prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Behandlingav diarréer med en socker-saltlösning, vaccinering, amning, viklökningskontrollär några av ålgärdema i UNI-CEF:s överlevnadsstrategi som ingår i en ulbyggnadav primärhälsovården. Samarbetet med WHO är i del sammanhanget av slor betydelse.I samband med FN:s fyrtioårsjubileum önskar särskilt framhävavaccinering och målet att till 1990 vaccinera alla barn mot sex vanligainfektionssjukdomar. Målet har uppställts av världshälsoförsamlingen och FN:sgeneralförsamling. () består av representanter för 41 stater. Av dessaär 24 , 12 i-länder och 4 socialisfiska i-länder. Den återståendeplatsen skall rotera mellan de fem regionala grupperna. U-ländema är alltså imajoritet i styrelsen. Styrelsen granskar och drar uppriktlinjer för verksamheten och fördelar medel till fondens program. Verkställande direktör för är sen 1980 JamesGrant, . Biträdande direktör är svensken . huvudkontorsom är förlagt lill har jämte i och , , i ca 500 anslällda. Vid sex regionalkonloroch ell åttiotal länderkontor arbetar ca 1 500 personer - av finns alltså på fältet. finansieras genom frivilliga bidrag, huvudsakligen från regeringar.Regeringsbidragen har utgjort av fondens reguljäraresurser. Nafionalkommiltéer, enskilda organisationer och andra privatabidragsgivare svarar för återstoden. Inkomsterna från nationalkommittéer kommerfrämsl från försäljningen av kort. Utöver den reguljäraprogramverksamheten genomför särskilda insatser, både katastrofhjälp ochlångsiktiga projekt, som finansieras med öronmärkta bidrag, s. k. supplemenlaryfunding. De sammanlagda inkomsterna beräknas uppgå lill ca varav 250 milj. fill de reguljära resurserna. Det svenska ordinarie bidraget är 160milj.kr. Därtill kommer etl extrabidrag på 30 milj.kr för all göra det möjliglför alt förslärka sin kapacitel och utöka sin verksamhet i . Föråren 1986-1987 har ulfasl 160 milj.kr.per år. är en av destörsta givarna, tillsammans med , och . Bidraget från är drygl 5,5 milj. kr. Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna i P''*'P- 1985/86:100 och ' Bil. Deinlernafionella utvecklingsbankerna och -fonderna lämnar finansiellt bistånd iform av obundna lån. Dessutom lämnar de tekniskt bistånd, som komplement filldel finansiella. Den äldsta och största är Väridsbanken(), som kommit alt utgöra modell för uppbyggnaden av övriga utvecklingsbanker. Tabell1: Fakta om de internationella utvecklingsbankerna och -fonderna Utvecklingsbankernafungerar som ell mellanled mellan den internationella kapitalmarknaden ochu-länderna. Bankerna kan genom sin goda ställning låna upp och vidareförmedialån på villkor, som är förmånligare än vad de allra flesta själva skullekunna få. Många av de fattigare saknar dennödvändiga återbetalningsförmågan även när det gäller utvecklingsbankernasrelativt förmånliga lån. För att kunna bistå också dessa länder har som etlkomplement lill bankerna utvecklingsfonderna upprättats. Fonderna lämnarutveckUngskrediter på näst inlill gåvobasis. De svenska bidragen lill de itabell 1 redovisade organen har koncentrerats till utvecklingsfonderna.Föregångare och alltjämt helt dominerande är Internationella utvecklingsfonden(), som utgör en del av väridsbanksgruppen. 'Den (), behandlas inte i detta samman hang, eftersom de svenska bidragen inte finansieras över biståndsanslagen. IDB behandlas i propositionstexten under littera E. 1985/86: 100 Organisation gji 5 Bankemas/fondernashögsta beslutande organ är guvernörsstyrelsen (). Den ärsammansatt av representanter för samlliga medlemsländer och håller etl möte perår. Däremellan handhas det löpande arbelel av en direktörsstyrelse (Board ofDireclors). Eftersom antalet medlemsländer överstiger antalet platser idirektörsstyrelsen har de fått gå samman i röslgmpper. En direktörrepresenterar således i regel flera länder. De nordiska länderna ingår i samma röstgrupp. Medande i /bildar en egen röstgrupp har de i AfDB/AfDF slutit sig samman medSchweiz och och i AsDB/AsDF med och . Rösträtten är i princip vägd i förhållande tillandel tecknat kapital resp lämnade bidrag. För atl ge små länder, i första handu-länder, ett större inflytande tilldelas varje medlemsland också ell visstantal röster, oberoende av landets kapital- och bidragsandelar. De svenskaandelarna framgår av tabellerna 3 och 4. har slörst röststyrka i AfDB och AfDF -två tredjedelar resp. hälften av röststyrkan. I /och /AsDF ärmolsvarande siffror ca40 %. Enligt en mer eller mindre uttalad regel harchefskapet i alltid tillfallit en amerikan, i AsDB alltid en japanoch i AIDB naturligen en . är chef för sedanjuli 1981, Babacar N'Diaye från är AfDB:s president sedan augusti 1985och tillträdde chefsposten i AsDB . Utvecklingsbankernasullåningsverksamhet är baserad på det av medlemsländerna tecknade kapitalel.Av del tecknade kapitalel inbetalas endast en mindre del. Resterande delfungerar som en garanti för utvecklingsbankernas upplåning på deninlernalionella kapitalmarknaden. innebär all utlåningen till slor delfinansieras med hjälp av upplånade pengar och alt ullåningsvillkoren därförblir bestämda av upplåningsvillkoren. Tabell2: Utvecklingsbankernas utlåningsvillkor Spännviddeni löptiderna beror på skillnader i låntagarländernas utvecklingsnivå och/elleri projektinriklningen. Tabell 3:Utvecklingsbankernas tecknade kapital och utestående upplåning Prop.1985/86:100 per Bil. Tecknat kapital (milj. dollar) 56 843 5 006 14 058 (procent) 9 25 12 Utestående medel- och långfristig upplåning (milj. dollar) 42 756 795 3 893 (procent) 1,27 1,35 0,17 (procent) 1,23 1,45 0,58 Tillskillnad från bankerna finansieras fondernas verksamhet inle genom upplåningutan genom bidrag från i försia hand i-länderna. Sedan millen av harockså vissa OPEC-länder och andra rikare tillkommit sombidragsgivare. Bidragens storlek fastställs i samband med s.k.påfyllnadsförhandlingar. En påfyllnad sker genom en inlernationell överenskommelse,där bidragsgivarna gör en utfästelse för tre eller . tillförsdessutom en del av vinst. AfDB lämnar bidrag till AfDF isamband med resurspåfyllnader. Utlåningen från fonderna sker på mycket gynnsammavillkor. och lämnar räntefria utvecklingskrediter med en löptid på 50år till en administrationsavgift på . AsDFs likaså räntefriautvecklingskrediter löper med en avgift på I %. De lio försia åren äramorteringsfria i samtliga fonder. Tabell4: Inbetalda bidrag till utvecklingsfonderna per Totalt inbetalda bidrag (milj. dollar) samlade bidrag (milj. dollar) bidragsandel (procent) röstandel (procent) Storiekenav del tecknade kapitalet i respektive utvecklingsbank och av bidragen tillrespektive utvecklingsfond avspeglar deras utlåningskapacitel. Prop.1985/86: 100 Bil. Tabell5: Utvecklingsbankernas och -fondernas utlåningsvolym Total utlåning t. o. m. (milj. dollar) (milj. dollar) 'Avser budgetåret1984/85. Fördelningav utlåningen på länder Utvecklingsbankernaoch -fonderna riktar sig lill mottagarländer som är olika i avseende påutvecklingsnivå och kreditvärdighet. Del finns dock en allmän strävan att biståde fattigare länderna, dvs de med en lägre BNI per capita-inkomst. Dennasträvan är tydligast hos utvecklingsfonderna. Av tabell 6 framgår sålunda attIDA:s utlåning nästan helt går lill de allra fattigaste . Även till denna grupp har blivit mera markerad under det senaste årtiondet. Föratt förslärka världsbanksgruppens utlåning tillde fattigaste länderna i söder om harVärldsbankens särskilda Afrikafacilitet upprättats. Till facilitelen, somadministreras av , har f.n.ett antal givarländer lämnat bidrag på lolall 1,2miljarder dollar. har lämnat ett bidrag på 440 milj. kr. Tillgänglig statistik för AfDB/AfDF resp. AsDB/AsDFgör del ej möjligt atl särredovisa respektive banks och fonds utlåning på sammasätt som görs för och . Det allmänna omdöme som ovan redovisats ombankernas och fondernas strävan alt inrikta sin verksamhet på de fattigasteländerna gäller dock i stort även för regionalbankerna/fonderna i och . 12 1985/86. Tabell6: Den procentuella fördelningen av utvecklingsbankernas och -fondernasutlåning på länder efter BNI per capita 1985/86: 100 Bil.5 BNI/capita dollar Verksamhetsåren 1978/79-1982/83 1984/85(1) -410 411-790 791- (1) Avser endast AfDB/AfDF 1/7-31/12 BNI/capita dollar -510 511-990 990- BNI/capita dollar 1982-84(3) -500(2) 501-780 781- (2) inkl. ö-medlemsländerna i med högre BNI per (3)siffrorna avser perioden till Bankernas och fondernastolala utlåning t. o. m. 1984 (som framgår i tabell 5) fördelal på de femstörsta lånlagariänderna redovisas i tabell 7: 1985/86: 100 Bil.5 Tabell7: Utvecklingsbankernas och -fondernas fem största låntagarländer per 31december 1984 (milj. dollar) Dessa länders procentuella andel av totala utlåningen (1) Siffrorna avser per 30/6 1985. Fördelningav utlåningen på sektorer Utvecklingsbankernasoch -fondernas lolala utlåning fördelad på olika sektorer framgår av tabell 8.Även här kan konstateras alt utvecklingsfonderna har en klararefattigdomsinriktad profil på sin utlåning. De har strävat efter alt utlåningeni första hand skall gå till sådana sektorer där den kommer de fattigastebefolkningsgrupperna mera direkl fill godo. Detla har sålunda skett genomsatsning på jordbmks- och landsbygdsutveckling samt social infrastruktur. Tillsocial infrastmktur hänförs här utbildning, hälsovård, befolkning,stadsutveckling och vattenförsörjning. Satsningenpå jordbmks- och landsbygdsutveckling och på sociala pro- Prop. 1985/86:100 jekl grundas på insikten om dels dessa sektorers betydelse förutveckling- Bil. 5 en dels atl det inle föreligger något motsatsförhållandemellan satsningen på basbehov, som i hög grad tillfredställs genom socialaprojekt, och ekonomisk tillväxt. Därtill kommer att de fattigastebefolkningsgmpperna främsl återfinns på landsbygden. För en allsidig utveckling krävs emellertid även ensatsning på ekonomisk infrastruktur i form av industri, energi, transport ochkommunikation. Utvecklingsbankernas utlåning har koncentrerats lill dessasektorer. För atl bistå vid genomförandet avnödvändiga ekonomisk-polifiska reformprogram lämnar /, vilkel framgår avtabell 8, en mindre del av sin utlåning i form av s. k. stmktur- ochsektoranpassnings-lån, vilka inte är knutna lill specifika projeki. Genom dennamodifierade form av programlån har Väridsbankens rådgivningsfunktionytterligare markerats. har spelat en central roll för all, isamråd med berörda , upprätla biståndskoordinerande gmpper, s. k.konsortier och konsultativa gmpper. Det finns f.n. eU tjugotal sådana grupperunder ordförandeskap av Väridsbanken. är medlem i de grupper som berörländer som mottar svenskt bilateralt bistånd. leder också denkonsultativa gmppen för inlernationell jordbruksforskning (CGIAR). Tabell8: Den procentuella fördelningen av utvecklingsbankernas och -fondernasutlåning på sektorer per Ekonomisk infrastruktur 43 30 45 30 (inkl. turism och tekniskt bistånd) Industri och nationella 18 7 16 10 Delsumma: 61 37 61 40 Eograra- och struktur- 6 10 - - Totalt: 100 100 100 100 (1) Siffrorna avser per 30/6 1985 r ;;B F----------------- Prop. 1985/86:100 ----------------------------------------------- Bil. (inkl vattenförsörjning. Internationellafinansieringsbolaget (IFC) Internationellafinansieringsbolagel, som upprättades , är den tredje delen avväridsbanksgmppen. IFC:s syfte är all främja ekonomisk utveckling i u-ländergenom atl, tillsammans med privat kapital, medverka till upprättande ochexpansion av privata företag i . För medlemskap i krävs att man är medlem iVärldsbanken. IFC har 127 medlemsländer. Guvernörs- och direklörsstyrelserna ärdesamma för IFC som för Väridsbanken och . Väridsbankens chef fungerar somordförande i . Verksamheten leds av en verkställandevice-president, f. n. engelsmannen . Antalet anslällda uppgårlill drygt 400. Rösträtten är liksom i Väridsbanken vägd i förhållande tillandelen tecknat kapital. IFC:s tecknade kapital uppgick den 30 juni 1985till . kapitalandel uppgår till 6,9 milj. dollar, eller1,. IFC:s verksamhet finansieras även av ackumulerade vinster och lån frånVärldsbanken. presenterades ett förslag om en kapitalhöjning med650 milj. dollar för alt finansiera en utvidgad verksamhel . Delta förslag beräknas, efter omröstning bland medlemsländerna,träda i kraft eller . IFC:s investeringar sker i allmänhet i form av enkombination av aktieteckning och långfristiga lån. Investeringsobjekt skallenligt stadgan vara privata företag. Statligt delägande utesluts inle menförelaget skall ha "privat karaktär" och inte vararegeringskontrollerat. Varie invesiering måsle uppfylla de två grundläggandekraven alt bidra lill utvecklingen av ekonomin i mottagarlandet samt atl medhög sannolikhet vara vinstgivande. IFC:s investeringar under verksamhelsårel 1984/85uppgick lill 937 milj. dollar. Detta belopp ulgjorde drygl av de totalakoslnaderna för de invesleringar, i vilka IFC dellog. Resterande medel kom frånandra finansieringskällor, i första hand privata banker. IFC:s tolala investeringar t. o. m. verksamhelsårel1984/85 uppgår lill . De fyra största lånlagariänderna iIFC är , , och . Någon motsvarighet lill IFC finns inle i AfDB ochAsDB. Den senare har emellertid 1983 beslulal atl i begränsad omfattning göra investeringar 173 av riskvilligt kapitalinom ramen för den ordinarie utlåningen. Det sker Prop. 1985/86: 100 genomårliga avsättningar om 5 milj. dollar från bankens vinst. Riktlinjerna Bil.5 följer i stort seU vad som gäller för IFC:s verksamhel. Till skillnad frånIFC kan AsDB också erbjuda riskvilligt kapital indirekt via de nationellafinansieringsinstitutionerna. Internationellajordbruksutvecklingsfonden () ''. j Den inlernalionella jordbruksutvecklingsfonden() är ell av och upprättades efler rekommendation frånvärldslivsme-delskonferensen . uppgift är atl stödja projekt ochutvecklingsprogram för livsmedelsprodukfion och livsmedelshantering i u-länderna.I synnerhet uppmärksammas de fattigaste med livsmedelsbrist ochu-länder med goda fömtsättningar att öka livsmedelsproduktionen. Särskild viktskall läggas vid näringsstandard och livsvillkor för de fattigastebefolkningsgrupperna. Underåren 1978-84 beviljade 160 lån lill 84 länder på sammanlagl omkring 1 968milj. av lånen gavs på synnerligen mjuka villkor lill defattigaste . Räntan på dessa lån är , och amorteringstiden femfioår, varav de första fio amorteringsfria. Av de lån som ges på de gynnsammastevillkoren går huvuddelen till länder med en per capita-inkomst på 300 dollareller mindre. av resurser går lill kategorin minst utveckladeländer. Av de lolala resurserna har ungefar gått till asiatiska, fillafrikanska, till latinamerikanska länder och fill länder iMellanöstern och . Ulöver lån förekommer även ett visst teknisktbistånd som uppgår till ca 90 milj. dollar. Av projekt har 82utarbetats av fonden, medan övriga 78 genomförts i samarbete med andrainternationella utvecklingsorgan. f.n. 139 är indelade i tre kategorier: ,OPEC-länder och mottagarländer. Samlliga länder ingår i en styrandeförsamling. Varje kategori har 600 röster. Inom de bidragsgivande kategoriernafördelas rösträtten i stor utsträckning i relation till bidragsandel. beslår av 18 medlemmar, sex frånvaqe kategori, och den väljs för en treårsperiod. är fr. o. m. 1984ordinarie styrelsemedlem för de nordiska länderna. Sekretariatet, som harknappt 200 anslällda, leds av , . Fondenhade för sin första verksamhetsperiod I 061 milj. dollar till sitt förfogande,varav kom från och från OPEC-länderna. bidraguppgick lill sammanlagl 115 milj.kr. Delta ulgjorde av den tolalasumman. En påfyllnad om 1 100 milj. dollar för treårsperioden1981-83 trädde i kraft först . bidrag under påfyllnaden var 620 milj. dollar, OPEC-ländernas 450 milj. dollar medan övriga svara- 175 de för 30 milj. dollar.Sverige bidrog med 148,3 milj.kr. 1985/86: 100 vilkel är av det totala påfyllnadsbeloppet. Inbetalningen den första påfyllnaden gicklångsammare än väntat och har därför fått lov all skära ned utlåningenalltsedan 1981. Förhandlingar om en andra påfyllnad av påbörjades . Ett problem i förhandlingarna är frågan ombidragsfördelningen mellan och OPEC-länderna. Det slår klart attdet tolala påfyllnadsbeloppet kommer alt bli avsevärt lägre än lill den förstapåfyllnaden. Delta har medfört att finansiella situation är mycketsvår. Tillsammans med etl slort antal belalade in ett förskotlsbidrag till om 35 milj. kr. som ulgör en del av bidraget lill den andrapåfyllnaden. Livsmedelsbistånd p°p, '''"- «« FN:s/(WFP) Underårtiondena efler använde vissa länder, främsl , sinastora spannmålsöverskott för bilateral livsmedelshjälp, i vida slörre ännuvarande omfaitning. Efterhand växte krav fram på etl internafionelltkomplement till den bilaterala hjälpen. inrättades WFP som enmultilateral kanal för livsmedelshjälp, underställd FN och FAO. WFPlämnar bistånd i form av livsmedel främst lill jordbruksutvecklingsprojekt,där matransoner delas ul lill de anslällda vid anläggningsarbeten, s. k.food-for-work. WFP ger också hjälp lill från näringssynpunkt särskill behövandegmpper, t. ex. kvinnor och spädbarn, skolbarn och flyktingar. Vidare används ca25 % av WFP:s totala resurser för katastrofbistånd. En medveten satsning sker på de fattigasteu-länderna, som mottar av WFP:s utvecklingshjälp. WFP:sstyrande organ är Commillee on Food Aid Policies and Programmes (CFA), sombestår av 30 medlemsländer, varav hälften . Kommitlén sammanträder tvågånger i , där WFP har sitt högkvarter. CFA skall, ulöver sinslyrelsefunklion för WFP, vara etl fomm för debatt och ge rekommendafioner ombiståndsmetoder och biståndspolitik på livsmedelsområdet. Sammanlagt arbetardrygl 1 000 personer för WFP. I 78 mottagarländer finns ca 170 WFP-handläggareoch drygt 600 lokalt anslällda. I huvudkontoret i arbelar 100 handläggareoch 160 lokalanställda biträden. Chef för programmel är , . WFPfinansieras med frivilliga bidrag, dels i form av hvsmedel, dels i form avkontanter för atl betala administrafion, frakt, försäkringar etc. Bidragen till WFP har ökat från några tiotalmiljoner dollar lill 770 milj. dollar undertvåårsperioden . Bidragsmålet för WFP:s reguljära resurser är I 350milj. dollar för perioden . mål beräknas emellerfid inte komma althelt uppnås. Bidragsmålet för näsla ivåårsperiod är 1 400 milj. dollar. Därtill kommer bidragen till det internationellaberedskapslagrel av livs medel för katastrofinsatser (Réserve - lEFR) som till slörsta delen kanaliseras via WFP. uppgick lEFR-bi- dragen lill livsmedel lill en kostnad inkl. frakt av 173 milj. dol lar. Vidare slussades en mindre del av de spannmålsgåvor som omfattas av 177 livsmedelshjälpskonvenlionen(Food Aid Convention - FAC) genom Prop. 1985/86: 100 WFP. WFP förmedlar alllmer bilateral livsmedelshjälp.Inte minsl utnyttjas WFP i s. k. Iriangelaffärer, där etl givariand begär WFP:sbistånd alt köpa upp livsmedel i ett u-land för gåva till ett annat oftanärbeläget, mottagarland. 1984 förmedlade WFP 532 000 lon bilaterallivsmedelshjälp till elt värde av 148 milj. dollar. Sammantaget har WFP under vart och eU av åren 1982,1983 och 1984 levererat ca 2 milj. lon livsmedel, dvs. avden globala livsmedelshjälpen. Av dessa 2 milj. föll på WFP:s reguljäraprogram, på lEFR, på FAC och på livsmedelssändningar för bilateralagivare och andra FN-organ. Huvuddelen av WFP:s leveranser eller bestod avspannmål med mejeriprodukter, främsl mjölkpulver, på andra plats (6,). uppgick kontantbidragen lill 150 milj. dollar,varav 105 milj. dollar avsåg bidrag till WFP:s reguljära program. Huvuddelen avdessa pengar användes lill frakter. Den svenska andelen av de reguljära WFP-medlenuppgår lill . De slörsta bidragsgivarna ärUSA och . har utfäst ett åriiglbidrag på 78 milj. kr. Det svenska bidraget är till två tredjedelar bundel lillupphandling i . Bland erbjudna svenska livsmedel har WFP på senare årnäslan uteslutande valt vegetabilisk olja. 1984/85 levererades ca 5 400 lonolja. Dämlöver har under de senasle budgeiåren släUl medel lill WFP:sförfogande (10 milj. kr. /86) för atl läcka vissa kostnader förkompletterande utmstning i samband med WFP-projekl. Dessa bidrag har lillslörsta delen använts för upphandling av Iransportmedel i . konvention om livsmedelshjälp (FAC) Konventionenom livsmedelshjälp (FAC) är en del av del gällande inlernalionellaveteavlalet. Tanken var atl komplettera della avtal med ett bidrag tillu-ländernas livsmedelstrygghet genom atl i en bistånds-konvention göraåtaganden om årliga spannmålsleveranser. konvention har föriängls i flera omgångaroch gäller nu fill . Den kommer att följas av en ny konventioneller av en ytterligare förlängning av den som gäller. Syftet med konvention är att bidra lillatl nå del mål på spannmålsbistånd , som uppställdes av1974 års världslivsmedelskonferens. De12 medlemmarna (varav EG är en) har åtagit sig att års konvention leverera sammanlagl minsl 7,6 milj. lon . De största andelarna faller på (4 470 000 lon), EG (1 650 000 lon), 178 (600 000 lon), (400 000 lon) och (). 1985/86: 100 har utfäst eU årligt bidrag på t. o. m. /86. Bidragen ulgår i form av spannmål, inklusive ris,eller kontantbidrag, omräknade enligt världsmarknadspris. Leveranserna sker somgåva eller som förmånlig kredit, bilateralt eller multilateralt enligt givarensbestämmande. Av de totala åtagandena går genom WFP. Delsvenska bidraget levereras i form av mjöl. Del kanaliseras i sin helhet genomWFP, som även får elt fraktbidrag. De tolala svenska kostnaderna uppgick tillca 70 milj. kr. DetInlernafionella veterådets sekretariat och en under konventionen upprättadkommilté för livsmedelshjälp (Food Aid Commillee) är ansvariga förkonventionens tillämpning. Alla tolv medlemmarna ingår i kommittén. Internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) FN:sgeneralförsamlings sjunde extra möte antog en resolution, varimedlemsländerna uppmanas att ställa pengar eller livsmedel fill WFP:sförfogande för katastrofinsatser i . Målel sattes vid en reserv påminsl 500 000 lon spannmål. Del internationella beredskapslagrel (lEFR)upprättades . har beredskapslagret en mera permanent karaktärmed årliga påfyllnader. Utfästelsernatill lEFR är frivilliga. Enskilda länder ålar sig att hålla en viss kvantitetlivsmedel i lager som med kort varsel kan användas i katastrofinsatser.Bidragsmålet har uppnåtts 1981, 1983 och 1984. uppgick bidragen till 614000 lon spannmål och andra livsmedel. av bidragen kanaliseradesgenom WFP. Vid millen av 1985 hade bidrag gjorts lill ensammanlagd volym av livsmedel. Bidragsgivarelill lEFR är i slorl sell samma länder som fill FAC. Diskussioner har förts om hur lEFR skall kunnaförstärkas. Som etl resultat härav görs numera separata utfästelser till lEFR isamband med WFP;s ordinarie bidragskonferens. var en av initiativtagarna lill lEFR ochhar stött lagret tillkomst. Det svenska åtagandel beslår av 40 000lon svenskt vete eller vetemjöl, 1 250 lon matolja saml bidrag för att läckafraktkostnaderna. bidrag ställs till WFP:s förfogande. Budgetåret1985/86 ökade tillfälligt sina bidrag fill lEFR. Ökningen bestod avytterligare vete och en fördubbling av oljekvantiteten till 2 500ton. 1985/86: lOO FN:s flyktingkommissarie () FN:sflyktingkommissarie började sin verksamhet 1951. UNHCR:s uppgift är att gerättsligt skydd och bistånd ål flyktingar och åt människor som befinner sig ien motsvarande situation. En slor del av UNHCR:s arbeie är inriktat på all iinternationella överenskommelser och nationell lagstiftning främja flyktingarsrättigheter, och se lill att dessa tillämpas av de enskilda staterna. På grund av kraftigt ökade fiyktingslrömmar världenrunt, i synnerhet mellan , sedan mitten av 70-talel har UNHCR:s verksamhelfåll en mycket snabb tillväxt och kommit all domineras av storabiståndsprogram. I en akut massflykfingsilualion söker UNHCR iförsia hand tillhandahålla hjälp för överlevnad i form av livsmedel, tält ochfiltar. Hjälpen kan vid behov utvidgas lill all omfatta bostäder,vattenförsörjning, hälsovård, utbildning, utmstning för viss självförsörjningetc. Redan på etl tidigt stadium söker UNHCR finna varaktiga lösningar förflyktingarna.