prop · G903110 · 1985-12-31 00:00:00 — När det gäller de övriga bebyggda kronoholmarnainom kommun får på samma skäl som anförts i fråga om motsvarande holmarinom kommun förutsätlningarna för fastighetsbildning och friköp avtomtmark anses vara bättre. är dock osäker i frågan bl.a. på grund av atl några av de aktuella öarna med hänsyn till närheten lillLuleå centralort får anses ha ett inte obetydligt intresse för det rörligafriluftslivet. På samma sätt som anförts i fråga om kommunbör staten i princip kunna tillgodose kommuns önskemål om atl förvärva deinom kommunen belägna bebyggda kronoholmar som ligger i den inre skärgården. 1detta sammanhang bör dock särskilt diskuteras den framtida dispositionen avvissa av kronoholmarna i den yttre och inre skärgården med hänsyn tillyrkesfiskets intressen. har upplåtit rätt till fiske vid 20bebyggda kronoholmar inom kommun för tiden . Av dessa öar liggerelva i den yttre skärgården. Såvitt nu är i fråga kan man därför bortse fråndessa öar med undantag för Brändöskäret och Hapaskär. Fyra av upplåtelsernagällde till utgången av på grund av att upplåtelserna gjorts tillfiskare som saknade licens. En av dessa upplåtelser har därefter förlängts tillutgången av . Några enskilda skattefiskare finns inte. Eftersom de aktuella yrkesfiskarna bör garanterasatl få ha kvar sina fiskerätter i händelse av att kommun får förvärvakronoholmarna, förordar kronoholmsutredningen att staten som närmare redovisatsi avsnittet 5.3.1 gör förbehåll om fiskeupplåtelserna i köpeavtalet mellan statenoch kommunen. Lika lite som i fråga om kommun anserkronoholmsutredningen att fiskevårdshänsyn kan hindra alt kommun övertar och upplåter fiskevatten vid de aktuella bebyggda kronoholmarna. Utredningen förut sätter all kommunen samråder med fiskenämnden i frågor som har bety delse för fiskevården. 1 samband med försäljningen till kommunen bör i ett särskilt beslut garantera att yrkesfiskets intressen vid de överlåtna kronoholmarna skall beaktas av kommunen i 45 Beträffande frågan om kommun eller husägarnabör ges företräde Prop. 1985/86: 110 till förvärv av marken på kronoholmarnaföreligger samma förhållanden som redogjorts för beträffande kronoholmarnai kommun. I enlighet med vad som tidigare anförts bör en av sådanaförvärv intresserad kommun erbjudas att före husägarna få överta kronoholmarna.Öarna i den inre skärgården kan sålunda enligl utredningens uppfattningöverlåtas till kommun. Det kommer därmed att åvila kommunen att taställning till enskildas önskemål om friköp av tomtmark. Skulle kommun inle vara intresserad av attköpa de bebyggda kronoholmarna i den inre skärgärden, förordarkronoholmsutredningen att fastighetsbildning påbörjas som förberedelse tillförsäljning av tomtmark till husägarna på öarna. IPiteå kommun finns två bebyggda kronoholmar inom översiktsplaneringensintresseområde ett (tätorter), tre öar inom området två (skärgårdens yttredelar) och sju öar inom det tredje intresseområdet (skärgårdens inre delar ochfastlandskusten). Det övervägande antalet boende på kronoholmarnainom kommunen inbegripet den båtklubb som har anläggningar på Stor-Svinörenuppger sig vara nöjda med nuvarande förhållanden. Enligt kommun börstaten kvarstå som markägare. Kommunen kan i andra hand tänka sig att förvärvakronoholmarna hellre än att det blir privata tomter på öarna. Fiskevatten kring alla bebyggda kronoholmar utomtre har upplåtit, i de flesta fall för . I fråga om de enskildas möjligheter att få friköpatomtmark får samma förutsättningar anses gälla som beträffande motsvarandekronoholmar inom länets övriga kustkommuner. Detta innebär att friköp inte börtillåtas såvitt avser de kronoholmar som ligger i den yttre skärgården. När detgäller de övriga öarna är kronoholmsutredningen tveksam till friköp. Iavsnittet 5.3.3 har kronoholmsutredningen anfört att osäkerheten i bedömningenom markförsäljning till privatpersoner bör få ske utgör ett skäl för alt allmark på den aktuella kronoholmen tills vidare bör ägas av det allmänna. Medhänsyn härtill bör de sistnämnda öarna och även öarna i ytterskärgården blikvar i allmän ägo. Eftersom kommun inte är intresserad avförvärv av kronoholmar i vare sig den yttre eller inre skärgården, bör statenfortsätta att äga kronoholmarna inom kommunen. 1detta län finns det närmare 20 bebyggda kronoholmar. För de där relativt omfattande bebyggelse finns råder såväl strandskydd enligt 15 § NVL som förordnanden om skydd för landskapsbilden. Övriga bebyggda kronoholmar omfattas enbart av slrandskydd. Om inte något annat anges, förvaltas kronoholmarna av kammarkollegiet. överväganden och förslag Prop. Vidplaneringen av kustområdet i har man utgått från attkronoholmarna inte är avsedda att bebyggas som man vill se till attden befintliga bebyggelsen skall få ligga kvar. Det råder stor restriktiviteti fråga om tillkommande bebyggelse. Detla överensstämmer också med regeringensår fattade beslut för länet med anledning av det fortsatta arbetet med denfysiska riksplaneringen. Storiekenpå de bebyggda kronoholmarna inom kommunen varierar ganska mycket. Antaletbosättningar på öarna är också tämligen olika. De öar som ligger närmastSkellefteå inom fasligheten Yttemrsvik 34:1 är bebyggda med relativt mångahus. Dessa har i allmänhet en varierande standard och storlek. Byggnadernasutseende följer också ej heller något enhetligt mönster. De aktuella öarnaligger ganska nära , som utgör ell ganska påtagligt visuelltinslag i miljön. Endast enstaka husägare på kronoholmarna i Skellefteåkommun kan tänka sig att förvärva tomtmark. Den allmänna uppfattningen bland deboende synes vara att man godtar den nuvarande dispositionen av öarna och inteönskar all den ändras. kommun är i princip beredd att överta debebyggda kronoholmarna, om staten vill överlåta dem utan ersättning. Enligtkommunen skulle ett kommunalt övertagande av öarna främja det rörligafriluftslivet. Vid en bedömning av frågan om friköp av tomtmark påöarna bör tillåtas kan till en början erinras om att husägarna inte torde varaintresserade av markförvärv. På grund härav förefaller frågan om friköp saknaaktualitet. kan dock konstatera att i och för sig syneshänsynen till naturvården och det rörliga friluftslivet knappast utgöra ett hindermot fastighetsbildning beträffande den bebyggda marken. Vad som kan föranledatveksamhet i fastighetsbildningshänseende är närmast i vad mån fastigheter somavstyckas på de öar som ligger nära kan anses bli varaktigtlämpade för sitt ändamål med hänsyn till den miljöpåverkan somindustrianläggningen medför. Eftersom klart angivna önskemål om friköp avtomtmark saknas och då del under alla förhållanden kan ifrågasättas omtillstånd till avstyckningar kan påräknas, bör enligt utredningens meningSkellefteå kommun erbjudas att få köpa de ifrågavarande öarna (jfr. Kommunen är intresserad av att överta kronoholmarna, om detta kan skeutan kostnad för kommunen. anser all del inle finns någraomständigheter som kan motivera att staten skänker öarna till kommunen. För nudiskuterad överlåtelse liksom för överlåtelser i allmänhet bör de principer förköpeskilling m.m. som redovisats i avsnittet 5.1.7 vara normerande. Detlainnebär bl.a. att köpeskillingens storlek i princip skall bestämmas med ledningav fastighetens beräknade marknadsvärde. Detta kan i första hand grundas påbedömningar om framtida nettoavkastningar 1 händelse av ett kommunalt övertagande av debebyggda kronohol- Prop. 1985/86: 110 marna bör observeras att yrkesfisket viddessa öar har stor betydelse för fiskerinäringen på orten. Vid en inventeringår 1979 framgick att vid kronoholmarna i fanns ca 17 fastaredskap utsatta. Av dessa brukades alla utom två av licensierade yrkesfiskare.Länsstyrelsen hade för tiden fram till utgången av gett tillstånd tillfiske med fasta redskap invid nio av de bebyggda kronoholmarna. För tiden därefterkommer sannolikt många fiskeplatser atl upplåtas till licensierade yrkesfiskare. Enligt kronoholmsutredningens uppfattning börberörda yrkesfiskare få ha kvar sina fiskerältigheter i det fall Skellefteåkommun skulle få köpa kronoholmama. Vid detta förhållande bör staten såsombeskrivits i avsnittet 5.3.1 göra erforderliga förbehåll om fiskeupplåtelsernai samband med atl öarna överiåtes till kommunen. Utredningen förutsätter vidareatt kommunen vid tillståndsprövningen av rätten till fiske med fasta redskapiakttar att fisket utnyttjas på bästa sätt från fiskevårdssynpunkt. Härvid börframhållas vikten av att kommunen samråder med fiskenämnden i länet. På detsätt som också berörts i avsnittet 5.3.1 bör vidett eventuellt förvärv av öar särskilt besluta om att kommunen förbinder sigatt respektera yrkesfiskets intressen även efter upphörande av defiskeupplåtelser som gäller vid tiden för försäljningen till kommunen. KronoholmarnaKäringbådan och Käringskär ligger inom ett område, som betecknas somriksintressant för den vetenskapliga naturvården. Med hänsyn härtill och dänågot intresse för förvärv av tomtmark inle anmälts bör friköp av sådan markinte tillåtas. kommun är inte intresserad av attförvärva de aktuella öarna. Motdenna bakgrund bör öarnas dispositon inte ändras. Denperson som hyr en fritidsbostad på är intresserad av att köpa huset ochtomtmark i anslutning därtill. kommun har intresse av att förvärva de treaktuella öarna. Som skäl för att överta Fjärdgrund åberopas att kommunen ägerdet omkring ön liggande vattenområdet. Risön, som ligger i anslutning tillnaturskyddsområdet som ägs av kommunen, är också intressant förkommunen. 1 fråga om anförs atl kommunen äger ett intresse av att öninte privatiseras. och fortifikationsförvaltningen harförklarat att de för sin verksamhet behöver disponera Fjärdgrund resp.Bredskär. Dessa öar bör därför vara kvar i statens ägo. Enligt kronoholmsutredningens bedömning förehggerknappast något hinder mot att fritidshus och tomtmark säljs till den privatperson som hyr 48 Samlidigtär domänverket villigt att förhandla med Prop. 1985/86: 110 kommun omförsäljning av ön till kommunen. När överiåtelser till en kommun och enskildaaktualiseras förordar utredningen att kommunen ges företräde iförvärvsfrågan (se avsnittet 5.3.3). Med hänsyn härtill bör kommunerbjudas att förvärva Risön. Detfinns inom länet ett mindre antal bebyggda kronoholmar. För dessa gällerstrandskydd enligt 15 § NVL. Trysundahar slora värden från naturvårds- och friluftslivssynpunkter. Öns gamlafiskeläge är kulturhistoriskt intressant. Tyrsunda är den sista ön iÅngermanland där yrkesfiske fortfarande bedrivs. Åtta hushåll bor permanent påön. Husägarna synes vara ense om atl Trysundasnuvarande disposition är tillfredsställande. Önskemål om friköp av tomtmark harinte framförts. Det finns inget uttalat behov av att genom fastighetsinteckningbelåna fastigheter. , som inte är intresserad av attförvärva ön, anser att den bör bevaras som den är, finner att Trysunda medhänsyn till dess betydande natur- och kulturvärden (jfr, avsnitt 5.2) börförvaltas av staten även fortsättningsvis. Det får anses vara angeläget attgenom naturreservatsföreskrifter förordna om miljöns och bebyggelsensbevarande. är det viktigt att de bofastas möjligheter att kunna bokvar på ön säkerställs. Det synes f.n. inte föreligga något behov av att genomfaslighelsinieckning kunna få lån för att underhålla och moderniserapermanenthusen. 1 framtiden kan det kanske bli möjligt att belåna huset ochnyttjanderälten, om byggnadspantutredningens väntade förslag genomförs (seavsnittet 3.3). För att skapa möjligheter för ytteriigare människor att bosättasig stadigvarande på Trysunda kan det vara lämpligt atl reservera mark förenstaka bosättningar av detta slag. Beträffande nuvarande upplåtelseformer noterarkronoholmsutredningen att medlemmarna i gynnas iavgiftshänseende i förhållande till övriga arrendatorer på ön. Fördelarna förföreningsmedlemmarna grundar sig på ett avtal mellan staten och föreningen,som gäller till utgången av . I fråga om de övriga kronoholmarna inomÖrnsköldsviks kommun föreslås ingen ändrad disposition. 4 1985/86. och Timråkommuner Prop. 1985/86: 110 1enlighet med den fysiska riksplaneringens riktlinjer och den för Kramforskommun gällande kommunöversikten bör kronoholmarna ochLångskäret skyddas mot exploatering med hänsyn till naturvårdens ochfriluftslivets intressen. Några privatägda tomter på öarna bör mot bakgrundhärav inte komma i fråga. Enär kommun inte önskar förvärva någonkronoholme inom kommunen, får öarna förvaltas av staten även . Ejheller kommun är intresserad av att överta de inom kommunen liggandeOxviksskären. Ögruppen bör därför bli kvar i statlig ägo. KronoholmenBrämön med Kalven är av intresse för det röriiga friluftslivet samt för denvetenskapliga och kulturella naturvården. På ön, som är myckel slor, finns ihuvudsak två bebyggelsegrupper. Den ena gruppen finns på nordöstra delen av önoch består av gammal fiskarbebyggelse, som är värdefull för kulturminnesvården.Den andra bebyggelsegruppen finns i på västra del. Det är härfrågan om ordinär fritidsbebyggelse. har en bra hamn bl.a. för detröriiga friluftslivets behov. På ön söder om finns ävenbebyggelse. Beträffande bebyggelsen i Norrhamn eller Brämöhamnpå nordöstra delen av gjordes en s.k. planutredning, som blev färdig år1979. För området vid Brämöhamn gäller ett interimistiskt förordnande enligt 11§ NVL om skydd för natur- och kulturmiljön. Beslutet gäller till dess attlänsstyrelsen beslutat om naturvårdsområde på . skeddeavstyckning av tomter i Brämöhamn. I slutet av detta år träffades avtal omförsäljning av tomterna, varjämte vissa köpare betalade hela köpeskillingen.Mot bakgrund av bl.a. angivna förhållanden beslöt regeringen(industridepartementet) att lämna domänverket begärda bemyndigandenatt sälja fastigheterna i Brämöhamn. Arrendalorerna och hyresgästerna i har sedanlänge önskemål om atl få förvärva tomtmark. , som för sin delär ointresserad av att köpa Brämön, har i likhet med domänverket ochlänsstyrelsen inget atl erinra mot att friköp av tomtmark sker. Med hänsyn dels lill atl del aktuella tomtområdet iSanna utgör en mycket liten och avgränsad del av en förhållandevis stor ö, delstill att det alltid är möjligt att begränsa tomternas yta, kan hänsynen tilldet rörliga friluftslivet enligt kronoholmsutredningens mening inte ansesutgöra hinder mot friköp av tomterna. Ej heller naturvårdens intressen tordepåverkas negativt av att friköp sker. Öns värdefulla naturmiljö avses nämligenbli skyddad genom att ön avsätts till ett naturvärdsområde enligt 19 § NVL.Slutligen synes de aktuella byggnadernas standard vara sådan attfastighetsbildning inte hindras därav. Vid angivna förhållanden finnerkronoholmsutredningen att arrendalorerna i bör kunna få friköpa den marksom deras byggnader är uppförda på. Även hyresgästerna bör ges samma rätt i denmån det är praktiskt och ekonomiskt genomförbart (jfr. Förhållandenapå Kalven skiljer sig inte alltför mycket från vad som Prop. 1985/86: 110sagts om Brämön. Med hänsyn härtill och till de bedömningar i friköpsfrågansom gjorts beträffande Brämön synes det rimligt att även husägarna på Kalvenerbjuds att få friköpa tomtmark. Avslutningsvis vill kronoholmsutredningen framhållaatt det knappast synes lämpligt att komplettera bebyggelsen på ochKalven med ytteriigare fritidshus. Svårigheten att ge utrymme förparkeringsplatser för bilar på fastlandet vid Lörudden är bl. a. ett skäl föratt vara restriktiv med ny exploatering på öarna. finns sex bebyggda kronoholmar. För dessa gäller strandskydd om300 m enligt 15 § NVL. KronoholmenGran är i den fysiska riksplaneringen angiven som riksintressant för denvetenskapliga och kulturella naturvärden. På grund härav och då sex av öns sjuhus får disponeras gemensamt av medlemmar i en fiskehamnsförening bör någotfriköp av tomtmark inte aktualiseras. Med hänsyn främst till öns betydandenaturvärde torde det inte vara lämpligt att ändra öns nuvarande disposition(jfr avsnittet 5.2 under rubriken som har betydande natur- ochkulturvärden). Ej heller på Ingaskär är det aktuellt med någonmarköveriåtelse till enskilda. Med hänsyn till försvarets intressen bör ön ägasav staten även . Klacksörarnahar ett inte obetydligt regionalt intresse för naturvård och kulturminnesvård.Ögruppen har betydelse för det rörliga friluftslivet. Samtliga husägare och hyresgäster är intresseradeav alt få friköpa tomtmarken resp. huset och tomten. , som äger alla andra öar i skärgården inom kommunen, önskar förvärva Klacksörarna för att ögruppen skall kunna utnyttjas för det röriiga friluftslivet. Enligt krono holmsutredningens bedömning torde hänsynen till naturvärd och friluftsliv knappast utgöra något hinder mot avstyckning av den bebyggda marken. Av vad som upplysts i saken framgår att på andra öar och kustområden i kommunen har avstyckningar av tomter med befintlig fritidsbebyggelse godkänts. Även om Klacksörarna kanske skiljer sig från dessa öar och områden, bl. a. genom dess kulturmiljöer i anslutning till gammal fiskarbe byggelse, talar sannolikheten för att fastighetsbildning på ögruppen kan komma att tillåtas. Detta skulle enligt utredningens mening behöva klarläg gas genom någon form av planutredning. 1 avsnittet 5.3.3 har diskuterats hur man bör lösaden situation som Prop. 1985/86: 110 uppkommer när överlåtelser tillkommuner och enskilda aktualiseras . Utredningen har därvid förordatatt kommunen bör ges företräde i förvärvsfrågan. Med hänsyn till vad som anförts bör Söderhamnskommun erbjudas att få köpa Klacksörarna. Om kommunen ärintresserad av markförvärv, bör staten ansöka om fastighetsbildning för atl fåutrönt om tomtmarken kan säljas till de enskilda. Genomatt försäljningar av tomtmark på Dödmansskär redan skett återstår endast att taställning till hur den övriga marken på ön skall disponeras. Beträffande öarna Gåsholma och Eggegrund är detinte aktuellt med några privata markförvärv. Gävlekommun har avböjt att förvärva kronoholmarna. Mot bakgmnd av det anförda föreslårkronoholmsutredningen att de ifrågavarande öarnas disposition inte ändras. Någraprivatägda byggnader torde inte finnas på kronoholmarna i län. Berördakommuner är inte intresserade av markförvärv. föreslåratt öarnas disposition inte ändras. Ingenkommun i är intresserad av att förvärva bebyggda, statligt ägdaöar inom länet. Med några undantag äger staten samtliga byggnaderpå statens öar i , , , , och Haningekommuner. Många av dessa byggnader hyrs ut. Flera av öarna är naturreservat.En ö. , är en nationalpark. Källskären i kommun, vars enda bebyggelsebeslår av ett privat fritidshus, ligger i den yttersta skärgården inom ett område som enligt gällande markdispositionsplan för kommunen skall bibehållas i sin nuvarande markanvändning. Av planen framgår vidare bl. a. att beträffan de området skall det röriiga friluftslivet prioriteras framför enskild fritids- 52 Vidareaccepteras ny friudsbebyggelse endast som begränsa- Prop. 1985/86:110 dekompletteringar. Riktlinjer för eventuella avstyckningar saknas i dispositionsplanen. Enligt kronoholmsutredningens bedömning synesförhållandena i fråga om Källskären vara sådana att det finns utsikter till attavstyckning av den bebyggda marken kan tillåtas. Friköp av tomtmark bör därförkunna komma till stånd. föreslår att dispositionen avöarna i , , , , och kommuner inteändras. Ansökan om fastighetsbildning bör göras beträffande den bebyggda markenpå Källskären i kommun. Det kan ifrågasättas om utredningen skall lämna förslagom den framtida dispositionen av och , som liggercentralt i . Den s.k. skeppsholmsgmppen lämnade en rapportbenämnd Riktlinjer för planering av Skepps- och Kastellholmarna (1978:9).Regeringen beslöt påföljande är att rapportens förslag till riktlinjer skulleav och fortifikationsförvaltningen läggas till grund för denfortsatta planeringen och förvaltningen av mark, byggnader och anläggningar påöarna. överlägger f.n. med om frågor somhar samband med det framtida nyttjandet av öarna. Genom vad som sålundaförekommit avstår kronoholmsutredningen från att lämna förslag om de aktuellaöarnas framtida disposition. I fråga om Fifång i kommun föreslåsingen ändring. Övriga bebyggda statliga öar inom kommunen förvallas avdomänverket. På tre av dessa öar finns jordbmk som verket arrenderar ut. Två avarrendalorerna har anmält intresse för förvärv av byggnader jämte arrenderadmark, som utgör 18 ha på Hamnskär och 37 ha på . Bostadsarrendatorn påJur-staholm önskar friköpa tomtmark. De nu aktuella kronoholmarna ligger inom områden,som är av riksintresse för det rörliga friluftslivet och naturvården. Medhänsyn härtill skulle ett tillstånd till markförvärv kunna motverka dessaintressen framför allt genom att så stora områden kommer i privat ägo.Kronoholmsutredningen föreslår därför att ingen markförsäljning sker. Eftersomavstyckning av en tomt på Karlholmen tillåtits så sent som , torde dockhinder knappast föreligga mot avstyckning av en tomt kring det återståendefritidshuset på ön. Husägarna på Öja i har anmältintresse för friköp av tomtmark. Den främsta orsaken till deras önskemål ärmöjligheten att kunna belåna fastigheter. De permanent boende är i de flestafall anställda av . För andra anställda som har Landsort somarbetsplats finns i viss utsträckning önskemål om att kunna bosätta sigstadigvarande på ön. Kommunen stöder önskemålen om att bilda fastigheter föröns bofasta befolkning. sysselsätter merparten av depermanent boende på Öja. Någon annan sysselsättning för de bofasta kan inte erbjudas. Det är ett rimligt krav att bostadsfrågan kan lösas för den personal som önskar vara permanent bosatt på ön. erinrar om att sjöfarts verket genom uthyrning av egna bostadshus åt sina anställda skulle kunna 53 lösaderas bostadsproblem utan att de behöver äga tomtmark. 1 samman- Prop.1985/86: 110 hanget bör också nämnas atl överväger att på långsikt flytta lots verksamheten från Landsort till fastlandet. Avstyckning av tomter torde knappast kunnabegränsas till enbart sådan mark som är avsedd för den bofasta befolkningen.Som fömtsättning för markförsäljning torde erfordras en detaljplan som gmnd förfastighetsbildning. Om del inte finns några hinder mot fastighetsbildning, fårman räkna med att staten i ett sammanhang ansöker om avstyckning av i principall bebyggd mark på Öja (se avsnittet 5.1.7). Enligt kronoholmsutredningens mening är dettveksamt, om en utveckling mot privatägda fastigheter på Öja går att på etttillfredsställande sätl förena med de starka allmänna intressen som förknippasmed ön. Denna ligger ju inom ett område av riksintresse för naturvården ochfriluftslivet. Bebyggelsemiljön äger betydande kulturhistoriska ochmiljömässiga värden. Ön planeras utgöra en naturvårdsområde. Härtill kommeratt ön och dess närmaste farvatten är av ett inte obetydligt intresse förtotalförsvaret. Del ökade utnyttjandet av ön som friköp för tomtmark sannoliktleder till skulle kunna komma att motverka detta försvarsintresse. Med hänsyn till det sagda och då det synes möjligtatt lösa bostadsfrågorna för anställda finnerkronoholmsutredningen övervägande skäl tala för att Öja i sin helhet ägs avstaten även fortsättningsvis. Anledning saknas att ändra disposition av ön . Ön bör därför tillhöra staten även . Husägarna på öarna inom fastigheten , Hävringeoch Högstens fiske 1:1 önskar genomgående köpa den mark som deras byggnader äruppförda på. kommun är intresserad av att förvärva fastigheten. Beträffande Hävringe gäller ganska betydandeinskränkningar i rätten för arrendalorerna att överlåta arrendet. Arrendeformenär dessutom lägenhetsarrende, vilket medför att arrendalorerna saknarbesittningsskydd. De begränsningar som sålunda gäller för arrendalorerna ärhuvudsakligen tillkomna på gmnd av de starka försvarsintressen som finns på ön.En försäljning av tomtmark till husägarna på ön kommer i konflikt med försvaretsintressen, eftersom det inte längre blir möjligt att upprätthålla entillfredsställande säkerhetskontroll. Vid angivna förhållanden torde enligtkronoholmsutredningens mening marköveriåtelser på Hävringe vara uteslutna.