material från fackdepartement ocholika verk och institutioner. har hörts men dess ledamöter bärinte något ansvar för de bedömningar som görs i nafionalbudgeten. Tidigarehar och gemensaml utarbetat denpreliminära nafionalbudgeten. Del har bl. a. medfört skillnader i bedömningaroch siffror mellan olika avsnitt och skapat oklarhet om institutets ställningsom självständig konjunkturbedömare Fr.o.m. har arbetsordningen ändrats så attfinansdepartementet ensamt svarar för utarbetandet av den preliminäranafionalbudgeten. har omfattningen reducerats väsentligt.Konjunkturinstitutet offentliggjorde en egen prognos fördel kommande året. Denna prognos utgör det huvudsakliga underlaget för denprehminära nationalbudgeten. Arbetet med den preliminära nationalbudgeten harletts av statssekreteraren och departementsrådet avslutades . 1985/86: 100 Bil.1.1 1 Sammanfattning Prop. 1985/86: lOO Densvenska ekonomin har varil inne i en mycket expansiv fas de senaste åren.BNP-tillväxten har varit i genomsnitt drygt 2 1/under perioden1982-1985. Bakgmnden till denna ulveckling är både den kraftigainternationella konjunktumppgången och att den svenska kronan devalverades iinledningsskedet fill uppgången. För att denna positiva utveckling skall blibestående krävs dels att pris- och kostnadsökningarna dämpas varaktigt, sä altinte devalveringsefTekten urholkas, dels alt de finansieUa obalanserna rättasfill. Det senare gäller främst statens budget-underskoll. Pris- och löneökningarna har emellertid de senasteåren varit högre i än i andra industriländer. Både limlönerna ochkonsumentpriserna har ökat med i genomsnitt ca8% i jämfört med i genomsnitt i OECD-området. Därigenomhar en del av den omedelbara sänkningen av svenska priser och kostnader medsammanlagt , som uppnåddes genom devalveringarna 1981 och 1982,neutraliserats. Trots detla är det svenska näringslivelskonkurrenskraft fortfarande god. Lönekostnaderna per producerad enhet iindustrin i jämfört med i våra konkurrentländer var lägre 1985 än1981, de totala rörliga kostnaderna var lägre och relativpriserna var 9%lägre. Delvis är denna förmånliga situation en konsekvens av altproduktiviteten har stigit snabbare i än utomlands. En sådan utvecklingkan inle förväntas hålla i sig över ulan har att göra med attde produktivitets-reserver som fanns i bötjan av har tagits tiUvaragenom en höjning av kapacitetsutnyttjandet. Även i andra avseenden har det svenskanäringslivets konkurrensförmåga stärkts. Industrin har omstrukturerats ochanpassals till de förändrade marknadsförhållandena. Forsknings- ochutvecklingsinsatserna har ökat. Lönsamheten har förbättrats väsentligt ochkommit i nivå med vad som gällde under 1950- och 1960-lalen. Inför är det än mer väsenfiigl attpris- och löneökningarna dämpas radikalt. De inlernalionella pris- ochlöneökningarna väntas nämligen fortsätta all falla. Timlönerna iFörbundsrepubliken , och beräknas öka med ca 4%1986. Prisökningarna beräknas stanna vid i och 1-11/ide båda andra länderna. En klar dämpning av den svenska inflafionen harskett . Konsumentpriserna beräknas ha stigit med ungefär 5 1/2%under loppet av 1985. Den låga inlernafionella inflationen med faUandeoljepriser och rå-vampriser och en lägre dollarkurs talar för en fortsattdämpning av prisstegringarna även 1986. I kombination med den antagnalimlöneökningen (se nedan) väntas inflationen begränsas tiU under loppet av1986. Timlönerna beräknas ha ökat 1985. Som grundför prognoserna i nationalbudgeten har - eftersom inga löneavtal har träffats - anlagils all timlönerna ökar i enlighet med nu gällande avtal. För näringsli vet har dämlöver kalkylmässigt antagits en viss löneglidning. skulle därmed sliga med 51/1986. Detta är en lägreökningslakt än Prop. 1985/86:100 men ändå högre än i våra konkurrentländer. försämrades densvenska bytesbalansen. Bakom försvagningen låg främst en oväntat kraftigefterfrågeökning i och en hög nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter'. Försämringen av bytesbalansen förutsågs ,men styrkan i försvagningen underskattades. stabiliseradesbytesbalansen igen och underskottet uppskattas preliminärt till10 miljarder kr. I den reviderade nafionalbudgeten iapril 1985 beräknades underskollet i bytesbalansen liU 3 mUjarder kr. Altunderskottet blev större beror på att importökningen 1985 då underskattades medca lill följd av att privat konsumfion och invesleringar ökademer än förutsatt och på alt exportökningen överskattades med ca 2procentenheter. Dessa skillnader motverkades delvis av att importpriserna stegnågot mindre än beräknat. Prognoserna för utrikeshandelnbaseras på en fortsatt tillväxt i OECD-området med 1986 och på attexportmarknaden för bearbetade varor ökar med 5 1/i volym 1986. Vidare harfömtsätts att dollarkurs och internationeU räntenivå är oförändrade fr. o. m.slutet av 1985. BNP i , % 4,9 2 3/4 23/4 Exportmarknadstillväxt, %' 11,3 7,1 5,5 i nationella valutor, %' 5,1 4,7 3,5 Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat 28 27 26 ' Avser bearbetade varor vägt enligt vaije lands betydelsesom avsättningsmarknad för svensk export av bearbetade varor. Exporten beräknas med dessafömtsättningar öka med 41/1986 all jämföra 1985. Den högreökningslakten 1986 beror på atl exporten av trävaror, pappersmassa,petroleumprodukter och fartyg, som minskade 1985, väntas öka 1986. Exporten avbearbetade varor beräknas däremoi öka något långsammare 1986 än 1985.Importökningen beräknas till följd av en avsaktande ökning av inhemskefterfrågan stanna vid 1986 att jämföra 1985. Bylesbalansunderskottet reducerasdärmed till . Svängningarna i bytesbalansen mellan 1984 och1986 beror både på föriorade marknadsandelar och pä etl antal fillfälligafaklorer. De negativa effekterna på svenska företags marknadsandelar av högreprisstegringar pä svenska produkter än utlandets svarar för en försämring avbytesbalansen 1985 och 1986 med ca . ' Orsakema till valutautflödet och försvagningen avbytesbalansen har analyserats i "Valutaflödena 1985och den ekonomiska politiken". Ds Fi 1985:16, december1985. Tabell1:1 Försörjningsbalans och nyckeltal Import av varor och tjänster -1,0 -0,9 -5,7 -4,1 -4,0 -0,5 -2,1 -7,5 0,7' 0,4' Export av varor och tjänster Konsumentpris dec.-dec, % Sysselsättning, förändring i antal personer -f 36 000 Bytesbalans, miljarder kr. Budgetsaido, miljarder kr. Prop.1985/86:100 Bil. 'Förändring i lagerinvestering i procent av föregående års BNP. petroleumprodukter,Iransfereringsnetto och nettoexport av fartyg förklarar en försämring avbytesbalansen med . 1985 och en förbättring med 11 miljarder kr.1986. Därtill kommer en rad andra faktorer som inverkat på bytesbalansen, t.ex. den inhemska efterfrågeutvecklingen i förhållande fill omvärldens, vissatrendmässiga förändringar i marknadsandelar, ändringar i bytesförhållandetetc. En bidragande orsak lill försämringen avbytesbalansen 1985 var den kraftiga ökningen av den privata konsumtionen, somberäknas till . Det är särskilt konsumtionen av varaktiga och delvisvaraktiga varor, som har ökat. Någon dämpning av konsumfionsökningen underhösten 1985 har inle märkts trots den kreditåtstramning som genomfördes i maj1985. fömtses en fortsatt ökning av hushåUens reala disponiblainkomster. Den privata konsumtionen fömtses öka med 11/, se tabeU 1:1. Den kommunala konsumtionen beräknas ha ökat någollångsammare 1985 än fidigare år fill följd av en minskning av dels anlaletpersoner sysselsatta genom arbelsmarknadspolifiska åtgärder, dels dengenomsnittliga arbetstiden. Kommunernas relafivt expansiva planer ikombination med en god ekonomi - inkomsterna beräknas öka med 81/1986,likviditeten är god, den kommunala utdebiteringen minskar 1986 för förstagången - väntas leda tiU en konsumfionsökning med drygl 1986.Den restrikfiva inriktningen av statsbudgeten beräknas leda fill en Prop.1985/86: 100 fortsatt minskning av den stafiiga konsumtionen med ca I % 1986. En central del i den ekonomisk-polifiska strateginhar varit alt uppnå ökade invesleringar i näringsUvet. På de tre åren mellan1982 och 1985 har också näringslivets investeringar ökat . Industrinsinvesteringar har ökat med . Det höga kapacitetsutnyttjandet i industrinoch den goda lönsamheten vänlas medföra en fortsatt ökning av industrinsinvesteringar 1986. I verkstadsindustrin beräknas invesieringarna öka med ca20%. I massa- och pappersindustrin minskar emellertid invesieringarna efler entUlfäUigt myckel hög nivå 1985. För hela industrin beräknasinvesleringsökningen fiU . Även för näringslivet totak sett (exkl. bostäderoch handelsflolta) väntas en viss ökning av investeringsaktiviteten 1986. Trots detta beräknas de totala investeringama ökamed endasl 1/1986. Det som drar ner den lotala investeringsnivån är i förstahand en viss minskning av bostadsinvesteringama. Bostadsbyggandet vänlas liggakvar på nivån 30000 lägenheter 1986, men minska något i fasla priser. DärtiUkommer all ombyggnadsinvesteringarna, vilka ökat myckel starkt t. o. m. 1985och är större än nybyggnadsinvesleringama, ocksä väntas gä ned någol 1986. Den beskrivna utvecklingen leder liU att deninhemska efterfrågan ökar betydligt långsammare 1986 än 1985. Det är främsl densvagare investeringsökningen och etl minskat bidrag frän lagerinvesteringarnasom svarar för dämpningen av den inhemska efterfrågetillväxten. BNP-tillväxtenberäknas sakta av tiU 11/1986. Detta är en någol högre fillväxt 1986 än vadkonjunkturinslilulet räknade med i sin prognos . Skillnadenberor främst på alt prognosen för investeringarna har upprevi-derals fiU följdav en något mer positiv bedömning av näringslivets och särskilt industrinsinvesteringar samt mer posifiva kommunala planer för bostadsbyggandet. Arbetsmarknadsläget har förbättrats kraftigt 1984och 1985. Sysselsättningen beräknas ha ökat med 36000 personer 1984 och 43000personer 1985. Arbetslösheten har reducerats från 3,1983 tiU 2,1985. Detgoda arbetsmarknadslägel kvarstod . Sysselsättningen ökaderelativt kraftigt och arbetslösheten fortsatte atl reduceras. Anlalet vidarbetsförmedlingarna nyanmälda lediga platser var högt och antalet personer somberördes av varsel om personalinskränkningar var lågt. Arbetsmarknadslägel bedöms bli ungefar oförändral1986 genomsnittligt sell, även om en viss försvagning under loppet av årel intekan uteslutas. En fortsalt sysselsättningsökning förväntas inom de privata ochoffentliga tjänstesektorerna. Inom jord- och skogsbruk och industri kansysselsättningen komma alt minska . En annan väsentlig del i den ekonomisk-politiskastrategin har varil att rätta tiU de finansiella obalanserna, särskilt att minska det offenfiiga spa randeunderskottet. Finanspolifiken har också haft en restriktiv inriktning under de senasle åren och fär det även 1986. Den offenfiiga sektorns finansiella sparande har förbättrats kraftigt från ett underskott jarder kr. En fortsatt minskning av under- 5 (motsvarande av BNP) fömtses . Förbättringen av den offenfiiga sektornsfinansiella sparande beror Bil. I.l emellertid inte bara pä ökad fillväxt ochrestriktiv budgetpolitik utan delvis också på atl pris- ochlöneökningarna har varit högre än önskvärt. Höga pris- och löneökningar lederpå kort sikl lill en reducering av den offentliga sektorns sparandeunderskotl,men pä fill ökande underskott. Den snabba reduceringen av detoffenfiiga sparande-underskottet beror därför inte enbart på en positivsamhällsekonomisk ulveckling. Till följd av atl ökande invesleringar ochlagemppbyggnad endast delvis kompenserades av ell ökat bmttosparande inäringslivet, minskade den privata sektorns finansiella sparande 1985. För 1986väntas den jämförelsevis måttliga ökningen av invesleringsutgifterna inklusivelager, trots en viss dämpning av vinstandelen, leda tUl en stabiUsering av denprivata sektoms finansiella sparande. Penningpolitiken har inriktats på delsall motverka ell privat valutautfiöde genom alt upprätthålla en hög räntenivå,dels alt finansiera budgetunderskottet på etl sådant sätt atllikviditetsutveckUngen begränsas. Vidare har omläggningen av penningpolitikeni marknadsorienlerad riktning fortsalt bl. a. genom alt riksbankensrekommendationer för bankernas, finansbolagens och bostadsinstitutensullåningsvolym slopats och villkoren för bankernas upplåning i riksbankenändrats. har en betydande räntemarginal gentemotutlandet upprätthållits. Som störst var den efler kreditåtstramningen ,när räntan på statsskuldväxlar uppgick till atl jämföra med en ränta på 8%för 3-månaders eurodollarlån. Räntemarginalen får ses mot bakgmnd av det storavalutautflödet i böijan av året och regeringens uttalade mål atl över längreperioder undvika privata valutautflöden. har valutaströmmarna väntoch etl betydande privat valutainfiöde uppstått. Räntenivån har successivtkunnat sänkas liU . 2 Den internationella utvecklingen Dengenomsnittliga fillväxten i industriländerna gick in i en lugnare fas. En oväntat svag utveckling i många länder under första hälften av åretföljdes av en viss förnyad expansion, som dock blev otiUräcklig för atl infriatidigare bedömningar av BNP-ökningen för helåret. I den revideradenationalbudgeten uppskattades OECD-områdets tillväxt under årel fill 31/. Den fakliska fillväxten ser ul att ha blivit ungefär en halv procentenhetlägre, vilkel främst kan tillskrivas en oväntat låg tillväxt i Förenta staternaoch . För de västeuropeiska länderna synes tiUväxten mätt över hela åretha blivit nära vad som tidigare fömtsågs, dvs. drygl 2 1/. Sysselsättningenökade någol snabbare än väntal i , men arbetslösheten fortsatte trotsdetla att växa. Utsikterna tyder på all tillväxten iOECD-området åter försvagas efter expansionen . kan tillväxten därmed komma att ske i ungefär samma takt somföregående år, eller ca 2 3/. En tillväxt i denna takt skulle innebära att desenaste årens konjunktumppgång inle leder tiU lika slark tolal förbättring avaktiviteten som varit fallet vid de uppgångar som inträffade under 1970-talel. Den största förändringen i utveckUngen 1986 jämförtmed 1985 är att den japanska tiUväxten bromsas upp från till ca 31/2%.Så gott som hela 1985/86:100 Bil. Tabell 2:1 Bruttonationalpraduktens utveckling i vissaOECD-länder De sju stora länderna 2 1/2 2 3/4 3 1/2 2 1/2 1 1/2 3 1/2 2 1/4 2 1/4 2 1/2 2 1/2 3 1/4 3 1/2 2 3/4 3 1/4 2 1/2 2 1/4 1 1/2 1 1/2 1 1/2 3 3/4 2 1/4 2 3/4 2 1/4 2 1/4 2 1/4 2 3/4 2 3/4 BNP, löpande priser och växelkurser.Finansdepartementets bedömningar. dennanedgång i tillväxttakt kan hänföras till minskad nettoexport, och den Prop.1985/86:100 inhemska efterfrågan kommer sannolikt inte att expandera snabbareoch Bil. 1.1 upphäva detta bortfall. I mattas den inhemskaefterfrågetillväxten, och det är främst genom att den reala utrikesbalanseninle fortsätter att försämras som också den totala tillväxten kan konsoliderasnågot. Till bilden av utsikterna hör etl vissl "överhäng"i och med att tillväxten var snabbare än underförsta. BNP kan sålunda beräknas öka med 2 3/1986. FörVästeuropa förutses en fortsatt svag tillväxt. kan dettaväntas resultera i ungefär samma ökningstakt som fjolåret, dvs. ca 2 1/4%.Trots en gynnsammare demografisk ulveckling förblir detta otillräckligt för attleda till en minskning av arbetslösheten totalt sett. Denna kan i själva verketöka med ytterligare några hundra tusen, och det är bara i ett fåtal länder somarbetslösheten kan väntas falla. För de västeuropeiska länderna sammantagnaberäknas nettoexporten komma atl spela en mindre roll för tUlväxten och deninhemska efterfrågan få en motsvarande större betydelse. Särskilt den privata konsumtionen,som ökat långsammare i än i övrigaOECD-länder, väntas kunna svara för en något ökad andel av tillväxten. Situationen i utvecklingsländerna påverkas i storutsträckning av ulvecklingen i industriländerna. De oljeproducerandeutvecklingsländerna har alltjämt en långsam tillväxt som en återspegling av denfortsatt krympande oljeimporten i industriländerna och den svagaprisutvecklingen. De s.k. NIC-länderna har hamnat i vad som kan förmodas varaen andhäml-ningspaus i den snabba tillväxten, sedan exporten från fiera av demstagnerat som följd av uppbromsningen av den amerikanska tillväxten. Gmppenövriga icke oljeproducerande utvecklingsländer har en någol heterogenutveckling, men många länder har det gemensamt att exlernbalansen är enutpräglad restriktion för den ekonomiska politiken. Växandeskuld-Ijänstbelalningar och försämrat bytesförhållande i utrikeshandeln kommerunder 1986 atl ställa ytterligare krav pä en dämpad real efterfrågeutvecklingi dessa länder om bylesbalansunderskottet inte skall växa okontrollerat pånylt. För utvecklingsländerna sammantagna kan BNP-tillväxten 1986 bU ungefäroförändrad, 3 1/2 ä . En UtveckUng av det skisserade slaget kan beräknasmedföra en genomsnittlig tUlväxt i världshandeln om 1986, dvs. av sammastorleksordning som 1985. Handeln meUan industriländerna kan bli något merUvaktig än genomsnittet och världshandeln med färdigvaror kan sålunda komma atlöka med drygl , medan råvaruhandeln väntas öka med 2 ä . Fallande realaråvarupriser beräknas göra del svårt för producentländerna att begränsaunderskottet i bytesbalansen. Bland industriländerna fömtses bytesbalansemafortsätta all utvecklas i riktning mot ökad ojämvikt, främsl lill följd avkortsikfiga effekter av de växelkursförändringar som till slor del redan skettsnarare än p.g.a. ökade obalanser i den underliggande reala utvecklingen.Förenta staternas bytesbalansunderskott 1986 beräknas fiU av BNP,och för och fömtses överskotten samfidigtväxa till resp. . Somalltid är prognoser över det kommande årets utveckling osäkra. Tabell2:2 Konsumentprisernas utveckling i vissa De sju stora tänderna 4,3 2,2 2,4 7,4 5,0 10,8 4,3 3 1/2 2 1/4 2 1/4 6 6 1/4 8 3/4 4 1 1/4 1 1/2 4 4 1/2 7 1/2 4 1/2 6,4 7,1 6,6 8,0 4 3/4 6 5 1/2 7 1/2 3 5 6 5 6,3 3,3 2,9 5,6 2 1/4 3 1/2 3 1/4 4 1/2 13/4 2 1/4 2 3/4 6 3/4 5 1/2 4 3/4 1985/86:100 Bil. radfaktorer lalar emellertid för att en sådan ulveckling som här skisserats skallkunna realiseras. Studier inom lyder på alt tUlgången påproduktionsfaktorer generellt sell inle skuUe utgöra något hinder förfiU-växlen i . Arbetskraften är undersysselsatl, särskUt i ,och lönekostnaden per producerad enhet har stigit långsammare än prisema desenaste åren, vilket borde stimulera efterfrågan på arbetskrafl. För 1986förutses en fortsatt långsam ökningstakt om ca 2 1/för lönekostnaden perproducerad enhet i de största industriländerna i genomsnitt; iFörbundsrepubliken och beräknas ökningen stanna vid 1/2 å 1 %.Vidare är kapacitetsutnyttjandet inom industrin lägre än vid fidigare högkonjunkturer,och investeringsaktiviteten har varit relativt sell Uvlig ,vUket stimulerat förnyelsen och anpassningen av produktionsapparaten lillförändringar i efterfrågans inriklning. Denna process bedöms fortsätta även1986, om än sannolikt i något långsammare takt. Den långsamma ökningen av lönekostnaderna under desenaste åren är en väsenUig faktor bakom framgångarna i inflationsbekämpningeni industriländerna. I de större länderna understiger inflationstakten nu ,vUket inle varit fallet sedan 1968.1 merparten av bedömsinflafionen fortsätta alt dämpas 1986, vilket breddar underlaget för att ocksåinflationsförväntningarna kan bringas ned mera varaktigt. För delta talarvidare - åtminstone - utsikterna för råvampriserna, som hittillshållits tUlbaka av förhåUanden bäde pä utbuds- och på efterfrågesidan. Denallmänna tUlväxten i industriländerna har varil för svag och för lite inriktadpå råvaruefterfrågan. Dessutom har utbudet pressats upp av behovetav exportintäkter hos många råvaruproducerande länder. 1985/86:1001986 talar övervägande skäl för fortsatt fallande reala rävampriser. Ten- Bil.1.1 densen till lägre realpriser är ännu mer uttalad för råolja ocholjeprodukter. Under stor del av sleg visseriigen oljepriset päspotmarkna-den, beroende dels pä att den normala säsongseflerfrågan blevsärskilt stor sedan lagren i köpariänderna lidigare dragits ned, dels påminskal utbud av sovjetisk olja på väridsmarknaden. Men oljepriset föll återefter , och utrymmet för ytteriigare prisfall päolja är betydande om t.ex. skulle göra verklighet avsitt hot om att öka utvinningen även vid svagare efterfrågeläge påspot-marknaden. Inflationsförväntningarna lorde också påverkas avutvecklingen av de offenfiiga budgetunderskotten och deras finansiering i oUkaländer. Den strama inriklning som budgelpoUfiken haft under flera är iflertalet västeuropeiska länder ser i huvudsak ut att bestå under 1986.1kombination med en mindre restriktiv penningpolitik kan de förbättradeutsikterna fill lägre inflafion medge successivt lägre räntor, inle bara inominella tal utan också realt. Härvidlag skiljer sig emeUertid möjligheternaoch riskerna åt väsentligt mellan olika länder, beroende pä utvecklingen påväxelkursomrädet. Generellt sell är en lägre dollarkurs i detta avseende enposUiv omständighet för ländema utanför , vilka skulle få etlökat utrymme att föra en mindre stram ekonomisk politik, medan den amerikanskaekonomin genom deprecieringen kan väntas få större infiationsimpulser. De allmänt sett gynnsamma ulsiklema för en låginflationslakt har sin betydelse också därigenom att tiUtagandeinflation historiskt sett spelat en avgörande roll bakom att fidigarekonjunkturuppgångar brutits. Antingen har inflationen i sig fått detta resultateller också har den ekonomiska politiken måst skärpas för atl begränsaprisstegringarna. Flera av de omständigheter som i denna konjunkturcykeltalar för en lugn prisutveckling kan i själva verket komma all dämpainflationstakten mer än vänlat. Vilken stimulanseffekt delta får på den realaaktiviteten beror emellertid fill stor del på om utvecklingen sker gradviseller mera Tabell2:3 Arbetslöshet i några Procentav arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiserade definitioner 7 1/4 7 1/4 2 1/2 2 3/4 8 3/4 8 1/2 10 1/4 13 1/4 9 1/4 8 3/4 2 3/4 2 3/4 11 1/4 Tabell 2:4 Bytesbalanssaido i några Prop. 1985/86: 100 Miljarder dollar Bil. -128 48 13 abrupt;i det senare fallet kan desinflafionen leda till så ökad osäkerhet alt depositiva effektema uteblir. Jämsides med möjUgheten att nå en lägreinflafionstakt i industriländerna föreligger emeUertid också ell antalfaklorer som innebär klara risker för elt sämre utfall än gmndprognosen. Dessahänför sig både till ulvecklingen inom OECD-området och till relationerna tillländer utanför indu-slrilandskretsen. Den dominerande osäkerheten inom OECD-området ärförknippad med den obalanserade utvecklingen i Förenta statema jämfört medövriga industriländer. En anpassning av utrikesbalansen och av denbakomUggande offentliga sparandebrislen måsle ske för alt öka denamerikanska ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Bytesbalansutvecklingenunder fömtses medföra ännu slörre underskott i , medan iförsta hand och FörbundsrepublUcen ökar sina överskott.Tendensen förstärks tiUfälligt ju mer dollarn faller (inom vissa gränser) mol deandra valutorna. Som nämnts ovan kan emellertid en fortsatt gradvisdollardepreciering stimulera till en starkare tillväxt utanför Förenta staterna.Detta skulle underlätta den amerikanska anpassningen, men för att heltundanröja ojämvikten i bytesbalansen skuUe sannolikt också en ekonomisk-politiskåtstramning av den amerikanska efterfrågan behöva tillgripas. Sådana åtgärderskulle troligen bli hell ofrånkomliga och behöva bli mer långtgående omdollarkursen började falla myckel snabbi.