prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Paragrafen saknar motsvarighet iskolförfattningsutredningens lagförslag, som tillkom före 34 a 8, 1fråga om 9 kap, 2 8 får jag hänvisa till förarbetena 34 a 8 i den nuvarandeskollagen (prop, 1982/83: I s, 24-25 och 74-75), 3 8Särskild skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännandeskall meddelas om skolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar motden som de skulle fä i särskolan eller specialskolan. En ytterligareföratsättning är att eleverna i samband med utbildningen bereds erforderligaomsorger. Ärenden omgodkännande skall prövas av den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan. Jfr beträffandesynskadade, döva. hörselskadade och lalskadade den nuvarande skollagens 39 a 8.som hänvisar till 33 a och 34 88 samma lag. Skolförfattningsutredningenföreslår en annan lösning. Se 6 kap. 8 § i dess lagförslag. Prop.1985/86: 10 Såvittgäller psykiskt utvecklingsstörda finns bestämmelser om godkännande avverksamhet i enskild regi i 10 8 omsorgslag. Regleringeni 3 8 innebären motsvarighet till regleringen i 1 8. som avser friståendeskolor som ersätter . Godkännandeenligt 3 8 får meddelas med avseende pä ett eller flera angivna handikapp (jfr4 8 första stycket 1). I praktiken lär det huvudsakligen vara fråga om skolorför psykiskt utvecklingsslörda. Omhuvudmannen för en frislående skola för psykiskt utvecklingsstörda barn ocksåanordnar elevhem regleras frågan om huvudmannens rätt att driva elevhemmet avden nya omsorgslagen. Enligt den lagens 17 8 skall enskild som yrkesmässigtvill bedriva exempelvis elevhemsverksamhet söka tillstånd hos socialstyrelsen.Tillstånd får inte lämnas utan att omsorgsnämnden i den landstingskommun därverksamheten skall bedrivas har tillstyrkt det. Verksamheten skall stå undertillsyn av omsorgsnämnden. Omvårdnadshavare önskar att deras psykiskt utvecklingsstörda barn skall börja ien för sådana barn enligt 3 8 godkänd skola blir det inte aktuellt med någonprövning av om särskild skolplikt föreligger. Det får antas att ingen placerarsitt barn i en sådan skola om del uppenbarligen skulle klara att gå i en skolaför barn i allmänhet. 4 8Om ett barn har handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kan vara grund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skola endast om 1. skolanär godkänd för elever som har särskild skolplikt pä grund av samma handikapp som barnet eller 2. barnetändå bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. Bedömningen enligt första stycket 2 ankommer pä den lokala styrelsen försärskolan eller specialskolan. Somjag berört i kommentarerna till 3 kap. 3 8 kan det i vissa fall vara svårt attavgöra om ett barn kan gå i eller behöver särskilda insatser genomsärskolan eller specialskolan. Motsvarande problem uppkommer vid skolgång ifristående skolor. Bestämmelserna i 4 8 skall ses mot den bakgrunden. (9 kap. 5-7 8§) 5 8Fristående skolor som avses i 1-3 88 skall i fråga om sin utbildning för skolpliktiga elever stå under och länsskolnämndens tillsyn. Jfr50 b 8 första meningen i den nuvarande skollagen samt 3 kap. 2 8 andra stycketi skolförfattningsutredningens lagförslag. Beträffande skolor för psykisktutvecklingsstörda finns lillsynsbestämmelser i 13 8 omsorgslag. Iförordningen (1981: 1371) med instruktion för den statliga skoladministrationenfinns i 8 och 28 88 vissa allmänt hållna föreskrifter om SÖ:s resp.länsskolnämndernas uppgifter i fråga om bl, a. tillsynen över skolväsendet.Vidare finns i 50-54 88 föreskrifter om besök och inspektioner. Dessa föreskrifter innebär bl. a. följande. 1 den statligaskoladministrationens tillsyn över skolväsendet ingår besök och inspektionervid skolor och annan utbildningsverksamhet som står under dess inseende.Ändamålet med besök och inspektion är i första hand att ge myndigheten kännedomom verksamheten i dess huvuddrag och att i direkt kontakt utan att åläggahuvudmännen för utbildningen nya uppgifter fortlöpande stödja och främja enutveckling och planering av utbildningsverksamheten i enlighet med skolans mål.Inspektion kan även utgöra led i sådan handläggning hos SÖ eller hos enlänsskolnämnd, som utmynnar i att myndigheten beslutar att påtala att bindandeföreskrifter i lag, läroplan eller annan författning inte följs. Det ankommerpä nämnderna att, i första hand genom sina tjänstemän, sätta sig in i hurskolarbetet bedrivs och att därvid följa undervisningen och ta del avförutsättningarna för det lokala arbetet. Den statliga skoladministrationens tillsyn överundervisningen av skolpliktiga elever i fristående skolor bör i princip utgåfrän det mönster som gäller för tillsynen över det offentliga skolväsendet.Självfallet måste dock tillsynsverksamheten anpassas till de speciellaförutsättningar som gäller för de fristående skolorna, förutsättningar som -bl.a. beroende pä om statsbidrag lämnas eller inte - kan variera frän skolatill skola. Det ligger också i sakens natur att den statligaskoladministrationens tillsyn över fristående skolor inte i så storutsträckning som tillsynen över får karaktär av rådgivning utanhuvudsakligen gär ut pä att myndigheterna häller sig orienterade omverksamheten och förvissar sig om att de föreskrifter som gäller för denfristående skolan i fråga följs. De fristående skolorna har ju tillkommit päenskilda initiativ för att verka självständigt och kan därför inte påräknarådgivning och liknande i den omfattning som ges till bl. a. förvilken den statliga skoladministrationen har ett längre gående ansvar. Liksom i fråga om det offentliga skolväsendet blir avnaturiiga skäl SÖ: s tillsyn av huvudsakligen övergripande slag, medanlänsskolnämnderna utövar en mera direkt tillsyn. Särskiltlänsskolnämnderna bör genom bl. a. besök hålla sig informerade om verksamhetenvid de frislående skolorna. Till en del kan de få information genomskolstyrelsen i kommunen. Enligt 9 kap 6 8 har skolstyrelsen den omedelbaratillsynen. Av 9 kap. 7 § framgår att det i allmänhet är skolstyrelsen som haratt på förekommen anledning ta ställning lill om ett lämnat godkännande skallåterkallas. Beträffande internationella skolor är det regeringen somavgör frågor om godkännande och återkallande av godkännande. Mot den bakgrundenspelar skolstyrelsen i kommunen inle samma roll för tillsynen över en internationellskola som den gör för tillsynen över fristående skolor i allmänhet. SÖ ochlänsskolnämnderna bör därför i sin tillsyn över undervisningen av skolpliktigasärskilt uppmärksamma de internationella skolorna. Föreskrifterna i 9 kap 5 S lar inte sikte på sådanatillsynsuppgifter som enbart beror pä att den fristående skolan fårstatsbidrag. Sädana tillsyns-uppgifter fär regleras genomstatsbidragsföreskrifterna. 1985/86: 10 1985/86: 10 68 Skolstyrelsen skall ha den omedelbara tillsynen över utbildningen förskolpliktiga i sådan fristående skola i kommunen som avses i I och 2 88. Denomedelbara tillsynen över utbildningen för skolpliktiga i sådan frislåendeskola som avses i 3 8 skall handhas av den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan. Jfr50 c 8 i den nuvarande skollagen. Paragrafen saknar direkt motsvarighet iskolförfattningsutredningens lagförslag, som tillkom före 50 c 8. Förstastycket innehåller föreskrifter om skolstyrelsens tillsyn över utbildningenför skolpliktiga i fristående skolor. Både skolor enligt 9 kap. 1 8 och skolorenligt 9 kap. 2 8 omfattas av tillsynsansvaret. Detta gäller oavsett om de ärstatsunderstödda eller inte. Såsomframgår av 9 kap. 5 8 slår utbildning som nämnts under SÖ:s ochlänsskolnämndens tillsyn. I 9 kap. 6 8 första stycket föreskrivs attskolstyrelsen skall ha den omedelbara tillsynen. Skolstyrelsen kan följaverksamheten på nära håll och därmed lämna länsskolnämnden värdefullinformation. 1och med att frågor om godkännade och återkallande av godkännande beträffandefristående skolor som avses i 9 kap. I 8 avgörs av skolstyrelsen har denna ettsärskilt ansvar för att hålla sig informerad om sådana skolors verksamhet ochatt på ett sä tidigt stadium som möjligt försöka komma till rätta medeventuella svårigheter. Skolstyrelsen skall emellertid självfallet också följade internationella skolornas utbildning för skolpliktiga. Om allvarligareproblem visar sig föreligga, ankommer det på skolstyrelsen att omgående fästalänsskolnämndens uppmärksamhet pä dessa. Föreskrifternai 9 kap. 6 8 första stycket innebär ingen skyldighet för skolstyrelsen attfullgöra sädana tillsynsuppgifter som enbart beror på att statsbidrag lämnastill den fristående skolan. Förfristående skolor som avses i 3 8 fär vederbörande lokala styrelse försärskolan eller specialskolan samma uppgifter som skolstyrelsen har förfrislående skolor som avses i 1 och 2 88. 78 Om en fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande ochbristerna inle avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandetåterkallas. Återkallandebeslutas i fråga om internationella skolor av regeringen och i fråga om andraskolor av den lokala styrelse som beslutar om godkännande. Paragrafenmotsvarar för vanliga frislående skolors del bestämmelser i den nuvarandeskollagen. övriga föreskrifter (9kap. 8-11 88) Prop. 1985/86: 10 8 8 Ett delegalionsuppdrag enligt 3 kap. 12 8 andra slycket kommunalla gen (1977: 179) får inle omfatta befogenhet alt meddela eller återkalla Remiss godkännande för en fristående skola enligt denna lag. Motsvarandebestämmelse finns i 13 8 andra stycket skollag, 9 8I en fristående skola som avses i 1-3 8§ får ett barn, som inte har uppnätt skolpliktsåldern, tas in i utbildning för skolpliktiga endast om den lokala styrelsen med stöd av 3 kap, 8 8 har tillätit att barnet börjar sin skolgång . Jfr33 a 8 andra stycket i den nuvarande skollagen (se prop. 1982/83: 1 s. 70) och8 kap, 3 8 i skolförfattningsutredningens lagförslag. Jag hänvisar tillkommentarerna till 3 kap. 8 §. 10 8När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en frislående skola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till skolsty relsen i elevens hemkommun. 13 kap. 14 8 finns föreskrifter om uppgiflsskyldighet vid vissa fall avfrånvaro. Jfr50 a 8 i den nuvarande skollagen. Paragrafen saknar motsvarighet iskolförfattningsutredningens lagförslag, som tillkom före 50 a 8. Skolstyrelsenhar ett övergripande ansvar för att de i kommunen bosatta barnen fullgör sinskolplikt. Om detta inte sker på annat sätt, skall de gä i grundskolan.Skolstyrelsen behöver således uppgifter om skolpliktiga barns skolgång ifristående skolor. Om en skolpliktig elev börjar eller slutar i en friståendeskola skall därför huvudmannen för skolan enligt paragrafens första styckesnarast lämna uppgift om detta till skolstyrelsen i den kommun där eleven ärkyrkobokförd. I andrastycket har tagils in en erinran om föreskrifterna i 3 kap. 14 8. Dessa föreskrifter handlar om uppgiftsskyldighet i fall där en skolpliktig elev vid fristående skola utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning. II 8 Beslut av lokalastyrelser i ärenden om godkännande eller återkal lande av godkännande för en fristående skola enligt I, 3 eller 7 8 eller i ärenden som avses i 4 8 får överklagas hos genom be svär. beslut får överklagas hos regeringen genom be svär. Bestämmelserna motsvarar53 8 första stycket jämfört med 10 8 första stycket samt 54 a 8 andra slycket 1i skollag. 1985/86: 10 Frågan om bibehållande avregeringen såsom slutinstans behandlades i prop. 1982/83: 1 s.67. Som särskildomständighet stöd för ett bibehållande erinrade föredraganden om att vissafristående skolor kan vara statsunderstödda genom beslut av regeringen. Ettgodkännande är grunden för skolans verksamhet för skolpliktiga elever ochdärmed även en förutsättning för att statsbidrag skall lämnas. Därför börregeringen i sista instans kunna pröva frågor om godkännande och återkallandeav godkännande. Efterkapitlen om skolformerna inom del offentliga skolväsendet (,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan) och fristående skolorkommer ett kapitel för vissa särskilda utbildningsformer med varierandehuvudmannaskap. 18 En internatskola kan på framställning från huvudmannen ges ställning avriksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan varahuvudmän för riksinternatskolor. Enriksinternatskola skall ha uppgift att anordna utbildning, som motsvarargrundskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i förstahand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov avmiljöombyte eller som är frän glesbygd och inle kan beredas tillfredsställandeinackordering. del en riksinternatskola motsvarar skall den i fråga om rättenatt fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 8 godkänd friståendeskola. I fråga om riksinternatskolornas organisation och tillsynen över demmeddelas föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Nuvarandeförhållanden: Vissa statsunderstödda internatskolor har ställning avriksinternatskolor. Deras verksamhet regleras av förordningen (1970: 333) omriksinternatskolor och vissa där angivna delar av privatskol-förordningen(1967:270). Enriksinternatskola inrättas efter medgivande av regeringen. Såväl enskild somkommun kan vara huvudman för en riksinternatskola. F.n. finns två riksinternatskolor. Den ena är Grännaskolan för vilken Jönköpingskommun är huvudman. Grännaskolan anordnar utbildning som motsvarar vissa linjeri gymnasieskolan. Den andra är Humanistiska med enstiftelse som huvudman. Vid anordnas utbildning motsvarandeårskurserna 7-9 i och gymnasieskolans treåriga linjer. Minaöverväganden: En riksinternatskola kan vara en fristående skola men också enskola med huvudman, dock utanför det offentliga skolväsendet i denbetydelse som jag använder denna term. Lagastöd bör ges åt fall där en kommun är huvudman, eftersom det är fråga omverksamhet som inte i första hand avses komma de egna kommunmedlemmarna Ulldel. Riksinlernatskolainrättas efter medgivande av regeringen. Skolplikten skall självfallet kunnafullgöras i riksinternatskola som anordnar utbildning enligt grundskolansläroplan. Detta bör enligt min mening följa direkt av den nya skollagen. Detfinns ingen anledning att kräva ett särskilt godkännande av kommunensskolstyrelse om det är en fristående skola och av någon annan instans om detaren riksinlernatskola med huvudman. Formuleringen i tredje stycketförsta meningen är tillkommen med tanke pä fall som avses i 9 kap. 4 8. 2 8Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 8 lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om värd av unga skall skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt pä annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Sådan utbildning skall anordnas genom huvudmannens försorg. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i . Intelängre skolpliktiga som vistas i hem som avses i första stycket skall genomhuvudmannens försorg ges möjlighet att få sådan utbildning som de behöver ochinte lämpligen kan få pä annat sätt. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter omutbildningens närmare innehåll, dess organisation och tillsynen över den. Sedanden finns i den nuvarande skollagen (6 a 8) bestämmelser omundervisning vid hem som avses i 12 8 LVU (prop. 1981/82: 167, UbU 32, rskr438, SFS 1982:598). Såväl landstingskommuner och kommuner som enskilda kanvara huvudmän för sådana hem. Bestämmelsernai skollagen kompletteras av förordningen (1983:28) om undervisning av barn ochungdom som bereds värd med stöd av lagen (1980:621) med särskildabestämmelserom värd av unga. Enligtmin mening bör de nuvarande bestämmelserna i skollagen med ett i sak oförändratinnehåll föras över till den nya skollagen. 3 8För sådana elever i , särskolan, specialskolan och sa meskolan som på grund av sjukdom eller av liknande skäl under längre lid inle kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Särskildundervisning anordnas av skolhuvudmännen. Denne får överlåta ätsjukvårdshuvudman eller någon annan att anordna sådan undervisning enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Särskildundervisning skall stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför detoffentliga skolväsendet. Paragrafenutgör en sammanslagning av bestämmelser om s. k. särskild undervisning inuvarande skol- och omsorgslagar med anslutande förordningar. 5 kap.45-49 8§ skolförordningen. 4 8Ett skolpliktigt barn skall medges att fullgöra skolplikten pä annat sätt än som anges i denna lag, om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt lagens föreskrifter. Behov av insyn i verksamheten skall kunna tillgodoses. Medgivandekan lämnas för upp till i sänder. Prop.1985/86: 10 1985/86: 10 tidskaU prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet skall återkallas med omedelbarverkan, om nödvändig insyn i verksamheten inle ges eller om det av annat skälinte kan antas att förutsättningar för godkännande fortfarande föreligger. Närmastemotsvarigheter i nuvarande lagar: En allmän bestämmelse av detta slag finnsinte skollag eller omsorgslag. Bestämmelser om s, k,enskild undervisning finns i skollagens 35 och 39 a 88 samt omsorgslagens 26 8,Jfr SEH-kommitténs lagförslag i betänkandet Ds U 1980:3 (bilaga 8) samt 6 kap.8 § och 8 kap. 4 och 5 SS i skolförfattningsutredningens lagförslag. Minaöverväganden: Jag vill erinra om vad jag anfört i den allmänna motiveringen omutrymmet för andra sätt att fullgöra skolplikten än de reguljära (avsnitt 8). Paragrafeninnebär att skolplikten under vissa förutsättningar kan fullgöras på någotannat sätt än de i lagen särskilt angivna. Såsomframgår av 3 kap. 1 § motsvaras skolplikten av en rätt till utbildning inomdet offentliga skolväsendet. Vid behov kan sådan utbildning ges i form avsärskild undervisning enligt 10 kap. 3 8. Fränsett fall där någon vistas i ettsådant hem som avses i 12 8 LVU (se 10 kap, 2 8) kan samhället inle hänvisanågon att fullgöra skolpUkten på annat sätt. Bestämmelsen i 10 kap, 4 8 innebäratt ett annat sätt än de reguljära kan medges, inle att det kan påtvingas denenskilde. Detställs inle något krav på en framställning frän värdnadshavarna för att ettmedgivande skall kunna lämnas. Det är angeläget att i de mycket udda fall somkan uppkomma inte försvära en lösning genom ett sådant krav. Det liggeremellertid i sakens natur att en myndighet knappast någonsin har anledning attta upp frågan på eget initiativ. Härtill kommer att det knappast finns underlagför ett medgivande utan vårdnadshavarnas medverkan. Jaghar i den allmänna motiveringen berört några fall där en tillämpning avbestämmelsen kan vara aktuell. 1 en del fall är omständigheterna speciella, iandra fall handlar det främst om en personlig inställning hos värdnadshavarna. Dengrundläggande förutsättningen för godkännande är att det tilltänkta sättet attfullgöra skolplikten i det enskilda fallet framstår som ett fullgott alternativtill den utbildning som annars står barnet tUl buds enligl lagens föreskrifter. Jämförelsenmåste grundas på en helhetsbedömning. Att något som finns i t. ex. grundskolansaknas i den tilltänkta verksamheten behöver inte nödvändigtvis innebära attalternativet inte är fullgott. Somjag framhöll i den aUmänna motiveringen måste också jämförelsen göras medhänsyn till del barn som det gäller. Handlar det om ett barn som utan vidaremed normalt utbyte skulle kunna fullgöra skolgång i l.ex. , skulledet innebära en urholkning av skolplikten och av motsvarande rätt tillutbildning, om en påtagligt sämre utbildning än godtogs. Menexempelvis ett barn, som inte vågar gå till skolan av rädsla för att bli utsattför fortsatt allvarlig mobbning, fär inte genom att fortfarandevara skolelev det utbyte som skolgång normalt ger. En annan Prop. 1985/86:10 anordning kan därför tänkas för vara en acceptabel lösning, även om anordningen har vissa brister som inte skulle godtas i ett ärende om Remiss godkännande av en fristående skola. Skolfobiär ett exempel pä en speciell omständighet som kan vara motiv för framställningom medgivande enligt bestämmelsen. Andra omständigheter kan vara att barnetbor i en avlägsen glesbygd eller behöver särskild värd. Ytterligare exempel äratt någon behöver vara borta länge från skolan på grund av någon speciellsysselsättning, l.ex. Man kan också tänka sig att den som bornära gränsen till ett annat'land och kanske har bott i det andra landet kan haspeciella skäl att fä gå i en skola pä den andra sidan gränsen under t. ex. enövergångsperiod. Kravenpä det alternativ som medgivande begärs för måste i viss mån anpassas efter despeciella omständigheter som visas föreligga. Men endast i viss män. Iexemplet med skolan på andra sidan gränsen måste t. ex. beaktas att den i frågaom såväl undervisningsspråk som innehåll i.övrigt har en utbildning som ärupplagd med hänsyn till det andra landets förhållanden. Skolgång pä andrasidan gränsen bör därför i princip kunna godtas endast för ett fåtal skolär. Bestämmelsenkan också bli åberopad i fall där värdnadshavarna, utan alt hänvisa till någonspeciell yttre omständighet, önskar alt barnen skall få vad som harbrukat kallas enskild undervisning. 1 sädana fall bör i princip samma kravupprätthållas som i ärenden om godkännande av en fristående skola. Dettorde vara mycket svårt för ett barns vårdnadshavare att genom enskildundervisning bibringa barnet kunskaper och färdigheter som kan jämföras med demsom barnet skulle få i eller i en godkänd fristående skola. Därtillkommer att barnet för sin utveckling i övrigt, inte minst sin sociala träning,kan antas behöva de erfarenheter som skolgång ger. Jag anseremellertid att man inte generellt kan säga att enskild undervisning ärotillräcklig. Enskild undervisning kan tänkas vara en godtagbar ersättning förskolgång i enstaka fall, främst på lågstadienivå. Jag vill i sammanhangetframhålla, att utfallet såväl av skolgång som av enskild undervisning ibetydande män beror på omständigheterna i det individuella faUet. Till bildenhör också att faktorer utanför själva undervisningsmiljön spelar in. Såsomanges i paragrafens första stycke krävs för medgivande att behov av insyn i denaktuella verksamheten kan tillgodoses. Vederbörande myndighet (normaltskolstyrelsen, jfr 10 kap. 5 8) kan inte i och för sig Ulltvinga sig insyn, menom behövlig sådan inte möjliggörs, är detta en grand för att inte lämna någotmedgivande eller att återkalla ett redan lämnat sådant (andra stycket). praktiska tillämpningen av de nuvarande bestämmelserna om enskild undervisning har skolstyrelserna varit tveksamma när det gäller hanteringen av fall där barn med olika vårdnadshavare ges undervisning i former som är kännetecknande för en skola. Ett synsätt som har framträtt i detta sammanhang är att godkännande för ett enskilt barn av sådan under visning bör vägras redan på den grunden att det är fråga om en fristående 127 9 1985/86. Prop.1985/86: 10 skola.Förutsättningarna för skolgång i en sådan skulle alltså vara restlöst regleradegenom bestämmelsema om godkännande av en fristående skola. Närdet gäller den föreslagna bestämmelsens förhållande lill bestämmelserna omfristående skolor fär jag anföra följande. Jaghar tidigare (avsnitt 3.2.2) redovisat ett uttalande i prop. 1982/83: I ominnebörden av "skola" i termen fristående skola. 1 själva ordet skolaligger att det är fråga om verksamhet för undervisning av elever i grupp. Denmåste vara inriktad på gruppundervisning men behöver inle nödvändigtvisgenomgående och bedrivas pä detta sätt. Undervisning somnågon anordnar enbart för barn som slår under hans eller hennes vårdnad kaninte räknas som skola. Dei måste vara fråga om verksamhet som innebär allanordnaren gentemot utomstående åtar sig att tillhandahålla undervisning. Ioch för sig är del inte nödvändigt att med stöd av en sådan bestämmelse som 10kap.