prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Del finns skäl att kontinueriigl övervägaytteriigare insalser för aU främja svenska företags konkurrenskraft på deninlernalionella marknaden. Särskilda insatser kan genomföras på olikamarknader, t. ex. , , och , eller inom olika typerav aktiviteter, t. ex. exportråds småföretagsprogram. Ökadeutbildningsmöjligheter för alt underiäUa exportarbetet är elt annal område förytteriigare insalser. Det torde vara möjligt att på vissa områden stärka denexportfrämjande effekten genom omprioriteringar. 1985/86: 100 RiI Fmansienng av exporten har blivit eUbetydelsefullt konkurrensmedel specielltpå u-landsmarknaderna och i statshandelsländerna. Den stats-stöddakreditkonkurrensen har dock begränsats genom gradvisa skärpningar av deinlernationellt överenskomna reglerna på området (Consen-sus). När det gällerblandade krediter har bl.a.det lägst tillåtna gåvoelementel i sådana krediterhöjts. Från svensk sida läggs stor vikt vid deansträngningar som görs i olika fora all stävja en osund ulveckling av deninternationella kreditkonkurrensen. I detla sammanhang är det viktigt att enöverenskommelse kan nås om avskaffande av exportkreditsubventioner mellan rikareländer. Kapitalvaror och projeki utgör en stor del av densvenska exporten. Del är vikiigi alt svenska exportföretag kan erbjudas stödsom i huvudsak är jämförbart med vad de utländska konkurrenterna erhåller.Exportkredit-nämndens (EKN) garantigivning är av stor belydelse härvidlag.Premiesänkningar har genomförts för att anpassa villkoren tillviktigare konkurrentländers. Del är angeläget alt ansträngningar görs i syfteatt ytterligare utveckla garantisystemel. Det är härvid väsentligt atl beaktaden nödvändiga balansen mellan önskemål att stödja företagens exportansträngningaroch atl begränsa skadefallsriskerna. Under /85 har deltagit i niomultilaterala överenskommelser om skuldkonsolideringar. På basis av tidigaregjorda multilaterala överenskommelser har nio bilaterala avtal slutits. Underinnevarande år beräknas skuldkonsolideringarna ligga på en fortsall hög nivå.Ökade insalser föruises ägnas åt återvinning av fordringar. Bilateralakontakter mellan och andra länder på det handelspolitiska, ekonomiskaoch kommersiella området har ökat i omfattning. Etl allt starkare sambandframträder mellan handelspolitiska och ekonomiska kontakter på regeringsnivåoch kommersiella förbindelser. gäller inte minst gentemot u-länderna.Kontakter i form av ministerbesök och delegalionsresor med officiell prägel hari alll större grad kommit atl användas i handelsfrämjande syfte. Huvudparten av handelsförbindelserregleras genom multilaterala arrangemang. a. statshandelsländerna iÖsteuropa och vissa finns dock dessutom vissa särskilda handels- ellersamarbetsavtal. Antalet länder med vilka slutit bilateralasamarbetsavtal har fortsaU all öka. har samarbetsavtal ingåttsmed och . Många av samarbetsavtalen fömtser regelbundnas.k.blandkommis-sionsmölen mellan avtalsparterna. Under det gångna årel harsådana hållits med flera öststater, och . Vidare har etl möteinom ramen för det tekniska samarbetet hållits med . Utbyggnaden av handelsfrämjandet fortsätter. Somelt led i ansträngningarna atl främja samarbetet med vissa utvalda u-länderhar till utrikes- departementet under enförsöksperiod knutits fyra s. k. koordina- Prop. 1985/86: 100 törer.Koordinatörernas uppgift är all samordna svenska resurser inom Bil. 5näringsliv, exportfrämjandeorganisationer och biståndsorgan och i samverkanmed dessa identifiera och vidareutveckla uppslag och projekt saml driva slörrekommersiella projekt och hjälpa till att slussa dem genom beslutsprocessen hosinblandade organ i och i u-landet ifråga. De länder eller gmpp avländer som i elt inledningsskede berörs av denna nya arbetsform ärMalaysia/, , samt södra . En viss återhämtning i den svenska exporten tillÖsteuropa har skett samiidigt som importen minskat något. Underskottet i vårhandel med är dock fortfarande betydande. Med har ettavtal om gränshandel slutits och en överenskommelse nåtts om en kreditram.Ramkreditavtalet förväntas ge förbättrade möjligheter för projekt- ochkapitalvaruexporl lill . Vissa slörre exportaffärer har redangenomförls med hjälp av del nya avtalet. har blivit en av de främstaavsättningsmarknaderna för svensk export. Härtill har bidragit den högadollarkursen och uppgången i den amerikanska ekonomin. Det är nu angeläget allde svenska företagen konsoliderar sina nya marknadsandelar i . FN:sekonomiska kommission för (ECE) ECE,som omfattar såväl Väst- som , behandlar frågor om handel, ekonomiskaprognoser, statistik, energi, olika industribranscher, miljövård,byggnadsfrågor och Iransportfrågor. deltar aktivt i arbetet på samfiigaområden. En utvärdering av organisationens verksamhet pågår i syfte all se överde prioriteringar för arbelel vilka anlogs . ECE har genomslutdokumentet från även givits en roll i det arbeie, som pågår inomramen för den Europeiska säkerhelskonferensen beträffande ekonomi, vetenskap,teknik och miljövård. Sverigedeltar i det internationella tullsamarbetet, främsl inom ramen förTullsamarbetsrådel (- CCC) i . Rådet antogi en konvention om en ny, gemensam vamnomenkla-tur (HarmonizedSyslem). Detta system har avselts träda i kraft menikraftträdandet kan komma att uppskjutas ell år. Del omfattande arbetet med attöverföra denna nomenklatur till svensk lagstiftning och utarbetandet av andrabestämmelser i samband härmed pågår. har i samband med behandlingen av etlantal motioner om importen av skinn från sälungar uttalat atl det bör ankommapå regeringen alt vidta erforderliga ålgärder för att få till stånd ettimportförbud för sådana skinn (JoU 1981/82:11, rskr. Elt sådant förbud böri första hand omfatta skinn från nyfödda salar av lyp whitecoal och blueback. träffades en överenskommelse mellanSvenska Stiftel sen för Världsnaturfonden (WWF), Svenska pälsbranschens centralkom mitté och Pälsbranschrådel rörande handeln med pälsskinn. enskommelsen förband sigpälsbranschens representanter att verka för att Prop. 1985/86: 100 endastpälsvaror och pälsplagg från vissa särskilt angivna djurarter skulle Bil.5 saluföras. I fråga om sälskinnshandeln innebar detta att päls från ungar avgrönlandssäl (whitecoal) och storsal (blueback) inte fick saluföras av anslutnaorganisationers medlemmar. Regeringen har underrättat sig om utvecklingen avimporten till av sälskinn. Såvitt utrikeshandelsstatistiken somtullverkets uppgifter om vem som är importör och uppgifter från branschen visaratt det inte förekommer import av skinn från sälungar. Sålunda finns inte behov av altinföra elt formellt importförbud. Regeringen avser emellertid att noga följautvecklingen för att kunna ingripa om skäl därtill uppkommer och då särskiltbevaka hithörande frågor inom ramen för medlemsskap i berördainternationella konventioner, bl.a. den s.k. Washingtonkonventionen ang.internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. För alt försvåra internationellt organiseradsmuggling och ekonomisk brottslighet pä tullområdet har förhandlingar ombilaterala tullsamarbets-avtal förts med ett antal länder. Förhandlingarna medNederländerna och ledde till undertecknande avsådana avtal. Ett avtal med trädde, efter godkännande, ikraft . har redan tidigare liknande avtal med denordiska länderna och . Regeringen har utfärdat enförordning om dumpnings-och subventionsundersökningar, i vilken en svenskbeslutsordning för sådana undersökningar fastställs. Förordningens bestämmelserbygger på antidumpnings- och subventionskoder. Efter en framställning från den svenskaspånskiveindustrin har en dumpningsundersökning inletts belräffande importen avspånskivor från och . För att förhindra atl svenskindustri skadas har en provisorisk antidumpningslullinförts. Sverigehar slutit 17 bilaterala begränsningsavlal med textilexporterande länder.Avtalen, som är fleråriga, utlöper . Avtalen har itillämpliga delar ingåtts inom ramen för del s. k. (MFA III),etl inom slutet ramavtal som reglerar den internationella tekohandeln.Multifiberavtalet utlöper och omförhandlingar av avtalet harpåbörjats inom GÄTT:s textilkommillé. Resultatet av förhandlingarna beräknasföreligga lill . /85 omfattade krigsmaterielinspektionens kontroll avtillverkningen av krigsmateriel i landet 126 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdetför var 5 039 milj. kr. (1983 - 4 218 milj. har cirka I 800 ansökningar omutförsel behandlats. Värdet för de under årel beviljade ulförseltillstånden, som i en del fall 118 också avser export förflera följande år, uppgick till cirka 3 200 milj.kr. 1985/86: 100 (1984-2 241). Den faktiska exporten uppgick för det senasteredovisade året (1984) till 2 178 milj.kr. I förhållande lill krigsmaterielensandel av totala export innebär delta en ökning med 0,11procentenheter, eller från 0,79 till 0,. Den parlamentariskt sammansatta rådgivande nämndenför frågor som rör krigsmaterielexporl har sammanträtt 8 gångeroch det tekniskt-vetenskapliga rådet som bislår krigsmaterielinspektionen vidbedömningen av frågor om avgränsning mellan civil och militär materiel 2gånger. Under årel har genom regeringsbeslul en särskildutredare tillkallats för atl företa en kartläggning och genomgång av densvenska försvarsmateriel-industrins verksamhel i utlandet. En särskild redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten kommer atl lämnas under våren1986. DenI trädde en ny skärpt lag om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch i kraft (SFS 1985:98). Den nya lagen ersäUer lag i sammaämne. I den nya lagen har invesleringsförbudel kompletterats med ett förbudmol finansiell leasing och långivning lill sydafrikanska staten och dessmyndigheter samt en skyldighet all anmäla upplåtelser och överlåtelser avpatent och lillverkningsrälter till sydafrikanska bolag. Anmälningsskyldighetenär avsedd att tjäna som kartläggning av den teknologiöverföring som sker lillSydafrika. Regeringen har dessutom bemyndigats atl, om det skulle visa sigändamålsenligt, införa förbud mot sådan teknologiöverföring. De svenskaföretagens redovisningsskyldighet har vidare utvidgats till atl omfattarapportering om utvecklingen inom de sydafrikanska dotterbolagen vad avserlöner, anställningsvillkor, utbildningsinsatser, facklig verksamhel m. m. Bland övriga ålgärder mol apartheid i somredovisas i prop. 1984/85:56 och som regeringen vidtagit kan nämnasrekommendationer till statliga myndigheter att avstå från upphandling av varorfrån liksom en utvidgning av gällande förbud mot export avkrigsmateriel m. m. till . Förbudet omfattar numera också export avdatorutrustning och därtill hörande programvara samt terränggående fordon ochdrivmedel till sydafrikanska militära och polisiära myndigheter. som gått sedan den svenskaSydafrikapolitiken skärpts genom de åtgärder som redogjorts för har lägel iSydafrika allvarligt förvärrats. I takt med händelseutvecklingen i Sydafrikahar omvärlden skärpt sin attityd och kraven på sanktioner mot harfått ökat gehör. har i en resolution, antagen ,uppmanat medlemsstaterna atl vidta vissa ensidiga åtgärder mot ,såsom förbud mot nyinvesteringar. Flera länder bl. a. , och Frankrikehar också beslulat om sanktioner. valt förgenomförandet av sina ensidiga tidigare åtgärder mot Prop. 1985/86: 100 lorde härvid ha fungerat som en modell. Mot bakgrund av utvecklingen i harregeringen beslulat om ytterligare skärpningarav den svenska Sydafrikapoliliken. enades de skandinaviska regeringarnaom att gemensamt säga upp sina luftfartsavtal med . SAS flygtrafiktill har därmed upphört. offentliggjorde regeringen enrad nya åtgärder mot . Vissa av dessa kräver godkännandeoch ingår därför i den proposition (1985/86:52) som överlämnades tillriksdagen . I proposifionen föreslås etl förbud mol importav jordbruksvaror från , rätt för kommuner och landsting alt vidupphandling vidta bojkottåtgärder mol samt skärpning av straffskalani lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner. I propositionenföreslås vidare alt godkänner regeringens beslut om att sätta lagenom vissa internationella sanktioner i kraft för elt förbud mot införsel tillSverige av det sydafrikanska guldmyntet Kruger-rand. Slutligen har regeringen haftöverläggningar med representanter för näringslivet och för rederinäringen ochdärvid rekommenderat företag och rederier att avstå från handel med resp.trafik på . har getts i uppdrag att utredaanvändningen av metaller och mineraler frän i svenskt näringsliv isyfte att finna alternativa leverantörländer. Kommerskollegiumär cenlral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband mednäringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegiet leds av en styrelse.Chef för kollegiet är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Till kollegiet är knutet etl handelspolitiskt råd,elt krishandelsråd, en och rådgivande nämnder för revisorsfrågorresp. tolk- och översättarfrågor. ändring 1986/87 1985/86: 100 Bil. 1.Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 4.Stipendier avseende europeiska integrationsfrågor (26 252 000) + (+ + + (+ + Inkomster vid kommerskollegium, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel, beräknas lill sammanlagt 8,2milj.kr.för /87 (1984/85 7,7 milj. föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Besparingarnaenligt huvudförslaget innebär en minskning av anslaget med . För kollegiet gäller en bespa-ringsplan för budgeiåren1985/86-1987/88. Planen innebär besparing lotall för perioden medfördelningen 1,5, 2,5 och 1,för resp. budgetår. Reduceringen beräknasgenomföras dels genom rafionaliseringar, dels genom omprioriteringar ochomprövningar med viss ambitionsnivåsänkning som följd. Besparingarna vad gällerden personalminskning som blir aktuell är tidsmässigt planerade att kunnagenomföras i samband med naturiig avgång. Budgeiåren1984/85 och 1985/86 anvisades . under kollegiets anslag och 300 000kr. under reservationsanslaget E 2. Exportfrämjande verksamhet för framtagandeav en årlig översikt av den svenska utrikeshandelns utveckling. För fortsattframtagande av översikten beräknar kollegiet motsvarande belopp för budgetåret1986/87. Kontantbidrag till stiftelsen beräknarkollegiet, i enlighet med av stiftelsen lill kollegiet ingivenanslagsframställning, . avseende europeiska integrationsfrågor hemställerkollegiet att medel anvisas förslagsvis. Förberedskapsplanering hemsläller kollegiet att . anvisas under Qärdehuvudtiteln, anslaget H 3. Beredskapslagring och industriella åtgärder. Förkollegiet gäller en besparingsplan för en treårsperiod. innebär en total besparingav gäller för treårsperioden /86-1987/88 med fördelningen 1,5, 2,5och för resp. budgelår. besparingen för kollegietsverksamhet under /87 till 887 000 För försöksprojektet avseende framtagande av enåriig översikt över den svenska utrikeshandelns ulveckling beräknar jag, ilikhel med innevarande budgetår, . Övriga medel förprojektet, , beräknas under anslaget E 2. Enligt avtalet mellan staten och stiftelsen ulgår statens anslag i form av dels lönekostnader förstiftelsens verkställande chef, inklusive sociala kostnader, dels etl årligenutbetalat kontantbelopp. Stiftelsen skall svara för sina kostnader med etlbelopp som varje verksamhetsår uppgår fill minst hälften av del för samma årutgående statliga anslaget. Denna överenskommelse har iakttagits. Enligt minmening bör man emellertid för framtiden sträva efter alt statens bidrag -ulöver bestridandet av den verkställande chefens lönekostnader - skall utgå medett kontantbelopp som är lika stort som, och ej större , stiftelsensabonnemangsintäkter. Jag förutsätter härvid alt verksamheten vid Öst EkonomiskaByrån bedrivs i huvudsakligen oförändrad omfatlning. Medel för kollegiets beredskapsplanering beräknasunder Qärde huvudlileln, anslaget H 3. Beredskapslagring och industriellaålgärder. Jaghemsläller att regeringen föreslår att till kommerskollegium för /87anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 190 748 950 Reservation 97 921 168(1)1985/86 Anslag 224 500 000 1986/87 Förslag 233 575 000 (1) Varav ca 80 milj.kr. är disponerade genom tidigare beslut. Underförevarande anslag beräknas medel för den exportfrämjande verksamhel somSveriges exportråd anfingen själv utövar eller planerar och leder inomhandelssekreterarorganisationen och utrikesrepresentationen. Följandemyndigheter/organ och anslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Myndighet/organ/verksamhet 1985/86: 100 Bil. (del av anslaget) , täckande av vissa förluster Stöd till turism och rekreation (del av anslaget) Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. Ersättning för extra kostnader för förmånliga krediter till (del av anslaget) Branschfrämjande åtgärder (del av anslaget) Småföretagsutveckling (del av anslaget) (del av anslaget) /86 har ca 455 milj. kr. beräknals för exportfrämjandeverksamhet under tredje huvudtiteln. Av utrikesförvaltningens verksamhet kan istorieksordningen beräknas avse åtgärder med exportfrämjande inslag. Deltamotsvarar omkring 195 milj. kr. Under sjunde huvudtiteln har . förts uppunder anslaget fill Exportkredilbidrag avselt för slöd fill exportförelag somhar orsakals ränteförluster i samband med exportkrediter. Under nionde huvudtiteln har förts upp 78milj.kr.under anslaget Slöd lill turism och rekreation. Knappl hälften häravutgör en stimulans av tjänsteexport. Undertolfte huvudtiteln har cirka 17 milj. kr. förts upp för branschfrämjandeåtgärder för bl. a. träbearbetande industrin. Vidare finns medel anvisade försärskilda industripolitiska insalser för tekoindustrin, cirka 92 milj. kr. Bådadessa program har exportfrämjande inslag. , som har ansvarför branschinsatserna, skall enligt föreskrifterna samråda med Sverigesexportråd i fråga om exportfrämjande ålgärder. exportråd verkställerdelvis de beslutade insatserna. Under anslagen till Kostnader för slatsslöddexportkreditgivning genom AB beräknas 570 milj.kr., tillKoslnader för slatsslödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m.beräknasoförändrat 450 milj.kr. i avvaktan på proposition med förslag lillålgärder beträffandevarvsindustrin, och lill Ersällning för extra kostnader för Prop. 1985/86:100 förmånlig kreditgivning till 135 milj. kr. Vidare tas delar avanslå- Bil. 5 get till och delar avanslaget till småföretagsutveckling i anspråk för olika exportfrämjandeaktiviteter. De på detla säll beräknade samlade utgifterna förexportfrämjande åtgärder över statsbudgeten för /87 uppgår lillcirka I 800 milj.kr. Sverigesexportråd inrättades den genom avtal mellan svenska staten ochSveriges allmänna exportförening. Inom är tillsatt en särskildnämnd med uppgift att besluta om stöd lill svensk projeklex-port. Vidare harlillsatts en styrgrupp för svensk bygg- och energiexport. uppgift är all som centralt organplanera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för alt främja svenskexport. exportråd planerar och leder den exportfrämjande verksamhetendels vid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentalionen, dvs.handels-sekreterarna och den handelskammare i utlandet som harslufil samarbetsavtal med rådet, dels inom utrikesrepresentationen. 25 handelssekrelerarljänsler finns för närvarandeinrättade. Av dessa är sex placerade i , i , ,, , och . I finns 14handelssekreterare, nämligen i , , , ,, , , , , , , , ochZiirich. På övriga industrilandsmarknader finns handelssekreterare i . Tre handelssekreterare arbetar i utvecklingsländer, nämligen iCaracas, Jeddah och . Filialkontor finns i , ,, , och . Under innevarande budgetår omorganiserasverksamheten i . En handelssekreterare med placering i lederverksamheten. Övriga kontor benämnda region- eller lokalkontor rapporterardirekl till denne. Elt antal utlandsmyndigheter i länder med särskiltintressanta marknader har givils en särskild kommersiell kompetens och lar liksom handelssekreterarna betalt för vissa av sina exportfrämjande Ijänster.Samtliga övriga ambassader, liksom även vissa konsulat, ger allmänexportfrämjande service. exportråd och handelssekreterarnasysselsätter 200 resp. 232 anställda. Hos handelssekreterarna utgörspersonalen, förutom av handelssekreterare, av marknadssekrelerare,praktikanter (marknadsassis-lenter) och biträdespersonal. Sverigesexportråds och handelssekrelerarnas verksamhet omfattar ex portservice, exportaktioner och exportuppdrag. Med exportservice avses de tjänster som uiförs avgiftsfritt, t. ex. rådgivning lill företag och enklare varuförfrågningar liksom viss uppsökande och initiativtagande verksam hel. Exportaktioner omfattar bransch-, land- eller lemabundna kollekliva 124 aktivitetersom stödjer företagens exportansträngningar. I exportaktioner Prop.1985/86: 100 ingår också bl. a. ålgärder som särskilt stödjer små ochmedelstora företag . 5 i deras exporlarbete samt de särskilda insatsersom görs på bygg- och energisektorerna genom Swebex. Uppdragsverksamhetenomfattar tjänster som utförs på särskild beslällning och mol särskild avgiftför enskild uppdragsgivare. Verksamheten drivs i ökadutsträckning i form av projekt. Projekten planeras och följs upp per marknad,per bransch och per typ av Ijänsl enligt strukturen allmänt främjande Ijänster,kunskapsökande, etableringsfrämjande, säljökande samt specialljänsler.Aktiviteter inom programmen exportservice, exportaklioner och exportuppdrag kanåterfmnas under fiera av dessa tjänstetyper. Verksamhetens finansiering är deladmellan staten och näringslivet. Staten bidrar enligt avtalel om Sverigesexportråd (prop. 1979/80:16, NU 20, rskr. 95) till finansieringmed etl belopp som motsvarar beräknad skillnad mellan rådels kostnader förexportservice till företag med export av mindre omfatlning och rådetsabonnemangsintäkter från dessa förelag. Vidare ställer staten enligt nämndaavtal medel till förfogande för rådels uppgift att planera och ledahandelssekreterarnas verksamhel och exportfrämjande verksamhet inomutrikesrepresentationen. Handelssekrelerarnas exportservice finansieras medstatliga medel. Flertalet för stat och näringsliv gemensamma exportaklionerfinansieras i regel efler fördelningen 40/60. Näringslivets bidrag tillfinansieringen av exportråd utgörs av abonnemangsavgifter. Abonnemangär en förutsättning för att få stadigvarande tillgång till Sverigesexportråds, handelssekreterarnas och utrikesrepresentationens tjänster.Detsamma gäller handelskammare i utlandet som har slutit samarbetsavtal medexportrådet. Rådet kan dock lämna vissa inledande Ijänster till annan änabonnent. Abonnemang påverkar inle prövningen om stöd till svensk projektexporteller lill svensk bygg- och energiexport. Näringslivets medverkan ifinansieringen utgörs också av uppdrag mol särskild avgift i eller iutlandet. Vissa medel under förevarandeanslag är avsedda för att främja svensk projektexport (prop. 1978/79:123 bil.2, NU 59, rskr 415) samt för statligt slöd lill konsultföretag (prop.1984/85:110, NU 33, rskr. 1985/86: 100 Medelsbehov (lOOO-tal kr.) 1985/86 budget Exportservice Anslag Övriga inkomster 72 570 24 999 80 920 25 000 + 9 240 + 2 000 + 2 585 + 2 000 Exportaktioner Anslag Övriga inkomster 440(6) 000 80 000(1) 69 888(2) 107 009(6) 70 000 + 8 240(6) + 7 000 + 3 990(6) + 7 000 Exportuppdrag Anslag Övriga inkomster 10 920 69 941 1(7) 75 000 Stöd till svensk proj ekt-export m. m. 20 860(3) m. m. 6 274(4) 11 370 Anslag 207 660(6) 190 624(5) 224 500(6) +26 190(6) + 9 075(6) 35 000 of of 5 200 +2 800 + 2 800 (1) Varav 14milj.kr. från /84. Härtillkommer 30,4 milj.kr. för vilka exportråd har fattat beslut men inte lyft från anslaget. (2) Avser inkomsterfrån såväl företag som från statliga myndigheter (cirka 0,9milj.kr. ), t.ex. statens industriverk inom ramen för de s. k. branschstödsprogrammen. (3) Härtill kommer . i lämnade /84 som belastarreserverade medel per . Dessa reserverade medel belastas också av lämnade utfästelser om totalt . från tidigare budgetår. (4) I detta ingår . som utgör utbetalningar från anslagetsreservation till kommerskollegium.