prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare har nämnden fill uppgift atl verka förinformation till allmänheten om arbetet vad gäller använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall från detta samt avveckling och rivning av reaktoranläggningar. leds av en styrelse. Nämndens verksamhet finansieras i enlighel medlagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränslem.m., den s.k. finansieringslagen, med avgifter från elproduktionen frånkärnkraftverk. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av . Förslagen i nämndens anslagsframslällning liksommilt förslag till förändringar för /87 framgår av den följandesammanställningen: 1985/86: 100 Bil. ; 1986/87 - (lönekostnader) - (engångskostnad) Lokalkostnader Projektmedel (4- 480000) (4- 500000) (4- 265 000) (4- 500000) Genomden nya lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet saml riksdags-beslulel våren1985 om riktlinjer för energipolitiken har förutsättningarna förkärnbränslenämndens verksamhel inom teknik och forskning ändrats i vissutsträckning i förhållande till vad som gällt. För /87har nämnden vid sin beräkning av medelsbehovet utgått från att ytteriigare entjänst med arbetsuppgifter på området teknik och forskning kommer att tillförasnämnden samt en tjänst för uppgifter på finansieringssidan. Enligt lagen om kärnteknisk verksamhet skallkraftreaklorinnehavarna upprätta ett program för den allsidiga forsknings- ochutvecklingsverksamhet som behövs för att på ett säkert sätt kunna avvecklakärnkraflsanlägg-ningarna och slulförvara det använda kärnbränslet och övrigtradioaktivt Ett sådant programskall , med början , över- Prop. 1985/86: 100 lämnas till utvärdering. Nämndensverksamhel avseende finansiering omfattar bl.a. att svara för att förvaltaenligt finansieringslagen inbetalade avgifter och utbetala ersättningar tillreaklorägarna. Under /85 uppgick avgifterna till 927,2 milj. kr.och ränteintäklerna fiU 165,1 milj. kr., totalt I 092,3 milj. kr. Iersättningar har under samma fid 828,7 milj. kr. Per uppgick nämndens fordran påriksbanken till 577,8 milj.kr. Upplupna räntor har beräknats till 99,3 milj.kr.Med återlån och fordringar uppgick de fonderade medlen till 1797,8 milj. kr. De under /85 utbetaladeersättningarna har disponerats för forsknings- och utvecklingsarbeten avseendemetoder för slutförvar, förskottsbetalningar avseende kontrakieradeupparbetningstjänster lill , transportutruslningen för använtkärnbränsle, färdigställande av centrallagret för använt kärnbränsle (CLAB)samt utbyggnad av slutförvaret för reakloravfall (SFR). Av de fonderade avgiftsmedlen har under budgetåret1984/85 lån till reaklorägarna beviljats om sammanlagl 360 milj. kr. Den totalalånesumman lill reaklorägarna uppgår därmed lill 1 085 milj. kr. Nämnden har under /85 förbrukat 7,5milj.kr. för sin egen verksamhet, varav 5,8 milj. kr. SKNPlan 85 och förslag tiU avgift för Nämndenhar överiämnat SKN Plan 85 och förslag till avgift för år 1986.Nämnden har föreslagit som levereras frånkärnkraftverk. Nämnden har utformat sitt förslag mot bakgrund av väntadproduktion av elkraft i kärnkraftverken, en antagen real avkastning avförvaltade medel och väntade framtida utbetalningar. Regeringen beslutade den12 atl avgiften skall utgå i enlighel med nämndensförslag med . Jagavser att föreslå regeringen att till lägga framförslag om förändringar rörande de fonderade avgiftsmedlens förvaltning, m. m. För nämndens verksamhet under /87beräknar jag medel för inrättande av ylleriigare en Ijänsl vid nämndens kansli.Vidare bör . beräknas för nämndens utgifter för granskning av den plansom under nämnda budgetår lämnas in lill nämnden från reaklorägarna enligt 12 §lagen om kärnteknisk verksamhel. En sådan plan skall upprättas vart tredje årmed början . Jag har i övrigt beräknat utgifterna medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag beräknar utgifterna för kärnbränslenämnden under detta anslag till 127 , varav 500000kr. som ett engångsbelopp. Anslaget tillförs Prop. 1985/86: 100 medel genomavgifter från elproduktionen från kärnkraftverk enligt den Bil. 14 s.k.finansieringslagen (1981:669). Det bör därför, liksom , förasupp med ell formelll belopp av I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1986/87 anvisa ett reservalionsanslag av . inrättades som affärsdrivande verk och fick sinnuvarande organisation (prop. 1981/82: 125 bil 9, NU 53, rskr 405). Vattenfallsverkel handhar enligt sin instruktion(1982:705) statens krafl-verksrörelse och därmed sammanhängande verksamhet,handhar kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk, verkar för en rationellelenergiförsörjning inom riket, uppför och driver självt eller i samverkan medandra anläggningar för el- eller värmeförsörjning, bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhetför energiförsörjning samt ulför demonstrationsanläggningar. Verket ombesörjerberedskapsplanläggning av rikets elenergiförsörjning. beslutar om leverans av elenergifrån verkels anläggningar och fastställer avgifter för sådan leverans.Anläggningar och byggnader som behövs för verksamheten uppförs av verket. Utgifterna för vattenfallsverkets investeringarfinansieras f. n. dels från reservationsanslaget Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m., dels genom medel som har anvisats över finansfuUmaktenunder lidigare budgetår. Vattenfallsverkel förvallar statens aktier ielproduktionsbolagen , , AB BergslagensGemensamma , Bodums Kraflaktiebolag, ,, , AB Grytforsen, AB Kattstmpeforsen,, , , ,och AB Umeforsen. förvahar dessulom statens aktieri eldistributionsbola-gen , AB ,, , , , AB , (), , och Vikbo-landels Elektriska KraflAB. förvahar också statens andelar i . Härutöver har vattenfallsverket aktier i , , , , , , 128 AB,AB Kärnkraftutbildning, , Värme- Prop.1985/86:100 verk AB, , Svenskt KolkonsortiumAB, Bil. 14 , , , , och . Via del nämnda förvaltningsbolagel (), förvaltas aktierna i eldistribulionsdotlerbolagenAB , , AB , , , , AB SkUlingaryds , , , AB , ochAB Ange samt i de s. k. intressebolagen , , , AB ochÖsthammars i vilka bolag äger minoritetsandelar. Tillgångarnainom kraftverksrörelsen uppgick lill sammanlagl ca 39099milj.kr., varav ca 33 228 milj.kr. hänförde sig lill anläggningstillgångar och5871 milj. kr. Del disponerade statskapitalet var19134 milj. kr. Kraftverksrörelsens resultat för budgetåren 1982/83och 1983/84 och för liden framgår av följandesammanslällning (milj. kr): (därav energiförsäljning) (därav detaljförsäljning) (därav transitering) skall vattenfallsverket enligtbeslut av regeringen till-lämpa kalenderår som räkenskapsår. Med anledninghärav omfattar bokslutet närmast endasl liden . I såväl rörelseintäkter som rörelsekostnader ingickför tiden arbeten åt utomstående med 870 milj. kr. Arbetenåt utomstående omfattar i huvudsak verkets bygg- och driftentreprenad för . Till statsbudgeten inlevererades kalkylmässigaavskrivningar, vilka är beräknade med utgångspunkl i anläggningarnas återanskaffningsvärde, och ränta på disponerat statskapital. Räntan på disponerat statskapital motsvarade fastställt förräntningskrav, dvs. på det i medeltal dispo- 129 För /86 är statensavkastningsränla . Vidutgången av uppgick antalet anställda inom verkets kraftverksrörelsetill II 192 personer. Detta innebar en minskning med 216personer . Avföljande sammanställning framgår hur den totala elkonsumtionen (inkl.överföringsförluster) har utvecklat sig inomvattenfallsverkets avsättningsområde: 1985/86: 100 Bil. Den hell dominerande delen av vattenfallsverketselleveranser utgörs av s.k. fasta leveranser enligt långsikliga kontrakt.Verkels andel av den svenska marknaden för fasl kraftförsäljning (inkl.överföringsförluster) var . Leveranserna till ålerdislributörer,som är den dominerande kategorin, ökade med 11,mellan budgetåren 1983/84och 1984/85. Leveranserna inom vattenfallsverkets egnadelaljdistributionsområden ökade . produktion av elenergi, inkl.andels- och ersätt-ningskrafl, uppgick /85 lill , vilketmotsvararade 51,av landets totala elproduktion. Valtenkraflproduktionenuppgick till , produklionen i kärnkraftverken lill och produktionenav el i egna fossileldade anläggningar fill . Kraftutbylet med de övriganordiska länderna resulterade för vattenfallsverkets del i en nettoimport av0,. Intäkterna i kanalrörelsen uppgick under lidenjuli-december 1984 fill 24,9 milj.kr., som fördelade sig på kanalverkets egnaintäkter med 5,0 milj. kr. och på ersättning från staten med 19,9 milj. kr.Fraklvolymen var . Antaletanställda inom kanalrörelsen var 177 personer vid utgången av . Ell.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m. m. Prop. 1984/85Ulgift 2863030647 Reservation 1042 380216 1985/86Anslag 2453000000 . 1986/87 Förslag 2910000000 bedömer att elkonsumtionen, som ökat krafligl under de senasleåren, kommer alt utvecklas i lugnare takl . För år 1985beräknas den svenska eleflerfrågan motsvara ca vid normala temperatur-och konjunkturförhållanden. och beräknas efterfrågan uppgålill ca resp. ca . Inom vatlenfallsverkels avsättningsområdenberäknas efterfrågan motsvara ca vid normala förhållanden. Föråren 1990 och 1995 beräknas efterfrågan lill ca resp. . Eleflerfrågan i landet beräknas avvaltenfallsverket under åtskilliga år framöver kunna lillgodoses medvattenkraft, kärnkraft och moltryckskraft baserad på fasla bränslen. bedömer det möjligt alt hållarealt oförändrade elpriser fill omkring mitten av . Vattenfallsverkel anser del vara av intresse förelproducenterna all stimulera lill elhushållningsätgärder eller styra överelkonsumtion till andra energiformer innan ny elproduktionskapacitet byggs ut,eftersom ulbyggnad medför betydligt högre kostnader än dem som dagenseltariffnivå baseras på. Verket har medvetet marknadsfört elför sådana ändamål där elenergin senare kan ersättas med andra energiformer.Exempel på sådan användning är avkopplingsbara och avbrytbara leveranser. Ökadeinsalser kommer all ägnas ål åtgärder för elhushållning och konverteringtill andra energiformer. Syftet är att begränsa elanvändningen innan ny, dyrelproduklionskapacitet erfordras. Kravet på rationell energianvändning kandock leda lill alt el ersätter annan energi inom vissa områden. En utredning som görs gemensaml av och kraflförelagen visar preliminärt alt potentialen förkraft värme verk, dvs. anläggningar för samtidig produktion av el ocb värme, ärmindre än enligt tidigare bedömningar. vill i samverkan medberörda kommuner medverka lill att den tillgångliga potentialen för framtidautbyggnad av kraflvärmeverk utnyttjas i den utsträckning detta är ekonomisklmofiverat. Forskning, ulveckling och demonstration (FUD) ärvikliga medel för att nå vattenfallsverkets övergripande verksamhetsmål. Måletför FUD-insat-serna är atl förbättra anläggnings- och driftekonomin på elområdel.Dämlöver utvecklas ny energiteknik, varvid teknik som bedöms kunna bli lönsaminom en tioårsperiod prioriteras. Valtenfallsverketanmäler atl en översyn av organisalionen pågår. synen är i försia handinriktad mol ökad decentralisering. Till grund för Prop. 1985/86:organisationsutvecklingen kommer bl.a. erfarenheterna och riktlinjerna Bil.14 från verksledningskommitténs arbeie att utnyttjas. En analys av vatlenfallsverkelseffektivitet har också påbörjats. Beslutom nya produktionsanläggningar behöver enligt valtenfallsverket inle las underinnevarande budgelår för atl elförsörjningen inom verkels avsättningsområdeskall kunna under 1980-lalel. Ytteriigare vat-lenkraftprojekt, som ärönskvärda i ett längre perspektiv, aktualiseras dock. De av fattade beslutenom ulbyggnad av vattenkraft ger riktlinjer för de närmasle fio årensvatlenkraflsutbyggnad. För vatlenfallsverkels del innebär besluten projeki meden möjlig produklion av ca av lolall . Vattenfallsverkel avseratt närmare undersöka projektens ekonomiska förutsättningar i de fall verketäger mer än hälften av fallrållen. Verkel är ocksä inriktat på att undersöka ivilken utsträckning del är möjligt alt utöka anlalet projekt för den egnabyggnadsorganisalionen genom överenskommelser med andra fallhöjdsägare. Avsiktenär att skapa sådan sysselsättning atl verkets kompetens inomvat-lenbyggnadsområdel bibehålls. Inför framtida ställningstaganden om utbyggnad avny elproduktion bör konsekvenserna av olika byggnadsalternativ belysas. Godavallenkraft-projekt är enligt vattenfallsverket det ekonomiskl och miljömässigtbästa allernalivel för ytterligare elproduktion. Verkel har lidigare föreslagilatl förstudier skall genomföras för att få fram ett allsidigt beslulsunderiag.Vatlenfallsverkels uppfattning om behovel härav är oförändrad. Vattenfallsverketsutbyggnadsplan för produktionsanläggningar föreslås omfatta följande projekt: 1981/82; 100 bil. 1980/81:90 bil. 1982/83: 100 bil. 1984/85: 120 1982/83:100 bil. 1984/85; 120 1984/85: 120 1984/85: 120 3 m. m. 1982/83:25 bil. Prop.1985/86:100 Bil. kraftvärmeverk, ombyggnad Ringshals 2,ånggeneratorbyte 1975/76; 100 bil. 1984/85: 120 De föreslagna åigärderna i Vargönskraflslalion avser inslallation av etl tredje aggregat, utförande av en tunnelunder Huvudnäsön och rensningar i älven. Därigenom erhålls en effektökning på11 MW och minskade fallför-lusler mellan utlopp och kraftstation.Normalårsproduktionen ökar med 38GWh. Nyttan vinns huvudsakligen genom all enstörre mängd vatten kan tillgodogöras i kraftstationen och genom en ökad genomsnittligverkningsgrad. Åtgärdema beräknas ge arbete åt i genomsnitt 130 personer underknappt . Härutöver redovisas ianslagsframställningen två vattenkraftprojekt som är mindre än 8 MW, nämligenombyggnad av Gollne kraftstation i och utbyggnad av Älvas kraftstationi ström. Ombyggnaden av Gollne kraftstation medför attmedelårsproduktionen ökar med ca 13 GWh lill tolall l8GWh. Effekten kommerattuppgå lill 5 MW. Älvas kraftstation får fullt utbyggd en effekt på 1,7 MW ochproducerar 11 GWh. Projektet tillbyggnad avSladsforsens kraftstation i föreslås kvarstå i projektreserven,eftersom situationen vad gäller utbyggnaderna i nedre fortfarandeär oklar. Om situationen förändras avser valtenfallsverket alt återkomma tillregeringen i sårskild skrivelse med begäran om medel för tillbyggnaden. Projekteringeninriktas t. v. på alt byggstart skall vara möjlig . Beträffande utbyggnad avöverförings- och distributionsanläggningar anför vattenfallsverkel att mellanIndalsälven och finns det fyra 220 kV-ledningar och sju 400kV-ledningar som ägs av valtenfallsverket samt två 220 kV-ledningar somtillhör . har omfattande uppruslningsbehovaktualiserats för de sex 220 kV-led-ningarna. Fem av de sex 220 kV-ledningarnakan ersällas med ivå 400 kV-ledning-ar. Den sjätte 220 kV-ledningen måstebehållas för dislributionsändmål. Projeklel föreslås genomfört i två etapper,vardera omfattande en 400 kV-ledning med tillhörande staiionsanläggningar.Kostnaderna beräknas lill totalt ca prisnivå. Denförsia etappen, med byggstart och drifllagning , kostar ca 1000milj.kr. Den andra elappen planeras las 1996. Den första elappeninnebär atl stamnätets förluster minskar med ca 200 GWh , medan den andraelappen innebär att föriuslema minskar med ytteriigare ca 150 GWh . Med hänsyn tagen tilldetta och till att ca 800 milj. kr. under alla omständig- Prop. 1985/86: 100heter mäste reinvesleras i 220 kV-nälet mellan och Bil. 14 uppvisar projektet totalt en real förräntning som uppgår till . Ombyggnadenökar stamnätets överföringsförmäga med 500-700MW. Genom ombyggnaden kanomkring ledningsgalor återlämnas till markägarna. pekar på behovel avreinvesteringsåtgärder och anför all de äldsta delarna av del svenska stamnätetnärmar sig en ålder . Detla medför behov av successiva reinvesteringarför att förnya gamla ledningar och stationer så att driftsäkerheten ochdriftpersonalens säkerhet kan behållas på en hög nivå. Ett flertal sådanaprojekt pågår f. n. Utbyggnaden av driftövervakningsanläggningar medförfortsatta investeringar . Till följd av den successivautbyggnaden av produktionssystem, storkraftnät och distributionsnät har denoperativa driften blivit alltmer komplicerad. Äldre, utfiänta QärrkonlroUsyslembehöver ersättas. Under /87 kommer driftcentralen i atlfärdigställas. Moderniseringen av de befintliga driftcentralerna inom RegionMellersta kommer till slörre delen att vara färdig under sammabudgetår. I Råcksta pågår förnyelseåtgärder inom Kraflkontrollsinformationssystem som bl. a. innebär datorbyle. De regionala näten omfattardislribulionsanläggningar inom spänningsområdet 130-20 kV. Förväntadebelastningsökningar medför behov av förstärkningar för att normalleveranssäkerhet skall kunna bibehållas. Detta kräver att investeringarnaunder /87 är i del närmaste lika stora som investeringama /86. Inom de lokala näten räknas med ell något lägreinvesteringsbehov under /87 än under innevarande budgetår. har under /85 köptAB och . Värm eför sörjn ing Vatlenfallsverkelssamarbete med kommuner inom värmeförsöijningsom-rådet fortsätter och syfiarfill atl föra in värmepumpar och inhemska bränslen i det svenska energisystemet. har avtal slutits med ochTierps kommuner om att bilda bolag för fjärrvärmeförsörining. Ett projekt som syftar tiU att få fram etttorvbränsle med låg fuklhaU har projekterats tillsammans med ochAB . har träffat en preliminäröverenskommelse med dessa företag och om samverkan för altproducera sådani torvbränsle. Vatlenfallsverkels program för värmepumpar harhittills varit inriktat på atl i samarbete med de tillverkande industriföretagen utveckla och driva ett stort antal värmepumpar av olika typ. Introduktionen av värmepumpar har varit framgångsrik och nått en sådan omfattning att det inle behövs fler demonstrationsanläggningar. Verket anmäler all dess fortsalla arbeie är 134 inriktatpå att medverka fill standardisering av värmepumparna och att förbättraulbildningen av servicetekniker. Vattenfallsverkelanser all naturgasen kommer atl spela en roll i energiförsörjning,bl. a. vid avvecklingen av kärnkraften. Handlingsfrihet och gynnsammastmöjliga förutsättningar bör skapas för all på längre sikl kunna utveckla enbetydande naturgasförsörjning i landet. har hos regeringenbegärt atl få teckna borgen för lån som behöver för att finansieraen förlängning längs till av den befinfiiga slamledningen iSkåne. Prop.1985/86:100 Bil. /87 har verket beräknat behov av en investeringsramom 3 370,1 milj. kr. Behovet har beräknals utifrån fömtsättningen all denårliga inflationen kan begränsas till . Investeringarna ligger under /87 påen något högre nivä än under innevarande budgetår. I första hand är detinvesteringar i val-tenkraflanläggningar och överförings- ochdistributionsanläggningar som ökar. Följande sammanställning visar medelsförbmkningen imilj. under de två senast förflutna budgetåren saml av vattenfaUsverketberäknad förbrukning för innevarande och näsla budgetår. Beloppen är imiljoner kronor och inkluderar såväl medelsförbmkning inom ordinarie investeringsramsom medel anvisade med stöd av finansfuUmakten. För vattenkraftanläggningar föreslär valtenfallsverketföljande inves- Prop. 1985/86: 100 teringsprogram (milj. ): Bil. 1985/86 1986/87 Vietas tilloppstunnel 98,4 0,4 Stornorrfors kraftstation, aggregat 4 80,1 2,0 Laxede kraftstation, aggregat 3 m. m. 83.0 99,4 Porsl kraftstation, aggregat 3 m. m. 54,2 103,6 , aggregat 2 24,0 76,2 Gallejaur kraftstation, aggregat 2 30,0 77,3 Sillre kraftstation, ombyggnad 8.4 28,8 Älvkarieby kraftstation, ombyggnad 42,2 53,3 , aggregat 3 m. m. - 61.9 Kapitaltillskott till 57,9 130,9 Kraftverk mindre än 8 MW - 35,7 Kompletteringar 237,2 282,3 Anläggningsmedel till regleringsföretag 13,2 4,4 Efterarbeten och skaderegleringar 39,7 4,0 Förvärv och finansiering av vattenkraft stationer, fallrätter och nya vattenkraftbolag 80,0 100,0 Projekteringsplan 16,2 11.4 Tillkommande anläggningar 4,1 Summa medelsbehov 864,5 1075,7 Del ökade medelsbehovel jämfört /86 beror på en ökad omfattning av effektutbyggnader, till- ochombyggnader i äldre anläggningar samt reinvesteringar i befintUgakraftstationer. Vidare beräknas medel för etl nytl ulbyggnadsprojekl, nämligenfillbyggnad av . I medelsbehovet för kraftverk mindre än8MW ingår bl.a. medel för . KapilaUillskott till omfattar delägariån från vattenfallsverkel för alt finansierautbyggnader av kraftstationerna och Älvas i ström. För kärnkraftanläggningar beräknasett medelsbehov om 326,4 milj. kr. För färdigställandet av Ringhalskraftstation inkl. erforderliga efterarbeten och kompletteringar har 226,4milj. 1 medelsbehovel för kärnkrafianläggningar har ocksåinräknats 75 milj. kr. avseende förberedelser för byte av ånggeneratorerna iRinghals 2. För kapitalfiUskott till AB Kämkraftutbildning har 25 milj. kr.beräknats. KapitaltiUskollel avser delägariån från vattenfallsverket för attfinansiera byte av simuleringsdatorer för och . För övriga värmekraftanläggningarberäknas medelsbehovet till 18,7 milj. kr. Kompletleringsarbeten svarar för15,8 milj. kr. härav och omfattar medel för ell flertal kvaUtelsförbältrandeåtgärder i anläggningar som har lagits i drift. För projekteringsarbetenberäknas 2,9 milj. kr. Medelsbehovel förvärmeproduktionsanläggningar har beräknals lill 63,1 milj. kr. Häri ingår medel för anskaffning och installation av elpannor, värmepumpar och andra värmeprodukfionsanläggningar med 37,1 milj. kr. Medelsbehovet motiveras av att investeringar i oljeersättande anläggning ar av denna lyp, specieUt inom industrin, annars inte skulle komma tUl stånd. Vissa användare har nämligen svårigheter alt göra riskbedömningar och föredrar att använda disponibelt kapUal för satsningar inom egna verksamhetsområden. För kapilaltillskott till värmeproduklionsbolag be- .,, räknas 25 milj. kr. För projekteringsarbeten beräknas 1,0milj. För överförings- och distributionsanläggningar föreslårvattenfallsverkel följande investeringsprogram (milj. Prop.1985/86:100 Bil. Medelsbehovför tidigare redovisade arbeten Medelsbehovför tidigare ej redovisade arbeten Medelsbehovet för överförings- ochdislribulionsanläggningar ökar någol jämfört med fidigare år. I medelsbehovelför /87 ingår likslrömsförbindelser till , ochGolland med 86 milj.kr., 152 milj.kr. resp. 108,2 milj.kr. Förbindelsen lillJylland redovisades i prop. 1984/85:120, medan förbindelsema lill ochGolland redovisades i prop. 1985/86:25 bil. Medelsbehovet för lidigare inte redovisade anläggningar istorkraflnälel framgår av följande sammanslällning (milj. Medelsbehov 1986/87 Djurmo,ombyggnad och serlekondensator Hamra, omb5'ggnad av ställverk m. m.Morgårdshammar, 400/transformering , ombyggnad av befintlig220 kV ledning till , ombyggnad av befintlig ledning till Gustafs-Morgårdshammar, ombyggnad av benntllg ledning 400 kVMorgärdshammar-Örebro, ombyggnad av befintlig ledning till Morgårdshammar,provisoriskt påstlck , dubbelt påstlck Medelsbehovel för övriga ändamål beräknas till 90,8 milj.kr. I beloppet ingår medel för inköp och komplettering av fastigheter med 56,7milj. kr., medel för förvärv och finansiering av eldistribulionsföretag med 30milj. samt medel för invesleringar i kanalanläggningar med 4,1 milj. kr. Regeringen har bemyndigats atl beslula alt bildaaktiebolag eller förvärva akfier i sådant bolag inom statens vattenfallsverksverksamhetsområde i enlighet med vad föredragande statsrådet anförde i prop.1981/82:125 bil. 9 (NU 53, rskr 405). För andra typer av bolag äneldistributionsbolag begränsades därvid bemyndigandet intill ett sammanlagtbelopp som skulle fastställas . Delta belopp är 75 milj. kr. förbudgelårel 1985/86 (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr 362). Vattenfallsverkelföreslår i anslagsframställningen atl beloppel skaU uppgå lill 75 milj.kr.också för budgelårel 1986/87. 1985/86: 100 Riksdagenhar bemyndigat regeringen all teckna borgen för lån lill bolag i vilka stålensvatténfallsverk förvallar statens aktier intill ett sammanlagl belopp av 13888milj.kr., varav högst 545 milj.kr. för lån till eldistribulionsföretag (prop.1984/85: 120, NU 30, rskr 362). Av ramen har 11982 milj.kr. motiverats av behov avborgensteckning för län på allmänna kapitalmarknaden fill Forsmarks KraftgruppAB. Verkets borgensleckning för detta bolag utgjorde 10632 milj.kr. per den 30juni 1985, varav 6330 milj.kr. avsåg block 3.