prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — all till Regionala åtgärder för elever medhandikapp för /87 anvisa ett reservationsanslag av 16 150000kr. Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom Prop. 1984/85 Utgift' 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag ' Anslagets lidigare namn Mångfaldigande av litterära ochkonstnäriiga verk inom utbildningsväsendet. Mellan staten och vissaupphovsräitsliga organisationer har avtal träffats dels omkopiering i skolorna, dels om kopiering inom högskoleområdet(se prop. 1984/85: 196, UbU 37, rskr 374). Avtalen gäller fr.o. m.den 1 juli1985 t.o. m.den 30 juni 1988. Avtalen omfattar utbildning som staten, kommuneller landstingskommun är eller blir huvudman för och somslår eller ställs under tillsyn av ,universitets- och högskoleämbetet eller styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet. Avtalen ger lärare vid skolor och högskolor rätl atl iviss utsträckning kopiera svenska och utländska litterära eller konstnärligaverk saml fotografier. Ersällning betalas av staten med elt vissl belopp perkopiesida. Ersättningen betalas lill föreningen . Avtalen reglerar de belopp som skall betalas underavtalsåret. Anslagsbehovet beräknas till . för /87. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill Kopiering av Utterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet för budgelårel 1986/87 anvisa ettförslagsanslag av . Detobligatoriska skolväsenciet m. m Prop. 1985/86: lOO Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1984/85Ulgift 13 256500 566 1985/86 Anslag 13 707 000 000 1986/87 Förslag 14441000000 Från anslaget bestrids utgifter för statsbidraglill kommunerna för kostnader för driften av , viss praktisklärarutbildning vid och lokala planeringsråd.Bidragsbeslämmelserna finns i förordningen (1978: 345) om statsbidrag lilldriftkostnader för , m. m. (ändrad 1984:123 och 1122 saml 1985:538,763 och 1097). Dessa bestämmelser innebär i korthet all statsbidrag tillkostnader för driften av i huvudsak utgår i form av basresurseroch förstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknas antalet basresurser medhänsyn till antalet elever i varje årskurs av vid enheten. Förfilialskolor gäller dock särskilda regler. Förstärkningsresurser ulgår direkttill kommunerna med per elev i . Vidare utgårtilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vikarie kostnader. Tilläggsbidragelutgår med viss procentsals av statsbidraget för bas- ochförslärkningsresurserna. Härutöver ulgår bidrag för vissa särskilda ändamål,bl.a. särskild undervisning, hemspråksundervisning, vissa arbetsgivaravgifteroch samlad skoldag. m.den Ijuli 1986 kommer bidrag fillskolledningsfunktioner alt lämnas i form av skolledningsresurser. Regeringen fastställer veckotimpris förbas- och förstärkningsresurser m. m. I den förordning som /85 (SÖ-FS 1985:105) har veckolimprisel för basresurserför resp. stadium fastställts till i genomsnitt , 3 922 kr.och 4 572kr.saml veckotimpriset för förstärkningsresursens undervisningsbundna del till4277 kr. och den icke undervisningsbundna delen till . Tilläggsbidragelhar fastställts till 7,. Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /87 belaslas anslaget med förskoll för delta årberäknal på statsbidraget för /86 saml slutreglering avbidraget för /86. Från anslaget bestrids vidare koslnader förstatsbidrag lill kommunerna för lokal skolutveckling enligt bestämmelser iförordningen (1982: 608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m.m.(omtryckt 1983:416, ändrad senast 1984:328 saml 1985:122 och 539). Även fördetla bidrag gäller elt förskotts- och slutregleringsförfarande. Anslaget belastas vidare med bidrag lill kommuneroch organisationer för vissa verksamheter, för kostnader för bl.a. reservlärareenligt förordningen (1984:626) om statsbidrag till kostnader för vissatrygghetsåtgärder för skolledare, biträdande skolledare och lärare i kommunalutbildning saml med kostnader för reducerat lönekostnadspålägg (Ikp). I enlighet med föreskrifter i förordningen (1981:449)om minskning av vissa statsbidrag lill utbildning (ändrad senasi1985:596) skall flertalet bidrag som utbetalas under detta anslag minskas av del belopp som annars skulle ha utgetts. Ur anslaget utgår bidrag delsenligi förordningen (1983:97) om statsbidrag till fristående skolor förskolpliktiga elever, dels enligt förordningen (SÖ-FS 1983:61) om statsbidragtill , och de estniska skolorna (ändrad SÖ-FS1985:54). Ur anslaget utgår bidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1983:106) om statsbidrag till lokall utvecklingsarbete på lågstadium(ändrad SÖ-FS 1985:56). Ur anslaget ulgår bidrag enligtförordningen (SÖ-FS 1984:101) om statsbidrag lill datorutrustning ochprogramvara för dataundervisning på högstadium. Ur anslaget utgår även bidragenligt förordningen (SÖ-FS 1985:55) om statsbidrag lill utvecklingsarbete medkultur i skolan. Prop.1985/86: 100 Bil 10 Beräknadändring 1986/87 Bas- och för stärkningsre surser m. m. Bidrag lill densamlade skoldagen Bidrag lill kommuneroch organisationer för vissa verksamheter Bidrag lillkoslnader för vissa socialavgifter Bidrag lill lokaltulvecklingsarbele på lågstadiet m. m. Bidrag lill datorutrustningm. Bidrag lill kul turellt utveck lingsarbete i skolan Exlra bidrag lill syo i glesbygd och bidrag till kommuner som anordnar prao påhögstadiet än Särskilda åtgärder för undervisningen i ämnet matematik 10 115 900 000 -229 800 000 -1-560 800 000 42200000 - 2300000 - 1000000 5000000 -f 351000 -l- 300000 20100000 -I- 2632000 -I- 3 300000 199000000 -f 4700000 -H 10300000 2127 400000 -I- 79700000 -l- 87000000 1130700000 -1-25 800000 4-62500000 31700000 -(- 2219000 15000000 -I- 300000 -l- 1000000 -t-348 000 000 -t- 6200000 4-734000000 () har - där ej annat anges - beräknal koslnaderna efler elt preliminärtveckolimpris som beräknats utan hänsyn till löneutvecklingen underredovisningsårel 1985/86. Antalet elever, basresurser och veckotimmarfördelade på stadier framgår av följande sammanställning. 1985/86: 100 Bil 10 Beräknat elevantal 1985/86 Basresurser 1984/85 Basresurser 1985/86 Timmar i basresurs inkl, garantitimmar 1985/86 286 200 321 100 330 300 14 809 14 287 12314 14 352 13973 12436 363 800 489600 527 800 1 381 200' Sedan avdrag gjorts förskolledarnas undervisningsskyldighet. Kostnader för basresurserna beräknar SÖ till 5944,5 milj.kr. för /86. Totalt beräknar SÖ antalet timmar iförstärkningsresursen lill 593 876, vilkel motsvarar en kostnad av 2546,0milj.kr. för /86. SÖ föreslår alt medel motsvarande 141,4 milj. kr.överförs från anslaget Särskilda ålgärder pä skolområdet till grundskolansförstärkningsresurs. Tilläggsbidraget ulgår med viss procent av desammanlagda kostnaderna för bas- och förslärkningsresurser. Efler den iföregående budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 10) beräknadeprocentsatsen 8,8 beräknar SÖ kostnaderna för tilläggsbidragel lill 747,2milj. för /86. SÖ beräknar statsbidraget för särskild undervisningtill 64,3 milj.kr. och bidragen till koslnader för stödundervisning i svenskasamt hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk lill 251,6 resp.251,3 milj.kr. för /86. SÖ föreslår atl medel för bidrag till särskildundervisning, exkl. bidrag lill särskild undervisning för zigenarbarn, överförsfrän förevarande anslag lill anslaget Särskilda ålgärder pä skolområdet. Statsbidraget till kostnader för rektorer ochstudierektorer beräknar SÖ lill 450,7 milj. kr. För bidrag lill kallorlstillägg och fi nskspråkt illägg beräknar SÖ 27,7 milj.kr. För bidrag lill kostnader för vissa skolchefsfun k-t i oner har SÖ beräknat atl anslaget för /86 endaslbelastas med slulreglering av bidraget /85. SÖ beräknar del lolala bidraget under anslagsposten1 lill 10283,4 milj. kr. för /86. För den icke limplanebundna verksamheten underden samlade skoldagen beräknar SÖ 39,1 milj. kr. SÖ har därvid med stöd ilillgängliga uppgifter från kommunerna uppskattat all av totala antaletelever i kommer atl omfattas av den samlade skoldagen läsåret1985/86. De under anslagsposterna I och 2uppförda bidragsändamålen omfattas Prop. 1985/86: 100 av ell förskotts- ochslutregleringsförfarande. Under /87 Bil 10 utbetalas ellförskott om av beslutat bidrag för redovisningsårel 1985/86. Anslagetbelastas budgelårel 1986/87 även av slulregleringen av anslaget förredovisningsårel 1985/86. Beräkning av förskott och slutreglering under budgetåret1986/87, belopp I milj. kr. ' Avserunderlag för förskoll /86. "Avser underlag för förskott, hänsyn har därvid tagits lill SÖ: s förslag omförändring av SAS-resursen, För anslagsposten 2 beräknar SÖ etlmedelsbehov under /87 om 39,9 milj. kr. Bidrag till kommuner ochorganisationer för vissa verk samheter. för bidrag lill kommuner i Norrbotiens län med finskspråkiga barn samt . för bidrag lill lägerskolor anordnade av i . För pedagogisk utvecklingsverksamhetm. m. för undervisning av finskspråkiga elever beräknar SÖ medelsbehovel /87 efler pris- och löneomräkning lill 2,1 milj.kr. För sommarkurser i teknik förflickor beräknar SÖ medelsbehovet för /87 efler pris- ochlöneomräkning lill 2,9 milj. kr. SÖ föreslär också försöksverksamhelmed tillfälliga grupper med enbart flickor i lillvalskurser med moment inaturorientering och teknik i . Bidrag lill fristående skolor.SÖ föreslår all bidrag uigår med I . fill de estniska skolorna, med . till skolan och med . SÖ beräknar för bidrag till övrigafrislående skolor /87 ett anslagsbehov av . SÖ beräknar förbidrag till lokal skolutveckling medelsbehovel lill 203,7 milj. kr. /87, varav 148,5 milj.kr. ulgör förskoll för redovisningsårel1986/87 och 55,2 milj. kr. utgör slutreglering för redovisningsårel 1985/86. SÖ beräknar förbidrag för lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet efler pris- och löneomräkningelt medelsbehov av 33,9 milj. kr. SÖ föreslär alt medlen för lokalt ulvecklingsarbele pålågstadiet får användas till fortsaltutvecklingsarbete dels på lågstadiet, dels lill utveck- Prop. 1985/86: 100lingsarbete på mellanstadiet. SÖ föreslär även att medlen får disponeras Bil 10 för att stimulera projekt för samverkan mellan särskola och grundskola, SÖ beräknar bidrag till datorutrustning ochprogram vara för dataundervisning pä högstadium efter prisomräkning till 21,4 milj. kr. budgelårel 1986/87. SÖ föreslår alt folkhögskolorna skall få del avstatsbidrag till datorutrustning och programvara. SÖ föreslår därför attprincipbeslut nu fattas om all resurser som frigörs när bidragsgivningen fördalautruslning för är slulförd används bl.a. till atl främjadalaundervisning vid folkhögskolan. SÖ beräknar bidrag till utvecklingsarbete medkullur i sko lan efler pris- och löneomräkning till 16 milj.kr. SÖ föreslår atl 250000 kr.av medlen som avsättstill utvecklingsarbete med kultur i skolan får användas för utvärdering, somkan göra del möjligl all pä basis av aktuella insalser bygga upp en varaktigverksamhel. SÖ föreslär slutligen atl kulturverksamheten vidfolkhögskolor utvidgas till erfarenhetsutbyte och samarbele med grundskolor ochgymnasieskolor. För denna utvidgade verksamhet föreslår SÖ atl 750000 kr.överförs från förevarande anslagspost till anslaget Bidrag lill driften avfolkhögskolor m. m. SÖ föreslår atl medel för bidrag lill studie-och yrkesorientering i glesbygd saml bidrag lill kommuner som anordnar praktisk arbetslivsori entering på högstadiet än överförs från anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet till förevarande anslag och anvisas under särskild anslagspost. Inklusive kostnader för arbetsgivarav gifter och lönekostnadspålägg beräknar SÖ medelsbehovet lill 3,4 milj. kr. SÖ föreslår alt av de resurser som skullebortfalla vid en strikt anpassning av organisation till de minskande elevantalen med början budgelårel 1986/87 får stanna inom och betraktas som en särskild resurs och all resursen får disponeras av länsskolnämnder na efter en pedagogisk-organisatorisk bedömning i varje särskill fall för att begränsa de negaliva effekterna av elevminskningen i . SÖ föreslår atl nuvarandebestämmelser om inrättande av fasla tjänster för lärarvikarier slopas saml atlbeslutanderätten överförs från länsskolnämnderna till kommunerna. SÖ föreslår all bestämmelser omlokal arbetsplan ändras så all det framgår dels atl mål och ambitioner förvarje arbetsenhet skall redovisas särskilt i arbetsplanen för rektorsområdet,dels alt det för varje arbetsenhet skall finnas handlingsplaner som medutgångspunkl i redovisade mål och ambitioner sammanfattar planeringen avverksamheten och samarbelel inom arbetsenheten och utgör underlag förutvärderingen där. SÖ föreslår vidare att bestämmelser om läraresskyldigheter alt fullgöra vissa specialfunktioner begränsas lill all i förstahand avse frågor som gäller verksamheten inom arbetsenheten. SÖhemställer atl lill Bidrag till driften av grundskolor m.m. för budgelårel1986/87 anvisas ett förslagsanslag av . I inledningen har utbildningsministern redovisal vilkautgångspunkter han och jag haft när det gäller besparingar inom skolväsendet.För del föreslår jag i enlighel härmed en procentuell nedskärningav driftbidragei till . I enlighel med förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till ulbildning skalldriflbidrag lill och vad därmed hör samman reduceras . Jagföreslår atl de statliga transfereringarna lill kommunerna minskas medylleriigare så alt av bidraget lill driften avgrundskolor betalas ut. Detla innebär en minskning av de statliga transfereringarnafr.o. /87 med ca 450 milj. kr. i 1985/beräknadelöneläge. Jag ansluter mig till () bedömningrörande antalet elever i samt antalet limmar i bas- ochförslärkningsresurser . Den tolala kostnaden för bas- ochförslärkningsresursen beräknar jag till 8787,5 milj.kr. för redovisningsårel1985/86. Mina beräkningar grundar sig på löneläget med vissuppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas under redovisningsåret. När del gäller minskning medytterligare av den icke-undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen bör, liksom för förslärkningsresursen i övrigt, gälla allkommunerna skall bestrida mellanskillnaden mellan statsbidrag och fakfiskkostnad. Detta innebär således alt bidraget bara får användas till att täcka95% av den direkta lönekostnaden för sådana insatser. I enlighet med vad jaganfört i inledningen föreslär jag vidare alt del skall bli möjligl att föraresurser från den icke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen tillden undervisningsbundna. Överföringen bör, om en kommun väljer att utnyttjamöjligheten, göras så alt den blir koslnadsneulral för kommunen. Tilläggsbidraget ulgår med viss procent av bidraget förbas- och förstärkningsresurser. Regeringen har för /85fastställt procentsatsen lill 7,9 (SÖ-FS 1985:105). Till grund för dettabeslut har legat dels en beräkning av kommunernas bidragsberälligadevikarie-kostnader för lärare och skolledare, som utförts av SÖ på grundval avuppgifter från , dels en beräkning av kommunernas kostnader föruppdragstillägg och nedsättningar av lärarnas undervisningsskyldighet pågrundval av uppgifter från (). Etl molsvarandeunderlag kommer alt presenteras för fastställande av definitivprocentsals för tilläggsbidraget för redovisningsårel 1985/86. Jag beräknar att tilläggsbidragetför /86 skall utgå Prop. 1985/86: 100 med 8,av bidragettill bas- och förstärkningsresurser. Detla motsvarar Bil 10 ell bidragsunderlagpå 773,3 milj.kr. Jag har vid mina beräkningar för innevarande läsår tillförttilläggsbidragel elt resurstillskott om 80 milj.kr. för vikarieinsatser igrundskolan i enlighel med beslul med anledning av 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 10 s. 147, UbU 16, rskr 234). Mol bakgrund av beslulbelräffande skolledningsresurser i (prop. 1984/85: 100, bil. 10 p.B 11, UbU 16, rskr 234) ft. o. m, och i övrigl oförändradeförhållanden räknar jag med alt procentsatsen för tilläggsbidragel därigenomblir 6,5 för redovisningsårel 1986/87. Som jag tidigare anmält instämmerjag i SÖ: s förslag att den nuvarande begränsningen i fråga om inrättande avtjänster för lärarvikarier tas bort. I likhet med SÖ anser jag alllänsskolnämndernas medgivande inle längre skall behövas för alt sädana tjänsterskall få inrättas. bör skolstyrelserna själva få avgöra. Tjänster förfasla "ersättare" bör i fortsättningen få inrättas i den utsträckningsom motsvaras av det sladigvarande behovet. Härigenom ges bällreförutsättningar all åstadkomma en personalplanering som grundas pä de lokalaförhållandena, vilkel i en del kommuner kan leda lill viss utökning avunderlaget för fasta lärartjänster. Den slalliga regleringen av skolchefstjänslerna ochslalsbidragen för dessa tjänster har upphört fr.o.m. . DeUainnebär atl skolchefsfunktionen - lill skillnad frän skolledarfunklionerna iövrigt - fortsättningsvis är en helkommunal angelägenhet och atl den statligaregleringen på detla område inskränker sig lill föreskrifter om all det i varjekommun skall finnas en skolchef och atl uppdraget att vara skolchef skall kunnaläggas på en rektor i de kommuner som dittills inle behövt ha någonskoldirektör. Flera mindre kommuner har påtalatett starkt behov av utökade resurser för skolledning. Jag delar uppfattningenatl det är angeläget med en förstärkning av de minsta kommunernas skolledning.Jag är däremoi inte beredd alt följa det förslag som framförts från vissakommuner atl använda en del av den av staten finansierade skolledningsresursenför all bekosta en kommunall reglerad skolchefsljänsl. Jag förordar i ställetföljande lösning. En kommun, vars skolväsende under skolstyrelsens förvaltningomfattar ell lägre poängtal än 130 och som inte har en heltidsanställdskolchef, får utöka skolledningsresurscn molsvarande högsl en halvskolledarljänsl. För denna utökning utgår inle statsbidrag. Härigenomunderlättas för kommunen all dels ha en tillfredsställande skolchefsfunktion,dels bibehålla skolledningen pä fältet intakt. Det bör få ankomma på regeringenalt besluta om de bestämmelser som kan behövas för atl milt förslag skall kunnagenomföras. För /86beräknar jag kostnaden för rektoreroch sludierektorerlill 466,5 milj. kr. r u ». Förstödundervisning i svenska och for hemspraksunder- visning beräknar jag 260,4 milj.kr. resp. 260,1 milj.kr.för /86. Jag har därvid beaktat att ett särskiltveckotimpris skall beräknas for hemspräksundervisning, vilket baseras påkommunernas lönekostnad för enbart de lärare som bedriverhemspråksundervisning. För pedagogiskutvecklingsverksamhet för undervisning av finskspråkiga elever föreslår jagall 2,1 milj. kr. avsätts /87. Bidrag utgår lill kostnader försärskild undervisning för elever som på grund av handikapp, långvarig sjukdomeller sjukdom som tvingar till upprepad kortare frånvaro inle kan della ivanligt skolarbete. För redovisningsårel 1985/86 beräknar jag kostnaden försärskild undervisning lill66,6 milj.kr. För bidrag lill koslnader förkallortstillägg och finskspråklillägg beräknar jag 28,7 milj.kr. Totalt beräknar jag statsbidraget för redovisningsårel1985/86 lill ändamål under anslagsposten 1 lill 10643,3 milj.kr. Som jag harredovisal i det föregående omfattas denna anslagspost av elt förskotts- ochslutregleringsförfarande. Under /87 utbetalas till kommunernadels förskott baserat pä del fastställda bidraget för redovisningsåret1985/86, dels slutreglering för della redovisningsår. Beräkning av förskott och slutreglering under budgetåret1986/87, belopp i milj. kr. 1984/85 1985/86 1986/87 Som jag tidigare nämnt skall enligtförordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag lill kommunalulbildning driftbidrag lill och vad därmed hör samman reducerasmed . Besparingen pä statsbudgeten för /87 pä anslagspostensom följer härav beräknar jag till 224,8 milj. kr. Jag har tidigare föreslagil alt destatliga transfereringarna till kommunerna minskas med ytterligare treprocentenheter så alt av bidraget lill driften av grundskolorbetalas ul för nästa budgetår. Vad gäller den närmare utformningen förordar jagall reduceringen skall gälla inte bara samtliga bidrag enligt förordningen(1978: 345) om statsbidrag till driftkoslnader för , m. m. ulanockså bidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1978: 190) om statsbidrag till särskildundervisning av zigenarbarn samt bidrag som hänför sig till koslnader för tjänstgöringi på sådan tjänst som avses i förordningen (1975:337) omtjänster som lärare vid skolväsendel i kommun. För /87 bör enligt min mening - för allkommunernas Prop. 1985/86: 100 planering skall underlättas - besparingen isin helhet las ut först i samband Bil 10 med förskolisutbelalningar undervåren 1987. Besparingen på statsbudgeten /87 på denna anslagspost till följd av mitt förslag beräknarjag lill 337,1 milj. kr. Bidrag utgår lill kostnader föricke timplanebunden verksamhel under den samlade skoldagen. För varje elev somomfattas av den samlade skoldagen ulgår bidrag med ell vissl belopp per läsår.För läsårel 1985/86 har SÖ beräknat att av eleverna skall omfattas avdenna. Jag delar denna bedömning. Kostnaden för bidrag till samladskoldag /86 beräknar jag till 40,5 milj. kr. Även dennaanslagspost omfatlas av ett förskotts-och slutregleringsförfarande. Jag beräknar medelsbehovet /87 till 41.2 milj.kr. sedan hänsyn lagits lill atl utbetalningendast skall ske av bidraget. Besparingen på statsbudgeten budgetåret1986/87 blir dä 1,3 milj. kr. För bidrag till koslnader för vissaarbetsgivaravgifter beräknar jag 2214,4 milj.kr. I enlighet med vad jag harföreslagit om reducering av statsbidraget med ytterligare tre procentenheterharjag vidare räknai med alt bidraget betalas ut med endasl avbidragsunderiaget. Besparingen på statsbudgeten har jag därvid beräknat till69,9 milj. kr. För reducerat lönekostnadspålägg beräknar jag I 193,2 milj.kr.Beräkningen grundar jag därvid på utbetalningen sedan den föreslagnatreprocentiga besparingen frändragits. Detla innebär en besparing på 37,7milj. Under poslen Bidrag lill kommuneroch organisationer för vissa verksamheter har jag för budgelårel 1986/87beräknat . för bidrag till kommuner i medfinskspråkiga barn för anskaffande av speciella hjälpmedel för alt överbryggaspråksvårigheter saml . för bidrag lill lägerskolor anordnade avRiksförbundet i . Efter förslag budgetproposition (prop. 1984/85:100, bil. 10 s. 154, UbU 16, rskr 234) och propositionen om kvinnors villkor påarbetsmarknaden (prop. 1984/85: 130 s. 13) har beslutat alt avsättasärskilda medel under innevarande budgetår till sommarkurser i teknik förflickor (AU 18, rskr 346). Dessa kurser är avsedda för flickor och genomförsunder sommaruppehållet efler ärskurs 8 eller efter årskurs 9. Enligt vad jaghar erfarit är erfarenheterna frän verksamheten goda och intresset bland deberörda flickorna har uppgelts vara stort. Enligt min mening bör verksamhetenfortsätta och jag beräknar medelsbehovet för teknikkurser för flickor förbudgelårel 1986/87 lill 2,9 milj.kr. Erfarenhelerna av sommarkurserna förflickor är således goda. Mot bakgrund härav kan det enligt min mening finnasskäl atl följa SÖ: s förslag om försöksverksamhet med tillfälligaundervisningsgrupper för endast flickor. Försöksverksamheten bör gälla såvälämnen som tillvalskurser med en teknisk-naturvetenskaplig inriktning. Jag har idessa frägor samrått med statsrådet . Jag har också, som jag fidigarenämnt, beräknat 2.1 milj. kr. giskutvecklingsverksamhet för undervisning av finskspråkiga elever under Prop.1985/86: 100 denna anslagspost. Regeringen har genom beslul förklarat attstatsbidrag lill Krislofferskolans årskurser 10-12 fr.o. m. redovisningsåret1985/86 skall ulgå enligi förordningen (1984:573) om statsbidrag tillfristående skolor på gymnasial nivä. Under denna anslagspost beräknas därförendast medel för sådan undervisning som motsvarar stadier. Jag beräknar bidraget förKristofferskolan, och de estniska skolorna fill . förredovisningsårel 1986/87. Häri ingår även belopp för bidrag lill de s.k.kompletteringsskolorna (viss undervisning i estniska språket m. m. som meddelasskolpliktiga elever av estniskt ursprung pä ett tiotal orter i landet). 1underlaget har medel molsvarande 90 årselevplatser i årskurserna 10-12 vidKristofferskolan frånräknats och överförts till anslaget B 22. Bidrag lilldriften av fristående skolor på gymnasial nivå.