prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Planeringen måste självfallet ha en av sinautgångspunkter i förändringen av antalet äldre. Den hittillsvarande snabbaökningen har upphört, och kommer de äldre att vara färre . Först när 1940-talets stora barnkullar blir ålderspensionärer, kommerantalet äldre ånyo atl öka. Däremot förändras äldregruppens sammansättningunder resten av . Antalet personer minskar fram , medan de över 85 är ökar från 120 000 till 170 000. De äldsta harde största behoven av service, omvårdnad och vård. Staten deltar finansiellt ilandstingskommunernas och kommunernas verksamhet för äldre och handikappadegenom ell omfattande stödsystem. Under della avsnitt beräknas medel förstatsbidrag fill social hemhjälp och färdtjänsl. Hemhjälp och färdtjänst ärjämte den landslingskommunala hjälpmedelsverksamheten hörnpelare för atlförverkliga de politiska målen inom såväl äldre- som handikappområdet. Ca 350 000 äldre och handikappadefår social hemhjälp. Även barnfamiljer får hemhjälp genom hemvårdar- ochbarnvårdarverksamhel. Hemhjälpen har utvecklats till en mångskiftande,serviceinriklad socialtjänst för personligt stöd. Exempel på denna ulvecklingär boendeservice för personer medomfattande funktionsbegränsningar, verksamhet vid dagcenlraler och Prop.1985/86:100 ledsagarhjälp. Kommunerna utvecklar i samarbele med sjukvårdshuvud-Bil. 7 männen områdesanknuten service, där de boende har tillgång fill socialtjänst,fritidsverksamhet och sjukvård. På många håll har vårdplaneringsgrupperbildats, där sjukvårds- och hemhjälpspersonal ingår i syfte atl samordnainsatserna inom äldreomsorgen. Landsfingskommunernas sjukvård i hemmen harutvecklats i omfatlning och kvalitet och utförs i allt högre grad i samarbelemed kommunernas hemhjälpspersonal. För äldre, som behöver meraomfattande personlig omsorg, inrättar kommunerna bostäder med gemensamservice. DeUa sker bl.a. genom ombyggnad av ålderdomshem, vilkel gerförutsättningar för en mer individuellt anpassad service. Antalet lägenheter iservicehus är ca 30 000, Kommunerna planerar aft under kommande treårsperiodbygga ytterligare ca 10 000 servicebostäder, Anlalet platser i ålderdomshem, fn. ca 53 000, beräknas minska genom nedläggning och ombyggnad. Pensionärsorganisationerna spelaren betydelsefull roll för inriktningen och utformningen av insatserna för deäldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sina kunskaper om äldressituation, problem och behov lill statliga och kommunala organ. Genompensionärsråd i kommunerna och förtroenderåd vid institutioner och iservicehus stärker de äldre sitt inflytande. Pensionärsorganisationerna gördessutom stora insalser genom sysselsättnings- och kontaktverksamhet blandäldre. Ekonomiskl stöd till pensionärsorganisationerna på riksnivå beräknasunder anslaget A 4. Målet för handikappomsorgen är atl göra samhällettillgängligt för alla. Endast så kan samhället erbjuda en fullständiggemenskap, som kan utveckla och förbättra villkoren för alla människor. Det syslem av handikappåtgärder somvuxit fram har i grunden förändrat levnadsvillkorenför handikappade. En förändrad syn på handikappade har varit en förutsättningför denna utveckling. Den nya synen innebär, althandikappade är resurser i samhället på samma sätt som andra och med sammarättigheter och skyldigheter som de. Handikapp uppfattas alltmer, inte som enegenskap hos en människa med en funktionsnedsättning, utan som en brist i enverksamhet eller i en miljö som utestänger henne från alt delta i verksamheteneller vistas i miljön. som utvecklats gemensamt av folkrörelserna,ansluter jag mig till. Den lägger ett ansvar på alla offentliga och privatautövare av verksamhet att hålla den öppen för alla människor, I årets budgetproposition har genomomprioriteringar och besparingar skapats utrymme för betydanderesursförstärkningar och reformer inom handikappområdet. Insatserna görs underfiera huvudtitlar. Åtgärderna för att människor med funktionshinder skallerhålla och behålla arbete på den reguljära arbetsmarknaden förstärks genomökad satsning på uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer. Denenskildes möjligheter att få arbetsbiträde ökas genom att bidraget för biträdefördubblas. marknadshuvudtitelntillförs vidare medel för avancerade hjälpmedelssys- Prop. 1985/86:100 lem förpersoner med omfattande funklionsnedsättningar. Inom kullurpoli- Bil. 7 tikensker en differentierad insats både i social- och utbildningsdepartementen.Dessa reformer gäller videogram för döva, där det slalliga stödet ökasavsevärt. De avser även utgivning av fidning och böcker på lätfiäsl svenska.Inom kulturområdet satsas vidare på utgivning av böcker och tidskrifter påljudband, på informalion för dövblinda samt på den teckenspråkiga Tyst Teaterför barndomsdöva. Skolan och annan ulbildning får medelsuppräkningar för insatserål elever med funklionsnedsättningar. Folkhögskolan förstärks därvid med tankepå vuxendöva och synskadade studerande. Forskning och utvecklingsarbete inomhandikappområdet får betydande tillskott. Dessa gäller t.ex. boendeservice ochandra kvalificerade insalser, hörselteknisk forskning och insalser för personermed allergi. Idrott, rekreation och turism får ökat stöd för insatser blandnyhandikappade och för handikappanpassade hotell och pensionat.Organisationsslödel ökas avsevärt. De nämnda handikappåtgärderna främsl undersocial-, utbildnings-och arbetsmarknadsdepartementen genomförs inom en ram av75 milj. kr. I detta sammanhang vill jag även erinra om attsystemet med differentierade vårdavgifler för ålders- och förtidspensionärervid sjukhusvård avskaffas (prop. 1985/86:43, SoU 9, rskr.98). Då sker en återgång till del tidigare systemet med fasta patientavgifter.Sjukvårdshuvudmännen kan dock medge nedsättning av vårdavgiflen. Jag villockså nämna, att gällande avtal med huvudmännen om bl.a.hjälpmedelsersättningen löper ut med utgången av . Vissahjälpmedelsfrågor, som handikapporganisationerna aktualiserat, bereds f.n. isocialdepartementet. Färdtjänsten är en del av landelskommunikationssystem. Den skall tillgodose behovet av lokal förflyttning föryngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheter att förflytta sig påegen hand eller anlita allmänna kommunikationer. Statsbidraget tillfärdtjänsten, som infördes , har en avgörande belydelse för atlbibehålla och förstärka denna service. Färdtjänst finns i alla kommuner, ochca 300 000 personer har legitimation att anlita den. Dess utformning skiftarmellan kommunerna. Inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda haretl omfattande reformarbete slutförts . Sålunda har riksdagenbeslutat om en ny omsorgslag, som träder i kraft (prop.1984/85:176, SoU 27, rskr. Därmed bekräftas de grundläggande målen omintegrering och normalisering för psykiskt utvecklingsstörda. vidgaspersonkretsen lill alt även omfatta personer som pä grund av förvärvadhjärnskada blivit begåvningshandikappade saml personer med barndomspsykos.Landstingskommunerna behåller, som ell komplement till sill hälso- ochsjukvårdsansvar och till kommunernas socialtjänst, ett ansvar för särskildaomsorger åt de nämnda persongrupperna. Jag vill särskill nämna, att den nyaomsorgslagen utmönstrar institutionerna som omsorgsform och betonar rätten tillett fullvärdigt boende. Den kommunala barnomsorgen får ansvar också för de barnsom f.n. går i särförskolan, men förskollärarna stannar hoslandstingskommunerna och lämnar pedagogiskt slöd ål kommunerna. hartillkallat en särskild beredningsgrupp, som skall arbeta med att bedöma behovet av omsorger för andra grupper än dem som ingår iden nya omsorgs- Prop. 1985/86:100 lagens personkrets. Bestämmelserna omsärskolan förs in i den nya skolla- Bil. 7 gen, som träder i kraft den 1 juli1986 (prop. 1985/86:10, UbU 6, rskr. Statsbidraget till särskolan beräknasfr.o.m. nästa budgetår under utbildningshuvudtiteln, medan statsbidraget tilllandstingskommunernas kostnader för lärarna i den nuvarande särförskolanalltjämt bör anvisas under detla avsnitt. Genom den statliga styrelsen förvårdartjänst bedrivs en vikfig verksamhet för vissa handikappade studerande.Anordningarna gäller dels boendeservice och habilitering åt gymnasieeleverinom en försöksverksamhet i , dels boendeservice åtstuderande vid folkhögskolor, universitet och högskolor. Förhandlingar pågårom kommunalt övertagande av verksamheten i . 1 avvaktan påresultatet av dessa förhandlingar beräknas medel för ändamålet under anslagetKostnader för viss utbildning av handikappade m.m. Styrelsen för vårdartjänstfår förstärkta medel för sitt utvecklingsarbete med boendeservice och andrainsalser för personer med omfattande funktionshinder. Under anslaget beräknasvidare medel för stöd fill vissa handikapporganisationers anläggningar för rekreationoch turism. Därifrån bekostas också bidrag till insfilulionen för handikappforskningvid i samt medel för hörselteknisk forskning. Fr.o.m.näsla budgetår betalas även viss forskning och allergiservice vidnaturhistoriska palynologiska laboratorium. I delta sammanhang vill jag ävenerinra om att staten finansierar ell om-faltande/or5A:m>jg5- ochutvecklingsarbete inom handikappområdet med medel, som slår tillforskningsrådens förfogande eller beviljas av regeringen frånsocialdepartemenlels anslag A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Stor betydelse har även det stöd fill projeki ochförsöksverksamhel som regeringen beviljar från allmänna arvsfonden. Som jagnyss har nämnt, slår vidare fr.o.m. /85 medel till förfogandeför utvecklings- och förnyelsearbete inom den sociala hemhjälpen. Styrelsen förteknisk utveckling (STU) är en vikfig källa för finansiering av tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete bl.a. inom hjälpmedelsområdet.Vidare bedriver ortopediska aktiebolag ell utvecklingsarbete medstöd av statsmedel. Jag vill dessulom nämna, att Handikappinstitutetfortlöpande tar viktiga initiativ inom området, vilka delvis finansieras genombidrag från . Även övriga vanförestiftelser ochStiftelsen handikappfond har betydelse genom sin bidragsgivning.Inom forskningsrådsnämnden pågår ett arbeie för att öka samordningen inomhandikappforskningen och därigenom utnyttja lillgängliga resurser bättre. Eninitiativgrupp inom delegalionen för social forskning har slutförtarbetet med ett initiativ- och prioriteringsprogram för forskning ochutvecklingsarbete inom handikappområdet. Texttelefonen är en angelägen insatsför dövas delaktighet i samhället. förkommunikation mellan texttelefoner och vanliga telefoner erbjuder service åthörande och döva telefonabonnenter. För dessa ändamål beräknas medel underanslaget Ersätlning till televerkel för texttelefoner. Från anslag under avsnittet finansieras vidare en radsärskilda insatser för Prop. 1985/86:100 svnskadiide och döva. De avserverksamhet för hantverkare, anskaffning av Bil. 7 ledarhundar, befordran avblindskriftsförsändelser, utgivning av tidskrifter pä ljudband och ipunktskrift, nyhetsförmedling för dövblinda, vissa andra åtgärder försynskadade med ytterligare funktionsnedsättning samt utveckling av dövasteckenspråk. Utbildningen av ledarhundar ägerrum vid statens Imndskola i . Där utbildas även narkotikahundar ochandra Ijänslehundar. Skolan är i princip ekonomiskl självbärande, menhundpriserna subventioneras åt köparna genom anslag till hundskolan underdetta avsnitt samt under justi-tiehuvudtiteln. bedriver enviktig verksamhel bl.a. med samordning av insatser inom handikappområdet.Förstärkta medel beräknas härför. Rådet har redovisat ett uppdrag medkartläggning av det ekonomiska stödet till handikappade (Ds S 1985:6). Handikapprörelsen har en avgörandebelydelse både för inriklningen och den mera konkreta utformningen avhandikappåtgärderna. Organisationerna har ett omfattande samarbete med staten,landstingskommunerna och primärkommunerna. Stödet till deras allmänna verksamhelföreslås väsentligt förstärkt även för nästa budgetår. De samnianiagna utgifterna under avsnittet beräknas förnäsla budgetår till 2 444 milj.kr. Bidrag till social hemhjälp 1 767 539 716 1 662 000 000 1 831 000 000 Från anslaget betalas statsbidragtill kommunerna för social hemhjälp åt äldre, handikappade och barnfamiljer.Statsbidraget består av två delar. Del är dels . per årsarbetare inomden sociala hemhjälpen, dels ett belopp av lägst . perperson i gruppen ålders- och förtidspensionärer. Bidragsbestämmelsema finns iförordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp. Bidragen betalasför kalenderår i efterskott. Anslaget för /87 avser såledesbidrag för verksamheten , Under anslaget anvisas dessutomsärskilda medel för utveckling och förnyelse av den sociala hemhjälpen. Antalet personer som fick social hemhjälp ökade mellanåren 1983 och 1984, Ökningen är särskilt påtaglig för personer , d,v.s, i den grupp som har stort behov av insatser. Även , ofta personer med omfat tande funktionsnedsättning, har ökat mellan de båda åren. Äldres och han- I tj dikappades ökade kvarboende i egen bostad medför behov atlförslärka den Prop. 1985/86:100 sociala hemhjälpen både kvanfilafivt ochkvalitativt. I överensstämmelse Bil. 7 med intentionerna i socialtjänstlagen,hälso- och sjukvårdslagen saml i den nya omsorgslagen om öppnare vårdformerefterfrågas insalser från i ökad utsträckning. Efterfrågan påplats i ålderdomshem fortsätter däremot all minska. Antalet platser i dessa hemminskar också, både genom nedläggning och genom ombyggnad av hemmen till mertidsenligt boende för den enskilde. Elt grundläggande mål för omsorgerna om äldre ochhandikappade är att de skall ha etl värdigt boende. Kommunernas socialahemhjälp är en viktig förutsättning för all detta mål skall uppnås.Utvecklingen inom hemhjälpen med nya arbetsformer samt samarbelel medsjukvårdshuvudmännen och organisationerna möjliggör ökat kvarboende ochminskar behovet av institutioner. De nya reglerna för statsbidragettill social hemhjälp har varit i kraft från . Statsbidragetbestår dels av en prestationsrelaterad del per årsarbetare, dels av ettschablonbelopp per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer. För 1984års verksamhet har schablonbeloppet fastställls lill . Det nyabidragssystemet har minskat den slalliga styrningen av insatserna för äldre ochhandikappade. Som komplement till det nyastatsbidraget infördes elt särskilt slöd för lokalt utvecklings- ochförnyelsearbete. Ansökningar om utvecklingsmedel görs hos regeringen.Kommunerna har visat en stor idérikedom atl i olika projeki finna nya ochbättre lösningar inom hemhjälpen. Under /85 beviljade regeringenslöd lill nära 200 projekt. Som jag nämnde i min inledning till deltaavsnitt, har en referensgrupp medverkat i arbete medbidragsgivningen lill projekt för förnyelse av hemhjälpen. Referensgruppen harnyligen i en promemoria, som lämnats till departementet, föreslagitprioriteringsområden för den fortsatta projektverksamheten. Jag är enig medreferensgruppen om att projekten nu bör riktas in på atl finna metoder för allöka äldres och handikappades möjligheter att själva bestämma inriktning ochinnehåll i sin service och således stärka brukarinflylandet. Det är ocksåviktigt att disponera medlen för insatser, som ger erfarenhet om sättet althjälpa människor, som lämnar olika slags institutioner eller som utan sådanhjälp löper fara att hänvisas till institutioner. Andra högt prioriteradeområden bör vara ulbildning av personal saml slöd till informella insalsergenom närslående och till enskilda organisationers arbete som kompletteringtill offentlig verksamhet. Medelsbehovet för statsbidrag tillsocial hemhjälp beror dels på omfattningen av de kommunala insatserna, dels påstorleken av bidragen per årsarbetare och per ålders- och förtidspensionär.Vid oförändrad nivå av dessa bidrag beräknar jag att medelsbehovet kommer attöka med ca 180 milj. kr. För bidrag till projekt för utveckling av hemhjälpen beräknar jag 20 milj. kr. 9 1985/86. Bil 7 Jag hemsläller atlregeringen föreslår att till Bidrag tdl social hemhjälp för /87anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1984/85 Ulgift 356 515 427 1985/86 Anslag 360 000 000 1986/87 Förslag 410 000 000 Från anslaget betalas statsbidragtill landsfingskommuner och kommuner för färdtjänsl ål handikappade. Bidragetär av brutlodriftkoslnader-na. Bidraget får dock inte öka med mer än ellbelopp som står i vissl förhållande till antalet personer som är ochäldre samt utvecklingen av konsumentprisindex. Bidragsbeslämmelserna finns ikungörelsen (1974:840) om statsbidrag till färdtjänst. Bidraget betalas förkalenderår i efterskott. Anslaget för /87 avser således bidragför verksamheten . Befolkningsutvecklingen med fler äldre samt äldres ochhandikappades kvarboende i egna bostäder medför ökat behov av färdtjänst. Detfinns fortfarande stora skillnader mellan kommunerna i färdtjänstens utbyggnadoch kvalitet. Många kommuner saknar l.ex. specialfordon, vilka har slor betydelseför alt gravt rörelsehindrade skall kunna anlita färdtjänsten på etl enkeltsätt. fick ell mindre antal kommuner reducerat statsbidrag tillföljd av begränsningsregeln för statsbidragets utveckling. Flertalet kommunerligger dock betydligt under begränsningsregelns bidragstak. Utrymme för attbygga ut färdtjänsten med stöd av statsbidrag finns därför på de flesta håll. Den kommunala färdtjänsten är en del av delkommunikationssystem som samhällel ställer till allmänhetens förfogande.Färdtjänsten har, liksom den sociala hemhjälpen och den landslingskommunalahjälpmedelsverksamheten, avgörande belydelse för all den enskilde skall kunnaleva självständigt och oberoende. Skillnaderna mellan kommunerna i utbyggnad,avgifter och villkor i övrigt för färdtjänsten är stora. För att bibehålla ochförbättra färdtjänsten måste självfallet slalsbidragel finnas kvar. Jag vill i detla sammanhang erinraom alt beslutat enligt rege ringens förslag i förra budgetpropositionen om en förbättring av statens bil stöd lill yrkesarbetande och studerande handikappade (prop. 1984/85:100 bil. 12, C 4, AU 1, rskr. Frågan om ytterligare förbättringar av bilstö- det bör enligt ell senare beslul av utredas (prop. 1984/85:100, bil. 7, SfU 22, rskr. Utredningsarbetet pågår inom i syfte '''' alt vidga bilstödel tillandra grupper än yrkesarbetande och studerande med Prop. 1985/86:100funktionsnedsättning. Avsikten är att detta skall leda fill etl förslag lillriks- Bil. så snart som möjligl. Jag återkommer lill regeringen idenna fråga. beräknas kommunernas kostnader förfärdtjänsten fill 1 170 milj. kr. Statsbidraget för budgelårel 1986/87 blirdärmed 410 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag till färdtjänst för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för viss omsorg om handikappade 1984/85 Ulgift 503 646 279' 1985/86Anslag 488 639 000' 1986/87 Förslag 34 859 000 ' Anslaget Bidrag lill driftenav särskolor m.m. Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingåri landsfings-kommun får statsbidrag av lönekostnaderna i särskolan.Bidraget betalas i efterskott, men huvudmännen får under läsåret etl förskott.Bidragsreglerna finns i kungörelsen (1968:350) angående statsbidrag till omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda. Från anslaget betalas också statsbidragtill en försöksverksamhet med undervisning för vuxna psykiskt utvecklingsstörda.Socialstyrelsen och erhåller vidare medel för viss kurs- ochkonferensverksamhet. Enligtriksdagens beslut om ny omsorgslag (prop. 1984/85:176, SoU 27, rskr. 386) skallsärskolans förskola upphöra och föras in i den kommunalabarnomsorgen. Lärarna i särförskolan skall stanna hos landsfingskommunerna,som skall ge den kommunala barnomsorgen erforderlig service. SÖ beräknarmedelsbehovet för statsbidrag fill huvudmännen för lärare i förskolan fill ca31 milj. kr. Denna utgift bör belasta förevarande anslag, medan statsbidragettill särskolan i övrigt bör beräknas under utbildningshuvudtiteln.Verksamheten med undervisning av vuxna psykiski utvecklingsstörda bör enligtSÖ fortsätta i hilfillsvarande försöksform i väntan på resultatet av denutredning om verksamheten som SÖ utför enligt regeringens uppdrag. SÖ föreslåratt medlen för försöksverksamheten räknas upp med . Medel för SÖ:sinformations- och konferensverksamhet bör fr.o.m. nästa budgetår beräknas underutbildningshuvudtiteln. för kurs- och konferensverksamhet för personalinom omsorgerna för psykiskt utvecklingsstörda (4- ). 7 har ellviktigt reformarbete slutförts inom omsorgerna om har antagit en nyomsorgslag, som träder i kraft (prop. 1984/85:176, SoU 27,rskr. Den nya lagen tillförsäkrar psykiski utvecklingsstörda särskildaomsorger från landstingskommunerna som ett komplement lill deras hälso- ochsjukvård och till kommunernas socialtjänst. Samma rätt får personer som pågrund av förvärvad hjärnskada blivit begåvningshandikappade samt personer medbarndomspsykos. har också beslulat om en ny skollag (prop.1985/86:10, UbU 6, rskr. 39), som även den träder i kraft . I den nya skollagen förs reglernaom särskolan in. Förskolan upphör alt vara en del av särskolan, och psykiskiutvecklingsstörda förskolebarn får plats i kommunernas förskola som andra barn.De psykiskt utvecklingsstörda barnen behöver emellertid särskilt pedagogisktstöd. Detta behov tillgodoses genom att landstingskommunerna slår förspecialpedagogiska och rådgivande insatser åt den kommunala barnomsorgen. Ca200 förskollärare hos landstingskommunerna svarar för denna verksamhet. Jag erinrar om att regeringennyligen bemyndigat mig att tillkalla en arbetsgrupp för beredning av frågan ombehovet av omsorger för andra barn och ungdomar än dem som ingår i den nyaomsorgslagen. Tillkallandet har ägt rum. I gruppen ingår företrädare för bl.a.socialstyrelsen, . , och handikapprörelsen. Jag avser att återkomma till regeringeni ärendet, när gruppen redovisat sitt uppdrag. Jag vill även erinra om attregeringen givit i uppdrag atl utreda formerna förvuxensärskolan. I uppdraget ingår att beräkna kostnaderna och att föreslåfinansiering. Detta uppdrag skall redovisas före utgången av , Statsbidraget till lönekostnadernaför ca 200 förskollärare hos landstingskommunerna för specialpedagogiska ochrådgivande insatser beräknar jag till . Statsbidraget tillsärskolan beräknas fr.o.m. näsla budgetår under utbildningshuvudtiteln. Delsärskilda bidraget lill försöksverksamheten med undervisning för vuxnapsykiskt utvecklingsstörda bör räknas upp någol mer än vad skolöverstyrelsenhar föreslagit. Jag förordar, att bidraget ökas med , och attsåledes ett belopp av . anvisas för ändamålet. För socialstyrelsenskurs- och konferensverksamhet beräknar jag . I de olika frågornaunder detta anslag har jag samrått med utbildningsministern och statsrådetGöransson. Anslagets rubrik bör ändras till Kostnader för viss omsorg omhandikappade. Jag hemsläller att regeringen föreslår att lill Kostnader för viss omsorgom handikappade för /87 anvisa ett förslagsanslag av 34 859 000kr. G 4.Kostnader för viss utbildning av handikappade m.m. 1984/85 Utgift 25 366 031' 1985/86 Anslag 26 132 000 1986/87 Förslag 32 885 000 'Anslaget Koslnader för viss ulbildning av handikappade. Från anslaget betalas en försöksverksamhet medomvårdnad åt svårl rörelsehindrade elever vid gymnasium iStockholm. Vidare betalas vårdartjänst ål svårt handikappade, som studerar viduniversitet, högskolor och folkhögskolor. Verksamheten leds av styrelsen förvårdartjänst. Den består av sju ledamöter, som förordnas av regeringen. Från anslaget utgår bidrag lill insfilulionen förhandikappforskning vid i saml bidrag fill visshörselteknisk forskning. Bidrag utgår även till () för rekreationsanläggningar. 1985/86:100 Bil. [985/86 Beräknad ändring 1986/87 Styrelsen för vårdartjänst m. fl. Omvårdnad för vissa gymnasieskolelever + 1 052 000 -1- 662 000 Vårdartjänst åt elever vid universitet, högskolor och folkhögskolor + 1 464 000 + 1 019 000 3, Styrelsen för vårdartjänst -H 529 000 + 1 202 000 4, Handikappforskningen vid i -1- 2 000 000 4- 1 400 000 6, Palynologiska laboratoriet för allergiservice -1- 350 000 7, Slöd till rekreationsanläggningar + 3 375 000 + 1 900 000 -t- 8 990 000 -f 6 753 000 Inkomster vid styrelsen för vårdartjänst (redovisas på inkomsttiteln)