prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bl.a. de utvidgade möjligheterna att användastrafföreläggande har lett till aU antalet broUmål i Ungsrätterna har minskat även . Såväl åklagarnas som domstolarnas resurser kan härigenom mer än tidigare inriktas på prövningen av de kvalificerade broUmålen. Den trädde de nya reglerna omhandläggningen av eko- Prop. 1985/86:100 broUmål i kraft. Som en konsekvensav dessa har ekonomisk och skat- Bil.4 terättslig expertis knutits tilltingsrätterna som ledamöter i mål som kräver särskild sakkunskap och domarnafått bättre utbildning i fråga om ekonomisk brottslighet. Även för budgetåret1986/87 avsätts särskilda medel till sådan utbildning. EfterhalvUdsreformen den gick medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalternaned med omkring 350 under /84. På grund av bl.a.beläggningsutvecklingen beslöt regeringen aU lägga nedanstalten med 60 platser samt att stänga ytterligare 158 platser. Under /85 har beläggningen vidanstalterna fortsaU att minska. Med oförändrad beläggning kommer det att finnasett över-skoU av ca 100 anstahsplatser under /87. Beläggningen på de allmänna häktena ökadekonUnueriigt t.o.m. /83 och minskade därefter under1983/84 från i genomsniU 965 fill 814 eller . /85 harmedelbeläggningen varit 818. har nya lokalanstalter färdigställtsi , och . F.n. byggs nya lokalanstalter i , Gävleoch . För att möjliggöra en effekUvare frivård tillämpasen måttstock som innebär att den genomsnittliga ärendemängden inte bör tillåtasöverstiga 30 per tjänsteman. Antalet klienter inom frivården har /85 varit i genomsnitt ca 12 000 vilket motsvarat ca 28 ärendenper tjänsteman. tillsatte jag en arbetsgruppmed uppgift att se över straffverkställigheten för personer som dömts tillfängelse för ekonomiska brott. Arbetsgruppen avlämnade promemorian (DsJu 1985:1) "Lyxfångar - finns dom?". Rapporten utmynnar i vissaförslag till ändringar av föreskrifter och anvisningarför tilllämpningen av lagen om kriminalvård i anstalt. I rapporten konstateras att skälen för att nuuppmärksamma gruppen socialt väletablerade intagna är fiera. Dessa intagna hartill skillnad från de flesta övriga intagna normalt inte något påtagligt behovav åtgärder som tar sikte på aU avhjälpa missbruk, aU förbereda den intagne fören ordnad social Ullvaro och att ombesörja inskolning i arbetslivet. Vidare ärrisken för rymning eller störning av ordning och säkerhet minimal i dennagrupp. Ytteriigare ett skäl att uppmärksamma denna grupp är att socialtväletablerade intagna ofta har lättare att underbygga sina önskemål än andraintagna och ibland även resurser att skaffa advokathjälp, läkarintyg etc. Enannan omständighet som ofta föreligger är att de kan vara inblandade ikonkursförfaranden. Arbetsgruppen har med sikte på den här aktuellagruppen av intagna behandlat huvudsakligen frågor som rör uppskov med verkställigheten 29 avfängelsestraff, anstaltsplacering, permissioner, frigång och andra for- Prop. 1985/86:100 mer av vistelse utom anstalt samt övervakning eftervillkorlig frigivning. Promemorian har remissbehandlats. Förslagen harfått ett övervägande positivt mottagande. Jaghar för avsikt aU anmäla frågan för regeringen. 3 Budgetförslagets huvudsakliga inriktning Anslageninom departementets område har i allmänhet beräknats med utgångspunkt ihuvudförslaget Inom rättsväsendet, som inom annan verksamhet,måste åtgärder vidtas för att minska kostnaderna och anpassa verksamheten tillde begränsade resurser som förutses för . De möjligheter somhärvidlag står till buds är dels aU ändra lagstiftningen i olika avseenden,dels att ge olika verksamheter en effektivare organisation. Ett omfattandearbete med denna inriktning pågår f n. inom och i olikakommittéer under departementet. Av de åtgärder som jag räknar med kommer att minskautgifterna inom område eller inomsamma period kommer aU leda till en effekUvare organisaUon vill jag först nämnaden reformering av polisväsendet som har genomförts. Åklagarväsendet haromorganiserats på det regionala planet. kommer att undervåren 1986 lägga fram förslag beträffande den lokala åklagarorganisationen isyfte att göra den effektivare. Vad gäller domstolsväsendet räknar jag med attgenomförda och planerade reformer med anledning av bl.a. rättegångsutredningensarbete leder till vissa rationaliseringar för de allmänna domstolarna. Devidgade möjligheterna att använda strafföreläggande, att underlåta åtal och attbegränsa förundersökningarna innebär lättnader i domstolarnas arbetsbörda. Jagvill också erinra om att resurser kontinuerligt frigörs inomtingsrättsorganisationen genom den datorisering som pågår inomfastighetsdataprojektet och som innebär att avinskrivningsärendena numera hanteras med hjälp av ADB. Även på andra områdenhar ADB-stöd gett rationaliseringsvinster inom domstolarna. Den under har vittgående direktiv för en reform avtaxeringsförfarandet och skatteprocessen. Om de förenklingar m.m. iskattesystemet och av skatteprocessen som kommittén har föreslagit kangenomföras kommer belastningen på de allmänna förvaltningsdomstolarna attminska. På rättshjälpens område har rättshjälpskommittén lagt fram ett förslagmed genomgripande förändringar av rättshjälpssystemet. möjligheternaatt genomföra en decentralisering inom kriminalvården. Jag kommer att låta undersöka om anstaltsorganisationen skulle kunna utnyttjas effektivare än vad som är fallet. Jag avser även att föreslå en översyn av reglerna om personundersökning i brottmål. Bil.4 A 1. 1984/85 Utgift 16 194 820 1985/86 Anslag 15 840 QOO1986/87 Forslag 17 256 000 Beräknad ändring 1986/87 + 1 389 000 (därav lönekostnader) (13 841 000) (+ 994 000) + 1 416 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid beaktat attytterligare ett statsråd förordnats under innevarande budgetår. I övrigt harmedelsbehovet beräknats med utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om5 % med fördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Jaghemställer att regeringen föreslår attUll Statsrådsberedningen för /87 anvisa ett förslagsanslag av17 . 1984/85 Utgift 43 958 726 1985/86 Anslag 32 435 000 1986/87Förslag 33 980 000 Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 32 435 000 (28 908 000) + 1 545 000 (+ 1 334 000) + 1 545 000 Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för Prop.1985/86:100 nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknatsmed Bil.4 utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om på tre ärmed fördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Jaghemställer aU regeringen föreslår atttill för /87 anvisa ett förslagsanslag av33 . 1984/85 Utgift 17 427 053 Reservation 3 575 1191985/86 Anslag 16 500 000 1986/87 Förslag 19 500 000 Tre nya kommittéer har tillsatts under år 1985.Dessa är framtidsstudiekommittén, maktutredningen och utredningen omTVövervakning m.m. har följande fyra kommittéer avslutatsina uppdrag, nämligen utredningen om pantsättning av patent- ochpatentansökningar, ordningsstadgeutredningen, räntelagsutredningen och 1981års polisberedning. Jag beräknar högst . under anslaget förfortsatt utredning om rättsväsendets informationssystem (RI). Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttiW Utredningar m.m.för /87 anvisa ett reserva-Uonsanslag av . 1984/85 Utgift 1 548 812 Reservation 553 7031985/86 Anslag 1 050 000 1986/87 Förslag 1 050 000 Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår vara oförändrat. Jaghemställer att regeringen föreslår aUtill Extra utgifter föt /87 anvisa eU reservationsanslag av . A 5.Information om lagstiftning m.m. Prop. 1984/85 Utgift 1 959 659 Reservation 1 265 9571985/86 Anslag 750 000 1986/87 Förslag 1 310 000 Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår uppgå till . Jag har därvid beräknat medelför informationsinsatser beträffande en ny förvaltningslag med . Jaghemställer att regeringen föreslår attUll Information om lagstiftning m.m. för /87 anvisa ettreservationsanslag av I . 33 3 1985/86. B. POLISVÄSENDET Prop. Riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet Såsomnärmare har redovisats i prop. 1984/85:81 om polisens arbetsformer på lokaloch regional nivå, utbildning och rekrytering (se avsnitt 2.1), börstatsmakterna i samband med budgetprocessen ta ställning till hur resursernainom polisväsendet totalt sett skall användas. Statsmakternasprioriteringsbeslut utgör riktlinjer för den resursanvändning ochresursfördelning som i den nya polisorganisationen beslutas av de regionalaoch lokala polismyndigheterna. Som underlag för statsmakternasställningstaganden i dessa frågor skall bl.a. finnas de uppgifter om denfaktiska och planerade verksamheten inom polisväsendet som har redovisats i denya planeringsdokumenten (se vidare 4 kap. polisförordningen (1984:730) om detnya planeringssystemet som har börjat tillämpas ). I fråga om resursfördelningen under budgetåret1985/86 anförde jag vid min anmälan till föregående års budgetproposition(prop. 1984/ 85:100, bil.4, s. 35) aU det inte då fanns något fullgott underiagför en diskussion om prioriteringsfrågor. Det beslutsmaterial som fanns tillgängligtgenom planeringsprocessen hade av naturliga skäl då vissa brister ochmaterialet tog inte heller i tillräcklig grad sikte på verksamheten underbudgetåret. Jag pekade också på att polisväsendet stod inför omfattande organisationsförändringaroch att verksamheten övergångsvis måste inriktas på att finna de nyaarbetsformerna. En naturlig utgångspunkt för myndigheternasprioriteringsbeslut borde emellertid, uttalade jag vidare, vara deställningstaganden som regeringen hade redovisat i särskilda propositionertill angående bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten och narkotikabrottsligheten. Jag framhöll att resursanvändningeninom polisväsendet måste ses mot denna bakgrund. Polisens insatser på dessaområden borde alltså om möjligt överstiga den nuvarande nivån. Vad som hadesagts om bekämpningen av narkotikabrottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten borde även gälla för bekämpning av olika former avvåldsbrottslighet. Slutligen framhöll jag vikten av att denna prioritering inteledde till att man eftersätter kampen mot sådana mera traditionella brott somexempelvis inbrottsstölder. Jag kan konstatera aU det även av olika skälinte finns något fullgott underlag för en diskussion om prioriteringsfrågor. Det underlag som har redovisats av bl.a. polismyndigheterna tyder emellerfid på att de bedömningar som jag stannade för under innevarande budgetår även bör gälla för /87. Jag anser följaktligen att myndig heterna också nästa budgetår bör sträva mot en hög nivå när det gäller resursinsatserna på områden för narkotikabekämpning, ekonomisk brottslighet samt våldsbrottslighet. Detta måste ske samfidigt som myn digheterna ägnar särskild uppmärksamhet åt den s.k. traditionella brottsligheten, och då inte minst den förebyggande verksamheten. När det gäller den senare måste vikten av bred samverkan med andra delar 34 av samhället på sätt somjag utvecklat i det föregående understrykas. Härutövervill jag erinra om att handläggningen av s.k. asylutredningar bör ske i sådantakt att ärendena kan av inom en månad. De myndigheter som har längrehandläggningsUder bör alltså så långt det är möjligt inom sina ramar omfördelaresurserna till denna verksamhet. 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 590 293000 558 468 000 553 421 000 Rikspolisstyrelsenär enligt 7 § polislagen (1984:387) central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet och har tillsyn över detta. Inom finns fyraavdelningar, en för polisfrågor, en för teknik-och datafrågor, en föradministrativa frågor samt en för säkerhetsfrågor. Inom avdelningen förpolisfrågor finns tre byråer, två polisbyråer och registerbyrån, inomavdelningen för teknik- och datafrågor finns två byråer, teknikbyrån ochdatabyrån, inom avdelningen för administraUva frågor fmns två byråer,ekonomibyrån och personalbyrån, samt vidare en polishögskola. Inom avdelningenför säkerhetsfrågor finns ett sekretariat och två byråer (anslaget B 2). Beräknad ändring1986/87 m. m, i kv. + 3 942 000 + 1 390 000 + 109 662 000 - 4 847 000 - 1 200 000 + 109 062 000 - 5 047 000 Förvaltningskostnader 121 820 000 (däravlönekostnader) (99 257 000) Lokalkostnader 68 444 000 Löner och utrustning till polisaspiranter m. fl. Datorbearbetning 36 845 000 Bidrag till kostnader för gemensam kontorsdrift + 19 695 000 + 8 045 000 (+ 14 819 000) (+ 3 748 000) + 9 297 000 + 9 297000 + 58 186 000 - 23 677 000 (1) + 18 542 000 + 98 000 (2) (1)betecknades tidigareLöner och utrustning till extrapolismän m.fl. (2)betecknades tidigare Avgifter tilldatamaskinfonden m.m. Pris- och löneomräkning m.m. . Huvudförslaget innebär enligtrikspolisstyrelsen en minskning av medlen med . med utgångspunkt ien nedskärning på anslagsposten Förvaltningskostnader. Den 1 oktober1984 trädde nya organisation i kraft. Viss övertalighetförelåg vid ikraftträdandet och föreligger alltjämt. Övertaligheten harinneburit att man har varit tvungen att hålla vissa av de nya tjänsternavakanta och att personal måst omplaceras till andra arbetsuppgifter. Styrelsenhar därför ännu inte kunnat fungera på det sätt som den nya organisaUonenförutsätter. Den nya organisationen bör först ha verkat innan enmeningsfull utvärdering av effekterna kan göras. En tillämpning avhuvudförslaget bör därför anstå. börtillföras en tjänst som avdelningsdirektör för (+ 200 694)med placering i verkskansliet. Styrelsen föreslår att entjänst som byrådirektör/förste byråsekreterare (-1-185 982) och en tjänst somförste byråsekreterare/byråsekreterare (-1- 161 579) inrättas vidrikspolisstyrelsen för intern televisionsverksamhet. Styrelsen föreslår attrikskriminalsektionen tillförs en tjänst som assistent/kansliskrivare (-f- 127719) för att biträda polispersonalen med asylutredningar och utredningar omillegal invandring. föreslår attantalet elever i grundutbildningen ökas från 150 till 460. Styrelsen föreslårvidare att kompletteringsutbildning anordnas för de polismän som närutbildningsreformen trädde i kraft -inte har genomgåttassistentkursen. De föreslagna åtgärderna innebär att lönekostnaderna tilllärare ökar med ca . och att omkostnaderna för den centraltanordnade utbildningen ökar med ca I . Under tidigare anslagspostenAvgifter till datamaskinfonden m.m. föreslår styrelsen en ökning från . Styrelsen föreslår vidare att anslagspostentillförs ytterligare en delpost, benämnd "Utbildning i ADB". av den nya delposten. Styrelsen yrkar även15 milj. kr. för anskaffning av ett modernt ADB-system förfingeravtrycksidentifiering under anslaget B 5. Utrustning m.m. förpolisväsendet. Rikspolisstyrelsenhar från och med den fått en ny organisaUon och nya uppgifter (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr. 182 och prop. 1983/84:111, JuU 27, rskr. De problem som är förenade med organisationsförändringarna och den tillfälliga övertaligheten på perso nal är i huvudsak lösta. Mot bakgrund av detta har medelsbehovet beräknats med utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om med fördelningen I, 2 och för nästa och de därpå följande två budgetåren. Jag avser emellertid att lämna förslag om ett 36 uppdragUll aU senast i det kommande årets anslags- Prop.1985/86:100 framställning redovisa hur en sådan minskning bör tas ut påstyrelsens Bil.4 verksamhet. I redovisningen skall tas upp såväl sådanaverksamheter som styrelsen själv har att besluta om som de fall där styrelsenär beroende av eller regeringens beslut. Det kan alltså på grundvalav detta material finnas skäl för mig att återkomma till dessa frågor. har som central förvaltningsmyndighetett övergripande ansvar för analys och planering av polisverksamheten i riket.För att förstärka denna övergripande funktion harjag beräknat medel för en nytjänst som chef för verksamheten för analys och planering vid styrelsen. På utbildningssidan krävs ytterligare insatser ifråga om bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Jag beräknar 1,3 milj.kr. till förfogande för särskild utbildning av polismänsom skall syssla med bekämpningen av denna brottslighet. Jag återkommer Ullvissa resursförstärkningar på detta område under anslaget B 4. Under anslaget C 2. Åklagarmyndigheterna behandlar jagvissa frågor som rör samordning av utbildning mot ekonomisk brottslighet. För centrala kostnader i samband med överföring avcivilförsvarets ordningsuppgifter till polisväsendet (beredskapspolisen) harjag under anslagsposten 1 Förvaltningskostnader beräknat sammanlagt 1 117 000kr., varav . för utbildningskostnader och . Vid min anmälan till budgetproposition(prop. 1983/84:100, bil. 4 s. 35) konstaterade jag att personalläget inompolisväsendet successivt hade förbättrats. Det fanns då ca I 000 polismän somhade genomgått grundutbildningen och fullgjort alterneringstjänstgöringen mensom ännu inte hade fått en tjänst vid en polismyndighet. Mot bakgrund av dettabedömde jag att antagningen av aspiranter till kunde begränsastill 200 under det dåvarande och . I 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100, bil.4 s. 38) kunde jag emellertidkonstatera att personalläget ytterligare hade förbättrats och att det då fannsca I 200 polismän utanför polismyndigheternas personaltablåer. Jag förordadedä en antagning av 150 aspiranter. Utvecklingen innebär attantalet polismän som inte har en s.k. tablåtjänst ytterligare har stigit och är drygt I 400. Som jag i andra sammanhang har redovisat måste man strävaefter en bättre balans mellan antalet polismanstjänster och utbildade polismän.Med hänsyn detta och till den redovisade utvecklingen finner jag attaspirantantagningen även det kommande budgetåret bör begränsas till 150. Förbudgetåren 1987/88, 1988/89 resp. 1989/90 beräknarjag aspirantantagningen till 150, 250 resp. 430. Vid min anmälan budgetproposifionkonstaterade jag aU antalet aspiranter som hade antagits till grundutbildningen under bud getåren 1978/79 - 1984/85 hade varierat mellan 800 och 200 och aU 37 dessavariationer hade inneburit vissa olägenheter för polisväsendet. Jag Prop.1985/86:100 förklarade då att min avsikt var att undersöka hur man, samtidigtsom Bil.4 man undviker större skillnader mellan åren, på bästa sätt kananpassa aspirantantagningen behovet av poliser i samhället. Jag har inhämtat att polisberedning i sittslutbetänkande avser att ta upp frågan om hur antagningen av aspiranter iframtiden skall beslutas för att bl.a. uppnå de nämnda syftena. Betänkandetkommer att remissbehandlas. Det finns alltså skäl för mig att återkomma tillregeringen med närmare överväganden i denna fråga ett kommande år. Enligt beslut har polisväsendet fått enny utbildningsordning fr.o.m. (prop. 1984/85:81, JuU 18,rskr. Den äldre utbildningsordningen har upphört . Medanledning av den nya ordningen behöver vissa polismän kompletteringsutbildning.Jag beräknar därför medel för att under nästa budgetår utbilda omkring 950 avde ca 1 900 polismän som behöver sådan utbildning. Till följd av detta kanpolishögskolans utbildningskapacitet även det kommande budgetåret utnyttjas istort sett i full utsträckning. När det gäller den nya anslagspostenDatorbearbetning anserjag till en början att kostnader för system S ochlöneutbetalning i F/SLÖR i fortsättningen skall redovisas underförvaltningskostnadsposterna för resp. den lokalapolisorganisationen, varför medel för detta har överförts till dessa anslagsposter. Under anslagsposten Datorbearbetning beräknar jagvidare medel för avgifter till statskontoret för utbyte av ca 600 terminalersom är anslutna till . Jag beräknar ocksåunder denna anslagspost medel för avgifter till statskontoret för en permanentförbindelse med Datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA).Under anslaget B 5. Utrustning m.m. för polisväsendet har jag beräknat medelför utbyte av möbler m.m. förterminatarbetsplatser. Chefen för har under anslagetADB-utrustning på huvudtitel beräknat medel för motsvarandeinvesteringar. Jag återkommer under anslaget B 4. , anslagsposten 2 Förvaltningskostnader till frågan ommedel för vissa nya lokala ADB-system. Fingeravtrycksidentifieringutgör ett omistligt inslag i den brottsbekäm pande verksamheten. Det nuvarande ADB-systemet för fingeravtrycks identifiering vid infördes /69 och är baserat på en i vissa avseenden föråldrad teknik. framhåller att effektiviteten i verksamheten avtar i takt med registrets årliga tillväxt. Det saknas emellertid ett tillräckligt underlag för att man skall kunna ta ställning yrkande om anskaffning av ett nytt ADB-system för fingeravtrycksidentifiering. Mot denna bakgrund avser jag att återkomma till regeringen med ett förslag till ett uppdrag till att närmare utreda denna fråga. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen atttill för /87 anvisa ett förslagsanslag av553 . Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhetm.m. 1985/86 Anslag 148 503 000 1986/87 Förslag 163 199 000 Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse till regeringen och i sinanslagsframställning för /86 lämnat en redovisning av denorganisationsöversyn som inom styrelsen har bedrivits . Arbetethar utförts i två etapper. Styrelsen har dels utvärderat de säkerhetshöjandeåtgärder som genomförts på grundval av förslagen årssärskilda juristkommission. Dels har skett en utvärdering avsäkerhetsavdelningens organisation och verksamhet. Visst överynsarbete kvarståralltjämt. har mot bakgrund av dennaredovisning föreslagit vissa ändringar i förordningen (1984:731) medinstruktion för såvitt avser säkerhetsavdelningensorganisation. Efter beslut av regeringen (SFS 1985:753) har den tidigare indelningenmed tre byråer från den ersatts med ett sekreteriat och tvåbyråer. Avdelningen har därmed fått en organisation som är ägnad att förbättrasamordningen av verksamheten inom avdelningen och som också i övrigt är bättreanpassad till de krav och till de förutsättningar som gäller för dagenssäkerhetstjänst. Anslaget bör uppgå till . under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttil\Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. för budgetåret1986/87 anvisa eU förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 19 401 000 1985/86 Anslag 19 676 000 1986/87 Förslag 21143 000 är chefsmyndighet förlaboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet är en professor. Laboratorietär organiserat på tre avdelningar. Laboratoriets arbetsuppgifter består huvudsakligeni att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- och åklagarmyndighetersamt domstolar och att bedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsområde. 1985/86 Beräknad ändring 1986/87 Prop.1985/86:100 Bil.4 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Övriga utgifter Engångsanvisning (13 081 000) + 1 570 000 (+ 1 154 000) + 206 000 + 105 000 + 800 000 + 1 201 000 (+ 1 053 000) + 206 000 + 75 000 + 2 681 000 + 1 482 000 Ersättning för utförda undersökningar m. m. + 2 681 000 + 1 467 000 Pris- och löneomräkning m.m. I494 . begär attstatens kriminaltekniska laboratorium skall undantas från tillämpning avhuvudförslaget. En tillämpning av huvudförslaget skulleenligt styrelsen innebära en minskning med ca . och medföra att sextjänster inte kan återbesättas när vakanser uppkommer samt att kostnaderna förutrustning måste skäras ned. Antalet ärenden till denskrifttekniska avdelningen har ökat kraftigt Avdelningen bör därför filiföras en tjänst som förste Prop.1985/86:100 byråingenjör/byråingenjör (-I- ). Som ett led i den fortlöpande metodutvecklingenhar ett antal s.k. opåkallade jämförelser av narkotika från olika beslagutförts. Resultatet av narkotikajämförelserna har bedömts vara till stor nyttaför polismyndigheterna. Styrelsen yrkar därför en tjänst som kemist (-1- .) och en engångsanvisning om . för anskaffning avADB-utrustning för denna verksamhet. /85 har antalet inkomna ärenden ökat något i förhållande tillföregående år. Antalet oredovisade ärenden har däremot minskat och uppgår fillknappt 600. Antalet inkomna narkofikaärenden har ökat något medan antaletskrifttekniska ärenden är i huvudsak oförändrat.