prop · G903161 · 1985-12-31 00:00:00 — Ifråga om intyget gäller all del skall vara utställt av en svensk beskickningeller konsul eller av chefen för justitieförvaltningen i den främmande staten.Varken lagakraftbevis eller intyg behöver ges in, om del på annat sätl styrksatt den handling.som framställningen grundar sig på är utfärdad i behörig formoch atl beslutet har vunnit laga kraft. Om beslutet har meddelals av enösterrikisk domslol och domstolen har utfärdat ett lagakraftbevis, skall detenligt förordning om tillämpningen av lag anss vara styrktatt den handling som framställningen grundar sig på är utfärdad i behörig formoch atl beslutet har vunnil laga kraft. Denna undantagsbestämmelse är, liksomsärbestämmelsen rörande norska exekutionstitlar, grundad på särskildaöverenskommelser med resp. . Somnämnis lidigare innebär konvention om internationell rättshjälp vissaförenklingar i förhållande till de båda civilprocesskonvenlionerna. Enligt1980 års konvention (art. 17) behöver nämligen inte beslutet ges in ioriginal, utan del räcker med en bestyrkt kopia, och inte heller behöver helabeslulel företes, utan bara de delar som innehåller parternas namn ochställning i rättegången samt själva belalningsäläggandel. Vidare fordras delinte något intyg om att den domstol som har utfärdat lagakraftbeviset harvarit behörig, ulan det räcker med lagakraftbeviset och bevis om all beslutetär verkställbart i det land där det har meddelals. Närdel gäller atl i en ny lag utforma bestämmelser om vilka handlingar som skallbifogas bör utgångspunkten vara alt bara de handlingar skall ges in som behövsför elt verkslällighelsförfarande i överensslämmelse med vad har åtagitsig gentemot andra länder. Vidare bör bestämmelserna så långt det är möjligtges en generell utformning. Som nämndes får del ankomma på regeringen atlge till känna om del gäller särskilda lättnader i förhållande till en vissstat. Underalla förhållanden måsle kronofogdemyndigheten ha besked -förutom om beslutet -om att det har vunnit laga kraft. När det gäller dokumentationen av beslutetfinns del inte anledning alt som f. n. ovillkorligen kräva atl beslutet ioriginal skall ges in, ulan i likhet med vad som gäller enligt viss annanlagstiftning om verkställighet av utländska avgöranden (se t.ex. 9§ lagen1976:108 om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angåendeunderhållsskyldighet och 14 § lagen 1983: 368 om erkännande och verkställighetav österrikiska domar pä privaträttens område) bör också en av vederbörandemyndighei bestyrkt kopia av beslutet godias. Viden anslutning lill den nya konventionen ålar sig atl i förhällandetill de länder som också ansluler sig godta den ytterligare förenklingen atlbara en bestyrkt kopia av vissa delar av beslutet behöver ges in. Å andra sidankräver konventionen att även elt bevis om att beslutet är verkställbart iursprungslandet ges in. Detkan ifrågasättas, om inte denna enklare dokumentation av beslutet borde vara tillräcklig och kunna godtas generellt, dvs, även när det gäller ansökningar från länder som inte är anslutna till den nya konventionen 19 menmed vilka vi samarbetar enligt någon av de båda lidigare civilprocess- Prop.1985/86: 161 konventionerna eller enligt bosällningskonvention. Detlorde dock ta åtskillig tid innan deri nya konventionen får en bred anslutning.Att generelll medge verkställighet på grundval av en kopia av vissa delar avbeslutet är därför inte lämpligt. I lagen bör i stället försl las upp bestämmelserom den dokumentation av beslutet som behövs enligt de nämnda tidigarekonventionerna, med den lättnaden alt även en bestyrkt kopia av beslutetgodtas. Bestämmmelsen har tagils upp i paragrafens första stycke under punkt 1. Föreskriftall bevis skall ges in om alt beslutet har vunnit laga krafl finns under punkt2 i paragrafens försia stycke. Iöverensstämmelse med de båda civilprocesskonvenlionerna fordrar lagatt sökanden även skall styrka att lagakraftbeviset är utfärdat av behörig myndighet.Delta skall ske antingen genom etl i viss ordning utfärdat intyg eller på etlannat sätt. Därmed åsyftas del krav på legalisering av handlingar och liknandeformaliteter som iakttas i vissa länder, och alt vederbörligen legaliseradehandlingar av vilka framgår all beslutet har vunnil laga krafl godtas i ställetför lagakraftbevis och intyg (prop. 1957; 163 s. 6, arl, 19 Iredje stycket 1954års civilprocesskonvention). Av skäl som anfördes belräffandedokumentationen av del utländska beslutet är det lämpligl all i den nya lagenta upp även kravet att sökanden skall styrka den utländska myndighetens -vanligen en domstols - behörighet alt utfärda lagakraftbevis. De ifrågavarandebeslämmelserna lag har omarbetats språkligt och tagils upp underpunkt 3 i första stycket och andra stycket. I tredje styckel anges de lättnadersom konvention innebär. I stycket beaktas också de lättnader somSverige har avtalat om med och . I den mån liknande avlalträffas , läcks ocksä de. Omen handling som åberopas i ärendet är skriven på ell annat språk än danska,norska eller svenska, skall en bestyrkt översättning till svenska bifogas. Avbeslutet behöver endast själva åläggandel översällas. Iparagrafen behandlas språk- och översältningsfrågorna. Bestämmelserna ansluternära till föreskrifterna i 2§ tredje siycket lag, I likhet med vad somgäller i andra sammanhang godias handlingar även på danska eller norska. Annarskrävs alt de aktuella handlingarna skall åtföljas av en bestyrkt översättning,Efiersom översätlningskravel primärt är undantagslöst även i den nyakonventionen (arl, 17 första styckel c), saknas anledning att medge undantagmolsvarande dem som hargodtagits i viss annan lagsliftning (jfr 9 § förstastycket 5 lagen 1976: 108 om erkännande och verkställighet av utiändsklavgörande angående underhållsskyldig-hel och 9 § tredje stycket lagen 1977; 595om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område), Beslut om verkställighet skall meddelas utan all parternahörs. Om del i en överenskommelse med främmande stal haravtalats alt koslnader för översättning och bestyrkande av denna skall ansessom rättegångskostnader, beslutar kronofogdemyndigheten på sökandens begäranom ersällning för kostnaderna. Det utländska beslulel och beslul som avses i 5 § andrasiycket verkställs på samma sätt som en svensk domstols lagakraftägande dom, omej hov-rätlen förordnar annat. Bestämmelsen i 5 § första stycket grundar sig på vad somgäller såväl enligt de båda civilprocesskonventionerna (art. 19 första styckel)som enligt den nya konventionen (art. 17 andra styckel) och motsvarar 3§ förstaslyckel lag. Att kronofogdemyndighetens prövning i anledning av enansökan om verkställighet består av alt undersöka, huruvida de ingivnahandlingarna är fullständiga, följer av den allmänna grundsatsen all enverkställighetsmyndighet inte prövar avgörandets materiella innehåll. Någonuttrycklig föreskrift i det avseendet behöver inte las upp i lagen. Vidare ärdet utan särskild föreskrift klart att kronofogdemyndigheten fär , beredasökanden tillfälle all rätta till ofullsländigheter i ansökningshandlingarna. Föreskriften i 5 § andra styckel motsvarar 3 § andrastycket lag. Rätt för sökanden alt av den belalningsskyldige få utsina koslnader för att få handlingarna översatta och översättningen bestyrktgäller enligt civilprocesskonvenlion (art. 19 fjärde slyckel) liksomenligt den nya konventionen (art. 17 andra slyckel). I 6 § slås det fast atl verkställighet sker på samma sättsom är föreskrivet för en svensk lagakraftägande dom. beslut om verkställighet får överklagas genom besvärtill hovrätten framgår av 18 kap. 1 § utsökningsbalken. Hovrätten kan därvidförordna om inhibition (I8kap, 12§). Den nya lagen föreslås träda i krafl den dag regeringenbestämmer. Jag hemställer att lagrådels yttrande inhämtas över deupprättade lagförslagen. Regeringen beslutar i enlighel med föredragandenshemställan, 21 Förslag till Prop. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8§rällshjälpslagen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ Allmän rältshjälp får ej beviljas 1, i angelägenhetsom skall prövas eller på annal säll behandlas utom riket, om ej denrättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2, den somär bosatt utom riket, 2.utlänningar som är bosatta om han ej är svensk medborgare utomlands och inte lidigare variteller om särskilda skäl ej föreligger bosatta här, om del inte finns sär-för rättshjälp, skilda skäl tdl del, 3, näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn lill verksamhetens arl och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4, i fråga omanspråk som överlåtits lill den rätlssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5, för upprättandeav självdeklaration, äktenskapsförord eller testamente, 6, i mål omboskillnad enligt 9 kap, 2§ giftermälsbalken, 7, om frågan om rältshjälpkan anslå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sigpå väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8, ägaren av enfastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser faslighelen ellerbyggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller någotannal liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten, 9, den som ej harbefogal intresse av all få sin sak behandlad. I fråga om vissl slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhel kan regeringen förordna atlallmän rältshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesi- Under förutsättning av ömsesi- dighel kan regeringen förordna att dighet kan regeringenförordna att medborgare i viss främmande stat i medborgare / en viss främmande fråga om allmän räiishjålp skall stat och den som, ulan alt vara vara likställd med svensk medbor- medborgare i den staten, är bosalt gare. där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen omtryckt 1983:487, 22 Förslag till Prop, 1985/86: 161 Lag om verkställighet av vissa utländska beslut omrättegångskostnader. 1§I den mån del har avtalats i en överenskommelse mellan och främmandestat skall elt beslul av en utländsk domslol om skyldighet för en kärande ellerinlervenient atl betala rättegångskostnader på ansökan verkställas här. Medkärande jämställs en målsägande som fört talan i brottmål om enskilt anspråk ianledning av brott. 2§ Ansökan om verkställighet görs hos kronofogdemyndigheten. 3§ Till ansökningen skall fogas följande handlingar; Besluleli original eller av behörig myndighei bestyrkt kopia. Bevis alt beslutet har vunnitlaga kraft. Intyg all lagakraftbeviset harutfärdats av en behörig myndighet. Intyget skall vara utfärdat av en svenskbeskickning eller konsul eller av chefen för justitieförvaltningen i den statdär beslutet har meddelats. Bevisoch intyg som avses i försia styckel 2 och 3 behöver inte ges in, om del påannal sätt styrks all beslulel har meddelats i behörig ordning och att del harvunnU laga krafl. mån det har avlalals i en överenskommelse med främmande stat behöver andrahandlingar inte fogas till ansökningen än en bestyrkt kopia av de delar avbeslulel, som innehåller parternas namn, deras ställning i rättegången ochsjälva åläggandel, bevis atl beslulel har vunnil laga kraft saml, om det harsärskUt avtalals, bevis atl beslutet är verkställbart i den stat där det harmeddelals. 4§Om en handling som åberopas i ärendet är skriven på ell annal språk än danska,norska eller svenska, skall en bestyrkt översättning till svenska bifogas. Avbeslutet behöver endast själva åläggandel översällas. 5§ Beslul om verkställighet skall meddelas ulan att parterna hörs. Omdel i en överenskommelse med främmande stat har avtalals atl koslnader föröversättning och bestyrkande av denna skall anses som rättegångskostnader,beslutar kronofodemyndigheten på sökandens begäran om ersättning förkostnaderna. 6§Det utländska beslulel och beslut som avses i 5§ andra slyckel verkställs påsamma sätl som en svensk domstols lagakraftägande dom, om ej hovrättenförordnar annal. Dennalag träder i krafl den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs lagen(1899; 12 s. 9) om verkställighet i vissl fall av utländsk domstols beslul. 1985/86: 161 Knulsson, f.d. justitierådel Sterzel, regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om verkställighet av vissautländska beslut om rättegångskostnader. Förslagen har inför lagrådet föredragils av departementsrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i rättshjälpslagen som gett anledning till de föreslagna lagändringarna talas ivissa artiklar om habUuelle respektive habitual somanknytningsfaklum för den som enligt konventionen skall jämställas medmedborgare i konventionsstat, Hillills har, vid översättning lill svenska avdetla begrepp eller när innehållet i en sådan artikel införlivats med svenskrätt, det svenska begreppet hemvist kommit lill användning (prop, 1973; 158,1975/76:3 och 98 samt 1978/79:3), I den översättning av Haagkonvenlionen tillsvenska som bilagls remissen har emellertid ordel bosatt begagnats. Ingentingsägs i remissen om den ändrade lerminologin, I motiven till förslagen talasgenomgående och ulan närmare förklaring om var en person är eller har varit"bosatt", vare sig fråga är om konventionens bestämmelser eller omrällshjälpslagen. Detta ger intryck av att "habi-luelle" ikonventionens mening och "bosall" i 8§ rällshjälpslagen skulle varaidentiska begrepp. Närrällshjälpslagen antogs uttalade departementschefen all man vid tolkningen avbosätlningsbegreppel i 8 § rällshjälpslagen fick hämta ledning frånbeslämmelserna i folkbokföringsförordningen (prop, 1972:4 s, 314), Begreppeibosatt i rällshjälpslagen torde därför vara vidare och mer omfattande än såväldet svenska "hemvist"som del utländska "residencehabituelle". Såvitt avser bestämningen av del senare begreppei kan hänvisaslill de rekommendationer som antog 1972 (se , Konvenlionssamling i internationellprivaträtt s, 22 ffoch ett försök till svensk översättning i SOU 1976; 39 s,115). Så sombosätlningsbegreppel i rällshjälpslagen varit avsett all tolkas synes det alltså som om vi genom lagändringen väl kommer all uppfylla de förpliktelser vi åtagit oss genom en anslutning till konventionen. intedet remitterade förslagel syftar till en ändrad begreppsbestämning i Prop.1985/86: 161 rättshjälpslagen, torde vi i själva verkel gå något längre än vadvi åtagit oss att göra. klarläggande av förslagets innebörd i deltahänseende är önskvärt. Enligtden gällande lydelsen av 8 § första stycket 2 rättshjälpslagen får rältshjälpbeviljas den som är "bosatt utom riket" och inte är svensk medborgareendast om del föreligger särskilda skäl. I lagens ursprungliga lydelse taladesi stället om den som "ej är bosall i landet". När lydelsen ändradesbetecknades detla som en ändring av redaktionell natur (prop. 1978/79:90 s.202). a. med hänsyn till bosällningsbegreppets oklarhel är del emellertidinte uteslutet all en person kan anses bosatt både i och utomlands (jfrprop. 1979/80:78 s. 9). I elt sådant fall lorde bosättningen i böra fåväga över. Detla talar för alt man återgår till lagrummets ursprungligalydelse. Lagrådel föreslår därför atl punklen 2 ges formuleringen"utlänningar som varken är eller lidigare varit bosatta här, om del intefinns särskilda skäl för rältshjälp". Förslagettill lag om verkställighet av vissa utländska beslut om rättegångskostnader Beslämmelseni andra styckel ulgör enligt specialmoliveringen endast en språklig omarbetningav molsvarande regel lag. Enligt den föreslagna texten skall bl.a.styrkas att "beslulel har meddelats i behörig ordning", medan vad somskall styrkas enligt lag är att den handling som ligger liU grund förframställningen "är i behörig form utfärdad". Sislnämndauttryckssätt visar att del är fråga om en renl formell granskning av detåberopade dokumentet, medan den föreslagna texten kan uppfattas som elt krav påutredning om atl någol fel inte har förekommit i det utländska förfarandel.Till undvikande av en sådan tolkning bör väljas en lydelse som närmare anslutertill gällande lag. Lagrådelvill emellertid ifrågasätta om inte den berörda regeln kan utgå och andraslyckel sålunda inskränkas lill elt krav på ulredning om att beslutet harvunnit laga kraft. Föreskriften lag lorde sammanhänga med artikel19 andra styckel civilprocesskonvention, där det sägs attmyndigheien skall undersöka om den åberopade handlingen uppfyller de villkorsom uppställts för dess "formella giltighet"("aulhenti-cilé"). Detta lorde förutsätta alt verkställighet söks pågrundval av en originalhandling. När delta krav slopas synes del inte längrefinnas underlag för en sådan formell granskning. """p-'- 'i Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. ,, , , , , Proposition om tillträde till Haagkonventionenden om internationell rättshjälp 1 Anmälan av lagrådsyttrande m.m. Föredragandenanmäler lagrådels yttrande (beslul om lagrådsremiss fattat vidregeringssammaniräde ) över förslag till 1. lag om ändring irällshjälpslagen (1972:429), 2. lag om verkställighet av vissautiändska beslut om rättegångskostnader. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Medanledning av vad lagrådel har anfört i anslutning lill 8 § rällshjälpslagenvilljag framhålla att avsikten inte är att ge någon ändrad betydelse ålrältshjälpslagens bosällningsbegrepp. Frågan huruvida någon skall anses havarit bosatt här i landet bör, liksom frågan huruvida någon skall anses varabosall i något av de andra konventionsländerna, avgöras efler de nuvarandegrunderna för tolkningen av detla begrepp. Lagrådets förslag till ändradlydelse av 8 § försia stycket 2 rällshjälpslagen bör enligt min mening godias.Jag vill framhålla att lagrådels synpunkler på en svensk motsvarighet lill"habituelle" har beaktats genom alt hemvistbe-greppetanvänds i den officiella svenska översättningen vilken, jämte konventionen ioriginaltext, bör fogas till detta protokoll som bilaga. Jaghar inte någon invändning mot alt det krav på utredning som tas upp i 3 § andrastyckel i förslagel till lag om verkställighet av vissa utländska beslut omrättegångskostnader inskränks lill alt avse ulredning om all beslutet harvunnit laga krafl, I 6§ i lagförslagel bör göras en redaktionell jämkning. Ienlighet med vad som har förordals vid remissen lill lagrådet bör tillträda Haagkonvenlionen om internationell rältshjälp, varvid förbehåll bör göras mol artikel 13 andra stycket samt förklaringar avges enligt artiklarna 24 och 29. Hemställan P'0P- '985/86: I6I Medhänvisning lill vad jag nu har anföri hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att delsgodkänna Haagkonvenlionen om internationell rättshjälp meddet förbehåll och de förklaringar som har angetts, delsanta de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop,1985/86: 161 Convention tendant a faciliter Paccés international a lajustice Convention on international access to Les Etals signataires de la présenle Convention. Désirant faciliter Faccés international ä la . Ont résolu de conclure une Convention ä cel effet et sontconvenus des dispositions suivantes; Chapilre I Assistance judiciaire Les ressorlissants d'un Etat contraclanl, ainsi que lespersonnes ayant leur habituelle dans un Etat contraclanl. sont ad-misau bénéfice de Fassistance judiciaire en maliére civile et commerciale danschaque Elat contraclanl dans les mémes conditions que s'ils étaient eux-mémesressorlissants de cel Etal el y résidaienl habituellemenl. Les personnes auxquelles les dispositions de falinéaprécédent ne s"appliquenl pas. niais qui ont eu leur habituelledans un Etal contraclanl dans lequel une procedure judiciaire est ou seraengagée, seront néanmoins admises au bénéfice de fässis-tance judiciaire auxconditions prévues ä Falinéa précédent, si la cause de Faction dé-coule decette ancienne habituelle. les Elals oii Fassitance judiciaire exisie en maliéreadministrative, sociale ou fiscale, les dispositions du present articles'appliquenl aux affaires portées devanl les tribunaux compétents en cesmatiéres. The States signatory lo this Convention, Desiring lo facilitate international access to , resolved to conclude a Convention for this purposeand have agreed upon the following provisions- Chapter I Legal Aid Nalionals of any and persons habiluallyresident in any be entitled to legal aid for courtproceedings in civil and commercial matters in each on thesame conditions as if they themselves were nalionals of and habiluallyresident in that State. Persons to whom paragraph 1 does nol apply, bul whoformerly had their habitual in a in which courtproceedings are to be or have been com-menced. shall nevertheless be entitledto legal aid as provided by paragraph I if the cause of action arose out of theirformer habitual in that State, In States where legal aid is provided in administrative,social or fiscai matters, the provisions of this Arlicie shall apply to casesbrought before the courts or tribunals competenl in such matters. L'article s'applique ä la consullalion juridique,ä la condition que le requérant soil present dans FEtal oO la consullalion estdemandée. Arlicie 1 shall apply to legal advice provided the personseeking advice is present in the State where advice is soughl. Chaque Elat contraclanl désigne une Autoritécenlrale chargée de recevoir les de- Each designale a Central Authoritylo receive, and lake action Konvention om internationell rättshjälp De stater som undertecknat denna konvention. som önskar underlätta internationell rältshjälp, har beslutat att avsluta en konvention för detta ändamåloch har kommit överens om följande bestämmelser. Kapitel I - Rättshjälp Medborgare i en konvenlionsstal och personer med hemvisti en konvenlionsstal skall vara berättigade till rättshjälp i mål och ärendenav civil eller kommersiell natur i varje konvenlionsstal på samma villkor somom de själva vore medborgare med hemvist i denna stat. Den som bestämmelserna i första slyckel inte ärtillämpliga pä, men som tidigare haft hemvist i en konvenlionsstal därrättegång har inletts eller skall inledas, skall vara berättigad tillrättshjälp enligt första stycket, om rättegängen har samband med den lidigarebosättningen. I stal där rättshjälp förekommer i mål eller ärenden avadministrativ, social eller fiskal natur skall bestämmelserna i denna artikellillämpas vid handläggningen av sådana mål och ärenden inför därtill behörigdomstol. Artikel I skall tillämpas på rådgivning underförutsättning atl sökanden befinner sig i den stat där rådgivningen sker. Varje konvenlionsstal skall utse etl centralt organ föratt ta emot och åtgärda ansökningar Prop.1985/86: 161 Prop.1985/86: 161 mandesd'assistance judiciaire qui lui sonl présentées conformémenl å la présenle Conventionet d'y suite. Les Etalsfédéraux et les Elats dans les-quels plusieurs systémes de droit sont en vigueuront la faculté de designer plusieurs Autorités cenlrales. En casd'incompélence de FAutorité cenlrale saisie, celle-ci Iransmet la demande äFAutorité cenlrale compétente du méme Etat contraclanl. on, applications for legal aid submilled under thisConvention. Federal States and States which have more than one legalsystem may designale more than one Ceniral Authority. If the Central Authorityto which an application is submilled is not competenl lo deal with it. itshall forward the application to whichever other Central Authority in the sameContracting State is competenl to do so.