prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — förutom den sedvanliga löneomräkningen. Under anslagsposten 2 Förvaltningskostnaderberäknar jag medel för avgifter till statskontoret och underhållskostnader förett antal nya lokala ADB-system, nämligen utvecklingsdator ochproduktionsdator för brottsanmälan vid polismyndigheten i , datorer fördelgivningscentralerna i och i samt den redan installeradedatorn för delgivningscentralen i . För polismyndigheternas kostnader föradministrafion, utbildning m.m. i samband med överförande av civilförsvaretsordningsuppgifter (beredskapspolisen) beräknar jag för det kommande budgetåretmedel under anslagsposten 2 Förvaltningskostnader med . Jag beräknar vidare under anslagsposten 2Förvaltningskostnader 2 milj. kr. till disposition föroförutsedda kostnader i samband med handläggningen av s.k. asylutredningar. Kostnader för leasing av vissa bilar för spaningm.m. förs över från anslagsposten 4 Vissa kostnader för förundersökning m.m. fill anslags posten 2 Förvaltningskostnader. Arbetssituafioneni den lokala polisorganisafionen är fortfarande an- Prop. 1985/86:100strängd. Inom polisen har genomförts betydande organisafions- Bil.4förändringar som emellerfid innebär en effektivare resursanvändning.Mot denna bakgrund kan endast en begränsad tillämpning av huvudförslaget påanslagsposten 2 Förvaltningskostnader komma i fråga för nästa budgetår. I anslagsframställan /86 togs frågan upp om en översyn av polispersonalens fördelningmellan polismyndigheterna. Bland annat mot denna bakgrund pågår inom departementetett sådant arbete. När detta arbete har avslutats kan det finnas skäl för migatt återkomma till regeringen med närmare överväganden i denna fråga. Medhänvisning till vad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår 1. att godkänna de riktlinjer somjag har förordat rörande den regionala polisorganisationen 2. att bemyndiga regeringen attvid polismyndigheten i inrätta en ordinarie tjänst för länspolismästaremed beteckningen Cp 3. att bemyndiga regeringen attvid vardera av polismyndigheterna i , , och Karistadinrätta en ordinarie tjänst för länspolismästare med beteckningen Co 4. att till för /87 anvisa eU förslagsanslag av . Vidare hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 1. ett förbättrat förfarande vidfillsättning av polischefstjänster 2. överföring av ordningsuppgifterfrån civilförsvaret fill polisväsendet. 3. den internordiskapasskontrollverksamhetens organisation och arbetsformer 4. anmälningar mot polismän B 5.Utrustning m.m. för polisväsendet 1984/85 Utgift 27 106 000 (1) 1985/86 Anslag 90 767 000 1986/87 Förslag 113 221 Förslag 1986/87 Inköp av motorfordon m. m. 66 706 000 (2) Utveckling av ny utrustning (1)Ändrad anslagskonstruktion fr.o.m. 1985-07-01. (2)Varav 43 354 000 till regeringens disposition (Regleringsbrev för budgetåret1985/86). På grund av personalökning vid ekonomiskarotlar yrkar styrelsen att sammanlagt tio nya bilar anskaffas. Styrelsen föreslår aUsammanlagt 600 bilar och 45 motorcyklar byts ut för en kostnad av 69 810 000kr. Terrängskotrar m.m. bör bytas till en kostnad av . För viss modifiering ochkomplettering av polisväsendets radiosystem 70 begär styrelsen . Förkomplettering med 25 reservbasstationer begär styrelsen . Föranskaffning av 50 bärbara radiostationer begärs Styrelsen yrkarvidare . för utbyte av vissa radiostationer som tillhörcivilförsvaret. För radiosystem 80, som håller på attinstalleras vid polismyndigheterna i , och , begärstyrelsen sammanlagt , varav I . har beräknats förfortsatt utbyggnad av talkrypto. För nya och lättare radiostationer tillpolisens motorcyklar yrkar styrelsen . För utrustning till en reservledningscentral ikvarteret begär styrelsen . För utbyte av manöverutrustning till trafikövervakningssystemeti begär styrelsen I . 2 f För annan radioutrustning begär styrelsensammanlagt . för aU byta ut fiohästar och . 1985/86:100 för utbyte av 55 hundar.Bidraget fill Svenska för Bil.4 avelsbefrämjande åtgärderföreslås utgå med oförändrat belopp, . För anskaffning av240 transportabla fordonsvågar yrkar styrelsen . För komplettering, utökning och utbyte avannan trafikövervakningsmateriel begär styrelsen totalt , varav . För utveckling av ny utrustninginom polisområdet yrkar styrelsen . För sådan övrig utrustning sombör tas upp under detta anslag har styrelsen begärt sammanlagt ,varav ca . för inköp av fyra röntgenapparater för bagagekontrollvid flygplatser, . för utbyte och utökning av anläggningar förtelefonkontroll, . för komplettering av larmanläggningar m.m., I 000000 för utrustning till narkotika- och spaningsrotlar, . förkriminalteknisk utrustning, . för inköp av viss särskild materielsåsom kroppsskyddsutrustningar och vapen samt . för anskaffningav ett ADB-system för fingeravtrycksidentifiering. För inköp av inventarier ochannan utrustning till nya polislokaler beräknar styrelsen , varav2 milj. kr. som reserv för oförutsedda lokalbehov. För utbyte av telefonväxlarbegär styrelsen , varav bl.a. . för telefonväxel vidpolismyndigheten i och . för telefonväxel vidpolismyndigheten i . För utbyte och komplettering avmöbler m.m. för terminalarbetsplatser yrkar styrelsen . Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse som kom in till den 18 januari 1985begärt att regeringen prövar dels frågan om utbyte av polisensförstärkningsvapen inom i första hand storstadsdistrikten ochkärnkraftsdistrikten, dels frågan om ett successivt utbyte av det personligatjänstevapnet för polispersonalen. Styrelsen har åberopat ett flertal tekniskaoch funktionella skäl för ett utbyte. Styrelsen anför sammanfattningsvisföljande: Den personliga beväpningen för polispersonalen är fn. en pistol av fabrikat kaliber 7,65. Vidare finns inom polisväsendet s.k. förstärkningsvapen (bl.a. kulsprutepistol m/45) samt jaktvapen av olika slag. Förstärkningsvapnen är avsedda au endast användas vid speciella situationer. Waltherpistolen är en mer än 50-årig konstrukuon. Vapnet anses ha dåliga riktmedel och också otillräcklig verkan. Genom den ringa kalibern och vapnets klena konstruktion kan endast ammunition med låg anslagsenergi användas. Det har inträffat en rad fall där en polisman har tvingats att avlossa fiera skott för att kunna hejda en angripare. Detta innebär självfallet onödiga risker såväl för polisman- 69 nensom för den beskjutne och även tredje man. /86:100 m/45, som används som förstärkningsvapen inom polisväsendet,har Bil.4 utvecklats för militära ändamål. Kulsprutepistolen anses ha fleranackdelar vid polisiärt bruk. Säkerhetsavståndet är stort, automateld kanavlossas av misstag och vapnet kräver tvåhandsfattning. Det är vidare otympligtatt bära och förvara. polisberedning härden anmodatsatt yttra sig över framställning. I ett yttrande den 28november 1985 tillstyrker beredningen ett utbyte av polisens tjänstevapen inomde ekonomiska ramarna för utrustning. Jag vill för egen del först erinra omatt den svenska polisen i mycket ringa omfattning använder sina skjutvapen.Antalet tillfällen då vapnen används har således endast varitnågra tiotal. Jag förutsätter att vapnen även i framUden kommer att användasbara i extraordinära situationer och då endast som en yttersta utväg att lösaarbetsuppgifterna. Ytterstregleras polisens vapenanvändning av bestämmelser ipolislagen (1984:387) och i kungörelsen (1969:84) om användande av skjutvapeni polistjänsten. från dessa utgångspunkter kan det te sig mindre angelägetatt företa ett utbyte av polisens vapen. Jag vill emellertid inte ifrågasätta att denuvarande vapnen har de tekniska och taktiska nackdelar som rikspolisstyrelsenhar pekat på. Det framstår därför som klart att ett nytt, modernt vapen ärsäkrare för såväl polismannen som den som kan komma att utsättas förbeskjutning. Övervägande skäl talar enligt min uppfattningsammanfattningsvis för att polisen successivt och inom de vanliga ekonomiskaramarna för utrustning tillförs ett nytt och modernt vapen. Jag förutsätterdärvid att , även om man nu har förordat inköp av vapen avett visst fabrikat, följer de vantiga reglerna för upphandling i offentligverksamhet. Jag har således under detta anslag beräknat medelför att polisen successivt skall kunna börja utbytet av nya tjänste- ochförstärkningsvapen. Härtas upp medel för sådan utrustning som bör anskaffas av rikspolisstyrelsen.För utrustning som polismyndigheterna själva får anskaffa har medel beräknatsunder anslaget B 4. Jag har efter samråd med statsrådet under detta anslag beräknat I . fill driftbidrag för statenshundskola i . För utbyte av ca 500 bilar beräknar jag omkring 56milj. Jag beräknar också medel för utbyte av 30 motorcyklar (I b). För radioutrustning utom montagekostnader förutbytesfordon har jag beräknat 3,3 milj. kr. (2 a f). Jag avser att återkomma till regeringen med ett förslag om att ta i anspråk 2milj. från en reservafion på anslaget B 5. Utrustning m.m. förpolisväsendet, för inköp av viss radioutrustning. Jag beräknar medel för utbyte av tio hästar ochsammanlagt 45 hundar (3). För anskaffning av utrustning för kontrollvägningav tunga fordon Prop. 1985/86:100 beräknar jag 1 milj. kr. för inköp av Bil.4 hastighetsövervakningsmateriel och . för anskaffning av alkoholmätningsutmstning (4). För anskaffning av två röntgenapparater förbagagekontroll beräknar jag 1,2 milj. kr. För anskaffning av utrustning tillnarkotika- och spaningsrotlar beräknar jag . och för övrigkriminalteknisk utrustning . Vidare tar jag upp 1 milj. kr. försärskild materiel (6). För inköp av inventarier och annan utrustning tillnya polislokaler för jag upp , varav 2 milj. kr. som reserv förofömtsedda lokalbehov (7). Förutbyte av telefonväxlar beräknar jag 27,9 milj. kr. (8). För utbyte av möbler m.m. för terminalarbetsplatserberäknar jag . För grundutrustning fill beredskapspolisen beräknarjag (9). Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utrustning m.m. för polisväsendet för /87 anvisa ett reservationsanslagav . Underhåll och drift av motorfordon m.m. 1984/85 Utgift 195 342 000(1) 1985/86 Anslag 105 442 000 1986/87 Förslag 110 594 000 (1) Anslaget B 7. Underhäll och drift av motorfordon m.m. Pris- och löneomräkning m.m. . Jagberäknar anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvidberäknat medelsbehovet med utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om med fördelningen 1,7, 1,7 och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Underhåll och drift av motorfordon m.m. för budgetåret 1986/87anvisa ett förslagsanslag av . B 7.Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret 1985/86:100 Bil.4 1985/86Anslag 1 000 1986/87 Förslag 1 000 Beräknad ändring1986/87 Förvaltningskontoret för kvarteret ingårsom en sektion i ekonomibyrå. Kontorets huvuduppgift är attsvara för samordning och ledning av kontorsdriften för de olika lokalnyttjarnai kvarteret. Förvaltningen avser följande myndigheter: ,polismyndigheten i med vaktdistrikt, kriminalvårdsverkets allmännahäkte i , åklagarmyndigheten i , delar avStockholms tingsrätt samt fastighetsdrift. Dessutom ingårbrottsförebyggande rådet, datainspektionen och regionåklagarmyndigheten iStockholms län och i den gemensamma telefonväxeln. Antalettjänstemän inom kvarteret uppgår till ca 3 000.1 kontorsdriften ingårtelefontjänst, lokalvård, post-och godsmottagning, tele- och svagströmsservice,inventarieservice, reproduktionscentral, simhall och bevakning samtförvaltning av sport-och motionshallar, hör- och filmsalar, restaurang ochcafeteria, garage och parkeringsutrymmen. Kostnaderna för kontorsdriften fördelas i förhållandetill den lokalyta som varje myndighet disponerar. Den ersättning sommyndigheterna betalar tillförs anslaget, som i statsbudgeten förs upp med ettformellt belopp av . Regeringen fastställer i regleringsbrevet en statför verksamheten. Styrelsen yrkar medel förytteriigare fem lokalvårdare (-f- .) för städning av lokalytor därstädning p.g.a. andra angelägna städuppgifter hiuills har eftersaUs. Vidareyrkar styrelsen medel för två lokalvårdare (-1- .) för städning avlokaler som är betagna utanför kvarteret . Styrelsen yrkar sammanlagt . som engångsanvisning för bl.a. möbler och inredning samt förupprustning och utbyte av den tekniska utrustningen för bevakning. De av beräknade kostnaderna förförvaltningskontoret och reprodukfionscentralen framgår av följandesammanställning (reproduktionscentralens kostnader för expenser debiterasnyttjama i förhållande fill utfört arbete). Utgifter LönekostnaderSjukvård Reseersättningar Lokalkostnader Expenser Engångsanvisning Kostnader för reproduktionscentralen (endastexpenser) Bidrag till kontorsdriften från lokalnyttjarna Ersättning för vid reproduktionscentralen utfört arbete Ersättning från vissa nyttjare av badanläggningen, telefonväxeln m.m. Jagföreslår att för nästa budgetår medel för kontorsdriften och reproduktionscentralenberäknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgifternaom I %. Kostnaderna för kontorsdriften ochreproduktionscentralen beräknar jag till ca 48,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attfill Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret för /87anvisa ett förslagsanslag av . 2 296 000(1 (1)Anslaget B 9. Fråndetta anslag betalas bl.a. bidrag fill föreningar för anställda vidpolisväsendet. I övrigt betalas från anslaget bl.a. kostnader för efterspaningav försvunna personer. Kostnaderför sådan polisverksamhet som inte skall betalas från annat anslag betalas fråndetta anslag efter särskilda beslut av regeringen. Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jagberäknar anslaget fill . Bi'-4 Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Diverse utgifter för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Behållning 43 560 446(1) 104 382 906(1 (1) Anslaget B 10. Från anslaget betalas utgifter för investeringar ibyggnader för främst polisväsendet samt t.o.m. /86 för inlösenav polishus. Efterpolisväsendets förstatligande den , då staten åtog sig att svaraför lokaler till polisväsendet, har ett stort antal polishus uppförts efterkommunala och enskilda åtaganden. Dennadel av polishusbyggandet, som har skett i samarbete med , haravvecklats. Staten har löst in ett antal av dessa hus. Enligt beslut avregeringen får träffa köpeavtal för förvärv av färdigställdapolishus enligt vilka betalningen av köpeskillingen delas upp på fierabudgetår. Avtal som träffas under /86 samt under tidigarebudgetår träffade avtal får medföra kostnader om tillsammans högst 3 milj. kr.för innevarande budgetår. Avtalen skall godkännas av regeringen.Byggnadsstyrelsen föreslår att inlösen av kommunalt byggda polishus /87 finansieras från sjunde huvudtiteln, anslaget D 2. Eftersamråd med chefen för föreslår jag att inlösen av kommunaltbyggda polishus från /87 finansieras i enlighet medbyggnadsstyrelsens förslag. Jag har därför för nästa budgetår inte beräknatnågra medel härför. Jag har inget att erinra mot de avbyggnadsstyrelsen föreslagna ändringarna av kostnadsramarna för pågåendebyggnadsobjekt. Jag förordar att medel för nästa budgetår anvisasenligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (1 000-tal kr.) ----------------------------------- - start stäl- Faktisk Beräknad för år - lande t.o.m. ------------ månad år - 1985/86 1986/87 månad Projekt färdigställda men ännu ej Slutredovisade 120 800 119900 108 Förvaltningsbyggnad i 37 900 40 000 11 110 16 00010 000 84-10 86-06 Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad i 28000 28 500 17 903 7 600 3 000 84-03 85-12 Förvaltningsbyggnad i 14 000 14 000 10 944 1 600 1400 83-10 85-05 Om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad i 9 500 9 500 8 815 680 5 83-10 84-10 Förvaltningsbyggnad i 46000 47 000 41 487 2 500 3 000 83-02 84-12 Förvaltningsbyggnad i 42 000 43 000 39 444 600 3 000 83-01 84-08 Förvaltningsbyggnad för vaktdistrikt 6 inom 18 000 17500 16 021 500 1 000 83-04 84-08 Förvaltningsbyggnad i 17000 16 500 12 842 2 500 1 000 83-12 85-04 Ombyggnad av Ärjängs tingshus för polismyndigheten m.fl. 5700 5 950 5 225 200 500 84-09 85-03 Förvaltningsbyggnad i 33 500 33 500 26 249 4000 3 000 83-10 85-02 Inköp av förvalt ningsbyggnader för polisen m. fl. Projekterings kostnader 28 029 8 000 5 000 Summa 372 400 375 350 326 117 58 796 31 300 På grundval av miU förslag till investeringsplanharjag gjort följande anslagsberäkning. Med anledning av attmedelsförbrukningen blir högre än anslaget för innevarande budgetår kommernedanstående sammanställning att visa ett underskott. Jag återkommer tillfrågan om ytterligare anslag för /86 i samband med förslag omtilläggsbudget III. Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Prop.1985/86:100 Bil.4 Behållning Anslag /86 statsbudget Anslag /87 (förslag) 43 560 1985/86 1986/87 1 31 300 58 796 31 300 - 15 000 (avrundat) Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten för polisväsendet inom de kostnadsramar som jag harförordat i det föregående 2. atttill Byggnadsarbeten förpolisväsendet för /87 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1985/86:100 Bil.4 1984/85 Utgift 11 363 000 1985/86 Anslag 11 308 0001986/87 Förslag 11 677 000 Riksåklagaren är under regeringen den högsteåklagaren och leder åklagarväsendet i riket. ärorganiserat på två byråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Vid sidan härav finnsviss personal för riksåklagarens egen åklagarverksamhet. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader 9 588 000 (8 424 000) 1 720 000 + 904 000 (+ 644 000) - 116 000 ( + 407 000) Pris- och löneomräkning 488 000kr. En tillämpning avhuvudförslaget skulle medföra en minskning av medlen med underen treårsperiod. Minskningen måste i allt väsentligt tas ut genompersonalinskränkningar. Skulle huvudalternativet tillämpas bör nedskärningenfördelas med en procent på /på vart och ettav . Genom att anslaget C 1. Riksåklagaren under en följdav år har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget har förutsättningarnaför att kunna fullgöra den administrativa verksamheten successivt minskat. Enytterligare anslagsminskning skulle få allvarliga återverkningar på verksamheteni riksåklagarens kansli. Huvudförslaget bör därför inte fillämpas på anslaget. Medel bör ställas tillåklagarväsendets förfogande för vetenskapliga undersökningar och forskning. Fördetta ändamål yrkas . Eftersom vakantabiträdestjänster inte kan återbesättas till följd av det minskade anslagetyrkas medel för förstärkningstjänstgöring med . Förvaltningskostnaderna bör räknas upp med . för över- Prop. 1985/86:100 syn av den tekniska utrustningen, anslutning till rättsdata m.m. Bil.4 Förnästa budgetår bör medel för riksåklagarens verksamhet beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag godtar riksåklagarens förslag om attminskningen bör fördelas med I, 2 och för första, andraresp. Medhänvisning filt sammanställningen hemställer jag att regeringen atttill Riksåklagaren för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 251 661 000 1985/86 Anslag 263 343 0001986/87 Förslag 275 336 000 För åklagarverksamheten är landet indelat i 13regioner. Flertalet regioner omfattar två län. Vid de regionala myndigheterna,som var och en leds av en överåklagare, tjänstgör andra statsåklagare samtdistriktsåklagare som handlägger vissa typer av mål, främst sådana som rörekonomisk brottslighet. Chefen för en regional myndighet skall handlägga målsom är särskilt krävande. Han utövar dessutom ledningen överåklagarverksamheten inom sin region. Riket är indelat i 86 åklagardistrikt.Åklagarmyndigheterna i 83 av dessa distrikt lyder underregionåklagarmyndigheterna och leds av en chefsåklagare. Åklagarmyndigheterna iStockholms, och åklagardistrikt, som var och en leds av enöveråklagare, står däremot utanför den regionala åklagarorganisationen.Överåklagarna i sistnämnda distrikt fullgör i princip samma uppgifter somchefen för en regionåklagarmyndighet. Utöver de nu nämnda myndigheterna finns enstatsåklagarmyndighet för speciella mål, som leds av en överåklagare. Åklagarevid den myndigheten handlägger mål i hela riket, i första hand mycketomfattande mål eller mål som berör flera regioner. Beräknad ändring 1986/87 (220 171 000) Prop.1985/86:100 Bil.4 Pris- och löneomräkning . En tillämpning avhuvudalternafivet skulle innebära enminskning av medlen med . Anslaget består till avlönemedel. En anslagsminskning måste därför tas ut genompersonalinskränkningar. Varje minskning av anslaget skulle innebära att statsmakternas intentioner bakomuppbyggnaden av åklagarväsendet överges. Detta får också en menlig inverkan påverksamheten hos andra myndigheter inom rättsväsendet. Huvudalternafivet bördärför inte fill-lämpas på anslaget. Om huvudalternativet skall tillämpas börfördelningen vara en, för första, andra resp. tredjebudgetåret. En kvalificerad tjänst förkammaråklagare i nivå med en biträdande kammarchef bör inräUas pååklagarmyndigheten i . Vid åklagarmyndigheten iGöteborgs åklagardistrikt bör en tjänst Prop. 1985/86:100 för kammaråklagareinrättas. En tjänst för distriktsåklagarebör inrättas vid åklagarmyndigheten i åklagardistrikt. En tjänst för distriktsåklagarebör inrättas vid åklagarmyndigheten i åklagardistrikt. Alternativt bör entjänst för assistentåklagare inrättas i . Vid åklagarmyndigheten i Gävleåklagardistrikt bör en tjänst för distriktsåklagare inrättas. Alternativt kan ensådan tjänst inrättas i utbyte mot en tjänst för assistentåklagare inomregionen. Fem tjänster förassistentåklagare bör inrättas, varav två i och en varderai Malmö-, Karlstads- och Härnösandsregionerna. Tretton tjänster för kammaråklagareeller distriktsåklagare bör inräUas i utbyte mot samma antal tjänster förassistentåklagare enligt följande. Vid åklagarmyndigheten i Stockholmsåklagardistrikt bör två tjänster för kammaråklagare inrättas. i åklagardistrikt bör en tjänst för kammaråklagareinräUas. Vidare bör en tjänst för distriktsåklagare inrättas vidåklagarmyndigheterna i följande distrikt: , , ,, , , , , och . Medel yrkas för inrättande aven biträdestjänst vid envar av åklagarmyndigheterna i , ochMalmö åklagardistrikt. Förvaltningskostnadsanslagetbör räknas upp med . avseende kostnader för driften avlarmanläggningar. För utbildning angående ekonomisk brottslighetyrkas en engångs anvisning med . Vidare yrkas en engångsanvisning för en extra grundkurs för åklagare med . Efteröverläggningar med dåvarande chefen för den 21 juli 1982rörande frågan om åtgärder för att förbäUra skyddet för åklagarna mot hot ochandra övergrepp tillsatte riksåklagaren en arbetsgrupp under ledningav den biträdande riksåklagaren med uppgift att lägga fram förslag tillåtgärder. Arbetsgruppen lade fram promemorianÅklagarnas säkerhet. I promemorian behandlas frågor som på olika sätt har sam band med åklagarpersonalens säkerhet och följderna av övergrepp mot åklagare. Ett av gruppens förslag var att åklagarna skall omfattas av samma skydd för skada på egendom som tillförsäkras polispersonal genom förordningen (1965:59) om ersättning fill polisman m.fi. för skada på egendom. Enligt arbetsgruppen framgick det av en undersök ning som gruppen hade genomfört aU åklagare hade utsatts för hot och andra övergrepp i betydligt större utsträckning än man hade haft anled ning att anta. I promemorian föreslogs också au lokaler föråklagarmyndigheter och Prop. 1985/86:100 domstolar skall planeras på ettsådant sätt au säkerhetsfrågorna beaktas. Bil.4 De lokaler som redan hartagits i bruk borde enligt arbetsgruppen ses över från säkerhetssynpunkt ochbl.a. förses med överfallslarm. Promemorian innehöll även vissa andra förslag. Riksåklagaren överiämnade den 19 mars 1984promemorian till regeringen med ett eget yttrande. Riksåklagaren hänvisadetill att det enligt arbetsgruppens enkät hade framgåu att det finns betydanderisker för aU åklagare åsamkas skador i anledning av tjänsten. Riksåklagarenansåg att övervägande skäl talar för aU åklagare liksom polismän skall ha räufill ersättning för skada på egendom. Riksåklagaren hemställde därför om attregleringen skulle utvidgas att avse även åklagare.