prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Detgäller kompensa-lionsnivän för delpension, vissa frågor om förtidspension samtmöjligheten atl införa ett system med frivilliga avgångar för arbetstagare över60 år. I utredningsuppdraget ingär också att finna former för en bättrekontroll av de s. k. 58,3-årspensioneringarna. gick jag ut med en förfrågan tillparterna på arbetsmarknaden angående tillämpningen av arbetstidslagen(1982:673). pågår inom departementet en utvärdering av lagensövertids- och mertidsbeslämmelser. Det har nämligen visat sig alt vissa lokalaavtal har träffals som innebär avsteg från intenfionerna bakom lagens övertids-och mertidsbeslämmelser. Översynen beräknas vara slutförd . I många västeuropeiska länder pågår en debatt omarbetsfidsförkort-ningars effekter på sysselsättning och arbetslöshet. I en studiesom har ulförts på uppdrag av DELFA blir slutsatsen altarbetstidsförkortningarna i inte har haft någonsom helst inverkan på sysselsättningen totalt. Studien, som slutfördes under år1985, skall nu bli föremål för en vetenskaplig bedömning av svenska ochutländska forskare. Inomarbetsmarknadsdepartementet behandlas vissa arbetsrällsliga re formfrågor i en särskild beredningsgmpp. arbete ansluter till rege ringens ansträngningar alt, inom ramen för fastlagda ambitionsnivåer i sak, åstadkomma förenklingar i de statliga regelsystemen med motsvarande positiva effekter för arbetsgivares och myndigheters administration. Be redningsgruppen har bl. a. i uppgift atl i samråd med den tillsatta semeslerkommiltén göra en teknisk översyn av semesterlagens bestäm melser. Vidare pågår ett arbete på styrelserepresentationslagstiflningens område. En annan fråga av arbetsrättslig natur som be handlas inom departementet gäller anställningsformerna inom branschen. Av stor vikt är också de frågor om det arbetsrällsliga systemet under krig och beredskap som behandlas i beredskapsdelegationen (A 1983:02). INTERNATIONELLT SAMARBETE /86: loo 12 I handläggsärenden som rör förhållandet lill internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden rörande samarbetet med finns en trepartisktsammansatt kommitté, (SFS 1977:987). : s beslutande församling - arbetskonferensen -höll sitt sjuttioför-sta möte . deltog i mötet påsedvanligt sätt med en trepartsdelegation bestående av två regeringsombud, eltarbelsgivar- och elt arbetstagarombud saml experter. Parternas representanterutses stadgeenligt i samråd med de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna.Vart och ett av ombuden har rätt att yttra sig och rösta oberoende av varandrai konferensens plenum. har bl.a. till uppgift att antaILO: s arbetsprogram och budget samt atl anla konventioner ochrekommendationer. arbelskonferens antog organisationens arbetsprogramoch budgei för , som lotall omspänner ca 253 milj. dollar. FörSverige innebär konferensens beslut i denna del all del årliga bidraget, somför belöper sig till 1,63 milj. dollar, för utgår med ca 1,66milj. Vid arbelskonferens antogs dels enkonvenfion och en rekom-mendafion om arbetsmarknadsstatistik, dels enkonvention och en rekommendation om företagshälsovård, vilka kommer attföreläggas . I : s styrelse återfinns på regeringssidan underinnevarande treårsperiod på en ordinarie plats och på ensuppleantplats. kan därmed komma alt kandidera till en styrelseplals år1987. Fr. o. m. har sammanlagt 13industrikommitléer. är medlem i sju av dem, nämligen i kommittéerna förinlandssamfärdsel, järn-och stålindustri, byggnads-, anläggnings- och offenUigaarbeten, kemisk industri, tjänstemän och utövare av fria yrken,livsmedelsindustri samt skogs- och träindustri. har dessulom enregeringsplals i den tvåpartiska kommittén för offentlig tjänst. I samarbete med International Social SecurityAssociation () arrangerade den 10: e väridskongressen omförebyggande av olycksfall i arbeie. står som värd för den 11: evärldskongressen . kommer att vara huvudansvarigför kongressens planering och genomförande. En organisationskommitté har tillsatts. Vid session i Reykjavikanlogs dels elt reviderat program för samarbetet på arbetsmarknadsområdet, delsen plan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Nordiskasamarbetsprogram finns även på arbetsmiljöomrädel och jämställdhetsområdet.Under nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) har inrättats en kontaktgruppför migrationsfrågor och under arbetsmiljökommittén och NAUT en gemensamkontaktgmpp för sirbetsrätt. En kartläggning av nordbors rättigheter vidbosättning och vistelse i annat nordiskt land har slutförts av Nordiskaministenådet. Detsvensk-finska migrafionssamarbetel har utvidgats och fördjupats. Riktlinjer för det fortsatta samarbetet är under utarbetande. Arbetsmarknadsdepartementetdeltar aktivt i det inlernafionella arbetet Prop. 1985/86:100 och ulveckling (), Bil. 12 bl.a.inom arbetskrafts- och socialkommitlén och dess arbetsgmpper. Av särskildbetydelse är sysselsättningsfrågorna ur perspektivet av strukturförändringar,införande av ny teknik och åtgärder för alt stödja lokalasysselsätlningsinitiativ för att skapa permanent sysselsättning. hargenom sill ordförandeskap i : s arbetsgmpp för migrationsfrågor tagitinitiativ lill en högnivåkonferens om migrationsfrågor. Denna äger rum ifebmari 1986. Vederbörande ämbetsmannakommitléer i Europarådetförbereder dels en arbetsministerkonferens, dels enjämställdhetsministerkonferens, båda avsedda att äga mm ,och dels en migrationsministerkonferens . Som avslutning på FN: s kvinnoårtionde samladesijuli 1985 i , , FN: s tredje kvinnokonferens för alt granska ochutvärdera resultaten av årtiondet. Konferensen lyckades, till skillnad frånkonferenserna i och , att enhälligt anla ettslutdokument vilket innehåller rikUinjer för FN: s fortsatia arbeie medkvinnofrågor. En arbetsgrupp under generalförsamlingens tredjeutskott har under årel inlett den andra läsningen av en FN-konvenfion omrättigheter för alla migrerande arbetare och deras familjer. Det internationella samarbetet på delflyktingpolitiska området har utförligt redovisats i regeringens skrivelse1984/85: 185 om flyktingpolitiken. har överenskommelse träffalsmellan och () om inrättande av etlUNHCR-konlor för med placering i (prop. 1985/86:14). För atl bevaka frågor som rör arbetsmarknads- ochsocialdepartementens verksamhetsområden finns arbetsmarknadsråd vidutlandsmyndighe-tema i , , och . Inomarbetsmarknadsdepartementet har en översyn gjorts av rådens verksamhet.Översynen visar att råden vid sidan av rapporteringen lill på ettvärdefullt säll sprider informalion om främsl svensk arbetsmarknadspolitikutomlands. Det har också visal sig att den ordinarie utlandsbeskickningen oftasaknar specifika kunskaper som arbetsmarknadsråden besitter. Med anledninghärav finner jag inte skäl att ändra nuvarande organisation.Rapporteringens inriktning och omfattning kommer all utvecklas i samarbete medresp. Försöksverksamheten med särskildaarbetsmiljöaltachéer i och förlängs t. o. m. den 30 juni1988. INVANDRING OCH SVENSKT MEDBORGARSKAP Efteratt ha minskat ökade invandringen under år 1984.Denna ökning har fortsatt . Preliminära uppgifter för är 1985visar att invandringen av utländska medborgare har ökat från 26000 personer år1984 till 1985. Ökningen avser främst utomnordiska medborgare medaninvandringen från de nordiska länderna har varil i slort sett oförändrad.Antalet utländska medborgare som har utvandrat har minskat med ca I 000 underår 1985. Tolalt redovisas preliminärt ett invandringsöverskott på 14400personer. I förhållande till de nordiska ländema redovisas för femte året iföljd ett utvandringsöverskotl. Invandringen under den senasle fioårsperiodenframgår av följande tabell. Invandringen av utländska medborgare åren 19751985 1985/86: 100 Bil. 1985(1) (1) Preliminärberäkning Invandringen från , som minskat under denärmast föregående åren, har enligt preliminära uppgifter legat på en i slortsett oförändrad nivå, ca 4500, . Avden utomnordiska invandringen är det främst invandringen från och Afrikasom har ökat medan invandringen från övrigavärldsdelar har varil i stort sett oförändrad. av den utomnordiskainvandringen har kommit från . Av de utomnordiskainvandrarna är enligt en preliminär beräkning ca 7400 flykfingar. Destörsta flyktinggmpperna beslår av personer från och . Därutöver harca 1400 personer fått tillstånd att bosätta sig i på humanitära gmnder.Flertalet av dessa har kommit från . Antalet personer som avflyklingskäl eller på humanitära grunder har fått tillstånd att bosätta sig iSverige har ökat då dessa grupper lillsammans omfattade ca 7600personer. Invandringen av nära anhöriga och övriga utomnordiska medborgare harenligt preliminära beräkningar varit av i stort sett samma omfattning under år1985 som . Preliminär fördelning av invandringen är 1985 1985/86: 100 Bil. För den organiserade överföringen av flykfingartill under /86 har regeringen fastställt en kvot avsamma omfattning som under de närmast föregående åren. Kvoten omfattar ca I 250flyktingar och de nära anhöriga som kommer tillsammans med flyktingarna. Enligtregeringens beslut bör flyktingkvolen för innevarande budgetår i första handavse flykfingar från länder i Syd- och och . Vidarebör uttagning i viss utsträckning ske av flykfingar som vistas i läger iEuropa. Jag beräknar resurser för en flyklingkvol av oförändrad omfattningunder budgelårel 1986/87. Antalet utlänningar som kommit till på egenhand och sökt asyl har varit väsentligt större äntidigare under 1980-taiet. Samma utveckling kan konstateras i stora delar avVästeuropa. Det totala antalet asylsökande vär ca 10700 personerinkl. Underår 1985 har t. o.m. november ca 12200 utlänningar,inkl. barn, sökt asyl. Det slörsta antalet asylsökande under dessa år harkommit från , , , och . följande behandlas översiktligt frågor rörande invandring och ålgärder förinvandrare inom såväl som övriga berördadepartements ansvarsområden. Invandrings-och flyktingpolitiken m. m. Riksdagenfattade beslut om rikfiinjer för invandrings- ochflyktingpolitiken (prop. 1983/84:144, SfU 30, rskr 410). Beslutet innebar ihuvudsak oförändrade gmndläggande principer för invandrings- och flyktingpolitiken.Invandringspolitiken kan sammanfattningsvis sägas utgå från två gmndläggandeprinciper, nämligen den fria rörligheten inom Nor- den och en reglering avden utomnordiska invandringen. Den utomnor- Prop. 1985/86: 100 diskainvandringen beslår främst av flykfingar och nära anhöriga till perso- Bil.12 ner som redan vistas i . Utomnordisk arbetskraftsinvandring ärtilläten endast i undantagsfall. I enlighet med de beslul som fattadeinfördes vissa ändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen fr. o.m. Den svenska flyktingpolitiken beslår av flera olikadelar: ekonomiskl stöd till FN: s flykfingkommissarie () och till FN: shjälpprogram för palestinaflyktingar (UNRWA), internationellt samarbete för attfrämja tillämpningen av FN: s flyktingkonvention och stärka flyktingarnas rättsligaskydd, samverkan med UNHCR och med andra stater för att åstadkomma en bättreinternationell ansvarsfördelning i flyktingarbetet samt slutligen mottagande avflyktingar i vårt eget land. Regeringen har i en skrivelse till omflyktingpolitiken (1984/85: 185) givit en samladredovisning av flykfingpolifiken och dess fillämpning med tonvikt på år 1984.En motsvarande utförlig redovisning för kommer att lämnas fillriksdagen . Jag begränsar mig därför i det följande till enkortfattad redovisning av i huvudsak utvecklingen av stödet till flyktingarutanför , mottagandet av flyktingar i och handläggningen avasylärenden. Flyktingfrågorna har ägnats ökaduppmärksamhet på det internationella planet. deltar aktivt i dettasammanhang, främst genom UNHCR och samt i direkta kontakter medberörda flyktingmottagande länder, första asylländer och transitländer. Även pådel nordiska planet har frågorna ägnats ökat intresse, senast vid s. k. minisession i . Vidare bör nämnas altriksdagen har godkänt ett avtal mellan och UNHCR om etl regionkontorför UNHCR i med de fem nordiska länderna som verksamhetsområde,(prop. 1985/86:14, JuU 7, rskr 14). Flyktingsituationeni världen är fortsatt myckel allvarUg. Behovel av inter nationell samverkan för att ge flyktingar skydd har ökat . Del stora flertalet av dagens flyktingar befinner sig i fattiga länder. Fram för allt berörs länder i , och . Det totala antalet flykfingar i världen beräknas uppgå till drygt tolv miljoner. Till detta kommer ett stort antal hemlösa som hamnat i en flyktingliknande situation i sitt eget land på grund av bl. a. inbördesstrider. Antalet flyktingar iAfrika uppskattas till fyra miljoner. och har tagit emot ca I milj. resp. 700000 flyktingar från . Även i södra har flykting strömmarna varit av stor omfattning. I finns det närmare 350000 flyktingar, varav 160000 befinner sig i . Flertalet flyktingar i regionen kommer från . I finns fortfarande ca 160000 indokinesiska flyktingar som i försia hand avvaktar möjlighet lill omplacering i tredje land. Majoriteten av dessa vistas i läger i . Kriget i har medfört att nu är det land som hyser det största antalet flyktingar, nära tre miljoner. I uppges antalet afghanska 40 flyktingaruppgå till 1,8 miljoner. Även kriget mellan och har gett Prop.1985/86: 100 upphov lill flyktingströmmar. I finns nära tvåmiljoner Påle- Bil. 12 stinaflyktingar registrerade hos UNRWA. I propositionen (prop. 1983/84:144) om den framtidainvandrings- och flyktingpolitiken har regeringen betonat att tyngdpunkten iflyktingpolitiken även framöver bör ligga på flyktingbistånd i s.k. försiaasylländer, i den niån dessa tillhör u-landskretsen. En belydande del av delsvenska biståndet går lill insatser för flyktingar, främst i de fattigasteländerna. är en av de större bidragsgivarna till FN:sflyklingverksamhet. Vårt samlade bistånd fill UNHCR och UNRWA, som tidigareårligen uppgått till ca 150 milj. kr., har ökat lill ca 175 milj. kr. Därav har ca 110 milj. kr. gäll fill UNHCR och ca 65 milj. kr. Även inom ramen för katastrofbiståndet och det humanitära biståndet iLatinamerika och södra lämnas omfattande stöd till flyktingar ochhemlösa. Detta stöd förmedlas av olika FN-organ, Röda Korset och andrafrivilligorganisalioner. Även en väsentlig del av våra övriga bidrag lill andraFN-organ används lill insalser som kommer flyktingar till godo. Detta gälleräven delar av del svenska bilaterala biståndet till vissa länder. Jag vill idessa delar hänvisa till vad statsrådet har anfört. DenI infördes ett nyll system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i (prop. 1983/84:124, SfU 27, rskr 295). a. ett ökat statligt ansvar för mottagande av asylsökande och att ansvaretför mottagande av flyktingar har förts över från AMS lill statens invandrarverk(). skall träffa överenskommelser med kommuner om mottagande avflyktingar och asylsökande mot statlig ersättning. Organiserat överfördaflyktingar skall enligt intentionerna normalt vistas på enstatlig mottagningsförläggning. Därefter skall de erbjudas bostad i en kommunmed vilken träffat överenskommelse och där få svenskundervisning och annanintroduktion i det svenska samhällel. Utlänningar som söker asyl i samband medinresan till tas normalt emot i en statlig utredningsförläggning medanasylärendet utreds. Därefter anvisas de bostad i en kommun som har träffatöverenskommelse med. övertog den deflyktingförläggningar som drivits av AMS i , och Hallstahammar.Nya permanenta utredningsförläggningar för asylsökande inrättades iFlen och . Det ökade antalet asylsökande harmedfört att det har blivit nödvändigt för invandrarverket att utöka förläggningskapaciteten väsentligt. Samfidigt har förläggningstiderna som regel blivit avsevärt längre än de som har angivits som mål, eftersom det inte har varit möjligl all snabbt få fram del antal kommunplatser som svarar mot det ökade behovet. Den hade öppnat tio tillfälliga ulredningsförläggningar. Vidare har verkel inrättat några fillfälliga sluss förläggningar där asylsökande inkvarteras i avvaktan på att del finns plats 41 Totalt var den ca 2800 personer Prop.1985/86: 100 inkvarterade på invandrarverkets förläggningar. Genom tilläggsbudget I lill statsbudgeten förbudgelårel 1985/86, som har antagits av (prop. 1985/86:25,bil 5, SfU 7, rskr 73), har ett filläggsanslag på 105 milj. kr. beviljats fördriften av föriäggningar. En ny permanent ulredningsförläggning har öppnats iLandskrona. Fr. o. m. den kommer inte bara utlänningar som sökerasyl i direkl anslulning fill inresan att tas emot på förläggning. Ävenutlänningar som söker asyl hos polisen i kommer iökad utsträckning atl anvisas plats på någon föriäggning ute i landet. a. atl bostadssituationen i är mycket besvärlig. I ett längreperspektiv är ambitionen atl i princip alla asylsökande som saknar bostad ochsom inle har någon mycket nära anhörig eller har andra särskilda skäl för atlbo i en viss kommun skall inkvarteras på föriäggning polisensutredning genomförs. har träffat överenskommelse med 138 kommunerommottagande av flyktingar . T.o.m. november har ca 13000asylsökande och flyktingar tagits emot i dessa kommuner. Många av de kommuner som har tagit emot flyktingarunder har ingen tidigare erfarenhet av flyktingmottagning och kan behöva stöd. Ge nom tilläggsbudget I har därför tillförts ytterligare resurser under innevarande budgelår för sådana särskilda bidrag som bl. a. är avsedda för della ändamål. I del följande föreslår jag motsvarande resurslillskotl för /87. Extra medel har också under innevarande budgetår anvisats för information och opinionsbildande verksamhet i flyktingfrågor. I det följande föreslås att särskilda medel avsätts för detta ändamål även under /87. Utlänningar som anlände till före den Ijanuari 1985 och sökte asyl i direkt anslutning inresan har under år 1985inkvarterats av AMS på förläggning tills dess atl de har fått sina ansökningarprövade. var ca 3500 personer inkvarterade på AMSförläggningar och den var fortfarande ca 400 personer kvar där.Av dessa har det stora flertalet fått etl utvisningsbeslul av invandrarverketoch överklagat detta hos regeringen. Målsättningen är att de besvärsärendeninom som gäller asylsökande som vistas på AMS-för-läggningskall vara avgjorda före och att föriäggningarna skall varaavvecklade till denna tidpunkt. Handläggningenav asylärenden m, m. Det ökade antalet asylsökandehar inneburit en större arbetsbelastning för de myndigheter som handlägger asylärenden. Regeringen har därför vidta git en rad åtgärder för alt hålla nere handläggningsliderna. För att snabbt komma till rätta med polisens balanser av asylärenden har jusfitieministern tillsatt en arbetsgmpp med företrädare för berörda departement och myn digheter med uppgift att följa de särskilda insatser som polisen nu vidtagit för att snabbare handlägga asylärenden. Gmppen skall också lämna förslag till hur man skall kunna undvika atl balanserna på nyll börjar växa. Vid har handläggningstiderna trots den ökade ärendemängden en- 42 dast ökat marginellt underdet senaste årel och är i genomsnitt ca tre Prop. 1985/86:100 månader.Detta har varit möjligl genom interna rationaliseringar och tillfäl- Bil. resurserför handläggning av utlänningsärenden har också tillfälligt förstärkts underår 1985. Genom tilläggsbudget I förstärksarbetsmarknadsdepartementet även mer långsiktigt med lio tjänster fr. o. m. denI . Dämtöver får departementet en tillfällig förstärkningmotsvarande fem tjänster fram till för att avarbeta den mängdärenden som finns inom departementet. : s fasta resurser förstärks ocksåfr. o. m. den med 18 tjänster, varav tio avser handläggning avasylärenden. Dämtöver får verket en fortsatt temporär förstärkning med fyratjänster under innevarande budgetår för samma ändamål. För nästa budgetårberäknas medel för med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. I detla sammanhang bör även nämnas att chefen förutrikesdepartementet tidigare denna dag har föreslagit att sammanlagt 2,8milj. anslås för alt, bl.a. genom medverkan från , stärkautrikesförvaltningens resurser för handläggningen av utlänningsärenden vidutlandsmyndigheterna. (A 1984:01) har i augusti 1985överlämnal delbetänkandet (Ds A 1985:4) Klagorätt i verkställighetsärendenenligt utlänningslagen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom . Utredningen fortsätter nu sitt arbete medalt inom ramen för den invandrings- och flyktingpolitik som har lagts fasl iprop. 1983/84:144 bl.a. klargöra hur ufiänningslagens bestämmelser om polismyndigheternasskyldighet att i vissa fall överlämna ärenden om asylansökningar lill SIVtillämpas i praktiken och om gällande regler bör ändras. Ett slutbetänkandefrån utredningen kommer att överlämnas . ändrades utlänningslagen så attmöjlighet finns att omhänderta utlännings biljett för resa från föratt säkerslälla all utlänningen i enlighel med stadgandet i 99 §ufiännirigslägen själv står för kostnaden för sin utresa i händelse avavvisning eller utvisning. Efler överläggningar med Tyska DemokratiskaRepubliken har åstadkommits ett arrangemang som syftar tillatt förhindra förstöring av pass under överfarten från tillTrelleborg. Problemet med passförslöring har även diskuteratsmed bl.a. FN:s flyktingkommissarie. Frågan har vidare tagits upp av enarbetsgrupp inom (). Arbetsgmppen, därSverige innehade ordförandeskapet, avslutade sitt arbete . Inom har upprättats en promemoriamed förslag till hur eventuella bestämmelser om sanktioner mol transportföretagsom tar hit resenärer utan giltiga inresehandlingar skulle kunna utformas.Promemorian remissbehandlas . Invandrarpolitiken Prop.1985/86: 100 Jagvill här inledningsvis erinra om atl kampen mol diskriminering och rasism harangetts som ett särskilt angeläget område i regeringsdeklarationen. budgetproposition anmälde jag attinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) hade avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken och attdiskrimineringsutredningen (A 1978:06) hade avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU1984:55) I rätt riktning och de båda delbetänkandena (Ds A 1984:6) Omufiänningars rättsliga ställning och (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering.Under år 1985 har diskrimineringsutredningen avslutat sitt arbete med rapportensom redovisar en studie av massmediernasbetydelse för opinionsbildningen i invandrarfrågor. Diskrimineringsulredningens betänkanden harhittills resulterat i alt regeringen har förelagt riksdagenen proposition (1985/86:7) Om utlänningars rättsliga ställning, som harantagils av (LU 1985/86:12, rskr 33). Riksdagsbeslutet innebär attkravet på svenskt medborgarskap i vissa sammanhang, bl.a. för vissabefattningar och offentliga uppdrag, skall slopas. Vidare har ett förslag tilllag mot etnisk diskriminering och inrättande av en särskild ombudsman motetnisk diskriminering (Ds A 1985:6) upprättats inom arbetsmarknadsdepartementetoch skickats på remiss. Bakgmnden till detta förslag är diskrimineringsutredningensdelbetänkande (SOU 1983:18) Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet, somefter remissbehandling har beretts vidare inom . Det förslagsom nu har utarbetats inom innebär all en av regeringenutsedd ombudsman genom olika åtgärder skall motverka etnisk diskriminering såväli arbetslivet som inom andra områden av samhällslivet. Med etniskdiskriminering avses enligt förslaget att en person eller en gmpp av personermissgynnas i förhållande fill andra eller på annat sätt utsätts för orättviseller kränkande behandling på gmnd av ras, hudfärg, nationellt eller etniskturspmng eller trosbekännelse. Enligt det remitterade förslaget skall lagenträda i kraft den . Jagavser att föreslå regeringen att förelägga en proposition om invandrarpolitiken. Avsikten är att denna proposition skall innehålla förslag fill lag mot etnisk diskriminering och andra åtgärder för att bekämpa yttringar av etnisk diskriminering, främlingshat och rasism i det svenska samhället. Vidare kommer propositionen bl. a. att innehålla en precisering av målen och riktlinjerna för invandrarpolitiken och etl förslag till nytt system för stöd fill invandrarnas riksorganisationer.