prop · G90325 · 1985-12-31 00:00:00 — Detökade antalet asylsökande har medfört att det har blivitnödvändigt för invandrarverket att utöka förläggningskapaciteten väsentiigt.Samtidigt har förläggningstiderna som regel blivit avsevärt längre än de fyraveckor som har angivits som målsättning, eftersom det inte har varit möjligtatt snabbt få fram del antal kommunplatser som svarar mot det ökade behovet ocheftersom det har varit nödvändigt att vid utplaceringen i kommuner prioriteraflyktingar som kom under är 1984 och som har varit inkvarterade pänågon av AMS förläggningar. hadeantalet platser vid de permanenta förläggning arna utökats till ca 1300. fanns också drygt 900 platser i tillfälliga utredningsförläggningar som verket har anordnat i , , , , och . Vidare har verket inrättat några tillfälliga slussförläggningar där asylsökande inkvarteras i avvaktan på att det finns plats på uiredningsförläggningar. I böijan av ,_ Prop.1985/86: öppnar verket ytterligare en utredningsförläggning iLandskrona med ca 200 platser. En ylterligare utökning av förläggningskapacitetenplaneras för all tillgodose det aktuella behovet av inkvarteringsplatser. Utlänningarsom inte söker asyl i direkt anslutning till inresan ulan först efter en tidsvistelse i landet hänvisas f. n. normalt inte till någon utredningsförläggning.Deras ärenden utreds av polismyndigheten i den kommun där de har lämnat inasylansökan och kommunen svarar i enlighet med riktiinjerna i prop. 1983/84;124 normalt för inkvartering och socialt stöd . Kommunen bördock enligt dessa riktiinjer i vissa fall kunna vända sig till invandrarverketi syfte att undersöka om verket kan erbjuda inkvartering i föriäggning.Bakgrunden till att den som söker asyl först en lid efter inresan enligtgällande riktlinjer normalt inte skall hänvisas till förläggning är bl.a. eltanlagande om att den som söker asyl efter en tids vistelse i en kommun oftasthar någon form av anknytning till orten. Detär främst och vissa andra kommuner i samtGöteborg, och som får la emot utlänningar som söker asyl efter entids vistelse i landet. Som regel har den asylsökande bara vistats en myckelkort tid i kommunen när han söker asyl hos polisen. Vanligen vänder han sigsamtidigt tUl socialförvaltningen i kommunen för att få ekonomisk hjälp ochbostad. Erfarenheterna visar att de asylsökande som regel inte harnågon nära anhörig i kommunen eller annan stark anknytning dit. Särskilt iStockholm har det varit svårt att ordna bostäder och många asylsökande har tUlfälligtfält placeras på hotell. Stockholmskommun och vissa andra kommuner som har fått ta emot ett stort antalasylsökande har vänt sig till invandrarverket och begärt att de som söker asyli kommunen skall tas om hand av verket på utredningsförläggning.Invandrarverket har emellertid hittiUs endast i mycket begränsad utsträckningkunnat tillgodose kommunernas krav i ett läge när det har varitnödvändigt alt utöka anlalel förläggningsplatser för att klara inkvarteringenav dem som söker asyl i direkt anslutning till inresan. EnUgtmin mening finns det flera skäl för att asylsökande som inte har någon egen bostad eller nära familjeanknytning i vistelsekommunen i ökad utsträckning bör inkvarteras på utredningsförläggning poli sens utredning i asylärendet genomförs. Ett skäl är att det skulle minska de problem som finns när det gäller att få fram bostäder i och på vissa andra håll och att det skulle ge de aktuella kommunerna väsentligt bättre möjligheter att planera sitt flyktingmottagande. Ett annat mycket starkt skäl är att det bör kunna leda till kortare handläggningstider i asylärendena om polisutredningarna görs vid förläggningar där polisens resurser är anpassade till förläggningskapacilelen. I och för f. n. många asylsökande vänta innan de hörs av poUsen därför att polisens utredningsresurser är hårt belastade till följd av det ökade antalet asylsökande. Det finns ytterUgare en aspekt som gäller rättvisan mellan olika flyktingar. F. n. intecknas en stor del av storstads kommunernas mottagningsplatser av dem som söker asyl efter 56 inresan. Det innebär alt den som söker asyl vidgränsen har mycket svårt att efter föriäggningsvistelsenfå komma till exempelvis . Om en Prop. 1985/86: 25 större del avde utlänningar som söker asyl efter en kortare tids vistelse i landet tas emotpä en förläggning blir förutsättningarna för att kommatill en storstad mer oberoende av när och var asylansökningen lämnas in. Avde skäl som jag här angivit vore del önskvärt om i princip alla asylsökande somsaknar bostad och som inte har någon mycket nära anhörig eller har andrasärskilda skäl för att bo i en viss kommun kunde inkvarteras av invandrarverketpå uiredningsförläggningar polisens utredning genomförs. Detskulle emellertid innebära elt väsentligt ökat behov av föriäggningsplatser ochställer också ökade krav pä invandrarverket centralt. Med hänsyn tillnuvarande situation i fråga om behovet av förläggningsplatser är det knappastmöjligt för invandrarverket att i ett kortsiktigt perspektiv kunna ta hand omalla de utlänningar som söker asyl efter inresan och som i princip bordeinkvarteras på förläggning under polisens utredning. Den ökade inkvarteringenav asylsökande på utredningsförläggningar bör därför genomföras successivt.Med hänsyn till all problemen vad gäller såväl bostäder som handläggningstiderhos polisen är särskilt stora i är det angeläget att utlänningar somsöker asyl hos polisen i och saknar bostad i första hand anvisasplats på förläggning. Detsuccessivt utökade ansvar för invandrarverket i fråga om inkvartering på utredningsföriäggningsom jag har föreslagit innebär inle att berörda kommuners ansvar för att gebistånd till nyanlända asylsökande upphör. Om den asylsökande har någon nära anhörig,1. ex. make/maka eller barn. som är bosatt i kommunen eller om den asylsökandeav någon speciell anledning inle kan få sina behov tillgodosedda genominkvartering pä en statiig utredningsförläggning har vistelsekommunen precissamma ansvar som . För asylsökande som skall inkvarteras påutredningsförläggning har kommunen ett ansvar för all ge temporärt bistånd avolika slag till dess att den asylsökande kan tas emot på en förläggning ochbehoven kan tillgodoses där. Det kan t.ex. behövas tillfäUig inkvartering ikommunal regi i avvaktan på att en placering på föriäggning kan genomföras. Somjag har nämnt planerar invandrarverket att öppna ytteriigareutredningsförläggningar för att klara det akuta platsbehov som har uppståtttill följd av det ökade antalet asylsökande. Behovet av platser päutredningsförläggningar blir beroende av hur många asylsökandesom kommer till och i vilken takt utplacering i kommunerna kan ske, BLa,mot bakgrund av behovet av beredskap och mitt förslag att utlänningar som sökerasyl efter inresan i i ökad utsträckning skall inkvarteras påförläggning, är det sannolikt att de förläggningsplatser som inrättas under år1985 kommer att behövas under hela den återstående delen av /86.Det innebär väsentligt fler förläggningsplatser än vad som kunde förutses förereformens genomförande och därmed avsevärt större resursbehov än vad somberäknades i budgetpropositionen 1985. Det ökade resursbehovet kan beräknas tillca 105 milj. kr. Förslagetatt även de asylsökande som inte söker asyl i samband med 57 Prop.1985/86:25 inresan i ökad utsträckning skall hänvisas till en utredningsföriäggninginnebär att del också på lång sikt - även om flyktinginvandringen åter skulleminska lill den nivå som var normal - behövs fler föriäggningsplatserför asylsökande än vad som har beräknats. Som jag lidigare harredovisat är antalet permanenta förläggningsplatser f. n. 700 varav en del iförsta hand är avsedda för organiserat överförda flyktingar. Enligt de riktiinjerför flyktingmottagandet som har antagits av skall 200 av de platser iHallstahammar och /som primärt är avsedda för organiseratöverförda flyktingar avvecklas till om inle förutsättningarnahelt förändras. Det ökade behovet av platser vid utredningsförläggningarinnebär helt ändrade föruisättningar och någon minskning av det permanentaantalet platser vid förläggningarna i /eller bördärför inte ske. Förläggningen i /som ursprungligen var avseddatt i första hand ta emot organiserat överförda flyktingar har i praktikenblivit en utredningsförläggning ftir asylsökande. Den bör nu även i formellmening bli en utredningsförläggning med en permanent kapacitet för att ta emot250 asylsökande. Förläggningen i Hallslahammar bör även i första handta hand om organiserat överförda flyktingar. För della ändamål krävs minst 150permanenta platser. Utöverde permanenta platser som f. n. finns vid föriäggningarna behövs under denärmaste åren ytterligare permanenta platser för asylsökande. Dessa platser kanskapas antingen genom att man permanent utökar kapaciteten vid någon av debefintliga föriäggningarna eller genom att man inrättar en ny permanentförläggning. Bl.a. för att inte ha alltför många asylsökande på samma ort underlång tid anser jag att en ny utredningsförläggning bör inrättas.Invandrarverket har föreslagit att den föriäggning som man kommer attinrätta i skall bli permanent. Jag har inget att erinra mot dettaförslag. är inte minst på grund av närheten till ochMalmöregionen lämplig för lokalisering av en ny permanent utredningsföriäggning.Förläggningen bör ha kapacitet att kunna inkvartera minst 200 asylsökande. Detförslag som jag har lämnat i fråga om nya utredningsförläggningar innebär enpermanent förläggningskapacitet på ca 900 platser. Omantalet asylsökande skulle minska pä elt sådant sätt att det permanentaplatsbehovet blir lägre bör självfallet en minskning av den permanentaförläggningskapaciteten pä nytt aktualiseras. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännade riktlinjer som jag har förordat i fråga om mottagning på uiredningsförläggningar för asylsökande, 2. tillÖverföring och mottagning av flyktingar m.m. på tilläggs budget I till statsbudgeten för /86 anvisa ett för slagsanslag av . [16] D6. Ersättning till kommunerna för åtgärder för Prop. flyktingar m. m. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för /86 anvisats ettförslagsanslag av . Ökningenav antalet asylsökande medför ett ökat resursbehov underinnevarande budgetår för ersättning till kommuner enligt förordningen(1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar. Det gäller såväl ersättningen från länsstyrelserna för ekonomisktbistånd m.m. som schablonersättningarna från invandrarverket till kommuner somhar träffat överenskommelse om mottagande av flyktingar och ersättningarna tilllandstingskommuner för sjukvårdskostnader. Detökade resursbehovet för ersättning från länsstyrelserna för ekonomisk hjälpkan uppskattas till ca 80 milj. kr. Vad gäller denna ersättning vill jag idetta sammanhang också anmäla att en mindre förändring av reglerna i denaktuella förordningen bör göras så att intentionerna i fråga om hur lång tidstaten skall svara för socialbidragskostnaderna helt uppfylls. Enligtförordningen har kommunerna rätt till ersättning för ekonomisk hjälp som harlämnats under det kalenderår då uppehållstillstånd första gången beviljades enflykting och de därpå följande tre kalenderåren. Avsikten med bestämmelsen äratt kommunen skall vara garanterad ersättning för faktiska kostnader underflyktingarnas första tid i . Vad gäller vissa flyktingar har dock intebestämmelsen i förordningen fått avsedd effekt. Det gäller flyktingar som föreinresan i har ansökt om uppehållstill-stånd här och fått detta beviljatmen inte har fått utresetillstånd frän vistelselandet förrän efter elt ellerflera är. För att inte kommuner som tagit emot sådana flyktingar skallmissgynnas bör reglerna ändras så att en statlig ersättning utgår under det ärflyktingen kommer till och de därpå följande tre åren, i de fall uppehållstiUståndhar beviljats innan flyktingen kommit till . Frånlänsstyrelserna utgår inte bara ersättning för ekonomisk hjälp utan också ersättning för vissa vårdkostnader för barn som har kommit till utan egna vårdnadshavare. Sådan ersättning betalas ut kalenders årsvis i efterskott och redovisas i likhet med socialbidragskostnaderna individuellt för varje person. Den vanligaste formen av vård för dessa barn är vård i familjehem. Statsbidragskonstruktionen är för detta ändamål enkel eftersom dessa kostnader normalt kan redovisas för varje individ. För vissa barn kan emellertid någon form av kollektiv placering vara ett lämpligt alternativ och detta kan kräva särskilda anordningar i fråga om personal, lokaler m.m. har haft kontakter med vissa kommuner om särskilt anordnade kollektiva lösningar för vården av min deråriga barn. I dessa fall kan dock nuvarande regler med ersättning från ibland vara elt problem eftersom de inte är anpassade lill kollektiva lösningar. Jag föreslår mot denna bakgrund att invandrarverket - på samma sätt som f. n. gäller i fräga om kollekliva genomgångsbostäder för asylsökande - skall kunna ersätta kostnaderna i särskild ordning efter överenskommelse med kommunen i stället för att kostnaderna skall redo- cg Prop.1985/86:25 visas per individ och ersättas av . Mitt förslag medföringa ökade kostnader utan del är bara fråga om en förändrad administration. Möjligheternaför invandrarverket att i särskild ordning ersätta inkvartering av asylsökandei genomgångsbostäder har utnyttjats mer än beräknat under innevarande budgetårtill följd av det ökade antalet asylsökande. Det ökade resursbehovet uppskattastill 10 milj. kr. Äveni fråga om vissa andra kostnader som normalt ersätts av inomramen för den ersättning som lämnas för ekonomisk hjälp kan det i vissa fallvara lämpligt och mera rationellt att ersättning i stället betalas ut isärskild ordning. bör därför vid behov kunna bemyndigas altefter särskild överenskommelse ersätta kostnader som eljest skulle ersättas avlänsstyrelsen med stöd av förordningen (1984:683) om statiig ersättning förmottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Jag vill i detta sammanhangför redovisa att regeringen har beslutat om bidrag isärskild ordning till för vissa kostnader för tandvård förflyktingar och asylsökande vilka annars skulle ha ersatts av . SchabIon(;rsätlningarnatill kommuner som har träfiat överenskommelse med invandrarverket om mottagandeav flyktingar och asylsökande fastställs åriigen av regeringen efteröverläggningar med . Sådana överläggningar har nyligenslutförts. kommer följande belopp att gälla: Barnunder K. år 26 300 () Övriga 12600 () Deinom parentes angivna beloppen avser schablonersättning för en flykting närschablonersättning avseende väntetiden har lämnats till samma kommun. Höjningarnaav schablonersättningarna fr.o.m. och det större antaletasylsökande än beräknat som utplaceras i kommuner under /86medför ett ökat resursbehov på ca 70 milj. kr. för schablonersättningar jämförtmed vad som har beräknats i budgetpropositionen 1985. Försärskilda bidrag tUl kommunen har tidigare anvisats 6 milj. kr. Sådana bidrtigär i första hand bl. a. avsedda för uppbyggnad av kompetens i moltagningskommunersom inte har tagit emol flyktingar. har väsentiigt flernya kommuner än beräknat engagerats i flyktingmottagande. Ramen för särskildabidrag från invandrarverket till kommuner bör mot denna bakgrund höjas med 2 mUj.kr. Vadgäller ersättning till landstingskommuner för hälso- och sjukvård har invandrarverket i en skrivelse föreslagit vissa regeländringar grundade på erfarenheterna av de regler som började gälla . De förändringar som har föreslagits kräver endast i begränsad utsträckning beslut av och övervägs f.n. inom . Ett av förslagen, som enligt min mening bör genomföras 60 redan fr.o.m. , bör emellertidföreläggas eftersom det innebär enviss utvidgning av det statiiga kostnadsansvaret Prop. 1985/86: 25 jämfört med vad har beslutat med anledning av prop. 1983/84;124. F.n.har sjukvårdshuvudmännen rätt tiU ersättning för varaktig vård pä sjukhus ellerannan vårdinstitution av organiserat överförda flyktingar. Bakgrunden lilldenna bestämmelse är att inom ramen för flyktingkvoten varje årnormalt tar emot ett antal sjuka och handikappade flyktingar som behöverlångvarig särskild vård på institution och att det inte är rimligt alt detenskilda skall stå för dessa kostnader, som i många fall kan varabetydande. har det också kommit ett antal asylsökande tillSverige som är gravt handikappade på grund av krigsskador eller sjukdomar ochsom kräver lika omfattande vårdinsatser som de nämnda kvotflyktingarna. Fördessa personer kan landstingen f. n. inte få någon ersättning sedan de har fåttuppehållstillstånd. Detta kan innebära problem vid planering av lämpligvårdform. Detär enligt min mening önskvärt att samma regler gäller i fråga om ersättning förvaraktig värd för flyktingar som har kommit till på egen hand ochflyktingar som är organiserat överförda hit. Vilka kostnader som mitt förslagmedför är beroende av hur många flyktingar med allvarliga handikapp som kommerhit pä egen hand. Jag räknar med en årskostnad på ca 1-2 milj. kr. under denärmaste åren. Totalt räknar jag med ett ökat resursbehov på ca 7 milj. kr. förersättning för sjukvårdskostnader under /86 jämfört med vad somhar beräknats i budgetpropositionen. Huvuddelen av dessa kostnader är enbarten följd av att antalet asylsökande har ökat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordat ifråga om ersättning tUl kommuner och landstingskommuner för mottagande avflyktingar och asylsökande 2. till Ersättning tUt kommunernaför åtgärder för flyktingar m. m. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten /86 anvisa elt förslagsanslag av . 1985/86:25 Bilaga 6 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälatt till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86. B. Bostadsförsörjning m. m. [1] B 1. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /86 anvisats ett förslagsanslagav . Ibeslut har regeringen gett i uppdrag attutarbeta ändrade rutiner för utbetalning av räntebidrag, s. k. nettoavisering.Genomförande av nettoavisering beräknas medföra betydande besparingar förstaten. Den nya ordningen kommer även att medföra en större säkerhet vidberäkningen av räntebidrag. Bosladssi.yrelsensarbete med att förändra rutinerna har bedrivits planenligt och den förstaetappen som omfattar nettoavisering av nya lån har avslutats. Under budgetåret1985/86 skall man i en andra etapp införa nettoavisering av lånekostnaderna förlånen i lånestocken. Riksdagenhar i enlighet med regeringens förslag i prop. 1984/85; 100 bil. 1984/85: 101 bil. 6 anvisat sammanlagt . för projektet (BoU1984/85; 14, rskr 231), Tskrivelse till regeringen har bosladsstyrelsen hemställtom ytterligare . för projektets sista dei. anför attden ursprungliga bedömningen av kostnaderna för projektets andra etapp harvarit orealistisk. Genomförandel av den första etappen har visat att helabehovet av tekniska insatser för ett system av aktuell typ ligger på drygt dendubbla nivån mot vad som ursprungligen bedömdes. Det är i första handmedelsbehovet för konsultinsatser som är större än man tidigare hade beräknat. Detframgår av nu aktuella beräkningar att projektet trots den redovisade ökade kostnaden kommer alt ge positiv avkastning redan under innevarande budgetär. Det är därför angeläget att del åter stående arbetet med att genomföra de nya rutinerna kan bedrivas enligt planerna. Jag beräknar medelsbehovet lill . 62 Regeringen beslutade ienlighet med vad som 1983/84; 40 bil. 9 (s. 88) om tillfälliga medel tUl bostadssty- Prop.1985/86:25 relsen för utredning av formerna för en utvidgad kostnadsuppföljningoch för stickprovskontroller av kostnader för ombyggnad. En arbetsgrupp inombostadsstyrelsen har utfört granskningar och bedömt resultaten av dessa. Ienlighet med regeringens beslut har också i en rapportStickprovs- och specialkontroU av ombyggnadskostnader i bostadslåneärenden,daterad . redovisat slutresultatet av utredningen. Iskrivelse anför bl.a. att det i en storandel av ansökningarna har uppgelts för höga kostnader och att detta i mångafall har lett till felaktigt utbetalda lån och bidrag. a. om . i särskilda medel för att granska kostnaderna iett urval av ärenden som har fält slutligt beslut om bostadslän för ombyggnadunder . En sådan granskning skulle enligtbostadsstyrelsens uppfattning kunna visa vilken effekt vissa ändrigar iföreskrifterna för ombyggnadslån kan ha haft på överensstämmelsen mellan deuppgivna och de verkliga kostnaderna. Föregen del anser jag del inte motiverat att anvisa särskilda medel till kostnadernaför en sådan kontroll. Bostadsstyrelsenhemsläller också att . ställs till styrelsens förfogande förgranskning av alla ärenden som har fått slutligt beslul om ombyggnadslån underår 1983. Syftet är att återkräva för myckel utbetalda lån och räntebidrag. En granskningav 1983 ärs samtliga ärenden skulle enligt bedömning kommaatt ge en besparing för staten på ca . Jagdelar bedömning av vikten av en noggrann kostnadskontroll.Utgångspunkten måste dock vara att en sådan kontroll i fortsättningen skallingå som en del i bostadsverkets normala verksamhet. anför dock inte har vare sig resurser eller kompetens för att kunna företade nödvändiga kontrollerna, men att man avseratt inom ramen för den fortlöpandekursverksamheten inom bostadsverket la upp erfarenheter frängranskningsverksamheten. Det behövs emellertid också särskild utbildning ibokföring och redovisning. Ävenjag anser att bosladsstyrelsen i ett inledande skede behöver särskilda medelför att genomföra en fortsatt kostnadskontroU. Jag beräknar medelsbehovet till3000000 kr. Hälften av detta belopp I , bör anvisas för innevarandebudgetår och I för /87. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Bosladsstyrelsen på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1985/86:25 Bilaga 7 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande;statsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 Industri m. m. [1] Ändring av 5 § lagen (1980: 1097) om Svenskaskeppshypolekskassans verksamhet regleras genom lagen (1980; 1097) om Svenska skeppshypotekskassan.Kassans ändamål är att medverka vid finansiering av rederiverksamhet här iriket genom att lämna lån huvudsakligen av långfristig karaktär eller iklädasig garanti för sädana lån. Staten har ställt 167 milj. kr. till förfogandesåsom garantifond för kassans verksamhet. Garantifonden utgörs avgarantiförbindelser utfärdade av . Iskrivelse har kassan anhållit att lagen ändras, så att detfinns möjligheter att belåna fartyg som är högst mot f. n. högst 15år. Kassan har framhållit att ändringen skulle innebära förbättrade möjligheterför belåning av inköpt begagnat tonnage. innebär ändringen enligtkassans mening inte någon förändring av kassans säkerhetsmarginaler. Fullmäktigei , bankinspektionen och som avgett yttrandenhar inte haft något att invända mot förändringen. Medhänsyn tUl att den föreslagna förändringen inte avses innebära nägon förändringav säkerheten för kassan lämnade krediter föreslår jag att lagen ändras så somkassan föreslagit. Medanledning av vad jag har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till lag om ändring av lagen (1980; 1097) om Svenska skeppshypotekskassan.Lagförslaget bör fogas till detta ärende som bilaga 7.1. Jaghemsläller att regeringen föreslår attanta förslaget till lag om ändring i lagen (1980; 1097) om . c.Regional utveckling Prop. [2]c 9. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1985/86. Riksdagenbeslöt (prop. 1984/85:125 bil. 9, AU 13, rskr 354) attlokaliseringsbidrag i , och kommuner skall kunnalämnas med högst av den del av de totala utgifterna som avser byggnader,markanläggningar, maskiner och andra inventarier. Regeringen har senarebeslutat att även offertstöd i nämnda kommuner får lämnas med högst av detotala utgifterna för åtgärden.