prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt nu gällande avlal skall varje programföretagberiktiga felaktig sakuppgift när det är påkallat. Vidare skall radionämndengenast underrättas om begäran om beriktigande som har framställts skriftligenhos företaget. Företagets beslul med anledning av en sådan begäran skallgenast fillslällas nämnden. Del åligger företaget atl i program på lämpligl sättredogöra för beslut av radionämnden enligt vilket förelaget har brutit molbestämmelserna i 6 § radiolagen eller avtalel. Skälen för min bedömning: De ställningstaganden somradionämnden gjort vid sin granskning av programföretagens sätt att utöva sändningsrättenhar med myckel få undantag accepterats av förelagen. Också hos allmänheten harnämnden etl gott anseende för sitt sätt att sköta granskningen. Del finnsdärför inte anledning att ändra nämndens nuvarande uppgifter, organisalioneller verksamhetsformer. Jag vill dock erinra om atl kulturutskottet (KrU1982/83:18 s. 8 f) understrukit vikten av atl radiolagens och avtalensbestämmelser efterlevs och att radionämndens beslut respekteras. Det har i några fall förekommit atl ell programföretag,som enligt nämnden bort beriktiga en uppgift, redogjort för nämndens beslulutan att beslutets sakliga innebörd klart framgått av redogörelsen. Med hänsyntill detta anserjag atl del behövs ett förtydligande av nuvarande avtalsbestämmelseom att ett programföretag skall redogöra förradionämndens beslut. Jag anser att det i programföretagens nya avtaluttryckligen bör anges alt företagel skall redogöra för både radionämndensslutsatser och skälen lill dessa när det är fråga om ett fällande beslut i etlberiktigandefall. 6.7Avtalen mellan staten och företagen inom Mitt förslag: Frågor somrör sändningsrätt och innehållet i sändningarna bör regleras i avtal mellanregeringen och vart och elt av dotterbolagen. Frågor om organisation,administration, ekonomi o.d. bör regleras för hela koncernen i avtal mellanregeringen och moderbolaget. Bakgrund till mitt förslag: Nuvarande avtalsregleringinnebär atl staten . 1985/86: 99 träffat separata avtal med vart ochett av koncernens fem bolag. Enligt de gällande avtalen har moderbolaget intenågot övergripande ekonomiskt ansvar för hela koncernen ulan är hänvisat tillatt sluta samarbetsavlal med dotterbolagen för alt få till stånd nödvändigsamordning mellan de olika bolagen. I initiativskriveisen från föreslåsatl koncernens ansvar gentemot staten i sina huvuddrag skall läggas fast i ettför koncernen gemensamt avtal som träffas mellan staten och idess egenskap av moderbolag. Inom ramen för detta avlal skall sedan förhållandetmellan moderbolaget och dotterbolagen regleras i särskilda avtal mellanbolagen. Avtalsperioden föreslås bli , I initiativskrivelsen föreslås vidare attmoderbolagels befogenheter skall vidgas så all det får elt ansvar gentemotslalen för rationalitet och god hushållning i fråga om medel som ställs lillkoncernens förfogande, sådanl kan enligt skrivelsen inte förverkligas inomramen för nuvarande avtalskonstruktion. Skälen för mitt förslag: De nu gällande avtalenmellan staten och dotterbolagen inom reglerar såvälsjälva programutbudet som interna förhållanden inom koncernen. Radiolagen förutsätter att slalen, i frågor som rörinnehållet i sändningarna, träffar avtal direkl med de företag som fakfisktsvarar för sändningsverksamheten. En ändring på den punkten skulle krävaganska omfattande ändringar i lagstiftningen. Någol krav på alt också frågor omorganisation, ekonomi, finansiering o. d. skall regleras i avlal mellan slalenoch programföretagen finns däremot inte. De förändringar som jag lidigare föreslagitbeträffande övergripande ansvar för verksamhelen berör intedotterbolagens direkta ansvar för programinnehållet. När det gäller dettaansvar bör dotterbolagen som vara helt självständiga i förhällandelill moderbolaget. Alt sä är fallet klargörs enligt min mening bäst genom altregeringen även för den kommande avtalsperioden Iräffar avtal direkl meddotterbolagen om sändningsrätt och regler för programutbudet. Vad gäller övriga frågor delar jag Radiosbedömning att de lämpligen bör regleras genom avtal mellan regeringen ochmoderbolaget. Den nuvarande avtalsregleringen är oklar och gerinte moderbolaget tillräckliga formella befogenheter alt hävda delsamordningsansvar som det har . Delta beror enligt min bedömningtill en del på utformningen av de avtal som dotterbolagen har med staten.Avtalen reglerar delvis samma frågor som avtalet mellan slalen och moderbolagetoch tolkas ibland olika av moderbolaget och programföretagen. Jag har i detföregående föreslagit att moderbolaget på vissa områden skall fa sådana ökadebefogenheter all det kan leva upp till ett övergripande ansvar för ekonomi ocheffektivitet inom koncernen. Detta måste få elt klart avtalsmässigt uttryck såall framtida tolkningstvisler mellan bolagen om möjligt undviks. Dessa önskemålkan enligt min mening bäst tillgodoses om staten sluter avlal endast medmoderbolaget beträffande dessa frågor. 7 Kostnader och finansiering pp- '- Demed verksamhet förenade kostnaderna hänför sig lill delskoncernens egna drifts- och investeringskostnader, dels televerkels kostnaderför investeringar, drift och underhåll av sändarnät samt kostnader föravgifisuppbörd, dels kostnader för uppförande av större radio- och TV-hus, enuppgift som ligger pä , dels, slutligen, kostnaderna förradionämndens verksamhei. Med undantag för utlandsprogramverksamhetenfinansieras Radio-verksamheten hell med mottagaravgifter. Storleken avdessa fastställs av . beslutar ocksä om den årliga tilldelningenav avgiftsmedel till . Programverksamheten till utlandetfinansieras över statsbudgeten via ett anslag uppfört underutrikesdepartementets huvudtitel. Intill föregående budgetår finansieradesutbildningsprogramverksamheten med anslagsmedel anvisade underutbildningsdepartementets huvudtitel. Som jag har anfört inledningsvis, förutsätter jagatt finansieringssättet inte ändras när det gäller verksamhet.I fråga om verksamheten med utlandsprogram räknar jag med att ställning fårtas till finansieringen i samband med beredningen av förslagen från densärskilde utredaren. åriiga medelsanvisning till SverigesRadio innehåller myckel litet av detaljreglering, Inga bindande uttalanden harhittills förekommit utöver mycket allmänna riktlinjer rörande sändningslider,produktions-sammansättning, regionaliseringsmål etc. /82anvisas anslaget utan uppdelning i investerings- och driftsmedel. Det är enligt min mening angeläget alt upprätthålladessa principer även under nästa avtalsperiod. På vissa punkter räknar jagdessutom med atl koncernen får etl vidare spelrum, dä en del av hittillsvarandeav riksdag och regering utfärdade riktlinjer kommer atl upphävas. Jag tänker däbl. a, på den frihei som koncernen kommer alt få i fräga om sändningslider ochregional organisation. Den allmänt omfattade åsikten att Radioskall ha en publicistiskt oberoende ställning utesluter inte alt full insynskall kunna ges i koncernens förvaltning, och att bedömningar aveffektivitetsfrågor m.m. skall kunna göras. Regering och riksdag bör sälundakunna kräva en redovisning av koncernens planer och utfallet av dessa, ulan attför den skull integritet skall anses hotad. Enligt avtalet med staten har moderbolaget allfördela tilldelade medel mellan programbolagen. I det nya avtalet kommer ienlighet med vad jag har föreslagit under avsnitt 4.3.4 moderbolaget atl fåytteriigare befogenheter när det gäller medelsfördelning, bl. a, i så måtto attdet blir möjligt att omfördela medel mellan bolagen. Vidare föresläsmoderbolaget få stärkta befogenheter när det gäller ekonomisk analys,medelsplanering m, m. 1 detta sammanhang vill jag ta upp frågan omansvaret för lokalförsörj ning. Som moderbolaget anför i initiativskriveisen finns del skäl all över väga om koncernen själv bör fä ansvara för lokalförsörjning och fastighets förvaltning. Jag anser atl övervägande skäl talar för all nuvarande hand läggningsordning (prop. 1978/79:82, UbU 43, rskr. 410) upphävs. bolagetfår således beslutanderätten vad gäller investeringar, köp och Prop. 1985/86:99förhyrningar m. m. även över två-miljonersgränsen. Det bör ankomma pämoderbolaget atl pröva i vad mån denna beslutanderätt kan delegeras tillprogrambolagen. prövning i detta avseende bör begränsas lillinvesteringsnivån som ett av flera utgiftsslag inom totalabudget. Någon detaljerad prövning av enskilda byggnadsprojekt bör såledesnormalt inte förekomma. Ansvaret för lokalförsörjningen bör i principövergå till moderbolaget , Av praktiska skäl bör dockgrunddragen i nuvarande ordning gälla om högsl tre år.Under denna period bör det ankomma på regeringen att besluta i frågor som rörkoncernens lokalförsörjning och sådana byggnadsinvesteringar som kan komma allaktualiseras innan förändringarna genomförts. Regeringen bör således fr, o,m,den fä besluta om investeringsplaner i den form de harunderställts . Investeringsplanens byggobjekt skall pä samma sätt somhittills redovisas för regeringen till dess all de projekt som ryms inom den s.k, 90-miljonersramen är förverkligade. skall koncernen utnyttjabyggnadsstyrelsen för fortsatt service i form av projekt- och byggledning.Formerna för och innehållet i detta samarbete bör regleras i särskill avlal somskall godkännas av regeringen. Frågan om fortsatt samarbete efter utgången /89 får avgöras i etl senare skede. bör vidare system förbudgetredovisning och rullande lokalförsörjningsplaner m, m. utarbetas inommoderbolaget så att dessa kan tjäna som underlag för den översiktliga prövningsom jag har förordat. Regeringen bör begära bemyndigande attinom treårsperioden fullfölja nämnda förändring av handläggningsordningen. När moderbolaget får fullt ansvar för sinlokalförsörjning är det rimligl atl berörda fasligheter, byggnader, avlal etc.överförs från till moderbolaget. En överföring så atlSveriges Radio även får ansvaret för den förmögenhetsrättsligafastighetsförvaltningen bör ske veder-lagsfritt i de fall fastigheterna(motsv.) har finansierats med radiofondsme-del. Överföringen bör i möjligastemän ske redan under /87, Fastigheter (motsv,) börfortsättningsvis ägas (motsv.) av moderbolaget som i sin tur upplåter lokalertill resp. verksamheter inom koncernen, I initiativskriveisen och anslagsframställningenför /87 föreslår moderbolaget atl en fortsatt beredning sker avförutsättningarna för koncernen all vända sig lill den öppna lånemarknaden. Enlånefinansiering av investeringarna i förening med ändrade avskrivningsreglerskulle medföra en mer realistisk prövning av behovel av fasta resurser, etlbättre ekonomiskt mått pä deras användning och etl underiag för jämförelsermellan användning av interna och externa resurser. Moderbolaget anför atl enändring av finansieringsformen för investeringarna kan väntas bli påtagligteffektiviietsbefrämjande. Del är därför angelägel alt en sådan förändring kangenomföras redan fr, o. m. nästa budgetår. För egen del anserjag goda skäl tala för altSveriges ges möjlighet att länefinansiera byggnadsinvesteringar och i viss utsträck- 74 ning även andrainvesteringar eller investeringsliknande anskaffningar. Närmoderbolaget får ansvaret för fasfighetsförvallningen innebär del Prop.1985/86:99 bl. a, en möjlighel för alt med berörda fastighetersom säkerhet länefinansiera byggnadsinvesteringar pä den öppna kapitalmarknaden.Denna möjlighet anserjag bör prövas redan under nästa budgetår. Länefinansieringkan enligi min mening även vara ell praktiskt sätt alt över tiden fördelakostnader för vissa andra anskaffningsbehov inom koncernen. Moderbolaget bördärför kunna använda lånefinansiering som en slags buffert, t. ex. för atl inomkoncernen kunna tidigarelägga en leknisk eller administrativ investering avlönsamhetsskäl eller köpa större programpaket på fördelaktiga villkor. Detsistnämnda exemplet kan ses som investering i immateriella rättigheter, omavtalstiden och varaktigheten av det inköpta värdet överstiger . Eftersomdessa anskaffningsbehov skiljer sig väsentligt från behov avbyggnadsinvesteringar är del enligt min mening viktigt atl regeringentillförsäkras en god bild av den totala upplåningen och dess betydelse förekonomiska bindningar inom totala budget. Det ankommer påregeringen att pröva behovet av bestämmelser för denna typ av lånefinansiering,bl. a. behovet av att sätta ett tak för upplåning. Kompensation lill för automatiskapris- och löneökningar har i enlighet med beslut bestämls av denallmänna kostnadsutvecklingen som den avspeglats i olika lyper av index. Utgångspunkten har varit konsumentprisindex (KPI).Under de första åren efter 1978 tillämpades konsumentprisindex. Därefter skeddeen övergäng lill basbeloppsindex (BBI) som sedan i sin tur ändrades till enkombinerad löne- och omkostnadsindex. (under budgetåret1981/82 saml ) har kompensationen begränsats genom att ett takfastställts för kompensationen, oavsett index. Förändringarna av index har syftat till att anpassamodellen till egen koslnadssilualion. Strävandena har varit altundvika en eventuell under- eller överkompensation. tillämpas KPI, som rensats frånvissa komponenter, för av de medel som tilldelals , medanåterstoden () som gäller löner, räknas upp med en index som utgår från påmarknaden centralt träffade löneavtal, 1 initiativskriveisen konstaterar en svaghet i index-konstruktionen är all den inte beaktar framför alltinternationellt betingade kostnadsökningar för programmaterial, förprogramverksamheten utomlands och för teknisk utrustning. Det anförs ocksä altdet finns risk för alt utvecklingen av den justerade index som fillämpas förSveriges Radio kan bli ryckig. framhåller vikten av atl man ifortsättningen undviker att ändra sammansättningen av index som skett vid ellpar lillfällen . Det är enligt koncernen omöjligt alt fåfram en index som fullständigt stämmer överens med kostnadsutvecklingen. Pånågra års sikt torde dock eventuella avvikelser jämna ut varandra. När sådanaavvikelser kan konstateras, bör det ankomma på koncernen alt svara för utjämningunder åren. För egen del får jag anföra följande. Den modellför kompensation för automatiska lönekostnadsökningar som infördes enligt beslut har 75 -även med beaktande av de erinringar som framfört - på Prop.1985/86:99 det hela taget medfört en kraftig förbättring avplaneringsförutsättningarna inom koncernen. Jämfört med myndigheter harSveriges Radio ett betydligt bättre utgångsläge. Strävan bör givetvis vara attfå en index som så nära som möjligt ansluter till den speciellakostnadsstrukluren för , Jag räknar inte nu med någon ändring av nuvarandeindexkonstruktion och är inte heller beredd atl föreslå en ordning som innebäralt koncernen själv fär utjämna eventuell över- eller underkompensation. Dentillämpade modellen för kostnadskompensalion synes ochgenomsnittligt sett stämma väl överens med den verkliga utvecklingen, SverigesRadio bör dock fortlöpande följa och i den ärliga anslagsframställningenredovisa hur kompensationssystemet slår för att därmed ge ett underlag förregeringens bedömningar av om del bör justeras. Gällande planeringsförutsättningar angavs ibudgelproposifionen är 1980 (prop, 1980/81:100 bil. 12 s. 83 f). Dereforminsatser som stakades ut proposition avsågs enligt uttalandeti sistnämnda budgetproposition vara genomförda vid ulgången av budgetåret1988/89. Vidare utgick föredraganden frän ett åriigt påslag om , vilketskulle möjliggöra ett genomförande av det proposition angivnareformprogrammet. Om statens avtal med och dess programbolagskulle komma att förlängas efler /86 skulle enligt uttalandetföretaget kunna räkna med motsvarande reformtillskolt för perioden fram t.o.m,/89. I samma budgetproposition fastställdes ell ärligtrationaliseringskrav om att gälla tills vidare. Inom slora delar av koncernen har etl omfattanderationaliseringsarbete genomförts under de år som förflutit sedan 1981 årsbeslut, I praktiken har reformprogrammet kunnat finansieras på detta sätl.Rationaliseringsplanerna har syftat till att dra ner de fasta kostnaderna, iförsta hand personalkostnaderna. Besparingseffekterna innebär på kort sikt altde rörliga programmedlen minskal (jämför avsnitt 3.6). I Radiosanslagsframställning framhålls att den genomgripande karaktären avrafionaliseringsål-gärderna innebär atl genomförandel mäste etableras i fastaformer. Samtliga programföretag anser atl en fortsatt lillämpning av etlrationaliseringskrav på efter /86 mycket negafivt skulleåterverka på programproduktionen. Kostnadsbilden för påverkas bl, a,av kraftiga prisstegringar på vissa utländska programtyper. Jag anser attkostnadstrycket måste mötas med en fortsalt översyn av verksamheten.Strävandena mol ökad effektivitet och ralionaliseringsarbetet i övrigt fåralltså inte avstanna , utan ett rationaliseringskrav bör åvila Radioäven . Jag vill i sammanhanget erinra om att den samhällsekonomiskasituationen över huvud laget gör atl etl rationaliseringskrav fortfarandetillämpas även för den offentliga förvaltningen. De planeringsförutsättningar som således enligt minbedömning börgälla för /87-1991/92 kan sammanfattas på följande sätt. I enlighet med det tidigare refererade beslu tet frän är 1981 skall koncernen t.o.m, /89 kunna räkna 76 medett ärligt reformpåslag i storleksordningen 2,, Under denna treårs- Prop. 1985/86: 99 period bör vidare tillämpas etl sammanlagtrationaliseringskrav om , fördelat med vardera över de tvä försia budgetårenoch under /89. som sedan återstår avavtalsperioden har jag inte räknat med någol reformpåslag. Jag utgår i ställetfrån all de medel, som frigörs genom besparingar i det fortsattarationaliseringsarbetet och genom de strukturella förändringar som koncernenkan initiera, kan tillföras koncernen. har själv anfört atländringar av programsättningsprinciperna i TV kan ge samordningsfördelarvarigenom resurser för programproduklion kan frigöras. I initiativskrivelsen föreslår attfrågan om ett samlat övergripande ansvar för rundradiofonden övervägs. Fonden ivid mening omfattar tillgångar på ca fördelade pä treinstitutioner (, och ) och etl årligtinkomstinflöde i storleken med därmed sammanhängandemedelsförvaltning. Svenges Radio anser del naturligt alt förvaltningsansvarför fonden skall åvila koncernen under nästa avtalsperiod. I denna fråga - som i initiativskriveisenredovisats mycket skissartat -är jag inte beredd atl ta ställning förnärvarande. Först bör utfallet avvaktas av överföringen av lokalförvaltningenfrån lill . bör återkomma medelt mera detaljerat förslag. Vidare bör mer ingående prövas hur förvaltningenav medlen bäst kan organiseras som alternativ till den nuvarande ordningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår att godkänna all deallmänna riktlinjerna för Radio-koncernens organisalion och verksamhetändras och kompletteras i enlighet med vad jag föreslagit om 1. sändningstidens längd och förläggning iradio och TV (avsnitt 3.2), 2. programsättningsprinciper i TV(avsnitt 3.3.1), 3. etl fjärde FM-nät förljudradiosändning (avsnitt 3.3.2), 4. ansvaret för folkbildningen(avsnitt 3,4), 5. svenskt programutbud i radiooch TV (avsnitt 3.5), 6. frilansmedverkan i radio och TVoch om produktionsutläggning i TV (avsnitt 3.6), 7. regionala nyhetssändningar i TV(avsnitt 3.8), 8. sändningar på invandrar- ochminoritetsspråk i radio och TV (avsnitt 3.10), 9. program om och för handikappade(avsnitt 3,11), 10, språkvård(avsnitt 3,13), 11, moderbolagetsansvar för alt verksamheten i hela bedrivs rationellt och med beaktande av god hus hållning (avsnitt 4,3.4), 77 12. rätten all besluta i frågor somrör programföretagens regionala Prop. 1985/86:99 och lokala organisation(avsnitt 4,3.5), 13. möjligheter tillsamordningsvinster beträffande vissa delar av utbildningsradions verksamhetsamt om utbildningsradions uppgift all göra det allmänna programutbudettillgängligt för utbildningsändamål (avsnitt 5.2), 14. användarinflytande överutbildningsradions verksamhet (avsnitt 5.3), 15. utbildningsradionsföriagsverksamhet (avsnitt 5.4), 16. beställningsproduktion inomutbildningsradion (avsnitt 5,5), 17. utbildningsradions tekniskaresurser för TV (avsnitt 5,6), 18. prövning av möjligheterna tillökad självfinansiering av utbildningsradions verksamhet (avsnitt 5,7), 19. finansieringen avsidoaktiviteter till sändningsverksamheten (avsnitt 6.5), delsföreslå att godkänna vad jag har förordat om 20. avtal mellan staten ochförelagen inom koncernen (avsnitt 6,7), 21. planeringsförutsättningarna förSveriges (avsnitt 7), delsföreslå all bemyndiga regeringen att 22. fram tillutgången av /89 genomföra en förändring avhandläggningsordningen för lokalförsörjning (avsnitt 7), 23. besluta i frågor som rörSveriges Radio-koncernens byggnadsärenden enligt de riktlinjer som jag harförordat (avsnitt 7), delsbereda tillfälle all la del av vad jag har anfört om 24. regional produktion av programtill rikssändningar i radio och TV (avsniu 3.7), 25. samarbete mellan riksradion ochlokalradion (avsnitt 3.9), Radio-koncernens rolli det nordiska radio- och TV-samarbetet med sändningar via (avsnitt 3.14), 27. samordning av arkivresursernahos och arkivet för ljud och bild (avsnitt 6.3), 28. programföretagens redogörelserför radionämndens beslut i vissa fall (avsnitt 6.6), 29. länefinansiering avbyggnadsinvesteringar och vissa andra anskaffningar (avsnitt 7), 9 Medelsberäkningar för /87 I1986 års budgetproposition (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s, 528) redovisades atten ny avtalsperiod för förbereddes och att en särskildproposition om verksamheten vid m.m, skulle läggas fram underinnevarande . Förslag lill medelsanvisningar för den avgifisfinansieradedelen av verksamhelen kan nu föreläggas . Kostnader för /85 för denavgifisfinansierade '"'P' '6- 9 verksamheten Förljudradio- och televisionsverksamheten togs 2497,6 milj. kr. av avgiftsmedel ianspråk under /85. disponerade 2003,1milj. för programverksamheten i sin helhet med undantag av utbildnings- ochullandsradioverksamhelerna, vilka finansierades över statsbudgeten. Televerketutnyttjade totalt 359,7 milj. kr., varav 266,5 milj. kr, förprogramdistribution och avgiftsuppbörd samt 93,2 milj. kr, för avskrivning avinvesteringar. Kostnaderna för radionämndens verksamhei var 1,6 milj, kr.Byggnadsstyrelsens investeringskostnader uppgick till 120,7 milj, kr. Underåret belastade 133,0 milj. kr. fonden, varav 12,3 milj. kr. avsåg kvarvarandeutgifter från /84, Under /85 uppgick de totalaintäkterna i form av mottagaravgifter och räntor pä dessa till 2341,1 milj,kr,, vilket i förhällande lill de avgiftsmedel som togs i anspråk innebär ettunderskott på 156,5 milj. kr. Behållningen i rundradiofonden per den 30 juni1985 var 22,4 milj. kr. Den allmänna mottagaravgiften är . per ärsedan den 1 juli 1985 och tilläggsavgiften för farg-TV är . per är.Antalet allmänna avgifter uppgick till drygt 3,2 miljoner ochantalet tilläggsavgifter för färg-TV till nästan 3,0 miljoner. Förinnevarande budgetår har 95,3 milj. kr. anvisats för investeringar irundradioanläggningar. Därav har 1,4 milj. kr. balanserats från budgetåret1984/85 i enlighel med det bemyndigande givits alt föra högsl 5milj. mellan budgetåren som skuld resp. tillgodohavande. För /87 har i likhet medtidigare år erhållit ett beställningsbemyndigande om 30 milj. kr. Disponeringen av medlen för /87framgår av tabellen i del följande. Tabellen anger också kostnaderna förberäknade investeringar (utbyggnad och reinvesteringar) under femårsperioden1986/87-1990/91. Denna motsvarar den av godkända planenframräknad med etl är och uppräknad lill aktuell kostnadsnivå. Därutöver har enmindre ökning lagts lill för det femte året och medel inräknats för elt fjärdeFM-nät. Disposition BeräknatinvesteringsmedeJsbehov under "rop.lyöj/öö.yv av erhållna femårsperioden1986/87-1990/91 (milj. kr., 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 1985/(1986/87års kostnadsnivå) (0,7 93,9' J,4 milj. kr. som förbrukats under budgetåret1984/85.