prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Nyproduktion pågår för att ersätta de . Inom minröjningsorganisationenhåller endast minröjningsfartyg av typ Landsort hög materiell standard. Tresådana farlyg är levererade. Kustartilleriets tunga rörligaartilleriförband är moderniserade. Vissa fasta förband och den tungakuslrobotfunklionen har låg modernitet. Anskaffning av lätta kustrobotar ochtransportbåtar planeras för amfibieför-band. Ubåtsskyddsförmågan är alltjämtbegränsad. En kvalitativ förbättring har påbörjats. Omplanering till förmån förförbättrat ubålsskydd har lett till brister i den långsiktiga beredskapen. Inom flygvapnet kommer sju JA37-divisioner att ha organiserats under /87. Anskaffning av nyajaktrobotar pågår. Åtgärder har initierats för attkunna gångtidsförlänga erforderligt antal flygplan för tre divisioner J 35. Attackflygdivisionerna med AJ37 harbegränsningar vad gäller vapen för bekämpning av vissa typer av markmål men hari övrigl godtagbar effekt. Spaningsflygdivisionerna har god effekt i sinahuvuduppgifter. Övergång till ett mindre sårbartflygbassystem har påbörjats. Utbyggnad sker i långsammare takt än vad somtidigare planerats. Radarstationer för höghöjdsspaningoch med hög skyddsnivå har satts i drift. Låghöjds- och ytövervakningsstationerär under införande. Den allsidiga användbarheten hosflygstridskrafterna har begränsningar eftersom flygliden minskats av främst ekonomiska skäl. Personella brisler föreligger dessutom på grund av avgångar främsl av flygförare och teknisk personal. Nedanstående tabell visar krigsorganisationens utvecklingenligt över- Prop. 1985/86: 100 befälhavarens planering. Förband/enheter 1986/87 1991/92 Infanteribrigader 77 Infanteribrigader 66Norrlandsbrigader Pansarbrigader Mekaniserade brigader FältbataljonerLuftvärnsrobotbataljoner med medellång räckvidd ArmeflygbataljonerLokalförsvarsbataijoner Kustkorvetter Torped-/robotbåtar Patrullbåtar Ubåtar Tunga helikoptrar MinröjningsflottiljerKustartilleribataljoner Jaktflygdivisioner 35 Jaktflygdivisioner 37Attackflygdivisioner 37 Spaningsflygdivisioner 37 Lätta attackflygdivisionerBas- och strilbataljoner 5.3.2.2 Besparingsprogrammet och fredsorganisationensutveckling Överbefälhavaren anför att planerade besparingar ochpersonalminskningar t.o. m. /85 i allt väsentligt har kunnatgenomföras. Det etappmål som fastställde för /87kommer med stor sannolikhet att nås. Vissa organisationsförändringar har kunnatgenomföras snabbare än vad som förutsetts. Förändringar i fredsorganisationenhar även genomförts i slörre omfattning inom marinen, framför allt i ,än vad som angavs i försvarsbeslutet . Överbefälhavaren anför vidare attdet ännu är för tidigt att avgöra om genomfört rationaliseringsarbete harinneburit en nedgång i krigsförbandens beredskap. Trenden är dock attrationaliseringsverksamheten medför ambilionssänkningar i primärproduktionen,dvs. bl.a. utbildning och materielunderhåll. Detta var inte avsiklen medbeslutet och kan inte godtas. Överbefälhavaren anger bedömda genomförda besparingar t.o. m. /85 och elappmål /87 enligt nedanståendesammanställning (prisläge ; milj. -1984/85 -1986/87 Operativ ledning m. Gemensamma myndigheter m. m. Överbefälhavaren anger att målsättningen ifredsorganisationsplanen Prop. 1985/86: 100 1982/83-1991/92 lills vidareligger fast. Ökad uppmärksamhet skall dock Bil. 6 ägnas effekterna inomutbildningsverksamheten och mobiliseringssäkerheten. Omprövning av enskildaåtgärder inom det totala besparingsprogrammet görs fortlöpande. Efter femårsperioden /83-1986/87 kommeröverbefälhavaren att göra en fullständig utvärdering av uppnådda resultat ochen konsekvensbedömning av förutsättningarna för atl nå slutmålet budgetåret1991/92. Därefter är överbefälhavaren beredd att ta ställning till en eventuelltförändrad inriktning. Beträffande de olika huvudprogrammen anföröverbefälhavaren följande. - För arméns del bedöms säkerheten i att nåelappmålet /87 vara tillräcklig. Beträffande slutmålet /92 återstårfortfarande att identifiera ca200 civila personår. Konsekvenserna på lång siktkan i sin helhet inte bedömas. Säkerheten i måluppfyllelsen för perioden /87 är därför inte helt tillräcklig. - För marinen bedöms säkerheten iatt nå såväl elappmålet som slutmålet vara tillfredsställande. - Inom flygvapnet har planeringenöver tiden varit utsatt för stora förändringar. Säkerheten i att nå /87 bedöms dock vara tillfredsställande. För perioden efter /87 har chefen förflygvapnet angett att planerad personalminskning inte kan genomföras med hänsynlill flygvapnets uppgifter. Måluppfyllelsen i planeringen efler perioden budgetåret1986/87 kan inte anses ha tillräcklig säkerhet. - För huvudprogrammet Operativ ledning m. m. bedömssäkerheten att nå elappmålet /87 vara tillfredsställande. För perioden efter /87 har åtgärderför att säkerställa att personalminskningsmålet kan nås nu identifierats.Planeringssäkerheten kan anses vara tillfredsställande. - För huvudprogrammet Gemensamma myndigheter bedömssäkerheten i genomförandet vara tillfredsställande trots en viss eftersläpning. () anför i sin rationaliseringsplan bl.a.att besparingsresultat fram t.o.m. /85 ligger huvudsakligen väli nivå med vad som har planerats. För liden fram t. o. m. /87 bedömerinstitutet att uppsatta ekonomiska och personella mål kommer alt nås. Även om de ekonomiska målen bedömskomma att nås är det enligt institutets uppfattning osäkert om detta skerenbart genom rationaliseringar. Ekonomiska besparingar kan också åstadkommasgenom ambitionssänkningar i exempelvis utbildningsverksamheten. Beträffande råder däremot enligtinstitutet viss tveksamhet huruvida målen kommer att nås. Institutet bedömer att ratio naliseringsverksamheten måste ges en bättre stadga inför . De rationaliseringsprojekt som redan identifierats och de ytterligare som er fordras bör genomarbetas så alt en fastare grund skapas för all bedöma 24 realiserbarheten. 5.3.2.3Informationssystem för försvaret Prop. Regeringenbeslöt all försvarels rationaliseringsinstituts rapportmed förslag till långsiktig inriklning av försvarelsadministrativa databehandling skall utgöra grunden för ulveckling av nyainformationssystem och modernisering av äldre system. Beslulel innebär bl. a. att den fortsattaulvecklingen av den administrativa dalabehandlingen i såväl krig som fredskall inriktas mol standardiserade lokala datorer och tillämpningsprogram.Inom ramen för av överbefälhavaren fastställd standard får de enskildamyndigheterna ell ökat ansvar för utvecklingen av egna lillämpningssystem samtför driften av den egna datorutrustningen. Arbetet med atl införa "Struktur 90" inomförsvarsmakten har bedrivits i projektform. Etl stort antal datorer haranskaffats och ulbildning pågår på stor bredd. Flera datasystemhåller på att utvecklas, bl.a. ett personaladministrativt syslem medutgångspunkt från lokala behov. I överbefälhavarens översiktligainformationssystem- och datakraftplan (IDP) redogörs för denplanerade övergången till lokal dalakraft inom ramen för "Struktur90" för de administrativa datasystemen inom försvarsmakten. Informalionssyslemfrågornai försvarels rationaliseringsplan (FRP) upprättar en plan för rationaliseringsarbetetinom försvarsmakten. Denna plan innefattar också utveckling av ADB-system. I ralionaliseringsplanen 1985 har institutet angettatt lönsamhetsbedömningar och kalkyler i alll högre grad förbises vidutveckling av datoriserade informationssystem. Institutet påpekar också atl delbehövs en genomtänkt strategi för en lämplig avlösning av del befinlliga arvetinom ADB-området. Det är enligt institutet motiverat med en investeringspausefter det att den nuvarande införandeplanen är genomförd för att utforma ochfastlägga denna strategi. Utredningenom försvarets gemensamma myndigheter Utredningenom försvarels gemensamma myndigheter (Fö 1982:06) ansåg i sitt betänkande (DsFö 1983:5), Strukturförändringar och samordning, att en nedläggning avförsvarels dalacenlral skulle underlätta den övergång till decentraliseraddatakraft som har påbörjats. Kommitténs förslag innebar att de resurser förulveckling av datasystem som finns vid försvarets datacentral skulle överförastill försvarets ralionaliseringsinslitui. Vidare förutsattes att de delar avdatacentralen som svarar för driften skulle delas upp på de två huvudsakligaanvändarna. Föredragande departementschefen anmälde atl haninle då var beredd alt förorda en nedläggning av försvarels datacentral utan ansåg liksom praktiskt taget alla remissinstanser att det behövdes ett vidgat beslutsun- 25 derlag samt att det enligthans mening borde tas fram en plan för den administrafivadatabehandlingen inom försvaret. Dessutom räknade han Prop. 1985/86: 100med att vissa myndigheters uppgifter inom ADB-området skulle behöva Bil. 6förändras och att etl förslag skulle kunna föreläggas i 1986 årsbudgetproposition. I regeringens anvisningar förprogramplanen för perioden /86-1989/90 fick därför överbefälhavaren iuppdrag att redovisa ett fördjupat underiag beträffande ADB-verksamheten. Överbefälhavarens förslag till organisation och stöd inom det militära försvaret Överbefälhavaren har redovisat hur vissasamordnings- och stöduppgifter bör fördelas främsl mellan överbefälhavaren,försvarsgrenscheferna, försvarels materielverk, försvarels datacentral . Överbefälhavaren lar också upp vilkaåtgärder han planerar för att minska beroendet av konsulter i ADB-verksamheten. Ansvaret för anskaffning,upphandling och underhåll av ADB-utrustning och programvaror är för närvarandeenligt överbefälhavaren inte helt klariagt. För alt definiera vad sominnefattas i begreppen anskaffning och upphandling avser överbefälhavarenkomplettera "ÖB materielanskaff-ningsdirektiv" med ett avsnitt sombehandlar anskaffning av ADB-utrustning och programvaror. I samband härmedklaras ut hur olika delar av ansvaret i anskaffningsprocessen skall fördelas. ochöverstyrelsen för ekonomiskt försvar har anslutit sig till överbefälhavarensförslag. Överbefälhavaren angeratt en särskildinformationssystemsektion inrättas inom försvarsstaben från den I oktober 1985för alt säkerställa en effektiv ledning och styrning inominformationsteknologiområdet. Försvarets datacentrals verksamhet inom ADB-området Försvarets datacentral (FDC) utför påuppdrag administrativ databehandling, ulveckling, modifiering och av daiorbaserade informationssystem åt myndigheter. Överbefälhavaren anser attdatacentralen behövs även forlsättningsvis men att dess verksamhel vad gällerstora cenlrala system sannolikt kommer atl minska på sikl. ökarkraven på ADB-lekniskt stöd i olika former framför alll lill myndigheter pålokal nivå. Överbefälhavaren anser därför atl datacentralen bör svara för etlstödcenlrum åt användarna. För atl konsultberoendel på ettavgörande sätt skall kunna minskas anser överbefälhavaren att datacentralenspersonalminskningsmål måste förändras som de ekonomiska möjligheternaatt rekrytera och behålla personal måsle förbättras. Försvarelsrationaliseringsinstiluts verksamhet inom ADB-området Prop. 1985/86: 100 () har tidigare haft en viktig roll vid anskaffningen av ADB-utrustning. Överbefälhavaren anseralt institutet visserligen fortfarande har elt stort ansvar när det gällerADB-baserade informationssystem men all institutets arbete inom ramen förrationaliseringsverksamheten bör inriktas mol alt stödja användarna i derasarbeie med att identifiera behov och formulera krav vid utveckling och modifieringav ADB-system. Vidare bör FRI enligtöverbefälhavaren stödja myndigheterna i deras studier rörandeinformationshantering samt hjälpa dem med atl ta fram ADB-planer m.m. som etlled i deras administrativa ulveckling. I detla arbete ingår också alt utvärderaoch sprida lämpliga meloder för verksamhels- och behovsanalyser. 5.3.2.4 Den anställda personalen Överbefälhavaren anger i sin planering att omfallningenoch sammansättningen av den fredstjänstgörande personalen bygger främsl på defredsorganisatoriska utredningar som föregick försvarsbeslut. I vissaavseenden bör dock omfattningen av personalen nu ändras enligtöverbefälhavaren. För arméns vidkommande föreslåröverbefälhavaren att rekryteringen utökas i syfteatl bl.a. tillgodose en för krigsorganisationen lämpligare åldersstruktur påsikt. Avseende marinen angeröverbefälhavaren liksom i föregående års programplan att förändrade kravföreligger i förhållande till inriklningen försvarsbeslut.Överbefälhavaren föreslår att behovet av personal för ubåtsskyddsåtgärder tillgodosesgenom att marinens personalram för militär personal successivt fram /92 ulökas med . Chefen för flygvapnet yrkar i sinanslagsframställan för /87 att flygvapnets personalminskningsmåltill /92 skall begränsas med och alt rekryteringenskall successivt anpassas till det nya målet. Överbefälhavaren anger i sinprogramplan att ytterligare överväganden erfordras innan en förändring av denlångsikliga inriktningen för flygvapnet kan fastläggas. Överbefälhavaren anger i övrigt althans inriktning är att senasi budgelårel 1987/88 dra erfarenheter avkonsekvenserna av personalberäkningar. En översyn avpersonalbehovsfrågan kommer då att ske. Regeringen tillkallade en utredning för attutreda frågan om kraven på ulbildning och kvalitet hos militära chefer m. m.Uppdraget vidgades sedermera genom tilläggsdirektiv . Motiven för utredningens tillkomstvar bl.a. atl försvarskommitté i sitt slutbetänkande Totalförsvaret1982/87 (Ds Fö 1981:4) uttalade angelägenheten av att göra fördjupade undersökningar avkrigs- och freds- 27 organisationens behov av yrkesbefäl inom de treförsvarsgrenarna, mot bakgrund av uttalanden från överbefälhavaren om framtidarekrytering av Prop. 1985/86: 100 yrkesbefäl. Utredningen, som antog namnetBefälsbehovsutredningen (BBU), har i sill slutbetänkande (öppen del Ds Fö1985:3, hemlig del Ds Fö 1985:4) Försvarsmaktens befälsbehov behandlat frågorom behovet av militärt befäl, en balanserad befälsstruktur och utnyttjandet avpersonal i krigsorganisationen på reservstat och i reserv. De till utredningenknutna sakkunniga har anslutit sig lill förslagen. Efter remiss har yttrandeöver betänkandet avgivits av ett femtontal instanser. Resultatet av utredningensgranskning av befälsbehoven kan sammanfattas i följande översikt. Översikt över krigsorganisationens befälsbehov på nivåerna16 Nivä 1-3 4 5 6 Summa 3 747(1) Summa 2065 3829 16530 30779 53 203 (I) Beräknat antal för att rekrytera nivåerna 4 och 5. Behovel av militärt befäl på dessanivåer uppgår alltså till ca 53200. Av dessa är 17170 yrkesofficerare ellerdärmed jämförbar personal, 13560 reservofficerare och ca 22 470 värnpliktigaofficerare. Utredningen anför inledningsvis atten befälsstruktur för det svenska försvaret måste byggas upp så alt krigetskrav tillgodoses. Antalet yrkesofficerare måste bestämmas med utgångspunkl ikrigsbehoven. Detta gäller dock inte den lägsta nivån - nivå 7 medtjänstegraden fänrik - där antalet anställda i fred bör bestämmas med hänsynlill behovet att rekrytera till de högre befälsnivåerna. Remissinstanserna ansluter sig istort sett till denna grundsyn. Överbefälhavaren anser att även om behovel avyrkesofficerare i krig i princip är styrande, föreligger behov av alt för vissakategorier av personal ha en större tillgång i fredsorganisationen. Chefen förmarinen anser att krigsorganisationens behov av yrkesofficerare ochmobiliseringsreserv bör täckas av fredstjänstgörande personal. En genomgång görs av faktorer somhar betydelse för beräkning av mobiliseringsreservens storiek, mot bakgrund avatt utredningen föreslår alt befälsbehoven räknas upp med enmobiliseringsreserv för att säkerställa krigsorganisationens behov av anställtbefäl vid mobilisering. Behovet av reserver måste bedömas olika för olikagrupper av militär personal. Grunderna för beräkning av mobiliseringsreservensstorlek redovisas i den hemliga delen av betänkandet. De flesta remissinstanser anser attmobiliseringsreserven har beräknats för lågt. Överbefälhavaren anför att en studie avseende personell uthållig het har planerats under /86, varvid mobiliseringsreserv för yrkesofficerare särskilt kommer atl granskas. Chefen för armén anser att mobiliseringsreservens personal inle enbart kan beslå av pensions- och/eller förtidsavgångna militärer. bör beslå av aktivayrkesofficerare, varigenom personalkostnaderna be- Prop. 1985/86: 100räknas öka med ca 20 milj. kr. utöver av ÖB fastställd personalram . 6 anför att det är betydelsefullt attyrkesofficerare som t.ex. av hälsoskäl inte kan krigsplaceras, bereds utrymmei form av militära tjänster utanför den ordinarie personalramen. Principernaför att utnyttja befäl i krigsorganisationen behandlas därefter avutredningen. Någon allmän regel för hur stor del av personalstyrkan i ettförband som bör vara yrkesofficerare kan inte ställas upp, men utredningenanger faktorer som kan användas till ledning för utnyttjandet. Faktorerna berörkrav på fungerande ledning av förband i förening med krav påomfattande egen ulbildning och erfarenhet, malerie-lens tekniska kompliciletoch stridsförloppets hastighet samt krav på förmåga till mobilisering ochförmåga till insats efter mobilisering. Utredningen föreslår vidareen ny förenklad åldersmodell för krigsorganisationens personal. Utredningenanser att ålderskraven på befattningshavare i krigsorganisationenfortsättningsvis bör utgå från följande fördelning: högst44 år befallningar i fältförband inom armén och kvalificerade rörliga direkt stridande enheler inom marinen och flygvap net, befattningar i lokalförsvarsförband inom armén ochövriga stridandeenheler inom marinen och flygvapnet, befatt ningar i operativa ledningsorgan saml företrädesvis befattningar i förband för bevakningoch skydd,fast grupperade bas- och underhållsförband, centrala och regionala staber iövrigt. Överbefälhavaren anför- som han i andra sammanhangtidigare framhållit - alt tillgången på yrkesofficerare i åldersläget 23-45 årär av avgörande betydelse i krigs- och fredsorganisationen.Landsorganisationen i anser att civil personal kan användas i ökadutsträckning för arbetsuppgifter som utförs av militär personal. Därmedkan en väsentligt ökad rationalitet uppnås i fredsorganisationen utan altkrigsorganisationens krav blir eftersatta. Utredningen behandlar frågor som rör användandet avicke ständigt fredstjänstgörande personal som t.ex. pensions- ochförtidsavgången personal och officerare på reservstat. a. att tjänstgöringsskyldigheten för officerare på nuvarande reservstat avrekryteringsskäl minskas per treårsperiod (90dagar) och att en ökning sker av nuvarande antal tjänster från 150 till 200. Vidare föreslås en ny lyp av reservstat förpersonal med tjänstegraden kapten som gått igenom högre kursoch uppnått , bl. a. för att stimulera till en önskvärdförtidsavgång på denna nivå av personal i . Antalet sådanatjänster bör vara 430. Beträffande reservofficerare föreslås att en tredjetjänstgöringsperiod införs på nivå 5 (kaptener) vid stabs- och underhållsförband. Tjänstgö ringsperioden bör omfatta som fullgörs l.o. För reservofficerare på nivå 4 (majorer) föreslås att en Qärde tjänstgöringsperi- 29 odom införs, som fullgörs mellan 56:e och 60:e levnadsåret. Remissinstanserna är övervägande positiva till föreslagnaförändringar Prop. 1985/86: 100 av villkoren för reservstatsanställning ochinförandet av en ny reservstat . 6 på nivå 5. CentralorganisationenSACO/SR anser dock att den föreslagna tjänstgöringsskyldigheten inte börminskas i förhållande till vad som gäller . Överbefälhavaren avstyrker denföreslagna utökningen av reservofficerarnas tjänstgöringsålder . Vid denna ålder anser överbefälhavaren att reservofficerare, somkvarstår i reserv, bör ingå i personal-ersättningsreserven. All militär personal bör enligtutredningen vara krigsplacerad. Även den civila personalen bör så långt det ärmöjligl utnyttjas i krigsorganisationen. All anställd personal i försvarsmakten således även civilanställd - bör normalt tas i anspråk för uppgifter vidmobilisering och krig. Detta bör beaktas redan vid anställning av den civilapersonalen. Den civila personalen bör utnyttjasi större utsträckning än i olika specialistbefatlningar påhögre regional och central nivå. Utredningen föreslår att 25 befattningar hosöverbefälhavaren och militärbefälhavarna som tagits upp som militära byts motcivila. De har därför inte tagits med vid redovisning av behoven av militärpersonal. Överbefälhavaren motsätter sig bestämtatt militär personal byts ut mot civil inom den operativa ledningen.Landsorganisationen i och ser detsom angeläget att frågor om utveckling av civil personal utreds närmare. anser att förslagetatt begränsa åldersrestriktionerna för personalens användning ökarmöjligheterna till elt flexibelt personalutnyttjande. Utredningen gör en bedömning avbefälsbehoven och ställer detta mol tillgångarna. Behoven av militärtbefäl på nivåerna 1-6 uppgår till 53 200. Av dessa är 17 170 yrkesofficerareeller därmed jämförlig personal, 13 560 reservofficerare och 22470värnpliktiga officerare. Behoven av yrkesofficerare pånivåerna I -6 i krigsorganisationen kan inte tillgodoses med den beräknadefredstillgången på sådan personal eller med pensions- och förtidsavgångnayrkesofficerare. En brist på sammanlagt 353 yrkesofficerare kvarstår.Utredningen anser att en anpassning av rekrytering och utbildning måste ske,liksom ett ökat användande av officerare på reservstat, vissa yrkesofficerarepå fredsnivå V (som uttrycks med tjänstegraden fänrik) samt vissayrkesofficersaspiranter. Utredningen kommer härigenom framtill att ett överskott på sammanlagt ca 600 yrkesofficerare uppkommer, vilketger utrymme för rationaliseringsåtgärder inom fredsorganisationen.Reservofficersbehoven kan i stort sett täckas inom ramen för oförändradrekrytering. Vid flygvapnet fordras dock en fördubblad rekrytering. Behovel avvärnpliktsofficerare bedöms kunna tillgodoses inom nuvarande lolalautbildningsramar. Utredningen pekar också på behovetav en effektiv omplaceringsverksamhet för att utjämna åldersmässiga ochgeografiska snedheter i befälsstrukturen. Regeringen föreslås vidta åtgärderför att underlätta flyttning för de anställda och deras anhöriga. Remissinstanserna understryker behovel av stödåtgärder föratt under- 30 anförsamtidigt att det är bety- delsefulltalt minska den omfattande personalrörligheten, bl.a. av ekono- Prop.1985/86: 100 miska och sociala skäl. Slutligen redovisar utredningen sina ekonomiskaberäkningar. Utgångspunkten är härvid atl koslnaderna för krigsorganisationensbefälsslruktur måsle rymmas inom de av statsmakterna fastlagda ramarna förförsvarsmaktens ulveckling. Ändringar i personalstrukluren kan vidga ellerkrympa utrymmet för annan verksarnhet. Utredningen jämför kostnaderna delsmellan olika yrkes-, reservstats- och reservofficerskarriärer, dels mellanolika befälskaiegorier saml belyser den ekonomiska innebörden av de olikaåtgärder som föreslås. anser att deframräknade ekonomiska relationstalen mellan reservofficerare ochyrkesofficerare lalar för etl ökat utnyttjande av reservofficerare.Riksrevisionsverket anser att den beräkning av kostnaderna som utredningenredovisar är relativt osäker. Noggrannare beräkningar bör göras före beslut omen ändrad befälsslruktur. Högrestabsutbildning vid och högre intendentutbildning m.m. 1skrivelser lill regeringen och redovisade överbefälhavarenförslag om förändringar av bl.a. den högre stabsutbildningen vidmilitärhögskolan samt om utbildningsgång för högre intendentutbildning vidförsvarels förvallningsskola. Skrivelserna överiämnades av regeringen tillbefälsbehovsutredningen för att utgöra underlag för det fortsatta utredningsarbetet, högre stabsutbildning skallenligt förslaget omfatta två alternativa utbildningar. Den ena utgörs av enhögst tvåårig sammanhängande högre stabskurs som påbörjas eftermilitärhögskolans allmänna kurs. Den andra utbildningen omfattar en högstettårig högre stabskurs som påbörjas tidigast efter militärhögskolansallmänna kurs och senast vid ca .