prop · G90379 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:79 om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk Regeringenföreslår atl anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . Ipropositionen läggs fram förslag lill ändringar i den upphovsrältsliga lagstiftningenbeträffande utövande konstnärers, fonogramframslällares och radio- och TV-förelagsrättigheter. Skyddstiden för dessa s.k. närslående rättigheter (dvs.rättigheter som slår upphovsrätten nära) förlängs från 25 till . Deutövande konstnärerna och fonogramframställarna skall vidare ha rätt lillersättning inte bara, som f n., för användning av ljudinspelningar i radioeller TV utan också för annan offentlig användning av inspelningar som sker iförvärvssyfte. Slutligen skall producenter av filmverk få en självständig rättall bestämma över mångfaldigande av verket. Lagändringarna föresläs träda ikraft . Lagförslageti denna proposition har granskals av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrädsremissen (s. 6), lagrådets yttrande (s. 32) ochföredragande statsrådets ställningslagande till lagrådets synpunkter (s. 35). Densom vill la del av samtliga skäl för lagförslagen måsle därför läsa alla tredelarna. Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk Härigenomföreskrivs all 45-49 och 61 §§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk skall ha följande lydelse. 45 §' En utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk må icke ulan hans samtycke upplagas pä grammofonskiva, film eller annan anordning, genom vilken det kan återgivas, och ej heller utsändas i ljudradio eller television eller genom direkt överföring göras tillgängligt för allmänheten. Ej måframförande, som upptagits på anordning varom i första slyckel sägs, ulankonstnärens samtycke överföras från en sådan anordning lill en annan, förflutit , då upptagningen ägde rum. Beträffande upptagning, utsändning och överföring, somavses i denna paragraf, skall vad i 3 och 9 §§, 11 § första stycket, 14 §första stycket, 17, 20 och 21 §§, 22 § första slyckel, 22 a-22 c, 24, 24 a,27, 28, 41 och 42 §§ sägs äga motsvarande tillämpning. Etlframförande som har upptagits på en anordning som avses i första styckel fårinte utan konstnärens samtycke överföras från en sådan anordning till en annanförr-än har förflutit då upptagningen gjordes. Beträffande upptagning, utsändning och överföring, som avsesi denna paragraf, skall vad i 3, 6-9 §§, 11 § första styckel, 14 § första styckel,17, 20 och 21 §§, 22 § första styckel, 22 a-22 c, 24, 24 a, 26, 27, 28, 41 och42 §§ sägs äga motsvarande tillämpning. Grammofonskivaeller annan anordning, pä vilken ljud upptagits, må ej ulan framställarenssamtycke eftergöras förrän förflutit efler del år, då upptagningenägde rum. Såsom eftergörande anses även att upptagningen överföres från ensådan anordning lill en annan. Beträffande förfarande, som enligt denna paragraf ärberoende av framställares samtycke, skall vad i 9 §, 11 § första stycket, 14 §första slyckel, 17 och 21 §§, 22 § första styckel, 22 a-22 c, 24 och 24 a §§sägs äga motsvarande tillämpning. Engrammofonskiva, en film eller en annan anordning på vilken ljud eller filmverkhar upplagils/år inte ulan framställarens samtycke eftergöras förrän femtio århar förflutit efler del år då upptagningen gjordes. Som eftergörande anses ävenatl upptagningen överförs från en sådan anordning till en annan. Beträffande förfarande, som enligt denna paragraf ärberoende av fram ställares samtycke, skall vad i 6-9 §§, 11 § första slyckel,14 § första styckel, 17 och 21 §§, 22 § första styckel, 22 a22 c, 24 och 24 a §§samt 26 § andra stycket sägs äga motsvarande lillämpning. ' Senaste lydelse 1978:488. Senaste lydelse 1978:488. Användes anordning som i 46 § sägs vid ljudradio- eller televisionsulsändning,skall, om utsändningen äger rum inom tid som i nämnda paragraf stadgas,ersättning utgå till framslällaren ävensom till utövande konstnär, varsframförande upptagits på anordningen. Hava två eiler flera konstnärer samverkatvid framförandel, kan dem tillkommande rätt endasl göras gällande av demgemensamt. Gentemot radio- eller lelevisionsföretagel göres utövande konstnärsrätt gällande genom framslällaren. Bestämmelserna i 9 J, 14 § första stycket saml 20, 21 och24 §§ skola äga motsvarande lillämpning i fall som avses i denna paragraf.Beträffande utövande konstnärs rätt skola jämväl föreskrifterna i 27, 28, 41och 42 §§ i motsvarande mån gälla. Orn engrammofonskiva eller en annan anordning på vilken ljud har upptagits användsvid ljudradio- eller televisionsutsändning eller vid annat offentligtframförande i förvärvssyfte och utsändningen eller framförandet äger rum efler del år då ljudupptagningen gjordes, skall ersättning ulgå till framslällarenliksom lill utövande konstnärer vilkas framförande har upptagils påanordningen. Har två eller flera konstnärer samverkat vid framförandet, kan denrätt som tillkommer dem göras gällande endast av dem gemensamt. Gentemot densom har använt anordningen skall konstnärer och framslällare göra gällande sinakrav . Beslämmelserna i 8 och 9 §§, 14 § första stycket, 20, 21och 24 §§ saml 26 § andra slyckel skall äga motsvarande lillämpning i fall somavses i denna paragraf Beträffande utövande konstnärs rätt skall jämvälföreskrifterna i 27, 28, 41 och 42 §§ i motsvarande män gälla. Vad i denna paragraf stadgas gäller icke ljudfilm. Ljudradio- eller televisionsulsändning må icke utan radio-eller teievi-sionsföretagets samtycke ålerutsändas eller upplagas på anordning,genom vilken den kan återgivas. sådanl samtycke må ej heller televisionsutsändningåtergivas för allmänheten i biograf eller därmed jämförlig lokal. Ej må utsändning, som upptagils på anordning varom i första stycket sägs, ulan radio- eller televisions-förelagets samtycke överföras från en sådan anordning till en annan förrän förflutit efler det är, då utsändningen ägde rum. Vad i 9 J, 11 § första stycket, 14 § första stycket, 17, 20 och 21 §§, 22 § första stycket, 22 a - 22 c, 24 och 24 a §§ sägs skall äga motsvarande tillämpning i fall som avses i denna paragraf. En utsändning som har upptagils på en anordning som avsesi första styckel/öc inie utan radio- eller le-levisionsförelagels samtycke överförasfrån en sådan anordning till en annan förrän femlio år har förflutit efter detår dä utsändningen ägde rum. Vad i 6-9 §, 11 § första stycket, 14 § första stycket, 17, 20 och 21 §§, 22 § förstastycket, 22 a- 22 c, 24, 24 a §§ saml26 § andra styckel sägs skall äga motsvarande lillämpning i fall som avses idenna paragraf Senaste lydelse 1976:192. " 49 §' Katalog, tabell eller annat dylikt arbete, varisammanställts ett stort antal uppgifter, må ej utan framställarens samtyckeeftergöras, förrän förflutit , då arbetet utgavs. Vad i 9 J, 11 § första stycket, 14, 15 a, 22 a-22 c, 24 och 24 a §§ sägs skall äga motsvarande lillämpning beträffande arbete som avses i denna paragraf Är sådant arbete eller del därav föremål för upphovsrätt, må den ock göras gällande. Vad i 6-9 ?J, 11 § första stycket, 12, 14. 15 a, 16, 18 §§,22 § första styckel, 22 a-22 c, 24, 24 a §§ samt 26 § andra stycket sägs skalläga motsvarande lillämpning beträffande arbete som avses i denna paragraf Ärsådant arbete eller del därav föremål för upphovsrätt, må den ock görasgällande. 61 §* Föreskrifterna i 45-48 §§ äro tillämpliga pä framförande, ljudupptagning saml ljudradio- och televisionsulsändning, som äger rum i . Föreskrifterna i 45, 47 och 48 §§ är tillämpliga påframförande, ljudupptagning samt ljudradio- och televisionsutsändning, somäger rum i . Dessutom tillämpas föreskrifterna i 45 § på framförandenav den som är svensk medborgare eUer har sin vanliga vistelseort i ,föreskrifterna i 47 § på ljudupptagningar vars framslällare är svenskmedborgare eller svensk juridisk person eller har sin vanliga vistelseort iSverige och föreskrifterna i 48 § på utsändningar av radio- eller lelevisionsförelagsom har sitt säte här i landet. Föreskrifterna i 46 § lillämpas på alla ljudupptagningaroch på sådana upptagningar av filmverk vars framslällare är svensk medborgareeller svensk juridisk person eller har sin vanliga vistelseort i liksompå sådana upptagningar av filmverk som äger rum i . Vad i 49 § stadgasär tillämpligt på arbete, framställt av svensk medborgare eller svenskjuridisk person eller av den som här har sin vanliga vistelseort, så ock eljestpå arbete som först utgivits i . Denna lagträder i kraft . Beslämmelsernai 45 § tredje slyckel, 46 § andra slyckel, 47 § andra styckel, 48 § tredjestycket, 49 § andra slyckel och 61 § första slyckel tredje meningen tillämpasäven på verk som har tillkommit före ikraftträdandet, på radio- och televisionsulsändningar,upptagningar och framföranden som har ägt mm före ikraftträdandet och påsammanställningar som har gjorts före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1980:610. * Senaste lydelse1973:363. Bestämmelsen i 47 §första slyckel lillämpas även på upptagningar Prop. 1985/86:79 som har gjorts före lagens ikraftträdande, fömtsall atl den tid inom vilken enutsändning har gett rätt till ersättning enligt äldre bestämmelser då inte harlöpt ul. Beslämmelsernaom skyddstid i 45 § andra styckel, 46 § första slyckel och 48 § andra slyckel tillämpas även på framföranden, ljudupp tagningar samt ljudradio- och televisionsutsändningar som har ägt rum före lagens ikraftträdande, fömtsall all skyddstiden enligt äldre bestämmelser då inte har löpt ul. pp- 1985/86:79 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , R. Carisson,, , , , , Lagrådsremiss om ändringar i den upphovsrättsliga lagstiftningen ISverige tillkallades särskilda sakkunniga med uppdrag all företa enallmän översyn av upphovsrältslagstiftningen. De sakkunniga, som antog namnet upphovsrällsulredningen,erhöll tilläggsdirektiv .' Motsvarande utredningar hartillkallats i de andra nordiska länderna. Utredningenhar tidigare lagt fram ett delbetänkande och tvä promemorior med förslag tillolika ändringar i den upphovsrältsliga lagstiftningen. Dessa förslag har lett lilllagstiftning. 1delbetänkandet (SOU 1983:65) Översyn av upphovsrältslagstiftningen harutredningen lagt fram ytterligare förslag lill ändringar på tre olika områden.Det första gäller utövande konstnärers, fonogramframslällares och radio- och TV-förelagsrättigheter. Det andra gäller möjligheterna till kopiering för enskilt bruk avskyddade verk och prestationer. Det tredje slutligen gäller upphovsrättsligafrågor i anslutning till utnyttjandet av filmverk, särskilt i videogramform.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena hargjorts i och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(Dnr 3455-83). Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet sombilaga I, dels utredningens lagförslag som bilaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna som bilaga 3. 1lagstiftningsärendet har samråd skett med företrädare för vederbörandedepartement i de andra nordiska länderna. 'Justitieombudsmannen , ordförande, redaktören ,riksdagsledamoten , f d. radiochefen , docentenOla och kommunalrådet . 2 Nuvarande förhållanden Prop. Med upphovsrätt menas den tidsbegränsade rätt somförfattare, kompositörer, konstnärer och andra upphovsmän har lill sina verk.Bestämmelser om denna rätt finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk (upphovsrällslagen, URL). I denna finns ocksåbestämmelser om s. k. närslående rättigheter, dvs. rättigheter som slårupphovs-rätlen nära. De ger utövande konstnärer (artister, musiker, sångare m.fl.), producenter av fonogram (grammofonskivor och andra ljudinspelningar) samlradio- och TV-företag vissa tidsbegränsade rättigheter alt bestämma överutnyttjandet av deras prestationer. Rätten lill fotografiska bilder liknar upphovsrätten. Denregleras i en särskild lag, lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild (folografilagen,FotoL). De lagar som har nämnts bygger på tanken att upphovsmänoch andra personkategorier som omfattas av lagstiftningen skall ha vissa ensamrät-lighelernär det gäller användningen av deras verk eller prestationer. Syftet medskyddet för upphovsmännen är främst atl stimulera det andliga skapandet ochdärigenom i vid mening främja utvecklingen i samhället. På liknande sätt skall de utövande konstnärernasrättigheter utgöra en stimulans för deras verksamhet. När del gäller skyddetför denna speciella kategori tillkommer emellertid även en social aspekt. Den nyamedialekno-login har nämligen haft stor betydelse för denna yrkesgrupps del bl.a. genom alt den gjort det möjligt atl i stor omfattning ersätta levande framförandenmed inspelningar. Därigenom har skapats ett hot mot.sysselsättningen och molkårens utkomstmöjligheter, något som i viss män kan mötas genom all de utövandekonstnärerna i lagen ges vissa upphovsrätts-liknande befogenheter. Till de nu nämnda aspekterna på del upphovsrättsligasystemet kommer ytterligare en. Delta system behövs nämligen också som säkerhetför de ofta betydande investeringar som är nödvändiga för produktionen avböcker, musikinspelningar, videogram och andra lyper av kultur- eller informalionsalsler.Ulan etl upphovsrältsligl skydd skulle en sådan produktion inte varaekonomiskt lönande ulan kunna omöjliggöras exempelvis genom en omfattandekopiering av verken i fråga. Den egentliga upphovsrätten ger skydd åt alster av andligtskapande, dvs. för vad som i lagen kallas "litterärt eller konstnärligtverk". Den förstnämnda kategorin omfattar främst skönlitterära ellerbeskrivande framställningar i tal eller skrift. Begreppet "konstnärligtverk" omfattar främst musikaliska verk, filmverk och olika typer avkonstverk, exempelvis alster av två- eller tredimensionell bildkonst,byggnadskonst eller bmkskonsl. En förutsättning för atl ett verk skall anses föreligga ärall alstret utgör resultatet av en andlig skapande insats, dvs. alt del uppnårvad som ofta kallas "verkshöjd". De rättigheter som lagen ger varje upphovsman till ettverk är av två slag. Det ena utgörs av den s.k. ekonomiska rätten eller förfoganderätten och det andra av den s.k. ideella rätten. Samtiiga dessa rättigheter är 7 ensamrältigheter, dvs. upphovsmannen kan hindra andra frånatt företa Prop. 1985/86:79 handlingar som omfattas av resp. rättighet. Förfoganderätten innehåller i sin tur två huvuddelar. Deninnebär för det första en rätt att framställa exemplar av verket, s.k. mångfaldiganderätt.Den andra är rätten atl göra verket tillgängligt för allmänheten. Härmed avsesall verket framförs eller visas offentligt eller att exemplar av verket utbjudstill försäljning, uthyrning eller utlåning eller sprids till allmänheten påannat sätt (den s. k spridningsrätten). Den typ av ideella rättigheter som ingår i upphovsrättenutgörs av en principiell rätt för upphovsmannen att kräva att han eller honskall anges när exemplar framställs av verket eller delta görs tillgängligt förallmänheten. Vidare innefattar den ideella rätten en rätt all motsätta sig altverket ändras eller görs tillgängligt för allmänheten i en sådan form eller iett sådant sammanhang att upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseendeeller egenart kränks. I de ekonomiska rättigheter som varje upphovsman sålundahar till sill verk finns enligt lagen en rad inskränkningar av hänsyn lillolika motstående allmänna eller enskilda intressen. En viktig sådan inskränkning utgörs av möjligheten för varoch en atl för enskilt bruk framställa enstaka exemplar av offentliggjordaverk. Denna möjlighet gäller dock inte beträffande utförande av byggnadsverk.Vidare är möjligheterna begränsade när det gäller att för eget bruk med hjälpav någon annan framställa exemplar av vissa slags verk. Det finns även en rad andra inskränkningar i mångfaldiganderällen.Sålunda är det tillåtet alt citera ur offentliggjorda verk, att låna urtidningar och tidskrifter för användning i andra tidningar och tidskrifter, attframställa exemplar i blindskrift m. m. Även i upphovsmannens rätt tilloffentligt framförande finns vissa inskränkningar. a. är det tillåtet altutan tillstånd av upphovsmannen framföra verk offentligt vid gudstjänst ellerundervisning. Betydande inskränkningar finns också i spridningsrätten.Sedan ett litterärt eller musikaliskt verk har getts ul gäller nämligen iprincip alt de exemplar som omfattas av utgivningen får spridas vidare och ävenvisas offentligt. Vissa undantag gäller dock beträffande uthyrning av musikaliskaverk. Liknande regler gäller för spridning och offentlig visning av utgivnaeller överiåtna exemplar av konstverk. Utöver vad som har sagts kan nämnas atl upphovsrätten istor utsträckning faller bort i fråga om handlingar som har upprättats av myndigheter. Såväl de ekonomiska som de ideella rättigheterna är somnyss har nämnts begränsade i tiden. De varar i huvudfallet under upphovsmannenslivstid och efler hans död. De ekonomiska rättigheterna kan överlåtas avupphovsmannen. De ideella rättigheterna kan däremot inte överiåtas. De kanemellertid i viss utsträckning efterges av upphovsmannen med bindande verkan. URL innehåller, som nämnts, också regler om närståenderättigheter. Artister, musiker, skådespelare och andra utövande konstnärer har sålun da skydd för sina framföranden av litterära eller konstnärliga verk. förandenafår inte utan konstnärens samtycke tas upp på grammofonskiva, . 1985/86: 79film eller annan anordning genom vilken de kan återges. De fär inte heller ulansådant samtycke sändas ul i ljudradio eller TV eller göras tillgängliga förallmänheten genom s. k. direkt överföring, exempelvis från en konsertlokaltill en annan lokal. Har ett framförande spelats in på en sådan anordning somnu har nämnts, får framförandet inte utan konstnärens samtycke överföras annan sådan anordning förrän 25 är har gått frän det är då inspelningengjordes. Grammofonskivoroch andra fonogram pä vilka ljud har tagits upp får inte eftergöras utanproducentens samtycke. Upptagningen får inte heller föras över från enanordning till en annan. Delta skydd gäller under 25 är från det år däinspelningen gjordes. Omen ljudupptagning används vid ljudradio- eller TV- utsändning inom den nämnda ,skall ersättning utgå lill producenten av upptagningen och lill den utövandekonstnär vars framförande finns på denna. Entredje kategori som har skydd enligt reglerna om närstående rättigheter ärradio- och TV-företag. En radio- eller TV-utsändning får inte ulan sändarförelagetssamtycke ålerutsändas eller tas upp på en anordning genom vilken den kanåterges. Om en upptagning har gjorts, fär den inte utan företagets samtyckeföras över frän en sådan anordning lill en annan förrän 25 är har gäll från detår då utsändningen ägde rum. Rättentill fotografiska bilder regleras som nämnts i FotoL. Skyddet enligt denna laggäller för alla slag av fotografier och liknar i sina huvuddrag del upphovsrältsligaskyddet. Sålunda har den som har framställt en fotografisk bild dels enensamrätt all pä alla slags sätt framställa exemplar av bilden och all visa denoffentligt, dels en ideell rätt. Skyddstiden är i normalfallet frän delär då bilden framställdes. Om bilden har ett konstnärligt eller vetenskapligtvärde, gäller emellertid skyddet under fotografens livslid och efterhans död. Bådei de närstående rättigheterna och i fotografirällen finns inskränkningar sommotsvarar dem som gäller för den egentliga upphovsrätten. Intrångi rättigheterna enligt URL och FotoL kan medföra olika lyper av påföljder.Uppsåtliga eller grovt oaklsamma intrång kan straffas med böter eller fängelsei högsl . Obehöriga utnyltjanden medför alltid skyldighet atl till rättighetshavarenbetala ersättning som skall utgöra skäligt vederlag för utnyttjandet. I fall avuppsåtliga eller oaklsamma utnyltjanden eller inträng skall dessutom förlust,lidande eller annat förfång ersättas. Egendom som har varit föremål för intrångeller överträdelse skall, om så anses skäligt, avslås mol lösen tillrättsinnehavaren eller ändras eller förstöras. Densvenska upphovsrältslagstiftningen tillämpas i första hand på svenska verk ochprestationer. Vad som föreskrivs om upphovsrätt gäller sålunda verk av den somär svensk medborgare eller har sin vanliga vistelseort i samt verk somförst har getts ut i . Bestämmelserna om närstående rättigheter ärtillämpliga pä framförande, ljudupptagning saml ljudradio- och TV-utsändningsom äger rum i . GenomSveriges anslutning till olika internationella konventioner på området har emellertid bestämmelserna i den svenska upphovsrätislag- 9 stiftningen en vidsträckt tillämpning också på verk ochprestationer med Prop. 1985/86: 79 ursprung i utlandet. På den egentliga upphovsrättens område finns tvåkonventioner. Den ena är Bernkonvention för skydd av litterära ochkonstnärliga verk och den andra är Världskonvention om upphovsrätt.Till vardera konventionen har mellan 75 och 80 stater anslutit sig. En avhuvudprinciperna enligt konventionssyslemen är, förenklat uttryckt, att enansluten stat är skyldig alt ge upphovsrältsligl skydd enligt sin nationellaupphovsrättslag även ål verk från alla andra stater som ingår i resp.konvention. Pä grund av sin anslutning till dessa konventioner ger Sverigeskydd enligt URL och FoloL åt verk från de andra länder som är anslutna tilldem. Reglerna härom finns i förordningen (1973:529) om lillämpning av lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konslnäriiga verk och lagen(1960:730) om rätt till fotografisk bild med avseende på andra länder ochområden, m. m. Även i fräga om de närslående rättigheterna finns en radinternationella överenskommelser som har tillträtt. Skydd för alla trekategorierna av rättighelshavare på området ges enligt Internationellakonvention om skydd för utövande konstnärer, framslällare av fonogram samlradioföretag (den s. k. Romkonvenlionen) med f n. 27 anslutna stater. Fonogramproducenlernasrättigheter regleras konvention rörande skydd för framslällare av fonogrammot olovlig kopiering av deras fonogram (den s.k. Fonogramkonventionen) med f n.38 anslutna stater. Inom finns en särskild regional konvention om skyddför TV-företag, nämligen Europeiska överenskommelse om skydd för televisionsulsändningartill vilken f n. tio stater är anslutna. De nu nämnda överenskommelserna bygger på samma principersom konventionerna på det rent upphovsrältsliga området. På grund av sinanslutning till dessa ger , när del gäller rättighelshavare som omfattasav resp. överenskommelse, skydd även åt framföranden, ljudupptagningar ochradio- och TV-utsändningar som äger rum i andra stater som har tillträtt dessaöverenskommelser. 3 Huvuddragen av utredningens förslag I bUaga I ges en sammanfattning av utredningens förslag.Här skall därför bara pekas på några huvuddrag i förslagen. När del först gäller möjligheten atl framställa exemplarför enskilt bruk föreslår utredningen en rad skärpningar i de nu gällandereglerna. Från rätten lill sådan exemplarframställning undantas enligtförslaget inte bara byggnadsverk utan även vissa andra typer av verk. Vidareföreslås inskränkningar i nuvarande möjligheter att anlita hjälp avutomstående för atl framställa exemplar för enskilt bruk. Särskildabestämmelser föresläs i fråga om användning av sådan medhjälp för inspelning avradio- och TV-program. För atl kompensera rättighelshavarna för detinkomstbortfall och det ökade utnyttjande som hemkopieringen pä ljud- och bildsidan innebär 10 föreslärutredningen en ordning med privalrätlsliga avgifter på oinspelade Prop.1985/86: 79 ljud- och videoband. Påde närstående rättigheternas område tar utredningen upp en rad olika frågor. Blandde viktigaste förslagen märks en föriängning av skyddstiden frän nuvarande 25 lill50 år från del år en upptagning eller utsändning ägde rum.