prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Genom den särskilda SÅS-resurs som jag härigenom tillska par för gymnasieskolan tillförs sålunda denna skolform ökade resurser. Vid mina överväganden harjag således stannat för atlföreslå att elt Prop. 1985/86: 100 anslag för särskilda ålgärder igymnasieskolan förs upp på statsbudgeten. Bil 10 För del nya anslaget börföljande principer gälla. Anslaget bör uppgå till av dentidigare tvåprocentiga besparingen inom gymnasieskolanslaget. Jag har beräknatanslaget till . för /87. SÖ bör, liksom , fördela anslagetmellan länsskolnämnderna. Beräkningsgrund för SÖ: s fördelning mellanlänsskolnämnderna bör vara anlalet elever under del närmastföregående redovisningsårel i gymnasieskolan i varje läns primär- ochlandstingskommuner. Storstadslänen bör pä samma sätt som erhålla enhögre andel. Länsskolnämndernas fördelningmellan kommunerna bör göras i form av dels en allmän och dels en särskildresurs. Länsskolnämnderna bestämmer hur stor del av dess medel som skallanvändas för resp. form av resurs. Fördelningen av den allmänna resursen börgöras av länsskolnämnderna utifrån en allmän bedömning av lägel igymnasieskolan i varje kommun i länet. Hänsyn skall därvid tas lill om andelenelever med handikapp i gymnasieskolan är slor. Givelvis bör därvid gälla deinskränkningar som föranleds av att särskilda medel förptaneringsberedningarnas verksamhet beräknas under etl särskill anslag och altmedel för gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskE.dade samt förhörselskadade i kommuns gymnasieskola beräknas under anslaget B 19. Densärskilda resursen bör användas i sådana fall då kommun har en belydandekostnad för en speciell anordning i gymnasieskolan som i slor utsträckningkommer även sådana elever fill godo som inte är kyrkobokförda i kommunen. Dellabör dock inle gälla om koslnaderna täcks med annal statligt bidrag, l. ex. frånanslaget för regionala ålgärder för handikappade elever, eller genom interkommunalersällning. Del belopp som en kommun erhållitsom allmän resurs skall användas för ålgärder i gymnasieskolan. Minst hälftenskall användas för undervisningsinsatser. Den särskilda resursen skallanvändas för det ändamål som länsskolnämnden bestämmer. En kommun får inteanvända resurserna för andra statligt reglerade tjänster än icke-ordinarielärartjänster. En allmän eller särskild resurs fårinte användas pä etl sätt som innebär utökning av dimensioneringen. Däremot fårmindre undervisningsgrupper anordnas än som annars är tillåtet. Det belopp som kommun fårinnefattar, i den mån de används för lärarlöner, ersättning för kostnader förarbetsgivaravgifter enligt de grunder som gäller för bidrag tillgymnasieskolan. 1 övrigl bör nuvarande regler för ansökan, preliminärtresp. slulligl beslut m. m. fortfarande gälla. Jag hemsläller att regeringenföreslår all till Särskilda åtgärder inomgymnasieskolan för /87 anvisa etl anslag av . Bidrag till driften av fristående skolor pågymnasial nivå 1985/86: 100 Bil 10 1984/85Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bekostas statsbidrag lill sädanaskolor med enskild huvudman som av regeringen har förklarats berättigade lillstatsbidrag enligt förordningen (1984:573) om statsbidrag fill fristående skolorpå gymnasial nivä. Ur anslaget ulgår också bidrag lill bl.a.riksinlernalskolor, skolor som omfattas av privatskolförordningen (1967: 270,omtryckt 1971:259, ändrad senasi 1984:235 och 1985:553), iFilipslad, Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. Den lotala ramen årselevplatser, som får ligga lillgrund för statsbidrag för samlliga skolor som omfattas av ovannämndaförordningar, fastställs av . Regeringen fastställer för varje skolahur många årselevplatser som fär ligga till grund för statsbidrag. Statsbidragulgår per ianspråktagen årselevplats med belopp som regeringen åriigenfastställer per högstadieelev enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever. belopp multipliceras med enfaktor, som regeringen fastställer för ulbildning vid resp. skola. Ur anslaget bekostas även vissa statsbidrag enligtsärskilda föreskrifter bl. a. fill engelskspråkig inlernationell gymnasialutbildning (IB-utbildning-en) vid Humanistiska (SÖ-FS1982:202). Beräknad ändring 1986/87 -1- 6 546000 -1- 4075 000 -1- 3 582000 -H 3 904 000 5 Frislående skolor utan -1-15 775 000 () föreslåratt ramen om 4690 årselevplatser för statsunderstödda frislående skolor pågymnasial nivä skall ulökas med 700 årselevplatser. SÖ beräknar pris- ochlöneomräkning till . SÖ föreslår en höjning avantalet undervisningstimmar för Humanistiska . Vidareföreslår SÖ alt IB-utbildningen utökas med 90 årselevplatser. 1985/86: 100 SÖ beräknar medelsbehovet underförslagsanslaget Bidrag lill driften Bil 10 av fristående skolor pågymnasial nivå till . Jag delar SÖ: s uppfattning atl utrymmet inom ramen börvara sådant all man kan göra en reell prövning av enskilda skolors ansökningarom statsbidrag utifrån de principer som har antagit med anledning avpropositionen 1983/84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå (UbU 27, rskr366). Regeringen har under budgetåret1985/86 fördelal platser till alla utom två av de skolor som SÖ nämner i sinanslagsframslällning. Jag anser del därför tillräckligt atl öka ramen med 210årselevplatser. Därigenom kommer den lotala ramen att uppgå lill 4900årselevplatser. Kostnaden för delta tar jag upp isamband med alt jag behandlar koslnaderna för fristående skolor på gymnasialnivå utan stalligl reglerade tjänster. Det finns två riksinlernalskolor, nämligen Grännaskolanoch Humanistiska . SÖ föreslår alt denstatsunderstödda internationella gymnasiala utbildningen (s.k. IB-ulbildning)vid skall utvidgas med 90 årselevplatser. dock senare anmält att den vill skjuta en eventuell utökning på framtiden.Jag lämnar därför SÖ:s förslag utan ålgärd. Redan i föregående årsanslagsframslällning ansåg SÖ att IB- ulbildningen vid behövdeförslärkas med ylleriigare . I budgetpropositionen 1985föreslog regeringen all ulbildningen i etl första sleg skulle få enförstärkning med hälften av delta veckotimtal. Detta blev också riksdagensbeslul. SÖ återkommer med förslag om attulbildningen i elt andra sleg bör få den föreslagna förstärkningen fullt ut.Jag delar uppfattningen atl en ytterligare förstärkning är angelägen. Jagföreslår därför i enlighet med SÖ: s förslag att statsbidrag lillIB-utbildningen skall utgå med . Därmed fårutbildningen ett slöd som överensslämmer med internationella normer förulbildning av delta slag. Kostnaden för utökningen beräknar jag till . För riksinternatskolorna beräknarjag för budgelårel 1986/87 elt statsbidrag på . För läsårel 1986/87 räknarjag med oförändrad organisationför skolan. Statsbidraget beräknar jag fill . (-1-329000kr. 4 Vissaprivatskolor Prop. Till denna grupp hör fyra skolor, nämligen Franska skolan,högre samskola. Lundsbergs skola och gymnasium.Enligt beslul med anledning av propositionen 1983/84:118 omfrislående skolor på gymnasial nivå är 1987/88 det sista budgetär, under vilketfullt statsbidrag ulgår till högre samskola och . Statsbidraget till dessa skolor skall därefter successivtavvecklas. För gruppen Vissa privatskolorförordar jag för /87 oförändrad statsbidragsgrundandeorganisation och jag beräknar statsbidraget lill . 5 Vackstanässkolan och Apelrydsskolan Jag beräknar för /87 statsbidraget lill . (-.) på grundval av oförändradorganisaiion. 6 Fristående skolor utan statligt reglerade tjänster Under budgelårel 1985/86 har fem statsbidragsberättigadeskolor tillkommit, nämligen de tre waldorfskolorna Martinskolan i ,i och Örjanskolan i saml de två internationellaskolorna Tyska skolan och Lycée Frangais Saint- , båda belägna iSlockholm. Enligt beslut skall vidare Krislofferskolansgymnasiala stadium erhålla statsbidrag för ytterligare 90 årselevplatser ochstatsbidraget beräknas enligt samma regler som gäller för övriga frislåendeskolor pä gymnasial nivå ulan statligt reglerade tjänster. Antaletstatsbidragsberättigade fristående skolor av denna kategori har därmed ökatlill 24. Med de ytterligare 210årselevplatser som jag föreslagil beräknar jag för /87statsbidraget till fristående skolor på gymnasial nivå stafligt regleradetjänster fill . (-(-. För /87 harjag beräknal 3 milj. kr. Medlen skall användas för att täcka de ytteriigareunderskoll som skolorna kan drabbas av till följd av övergången till nyltstatsbidragssystem och som inle kan regleras i annan ordning. Medlen bör ocksåi speciella fall få användas för all läcka oförutsedda akuta behov. Jag hemslälleratt regeringen föreslår att 1. godkänna milt förslaglill ram för /87 för statsbi dragsgrundande årselevplatser vid frislående skolor på gymnasial nivå, (I) 2. fill Bidrag tiU driftenav fristående skolor på gymnasial nivå för budgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag på . 1985/86: lOO B 23.Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. 1984/85 Utgift 224674484 1985/86 Anslag 199000000 1986/87 Förslag 180880000 Från anslaget ulgår statsbidraglill anskaffning och förnyelse av utrustning i gymnasieskolan. Bestämmelser ombidrag finns i förordningen (1984:628) om statsbidrag lill anskaffning ochförnyelse av utrustning i gymnasieskolan (ändrad 1985:593). Kommuner har enligt föreskrifterna rätl alt i mån av medelfå - startbidrag dåen för kommunen ny studieväg införs eller då antalet platser på en redan infördstudieväg ulökas, - kompletteringsbidragdå undervisningen på en redan införd studieväg läggs om till följd av nyaslalliga föreskrifter som medför behov av ny utrustning, - förnyelsebidragför att underlätta finansieringen av kostnaden för alt ersätta föråldrad ochförsliten utrustning. Statsbidrag lämnas lill utrustningför karaktärsämnen pä studievägar inom det tekniskl-industriella (TI), dettekniskt- naturvetenskapliga (TN) och, såvitt gäller förnyelsebidrag, även delekonomiskl-merkanlila () området. Särskilda föreskrifter gäller ifråga om statsbidrag till koslnader för datorutrustning och programvara fördatalära i gymnasieskolan. Efter beslut av regeringen i varje enskilt fall kanur anslaget också anvisas medel för särskUt verksamhetsstöd lill vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. () föreslår att komplelleringsbidrag fr. o. m. /87 även skallkunna ges lill utbildningar inom det ekonomiskl-merkanlila området (4-10 milj.kr. SÖ föreslår attstatsbidrag till datorutrustning och programvara för datalära i gymnasieskolanäven skall få utgå till skolor med landstingskommunal huvudman. SÖ föreslår altell särskilt verksamhetsslöd införs för finansiering av försök alt föriäggaviss del av skolans undervisning till fristående s. k. lekniska centra (-(-10milj. SÖ föreslår atten planeringsram för utruslningsanslaget budgetåren 1987/88 och 1988/89 införsi likhet med de flerårsramar som finns fastställda för dimensioneringen avplatser i gymnasieskolan. SÖ föreslär attförnyelsebidraget som beräknas för vissa karaktärsämnen på det tekniskt-induslriella,del tekniskt- naturvetenskapliga och det ekonomiskt-merkanfila området inteskall ulgå fr.o. m. läsårel 1986/87 (- SÖ beräknar medelsbehovel under reservationsanslagetBidrag till Prop. 1985/86: 100 utrustning för gymnasieskolan m. m. lill . Ulbildningsulskollel har senast vid 1984/1985 ärs (UbU 1984/85:19) framhållit ulruslningsanslagets betydelse för eneffeklivisering och teknisk modernisering av gymnasieskolutbildningen.Utskottet framhöll vikten av att anslaget utformas sä alt kommunerna får etltillföriitligt underiag för sin ekonomiska planering och upphandling avutrustningen. Statens medverkan vidfinansieringen av invesleringar i utrustningen för gymnasieskolan har fr. o. m.den 1 juli 1984 delvis anpassats till den decentralisering som skett lilllänsskolnämnderna av beslut om gymnasieskolans organisation och av ansvaret förtillsynen över verksamheten. Rutinerna har därvid utformats sä atl besluten omstatsbidrag skall kunna fattas samlidigl med besluten omorganisationsförändring. För besluten om gymnasieskolans organisaiion finnsflerårsramar fastlagda. () föreslär all en tvåårigplaneringsram införs även för ulrustningsbidra-gel. Jag delar SÖ: s uppfattningoch föreslår all ramen för budgetåren 1987/88 och 1988/89 vartdera året fåromfatta tolall 124,48 milj.kr. för start- och komplelleringsbidrag. Startbidragel är etl stimulansbidrag. Bidraget ges lillhuvudmännen dels för att ändra inriktningen av utbildningsutbudet, dels för atltillföra teknisk kompetens genom att nya studievägar erbjuds inomgymnasieskolan. Startbidrag utgår även för all underlätta för huvudmännen atlutöka organisationen. Bidraget utgår till de studievägar inom deltekniskt-induslriella och del tekniskt- naturvetenskapliga området som SÖ, ivissa fall länsskolnämnd, fastställer. Enligt beslul medanledning av förslag budgetproposifion (prop. 1983/84:100 bil. B 22, UbU 19, rskr 321) bör SÖ i sina anslagsframställningar normall kunnaräkna upp bidragsunderlagen till aktuell prisnivå. För all begränsakostnadsökningen under utruslningsanslaget föreslog regeringen emellertid inlenågon prisuppräkning inför /86. Denna återhållsamhet motiveradesdels av statsfinansiella skäl, dels med all en kraftig uppräkning gjordes isamband med omläggningen av bidragssystemet inför budgelårel 1984/85.Riksdagen beslutade i enlighel med detla (UbU 19, rskr 273). Prisutvecklingenpå den materiel som ingår i de s. k. utrustningslistorna medför dock nu behovav en uppräkning av anslagsposten. Jag har därför beräknat en prisomräkning med6480000 kr. De staribidrag som blir en följd avlänsskolnämndernas och SÖ: s beslul om ökad eller ändrad organisation inom dens. k. direklramen har av SÖ kostnadsberäknats till 58 milj.kr. Beräkningen görsutifrån en jämförelse mellanorganisationen 1985/86 och de preliminära organisationsbesluten Prop. 1985/86:100 /87. Jag har lidigare under anslaget B19. Bidrag till driften av gymnasieskolor föreslagit en utökadförsöksverksamhel med industriieknisk gren på drifl- och underhållsteknisklinje med två klasser. Startbidraget för utrustning harjag beräknal lill 4milj.kr. Under anslaget B 19. har jag även beräknat en utökning avtransporlteknisk gren pä fordonsleknisk linje med fyra klasser. För dellaberäknar jag en ulrustningskoslnad om 4,3 milj. kr. En belydande del av kostnaderna förslarlbidragen hänför sig /87 lill päbyggnadsutbildningar inomden s.k. ramen. Medelsbehovel för SÖ och länsskolnämnderna beräknastotalt till 30 milj. kr. Bidragen förutsätts dä oförändrat utgå avbidragsunderlaget. Resursbehovet för staribidraguppgår för direktramen och lilla ramen således lill sammanlagl 88 milj. kr. Föralt dessa ramar skall kunna hållas fordras restriktivitet när bidragsunderlagenfastställs. Möjligheten till samverkan med t.ex. AMU och arbetslivet mäste tastill vara i de fall där tillgång till utrustning finns pä orten. Huvudmannenmåste aktivt pröva olika möjligheter lill sambruk av utrustning. Del gällersjälvfallet även mellan olika studievägar inom skolan. Den utrustning somanskaffas med hjälp av anslaget bör i förekommande fall också samulnylljas medkomvux och därmed bidra till utvecklingen ocksä på detla område. Också kompletteringsbidraget är ett stimulansbidrag. Delskall utgå för all påskynda övergången frän en äldre kursplan lill enmoderniserad sädan. Bidraget ges enbart till den ylleriigare utrustning som SÖförordar för atl utbildningen skall kunna bedrivas med ett nyfiilkommetämnesinnehåll. Komplelleringsbidrag ges endastlill primärkommunala skolor och för studievägar inom del tekniskt-induslriellaoch det tekniskt- naturvetenskapliga området. SÖ föreslär nu attkompletteringsbidrag också skall kunna ulgå till de ekonomisk-merkantilastudievägarna i gymnasieskolan. Motiven för atl gekomplelleringsbidrag även lill EM-sektorn är desamma som gäller för TT ochTN-seklorerna, nämligen den myckel snabba automatisering och datorisering somför närvarande sker av de arbetsuppgifter som utbildningen syfiar lill.Statsbidragen till utrustning har av tradition riktats mot utbildningar somleder till mansdominerade yrken. Det bör vara en slallig angelägenhet attekonomiskt stödja huvudmännen så all införandet av ny teknik på studievägar somleder till yrken, som kvinnor ofta söker sig till, inte kommer att släpa efter.Enligt min mening är det därför angeläget all komplelleringsbidrag fär utgåäven lill de ekonomisk-merkantila studievägarna i gymnasieskolan. Jag beräknar10 milj. kr. Totalt föreslås 36,48 milj. kr. somkomplelleringsbidrag för modernise ring av gymnasieskolans studievägar /87. Jag beräknar således ett sammanlagl medelsbehov om 124.48 milj.kr. för start- och komplelleringsbidrag till utrustning för gymnasieskolan /87. 1985/86: 100 Förnyelsebidraget har utgått sedan läsårel 1982/83 för attunderiätta för " '" huvudmännen att ersätla föråldrad ochförsliten utrustning. Bidraget beräknas schablonmässigt på grund av antaletelever i karaktärsämnet på vissa bidragsberälligade studievägar under läsåret. Skolstyrelsen är ytterst ansvarigför all ulbildningen bedrivs med tidsenlig utrustning och har ansvaret förfördelningen av bidraget mellan verksamheterna inom de studievägar avgymnasieskolan som är bidragsgrundande. De /86 tilldeladebidragen fördelas med ca 55 milj. kr. till Tl-och TN-seklorerna och ca 17milj.kr. Den slalliga administrationen av förnyelsebidragelligger sedan den hell på länsskolnämnderna. SÖ föreslår atl förnyelsebidragetupphör fr. o. m. läsårel 1986/87 och att del finansiella utrymmet ianspråktasför alt bekosta väsenlliga reformförslag. Enligt min mening bör det vara ettkommunalt ansvar all fortlöpande svara för atl utrustningen i gymnasieskolanhålls modern. Med hänsyn dels till de stora förändringar som skett i fräga omstatens åtagande i fråga om utrusiningsanskaffning , dels tillatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att se över den yrkesinriktadeutbildningen (ÖGY) just slutför sitt arbete är jag inte bereddatl stödja SÖ: s förslag om en fullständig avveckling av förnyelsebidragel. Jagföreslär emellertid atl del statliga stödet fill reinvestering i utrustningminskas med (45,5 milj.kr.) för /87. Först när jag kanöverblicka ÖGY:s förslag är jag beredd alt ta ställning till förnyelsebidragelpå sikl. En viss del (20 milj. av delfinansiella utrymme som skapas genom reduktion av förnyelsebidragen föreslårjag skall användas för alt förslärka start- och komplelteringsbidragen samlinföra statligt slöd lill lekniska centra, medan 25,5 milj. kr. bör utnyttjasför all finansiera reformer under andra anslag. Jag beräknar således 26,5milj.kr. för förnyelsebidrag /87. har beslulal om atl särskilt bidrag skall fäulgå lill datorutrustning och programvara med sammanlagl 60 milj. kr. under enfyraårsperiod fr.o. m. /86 l.o. m. /89.Medelsbehovet beräknar jag till 15,9 milj. kr. för /87. Enligtmin mening bör bidraget också utgå till landstingskommunernas gymnasieskola. Enligt regleringsbrevet budgetåret1985/86 för anslaget B 20. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. fårav anslagsposten 3 - avseende anskaffning av datorutrustning - tillsvidare 12milj. inte användas utan regeringens medgivande. Bestämmelsen kan komma atlinnebära alt utbetalningen av de redan beslutade dalorstödsmedlen delvisförskjuls elt budgetär framåt i liden. 6 Teknikcentra Prop. 1985/86: 100 Iföregående års budgetproposition anmälde föredraganden all arbeie pågick inomsåväl SÖ som ÖGY i syfte all kartlägga ulvecklingen av s. k. lekniska centra.SÖ:s kartläggning föreligger , medan ÖGY:s förslag beräknas föreligga ifebruari. SÖ anför all det är av avgörande betydelse atl utbildningen inomgymnasieskolan fortlöpande anpassas till den lekniska ulveckling som äger rumi arbetslivet. Det är främst ulvecklingen inom elektronik- och dataområdet somnu ställer nya krav på gymnasieskolan. Målet är all skolans elever underulbildningen skall ha tillgång lill tidsenlig utrustning inom resp.yrkesområde. Skolans ekonomiska ramar medger emellertid inte alltid att skolansjälv kan anskaffa den behövliga lekniska utrustningen för enbart skolbruk. Idén med tekniska cenira bygger på alt gemensammaresurser byggs upp genom samverkan mellan myndigheter, skolhuvudman ochnäringsliv. Området är föremål för en myckel snabb ulveckling, vilket innebärall åtskilliga initiativ lill nya centra har lagils bara under det senasleåret. Samverkan syfiar till atl ge fördelar ål mänga. Förskolan är det bl. a. en fråga om lärarrekrylering och lärarfortbildning på dellekniska området där del är nödvändigt alt skolan söker nya vägar för alt nåuppställda utbildningsmål. Därtill kommer all samarbete måste etableras redannu med intressenter utanför skolan för alt ge eleverna tillgång till dyrbarutrustning och teknisk expertis som kan lära ul hanteringen av utrustningen. I likhet med SÖ anserjag att statligt slöd skallkunna utgå till sädana lekniska centra som förläggs till gymnasieskolor ellersom fär sädan organisation att skolan garanteras tillgäng till centret. Stödetbör utformas som ett verksamhetsstöd för finansiering av lekniska cenira i egeneller annan kommun som stimulans till försök att förlägga viss del av skolansundervisning till fristående s. k. tekniska centra. Regeringen har möjlighet atl ge regionalpolitisktslöd lill leknikspridningsprojekt, bl.a. i form av teknikcentra, iregionalpolitiskt prioriterade regioner. Frågor om sådant stöd lillteknikcentra, som är angelägel ur såväl regional som utbildningspolitisksynvinkel, har beretts gemensaml inom mellanindustri- och utbildningsdepartementen. Regeringen har vidare uppdragit ål länsstyrelsernaatl utarbeta regionala teknikspridningsprogram. Dessa skall redovisas lillregeringen . Regeringen har även uppdragit ålstatens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling, universitets- ochhögskoleämbetet och SÖ alt medverka i leknikspridningsarbetel. Resullalel avdella, som bl.a. skall bygga på länsslyrelsernas program, skall redovisassenast . Erfarenheterna av verksamheter och olika stödformer ärännu relativt bristfälliga. ÖGY kommer ocksä att lämna förslag i frågan. Efter samråd med induslriminislern finner jag detur denna synvinkel naturiigt att ansvaret för stödet tills vidare hålls sammanpå regeringsnivå. De cenlrala myndigheternas erfarenheter bör dock pä lämpligtsätt las till vara i beredningsarbetet. För budgeiåren 1986/87-1988/89 beräknar jag förvartdera budgetåret 10 milj.kr. 7 Verksamhetsstöd Prop. 1985/86: 100 För budgetåret1986/87 beräknar jag ett oförändral anslag för särskilt "verksamhetsstöd för lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan, motsvarande 4milj. I likhel med vad som gäller för innevarande budgetär bör det ankommapä regeringen att få besluta om särskilt verksamhetsstöd. Jagvill här också la upp frågan om den fortsatta hanteringen av bidrag tUlbyggnadsarbeten inom skolväsendel m.m. Under anslaget B 21. med dennabenämning i regleringsbrevet för /86 ersätts kostnader förstatsbidrag till skolbyggnader för tiden före . Det gäller här dels (I.) enavveckling av anslaget, dels (2.) principerna för återbetalning av bidrag lillskolbyggnader, när dessa ej längre används för sina subventionerade ändamål. Anslaget har uppförtspå statsbudgeten med . av enbart ekonomiadminislrativa skäl. Härigenom har länsstyrel serna - som är den myndighet som beslutar om utbetalning och ulanord nar medlen - kunnat slutreglera de bidrag som beviljats tidigare och som, på gmnd av förseningar i byggverksamheten, inte hunnil utbetalas före den Ijuh 1982. SÖ har inhämtat uppgifter frånlänsstyrelserna, varav framgår att som mest något över 4 milj. kr. SÖ föreslår alt anslaget avvecklas fr. o. m. . Jag delar SÖ: s bedömning och föreslår att anslagetavvecklas den . Eventuella dä kvarstående ärenden om bidrag, somhuvudmännen ännu inte utnyttjat, kan under /87 ulbelalas ienlighet med förordningen (1940:695) om bokföring av utgifter pä statsbudgeten.Eventuella ärenden, som kvarstår även efler utgången av , bör kunnaprövas av regeringen. Huvudmännen är som regel skyldiga altåterbetala en del av de statsbidrag som uigått lill skollokaler, lärarbostäder och elevhem, när byggnaden säljs eller inte längre används till avsett ändamål.