prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I förstahand har generella administrativa stödsystem (GÄSS) såsom ordbehandling,kalkylering, enklare databashantering och meddelandeförmedling introducerats.Före utgången av planeras driftsättning av vissatillämpningssystem. Projektet 90 har upphört och kvarståendearbetsuppgifter överförts till linjeorganisationen . Genom ett regeringsbeslut är denförsta delen av upphandlingen för Stmktur 90 nu genomförd. Avropsavtal för enförsta etapp - Stmktur 90 - avseende ca 100 system har tecknats ochleveranserna pågår. ADB-systeminom överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) har använt sig av ADB i sinverksamhet. En egen datorkapacitet för att hantera informationen vid ÖEFhäller nu på att byggas upp. Följande system är i drift eller under utveckling: - Inom BUSA-systemets ram försregister för lagringsverksamheten. Driften av systemet är förlagd tilldatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Registret skall geunderlag för planeringen för uppbyggnad av beredskapslager m. m. - Ett särskilt ekonomiadministrativtprojekt - - bedrivs inom ÖEF. För driften används ÖEF:s egendatomtmstning. Inom dess ram har utvecklats ett system för affärsredovisning ien första etapp. Systemet har under år 1984ersatt motsvarande delsystem inom BUSA- 77 - Systemet för industriella åtgärder, som syftartill att underiätta hante- Prop. 1985/86: 100 ringen av bl. a. avtal med näringshvet. Systemetför budgetuppföljning för hela ÖEF:s verksamhet. - Ett planerings- och statistiksystemsom används för planering främst inom ÖEF men även för det ekonomiska försvareti övrigt. Driften av systemet är delvis förlagd till DAFA, delvis till egenutmstning. - System för oljerapportering somsyftar bl. a. till att underlätta uppföljning av försörjningsläget.Sammanställningar ur systemet utgör dessutom underlag för rapporteringen tillInternational (lEA). Driften av systemet är förlagd till ÖEF. Beräkningsmodeller för att räkna fram underlagför bedömning av beredskapslagringen. För detta ändamål utnyttjas (QZ). System utarbetas för att överföra driften till den egna utrustningen. - Utveckling av ransonerings- och regleringssystemhar påbörjats inom energi-, kemi- och beklädnadsprogrammen. Systemen utvecklas för drift på ÖEF:s datomtrustning och har till vissa delar tagits i drift. Vissa register för administrativ service harutvecklats för drift på ÖEF:s datomtmstning. ADB-systeminom den a'.lmänna försäkringen ADB-systemenbörjade införas och omfattar f. n. mtiner för administration avpensioner, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt sjukförsäkring m. m. Isjukförsäkringssystemet ingår fömtom sjuk- och föräldraförsäkringen ävendelsystem för bl. a. studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och dagpenning till vissa värnpliktiga. Systemen utgör ett viktigt hjälpmedel för denlöpande administrationen av socialförsäkrings- och bidragssystemen hos deallmänna försäkringskassorna och (). De ger ocksåtillgång till statistik som förbättrar förutsättningama för planering ochpersonaldimensionering vid kassorna. ADB-systemen omfattar hela befolkningen. Systemetför den allmänna pensioneringen omfattar 2,0 milj. pensionärer, medan systemetför barnbidrag och bidragsförskott omfattar 1,9 milj. barn.Sjukförsäkringssystemet omfattar 6,6 milj. försäkrade. Vissa registerdata utnyttjas gemensamt i de tresystemen: bidrag, pension och sjukförsäkring. Det är emellertid i principfråga om tre separata system med skilda register. Systemen utnyttjar RFV:sdatoranläggning med driftorganisation i . Terminalutmstning påförsäkringskassornas ute i landet används församtliga system. Till systemet är f. n. omkring 1400 textskärmsterminaleranslutna. Under budgetåren 1983/84-1984/85 installeradessuccessivt ny central datomtmstning. Regeringen gav RFV i uppdrag att isamråd med statskontoret och i nära samarbete med försäkringskassoma genomföra utrednings- och utvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhet för att få underlag för 78 ställningstagandeom den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheten Prop. 1985/86:100 inom den allmänna försäkringen m. m. (FAS 90-utredningen). Till regeringen har överlämnats två lägesrapporterfrån RFV (resp. ) och en prognos () från . arbetar FAS 90-utredningen med följande problemområden: - ADB-stöd vid ärendehandläggning - ADB-stöd för uppföljning/utvärderingav socialförsäkringen - ADB-stöd för administration - Kommunikation - tekniska frågor - Kommunikation - datapolitiskafrågor avseende datalagstiftning, integritet, sårbarhet m. m. Försöksverksamheten utgör en väsentlig del iutredningsarbetet och beräknas påbörjas . Den kommer att krävatillgång till en annan typ av datorutmstning - stor minidator alternativt litenstordator - som skall fungera som regional dator. För lokal bearbetning kommeräven att finnas behov av terminalutmstning med inbyggd minneskapacitet. används ADB i olika produktionssystem. Ett stort systemär postgirosystemet. Det är uppbyggt kring optiska läsare för inbetalningskortsamt ett stort datasystem som bokför betalningar och sköter postgirokonton.Omfattande serviceåtaganden gentemot postgirots kunder finns också genom enlång rad tilläggstjänster. Postgirot sköter också på entreprenad PK-bankenspersonkontosystem. Postkontoren är utmstade med sammanlagt ca 3 800postkassamaskiner anslutna till minidatorer. Dessa står i sin tur i förbindelsemed det centrala systemet. Ny utmstning som ersättning för den nuvarande, somvarit i bmk , kommer att installeras med böijan . Samtidigttas också ett omfattande kommunikationsnät i bmk, baserat på DATEX och uppbyggtenligt nätarkitekturen SNA. Bland nya tjänster, baserade på telekommunikation,som redan nu tillhandahålls genom postkassamaskinsystemet kan nämnas bokningoch försäljning av biljetter till teatrar, arenaevenemang o. d. För redovisning och dataregistrering finns separatasystem vid postverkets åtta redovisningscentraler. Dessa system står iförbindelse med det centrala systemet via telenätet. videotexsystem, Postel, med tQlgångtill bl. a. Systel- och Prestelsystemen, medger informationsåtervinning inomområdena: - ekonomi/finans - kommun/samhällsinformation - datorprogram("telesoftware") är en stor organisation med över 2000tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En mängd olika system finns utvecklade särskilt inom det administrativa området bl. a. för löner, personalredovisning och ekono- 79 Terminalsystem för denna verksamhet är under upp- Prop.1985/86:100 byggnad. Resultatenheterna Postens adressregister. 2 er, Postens inköpsenhet och Frimärksavdelningen har ocksåegna minida-torbaserade system. Systemutveckling, programmering och datordriftsysselsätter ca 500 personer. Televerketanvänder ADB som hjälpmedel inom en mängd områden, bl. a. konstruktion,tillverkning och administration. Datatekniken ingår dessutom som en integreraddel, bl.a.i nya telefonstaUoner, nätövervaknings-och telefonistutrustning etc.De viktigaste administrativa mtinerna berör arbetsområden såsom - beräkningar, prognoser ochstatistikbearbetningar för telenätet - ekonomi och resultatredovisning - personaladministrativa rutinerinkl. Omfattande insatser görs för att utveckla nyatillämpningar och vidareutveckla redan befintliga system. Utökat ochförbättrat ADB-stöd kommer att införas bl. a. förfakturering av tjänster, nummempplysning, datavision,felavhjälpning och operativ styrning av telefonstationer. Större datacentraler finns i , ,och . Dessutom finns ett växande antal regionala och lokalamini- och persondatorer. Systemutveckling bedrivs huvudsakligen i . Ensnabb expansion sker även på andra orter, t.ex. , och . DatabehandUngsvolymerna är genomgående stora i degemensamma systemen. Som exempel kan nämnas att ca 25 milj. teleräkningarhanteras och att nya abonnemang och flyttningsärenden uppgår till ca 1miljon . Antalet terminaler anslutna till de stora datacentralernaöverstiger 6000. I sammanhanget bör nämnas att ävensvarar för dataöverföring, bl. a. det allmänna datanätet. Dessutomtillhandahålls vissa andra tjänster och utrustningar med anknytning tillteleöverföring och datateknik. ADBinom SJ används som hjälpmedel för - platsbokning ochfärdbiljettförsäljning (ca 90000 bokningar och försäljningar per dag undervardagar utom lördag och 50000 per dag och sön- och helgdagar) - materialredovisning (ca 110000artiklar i förråd, 5000 lagerförändrin- 80 gar/vardag) - personal-och avlöningssystem Prop. - lokledning Bil. - vagnefterforskning/transportövervakning(godsvagnar) - framställning av tidtabeller,tågplaner - budget och bokföringssystem - maskinell frakträkning m. m. Databehandlingen bedrivs med hjälp av trestordatorer. Ute i landet är f.n.ca 2000 terminaler anslutna till de centraladatorerna. Installation av ytteriigare terminaler pågår. Utveckling, underhålloch drift av datasystemen är koncentrerade till SJ-Data under Finans- och Inköpsavdelningen. SJ-Data har 180 anställda varav omkring 85 svararför drift och 95 svarar för utveckling och underhåll av ADB-system. F.n.moderniseras och vidareutvecklas systemen förmaterialredovisning samt planeras en ny generation av system för platsbokningoch färdbiljettförsäljning. Dessutom pågår en installation av bildskärmar somger användarna tillgång till vissa register för att erhålla snabb informationom bl. a. kost nadsuppföljning och trafikutveckling. Bil-,körkorts- och yrkestrafikregistren Riksdagenbeslutade , i samband med ändrade riktlinjer för fordonsregistreringen,att inrätta ett ADB-baserat riksomfattande fordonsregister. senarebeslöts att införa ett körkortsregister som tekniskt och organisatoriskt skullesamordnas med bilregistret. Ett särskilt organ bilregisternämnden inrättades för planering, utveckling och idrifttagning av de nya bil-och körkortsregistren. Omläggningen av registren påbörjades ochslutfördes . flyttades även den datoranläggning somanvänds för registerföringen från till . Registeransvaret och driften av datoranläggningen överfördesdå till trafiksäkerhetsverket (TSV), som också är central förvaltningsmyndighetför yrkestrafikregistren. Bil- och körkortsregistren syftar till attunderlätta handläggningen av fordonsregistrering, körkort m. m. samttillhandahålla information för utrednings- och planeringsaktiviteter på en radområden, bl.a.trafiksäkerhetsområdet. används som hjälpmedel föradministration av bl. a. kontrollbesiktning av fordon, fordonsskatt,kilometerskatt, trafikförsäkringskontroll, parkeringsanmärkningar och kontrollav försäkringsinnehav samt för beredskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgiftermed undantag för parkeringsanmärkningar, utförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare en förutsättning förlänsstyrelsernas arbete vid en drivmedelsransonering och viktiga hjälpmedel förpolisen i trafikövervaknings- och spaningsarbetet. Polisen kan från terminalvia dator hämta upplysningar ur registren. Länsstyrelserna svarar för registrering och TSV förregisterhållning. I bilregistret fanns ijuli 1985 uppgifter om 5,7 milj. fordonoch i körkortsregistret uppgifter om 4,6 milj. körkortsinnehavare. 6 1985/86. Till systemet är ca 600 textskärmsterminaleranslutna. Av dessa är 437 Prop. 1985/86:100 placerade hos länsstyrelserna.Resterande terminaler är placerade vid Bil. hardirektförbindelse med TSV:s system. Några av de större försäkringsbolagen är anslutnavia en datorväxel direkt till TSV:s datoranläggning. Detta resulterar i attytterligare ca 4500 terminaler har tillgång till vissa registeruppgifter frånTSV. Tullen, vissa kommunala gatukontor m.fl.har via telexförbindelsefrågemöjligheter gentemot systemet. TSV:s framtida datorbehov har utretts av TSV isamråd med statskontoret. Utbyte till nya datorer slutfördes under våren 1982.Under våren 1984 har statskontoret och trafiksäkerhetsverket gemensamt utrettbehovet av komplettering av ADB-utrustning och avslutades upphandlingenav terminaler för bil- och körkortsregistrens räkning. Kostnaderna för ADB-driften var /8533 milj.kr.och beräknas för /86 till 39 milj. kr. För budgetåret1986/87 begärs 40,5 milj.kr. Luftfartsverketutnyttjar ADB för såväl administration som tekniska ändamål. Luftfartsverkethar ett tiotal administrativa system i drift på egna anläggningar. pågår utbyggnad av ettadministrativt datornätverk med noder vid , , Stump, Brommaoch centralförvaltningen. Vid verkets övriga flygplatser installeras persondatorermed kommunikationsmöjlighet mot datornätverket och DAFA. System inom områdenamateriel- och investeringsadministration, ekonomistyrning och kontorsautomationblir härigenom lokalt tillgängliga. För den satsvisa databehandlingen inom ekonomi- ochpersonaladministration anlitas datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Vid DAFA finns även ett samnordiskt system för analys avflyghaveri/störningsinformation, som luftfartsverket är huvudman för.Luftfartsverket har en geografiskt spridd verksamhet, där varje flygplats är ensjälvständig produktionsenhet. Detta medför att verkets informationssystemställer krav på decentraliserad och användarnära databehandling som närmarebeskrivits i en nyligen fastlagd ADB-strategi. Inom den administrativa systemutvecklingen kannämnas att luftfartsverket är försöksmyndighet för (se beskrivning avpågående utredning om de personaladministrativa informationssystemen i avsnitt3) och att databashanteraren har anskaffats. tekniska datortillämpningarförekommer dels inom flygtrafiktjänstens verksamhetsområden, dels inomflygplatstjänsten vid de större flygplatserna. Inom flygtrafiktjänsten används datorer vidområdeskontrollcentralerna för bearbetning och presentation av radarinformation från aktuellt kon trollområde. bearbetas information från anslutna terminaler vid flygplatsers kontrolltorn och samverkande flygvädertjänster. I vissa del system förekommer mindre datorer för fjärrmanövrering av radar- och 82 kommunikationsstationer, larmindikeringar samt vissa väderdatagivare. En ny simulator för utbildning vidflygtrafikledningsskolan i har Prop. 1985/86: 100 tagits i drift undervåren 1985. Simulatorn (STÅR) tillsammans med ett Bil. 2 nytt talkommunikationssystemhöjer väsentligt skolans utbildningsutbud. I en första etapp installeras på fem flygplatserutrustning för halvauto-matisk väderobservation. Datorer för automatisktritning av väderkartor har installerats vid fyra regionala flygvädertjänster. Inom flygplatstjänsten används datorer vid ,och Stumps flygplatser för visuell presentation avpassagerarinformation, bagagesortering samt manövrering och övervakning avel-, VVS- och fältljus-anläggningar. På och flygplatser ärdriftövervakning av byggnader och kraftdistribution ADB-baserad. Nytt datoriserat passagerarinformationssysteminstallerades på inför utflyttningen av jet-trafiken från . ADB-systemför folkbokföring och beskattning (AFB) ADBhar använts som hjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadministrationensedan mitten av . beslutade att ett nytt system,AFB-systemet, skulle utvecklas och införas. Inom ramen för detta infördes ettutvidgat ADB-stöd vid taxering i första instans . Folkbokföringssystemet har programmerats om ochtogs 1980. För fasfighetstaxering och fastighetsredovisning harsuccessivt ett nytt ADB-system tagits i drift i samband med allmännafastighetstaxeringen . Nya kontrollmtiner har successivt införts inomföretagsbeskattningsområdet fr.o. ADB-system för mervärdeskatt harinförts fr. o. m. . ADB-systemet för folkbokföring och beskattning syftartill att genom utnyttjande av ADB förenkla och effektivisera administrationeninom dessa områden. Systemet innehåller följande delsystem:fastighetsredovisning inklusive fastighetstaxering, personredovisning, allmännaval, registrering av juridiska personer, uppbörd av direktskatt ocharbetsgivaravgifter, taxering (inklusive beräkning av pensionsgmndande inkomstoch debitering av slutlig skatt), omräkning av slutlig skatt, kontroll ochrevision, mervärdeskatt och punktskatter. De centrala och regionala skatteregistren omfattaralla skattskyldiga fysiska och juridiska personer (ca 8 miljoner). Dämtöverfinns register över företag och ett antal korsreferensregister.Folkbokföringsregistren omfattar samtliga folkbokförda fysiska personer (ca 8,3miljoner). Fastighetsregistren innehåller uppgifter omsamtliga levande fastigheter (ca 3 milj.) och deras ägare (ca 3,5 milj.). Systemstrukturen för folkbokföring ochfastighetsredovisning är regional (bearbetning på 21 länsanläggningar). Förskattesystemet är system-stmkturen central/regional med bearbetningar dels pålänsdatorerna, dels på central dator hos (). Teknisktbestår systemet bl. a. av följande delar: - en central datoranläggning vidRSV - regionala datoranläggningar vid21 länsstyrelser - en testanläggning 83 - ca1045 textskärmsterminaler Prop. - ca575 arbetsplatser för dataregistrering. 2 Den centrala datoranläggningen hos RSV används för det centrala skat teregistret. I registret finns uppgifter om fysiska personer och organisatio ner som är aktuella i olika skattefunktioner. Registret är tillgängligt via terminal hos skattemyndigheter på olika nivåer. De regionala datoranläggningarna används - fömtomför systemen för folkbokföring och fastighetstaxering - för kontroll av indataoch utskrift av produkter i skattesystemet. I slutet av taxeringsperiodenerhåller de regionala anläggningarna ett färdigställt skatteregister som förvarje län har motsvarande registemppgifter som det centrala registret medundantag för vissa administrativa uppgifter. Samtliga länsstyrelser och lokala skattemyndigheterhar dataregistre-ringsutmstning för registrering av deklarationer,kontrolluppgifter m.m. För ADB-systemet för punktskatter används en mindredator hos RSV. Vidare har ett hundratal mikrodatorer upphandlats för användningbl. a. vid kontroll och revision inom skatteområdet. RSV:s och länsstyrelsernas sammanlagda kostnaderför ADB-driften var /85215 milj. kr. och beräknas för budgetåret1985/86 till 242 milj. kr. För /87 begärs 267 milj. kr. Redovisningssystemför exekutionsväsendet () Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt dåvarande exekutionsväsendetsorganisationsnämnd (EON) att i samarbete med statskontoret göra en förstudie ommöjligheterna att utnyttja ADB för vissa arbetsuppgifter inomexekutionsväsendet. () övertog från EONexekutionsväsendets centrala myndighetsuppgifter, inkl. ADB-verksamheten. Iregleringsbrev för /76 förordnade regeringen att RSV i samarbetemed statskontoret och RRV skulle bedriva fortsatt utvecklings- ochförsöksverksamhet med ett riksdatasystem för exekutionsväsendet (). Ibudgetpropositionen 1981/82:100 bil. 18 förordade regeringen att skullegenomföras vid samtliga kronofogdemyndigheter (KFM). Genomförandet varavslutat /84. All datordrift utförscentralt vid datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) iStockholm. skall medverka till rationellare arbetsformeroch därigenom förbättra indrivningsresultatet. Genom ADB-rutiner för bl. a.ekonomisk redovisning frigörs personalresurser som i stället kan användas idet.direkta indrivningsarbetet. Systemet används bl.a.för automatisk uppdebiteringav nya mål och avisering till gäldenärer, bevakning, kontroll och redovisning.Kronofogdemyndigheterna kan härigenom koncentrera sig på de gäldenärers mål,som är mest angelägna att bearbeta. har gett KFM bättre möjligheter tillstyrning av det exekutiva arbetet än vad man skulle haft i ett manuellt system. Målet är att rutiner skall utvecklas även för deenskilda målen, för vilka begäran om verkställighet sker genom att sökanden ger in dom, utslag eller 84 System har utvecklats för att REX-terminalernaskall kunna användas Prop. 1985/86: 100 för registersökning även i andraADB-system, exempelvis i det centrala Bil- 2 .skatteregistret och SPAR. Länsstyrelserna i och har påprov installerat bildskärmsterminaler som är anslutna till . RSV har iskrivelse till regeringen hemställt om att fä utveckla och införaett system som medger åtkomst till från terminaler iskattesystemet. Systemets centralregister innehåller uppgifter omca 1 milj.gäldenärer med ett sammanlagt skuldbelopp om ca 8,2 miljarder kr.Dessutom finns i registret uppgifter om bl. a. de åtgärderkronofogdemyndigheterna vidtagit i samband med handläggningen av de olikamålen. KFM - med nästan 3 000 anställda - är anslutna tillADB-systemet via 995 textskärmar och terminalskrivare. Antaletterminalhändelser är i medeltal ca 100000 per arbetsdag. I budgetpropositionen 1982/83:100 bil. 9 förordarregeringen att ADB-systemet som omfattar de allmänna målen byggs ut tillatt även omfatta de enskilda målen. Denna utbyggnad pågår. En utredning har föreslagit att REX-systemetförfattningsregleras genom en särskild utsökningsregisterlag. RSV:s kostnader för ADB-driften inkl.utmstningskostnader för KFM var /85 36 milj. kr. och beräknasför /86 till 37 milj. kr. För budgetåiet 1986/87 begärs 41 milj.kr. Centralt antagningssystem (CA) Statskontoretfick i uppdrag att utveckla ett system för anmälan och antagningtill gmndläggande högskoleutbildning. Systemet utvecklades i samarbete medStatskonsult och datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) samt representanter för de blivande användarna. Systemet överlämnadestill universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) , då det togs idrift. Syftet med systemet är i första hand attadministrera antagningen till gmndläggande högskoleutbildning. a. funktioner för - kontroll och poängberäkning avanmälningar - kvotering och antagning avsökande - utskrift av kontrollbesked ochantagningsbesked till sökande - utskrift av resultatlistor tillde lokala högskoleenheterna I systemet behandlas ca 75000 anmälningar ,därav ca 60000 anmälningar ull höstterminen. Antagningsbyrån vid UHÄ hartiUgång till systemet genom 24 bildskärmsterminaler. UHÄ ansvarar för systemet.Driften är föriagd till DAFA. Efter riksdagsbeslut om vissa förändringar avtillträdesreglema för grundläggande högskoleutbildning, genomfördes en översyn av systemet . Inför antagningen till har systemet anpas sats ytterligare till förändrade regler. Förslag från utredningen "Översyn av reglernaför tillträde till grundlag- Prop. 1985/86:100 gande högskoleutbildning",(direktiv 1983:58, ) väntas komma Bil. 2 att påverkaantagningsreglerna så mycket att ett nytt system måste utvecklas. Tidigastinför kan de nya antagningsreglerna träda ikraft enligtutredningens betänkanden - huvudbetänkandet Tillträde till högskolan (SOU1985:57) samt Prov för urval till högskolan (SOU 1985:59). Dessutom föreslåsatt statskontoret och UHÄ ges i uppdrag att i en förstudie närmare belysa detekniska förutsättningarna för att införa ett nytt regelsystem. Lokaltsystem för studiedokumentation, statistik och lokal antagning (STUDOK) STUDOKbörjade utvecklas av UHÄ på uppdrag av regeringen . UHÄ svarar också förvidareutvecklingen av systemet. Driftstart skedde och huvudsyftet äratt dokumentera studieresuhat för enskilda studerande. Funktioner för lokalantagning till enstaka kurser och vissa utbildningslinjer administreras ocksåmed hjälp av STUDOK. Uppgiftema i systemet utgör dessutom bl.a.underlag förplanering och statisfikfram-ställning vid lokala högskoleenheter, statistiskacentralbyrån och UHÄ. STUDOK används av de sex universiteten samtytterligare sju högskoleenheter och omfattar studieresultat från såväl enstakakurser som flertalet utbildningslinjer vid dessa. Vid högskoleenheter som inteanvänder STUDOK har i några fall utvecklats egna system förstudiedokumentation. Varje högskoleenhet ansvarar förinformationsinnehållet i resp. register. Datordriften är förlagd tillmotsvarande universitetsdatacentral och bekostas till större delen av resp.högskoleenhet. Antalet registrerade personer i de 13 registren är ca 350000. Ca70 terminaler är vid normal drift i daglig kontakt med de lokala systemen. Kontinuerligt sker en anpassning av STUDOK tillhögskolans krav.