prop · G903165 · 1985-12-31 00:00:00 — En annan, vidtagen ändring ivägtrafikkungörelsen innebär frikostigare bruttoviktsbestämmelser för fordonskombinationermed korta draglängder. TS'V:s förenkUngsarbele. Betydande förenklingar för såvältillverkare som importörer av bilar har blivit resultatet av TSV:s fortgående arbete på internationell harmonisering av fordonskomponenter, där Europaregler 49 4 1985/86. (ECE) numera godtas i ökad utsträckning, Hitfills gällerdetta bilbälten. 1985/86: 165 stänkskydd, bromsar och belysning. Genom om fordon, har det blivitlättare för tillverkare att få besked om tekniska krav, som gäller förprodukterna. TSV har vidare gått över till samma funktionella systemindelningsom AB . Också detta innebär förenklingar för tillverkarna. Försöksverksamhel på bilregislerområdel. Efter förslagfrän TSV har regeringen öppnat möjlighet till viss försöksverksamhet päbilregisterområdet. I stället för nuvarande skriftliga anmälningar tilllänsstyrelserna skall företag som har datorstödd fordonsadministration direktpå datamedium kunna lämna uppgifter om ägarbyten och avställningar. LfV har medanledning av den s. k, översynsförordningen sett över verkets samtligasäkerhetsföreskrifter, med syfte att helt ta bort onödiga bestämmelser och liberaliserakvarvarande bestämmelser så långt som det är möjligt med hänsyn till enacceptabel säkerhetsnivå, Samma grundtankar tillämpas i det fortlöpanderegelarbetet. Dispenser inom frikommunförsöket. Vissa dispensansökningarinom det s. k. frikommunförsöket (jfr ovan) berör även transportsektorn. Denställning som tagits till ansökningarna innebär att kommunerna i ökad utsträckningkommer att få beslutanderätt i vissa frågor, vilket kan innebära fördelar förnäringslivet i form av smidigare handläggning och mindre krångel. Förslag från TPR. TPR har tillregeringen lämnat förslag till ändringar av i första hand yrkestrafikregleringen.Även vad avser internationella vägtransporter, uthyrning av bussar ochtransportförmedling har rådet föreslagit författningsändringar. Beträffandetransportförmedling föreslås bl.a. att behovsprövningen vid meddelande avtillstånd slopas. De nu gällande snäva begränsningarna i form avlinjeanknytning etc, skulle därvid bortfalla och konkurrensen öka, Ocksä TPR:sandra förslag innefattar vissa förenklingar av de aktuella regleringarna. har gjortframställningar om förändringar i väg- och trafiklagstiftningen som skulleinnebära minskad byråkrati i näringslivets kontakter med myndigheterna.Förändringarna innebär bl, a, att beslutskompetensen i vissa tillståndsfrågoröverförs från till väghållaren, dvs, från en administrativmyndighet till den myndighet som i regel gör utredning i ärendet. Översyn av yrkeslrafiklagsliflningen. Som inledningsvisnämnts, är för enklingsarbetet under det närmaste året i första hand inriktat på en över syn av yrkestrafiklagstiftningen. En särskild arbetsgrupp har tillsatts för uppgiften. Gruppen skall göra en samlad översyn av lagstiftningen och mot bak- 50 grundav en trafikpolitisk och rättslig prövning försöka liberalisera och Skr.1985/86: 165 förenkla bestämmelserna. Tyngdpunkten ligger därvid påpersontrafiken. Efter vederbörligt remissförfarande har gruppen att vidareberedade förslag som TPR enligt ovan har ingett till regeringen. Ett ytterligareunderlag är den inom TPR pågående utvärderingen av TAXI 80, dvs. det i bl.a. Stockholminförda datoriserade systemet för beställning och dirigering av taxi. Dennautvärdering sker på regeringens uppdrag. Endepartementspromemoria med arbetsgruppens förslag förutsätts föreligga hösten1986. Vissa frågor kommer dock att brytas ut för tidigare ställningstagandenvåren . Översynav regler för kontroll av fordon. TSV planerar en översyn av samtliga reglersom rör kontroll av fordon. Översynen kommer först att beröra flygandeinspektion och kontrollbesiktning. Härefter tas reglerna för typbesiktning,registreringsbesiktning, lämplighetsbesiktning och ex-portvagnsbesiktning upp.Syftet är att förenkla och förbilliga kontrollen för avnämarna. SjöV meddelar att en revision av verketsförfattningar pågår. Arbetet är tidskrävande. Detta beror på -förutom mängdenav föreskrifter - att reglerna ofta är grundade på internationellaöverenskommelser och rekommendationer. Teknisk provning och kontroll Detyttre ramverket för regleringen av området teknisk provning och kontroll utgörsav lagen (1985: 1105) om obligatorisk kontroll genom provning m. m., som harträtt i kraft (prop. 1985/86:27, NU 8, rskr. Denna lagbehandlar organisationen av den officiella provningen. Bestämmelserna om attvissa produkter skall kontrolleras och provas finns i ett stort antalförfattningar, som i fiertalet fall är verksföreskrifter. Myndigheter som ärverksamma inom området är dels föreskrivande, dels provande organ. Deföreskrivande myndigheterna, som är ett 30-tal, ställer krav att vissaprodukter skall kontrolleras och provas. Exempel pä sådana myndigheter är ASS, TSVoch planverket. Provande organ är de s,k. riksprovplatserna som antingen ärmyndigheter eller statliga bolag. Exempel på denna kategori är statens provningsanstalt(SP), SEMKO, AB och AB provning kan numera också ske vid auktoriserade provplatser. Enbetydande del av obligatorisk kontroll genom provning äger rum utanför denna organisatoriskaram. Deåtgärder inom området teknisk provning och kontroll som redovisas i det följande avser såväl slopad som uppmjukad reglering. Löpande insat ser görs vidare för att fä till stånd en internationell harmonisering. Utöver vad som nedan anges sker på riksprovplatserna ett fortlöpande effeklivi seringsarbete för att tillgodose kundernas önskemål. Vidare ser de före- 51 skrivandemyndigheterna löpande över tidigare ställda krav på provning Skr. 1985/86: 165 ochkontroll; Som exempel pä ändrade kontrollkrav som beslutats kan nämnas de nya regler om radiostörningskontroll av elektrisk materieli radiostörningsförordningen (1985:625), vilken trätt i kraft den 1 januari1986. Den tidigare ordningen med som provande organ har ersatts medett system där leverantören har att lämna en särskild "tillverkarensdeklaration" med försäkran om produktens säkerhet. Deklarationen skallvara åtföljd av provningsintyg, antingen från företaget självt (om de harerforderlig teknisk kompetens) eller från provningsorgan med motsvarandekompetens. Underrubriken /beredning anges centralt initierade förslag till ny kontrollordningför vissa produkter. Inriktningenav de framtida förenklingsåtgärderna blir i hög grad beroende av hurmyndigheterna förmår utnyttja de möjligheter till en flexiblare kontrollordningsom den nya lagen medger. Beslutat(med beslutat avses dels genomförda åtgärder, dels propositioner ellerlagrådsremisser som regeringen lagt fram). har som nämnts beslutat om en ny lagstiftningsom möjliggör ett effektivare och flexiblare kontrollsystem. Syftet är att få tillstånd samordning av provningsresurser och skapa garantier för att verksamhetenbedrivs kompetent, korrekt och så rationellt som möjligt. Den nyalagstiftningen ger bättre utrymme än den tidigare för att anpassa kontrollgenom provning eller besiktning till förutsättningarna i särskilda fall. Dennya lagen reglerar inte när provning skall ske, vad som skall provas eller på vUkelsätl provning skall ske. Om detta beslutar liksom tidigare sektorsansvarigamyndigheter, som t.ex. ASS, planverket och TSV. 1 den proposition som föregåttbeslutet framhölls dock betydelsen av att de krav på kontroll som uppställs fören produkt måste vägas emot industrin och näringslivets behov av regler sominte verkar onödigt kostnadshöjande, försvårar strukturförändringar eller fär konkurrensbegränsandeeffekter som följd. Vidare underströks hur viktigt det är att myndigheternaredovisar ekonomiska konsekvensberäkningar av sina föreskrifter. 1 fråga om formerför kontroll pekades i propositionen på att företagens egna kontrollåtgärder,den s. k. egenkontrollen, bör få en mer framskjuten roll . Obligatoriet med den s. k. kontrollstämpeln för ädelmetallarbeten har i departementspromemorian (Ds 1 1984: 11) tallkontroll? Betänkandet innehåller även förslag som syftar till anpassning till internationella förhållanden. Förslagen har re missbehandlats och bereds nu inom industridepartementet. Enklare konlroU av volym och vikl. I departementspromemorian (Ds 1 52 1985:4) Enklare kontroll av volym och vikt har föreslagitsuppmjukningar i Skr. 1985/86: 165 regleringen av kontroll av vågar ochbensinpumpar. Genom längre intervall mellan kontrollinsatserna och möjlighet tillett auktorisationssyslem sker förenklingar och besparingar för de berördaföretagen. Förslagen har remissbehandlats och bereds nu inomindustridepartementet. KonlroU av eleklrisk måleriet. Regeringen har tillsatt ensärskild utred ning med uppgift att utreda frågan om en svensk anpassning till om kontroll av elektrisk material. EG-systemet innebär en för producenter starkt förenklad kontrollordning. Utredningen har redovisat sitt förslag i betänkandet (Ds I 1986:1) Effektivare kontroll och underiättad handel, som remissbehandlas. Översyn av AS . Som tidigare redovisatsbedriver ASS ett omfattande arbete med översyn av sina föreskrifter.Föreskrifterna om provning och kontroll för bl, a, tryckkärl ochlyftanordningar ses över med tanke på risknivåer, möjligheter till egenkontrolloch besiktningsintervall. Översyn av provning och godkännande avteleutrustning. Pä område skall en utredare enligt nyligenutfärdade direktiv se över organisation och regler för provning och godkännandeav utrustning som skall anslutas till telenätet. Utredaren skall vidare belysateleverkets myndighetsutövande roll i fråga om radiokommunikation, Ulredning av vissa frågor inom området kontroU genom lekniskprovning. Regeringen har tillkallat en utredare (1986:6) för attbl, a. kartlägga den pågående internationella utvecklingen på provningsområdetsamt belysa vad detta innebär för svenskt vidkommande. Bilaga 3 Skr.1985/86:165 () är central förvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMSär även chefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna.Länsarbetsnämnderna svarar för allmänna arbetsmarknadsfrågor och lederarbetsförmedlingen i resp. län. Den lokala organisationen utgörs av 84arbetsförmedlingsdistrikt. 1 varje distrikt finns en arbetsförmedling sombestår av ett distriktskontor med en distriktsarbetsnämnd och ett antallokalkontor. AMV:sserviceprogram inleddes med att personalen pä inbjöds att komma medförslag i syfte att effektivisera verksamheten. Ca 1 000 förslag lämnades.Dessa lades till grund för dels riktlinjer för det fortsatta arbetet medserviceprogrammet, dels ett hundratal s, k, planer för konkreta förändringar. Syftetmed serviceprogrammet är att underlätta förmedlingsarbetet sä att ledigaplatser snabbare kan tillsättas och arbetssökande snabbare kan fä arbete. Dettaskall åstadkommas bl, a, genom att resurser sä långt det är möjligt omfördelas tilldirekt förmedlingsservice. Övriga enheter inom verket skall betjänaförmedlingarna på ett sådant sätt att dessa får mer tid för kunderna. Detta serviceinriktadesynsätt skall prägla hela organisationen och utgör grunden för de riktlinjersom lade fast för serviceprogrammet: 6 arbetssättet mot kundernaförbättras 7 serviceandan stärks. Inomserviceprogrammet har ett utvecklingsarbete bedrivits som innebär en successivomfördelning av resurser mellan central, regional och lokal verksamhet tillförmån för arbetet på förmedlingarna. Rationaliseringsvinsternaav redan genomförda eller planerade åtgärder inom serviceprogrammet innebär attresurser frigörs från administrativa uppgifter från arbetsförmedlingarna,länsarbetsnämnderna och AMS och tillförs förmedlingens utåtriktadeservicefunktion motsvarande minst 500 årstjänster. Avdessa effekter hänförs ca 1/3 till omorganisationen av AMS' kansli, 1/3 till effektiviseringargenom inrättande av "servicecenter" i arbetsförmedlingarnaskundmottagningar och 1/3 till övriga rationaliseringar genom ökad delegering,regelförenklingar och ianspråktagande av ny teknik. Sammantaget medföråtgärderna en överföringseffekt motsvarande minst 70 milj. kr./år. Denna effekt kommer att nyttjas för att förstärka den direkta kundservicen vid landets arbetsförmedlingar. successivt underbudgetåren 1984/85-1986/87. Resultatethittills är för kunderna snabbare beslut, okad tillgänglighet. Skr.1985/86:165 mindre byråkrati och bättre kvalitet genom specialiseradförmedlingsservice. Förpersonalen innebär förändringarna bl, a, bättre utnyttjande av kompetens genomspecialisering, fler beslut pä eget ansvar, ökad målstyrning och färredetaljregler och personalutveckling genom bl. a. chefsutbildning. Serviceprogrammetfullföljs med en allmän genomgång av hur kontakterna med kunderna fungerar.Under innevarande budgetär deltar all per- sonal i seminarier kringserviceattityder och servicebeteende. Ett studiematerial för detta ändamål,"Vårt ansikte utåt", har utarbetats. AMSplanerar också att genom systematiska uppföljningar och servicemätningar delsytterligare förbättra servicen, dels följa utvecklingen över Uden. Domstolsverketär central förvaltningsmyndighet bl.a. för de allmänna domstolarna som ärtingsrätterna, hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätterna är allmännaunderrätter och uppgår till 97 st. Vid tingsrätterna finns bl, a. eninskrivningsmyndighet som handlägger ärenden om bl. a. lagfart och inteckning ifastighet. Huvuddelenav tingsrättens engagemang i serviceprojektet koncentrerades till att utarbeta,genomföra och utvärdera en skriftlig enkälundersök-ning till tingsrättens ingivarevid inskrivningsmyndigheten, avdelningen för summariska processer ochbouppteckningsavdelningen. (Med ingivare avses förmedlare av ansökningar mellanenskild sökande och inskrivningsmyndigheten.) Enkätenbegränsades till tingsrättens dominerande ingivarkategorier. Den tillställdes59 banker, 22 andra privata företag typ fastighetsmäklare och juridiska byråer,6 kommuner och 9 statliga myndigheter. Ihuvudsak behandlades frågor rörande bemötande, olika aspekter av deninformation som lämnas till allmänheten samt tillgängligheten. Vidare haringivarna beretts tillfälle till att lämna förslag om tingsrättens ärendehandläggningi stort. Närdet gäller frågor om personalens bemöiande visade enkätsvaren att detövervägande antalet ingivare blivit positivt bemötta och att man uppskattarden personliga kontakten med myndigheten. Enligt tingsrättens mening föreliggerdärför inte något behov av att vidta särskilda åtgärder för att förbättra dendelen. Beträffandeinformalionen uppfattar tingsrätten resultatet av enkäten som en god grund attbygga vidare på. Upplysningarnas tillförlitlighet och begriplighet tycks varafullgod och föranleder inte några ytterligare åtgärder. De förslag somövervägs gäller kvantiteten av information. Särskilda "ingivarträffar"planeras för i första hand inskrivningsmyn dighetens ingivare. Syftet med träffarna skall vara att informera om myn dighetens verksamhet, öka ingivarnas förståelse för den rådande arbetssi tuationen samt ge tillfälle för diskussion om gemensamma problem. Vidare planeras en "öppet-hus"-aktivitet riktad till allmänheten i domsaganför 55 att informera omtingsrättens organisation och arbetsformer. Tingsrättenföreslår ocksä aU dess rådgivning i enskilda ärenden skall Skr. 1985/86:165 utökas till fler avdelningar inom myndigheten. MyndighetenslUlgänglighet i form av telefonservice och telefontider behandlades som nämntsockså i enkäten. Det tydligaste kravet på förändringar som framfördes varutökade telefontider vid inskrivningsmyndigheten. Tingsrätten anser att dentotala telefontiden inte kan utökas i någon större omfattning med hänsyn tillde övriga arbetsuppgifter som mäste utföras. Däremot skall försöksvis enanpassning ske av telefontiderna så att de bättre överensstämmer med dendominerande kundkategorins krav nämligen bankernas. Länsstyrelsernasvarar för den statliga förvaltningen i länen i den mån detta inte ankommer päandra myndigheter. Verksamheten är mångskiftande och arbetsuppgifternaomfattar bl.a. fysisk planering, natur- och miljövård, kulturminnesvård,regionalpolitik, veterinärväsendet, beskattningsväsendet, totalförsvaret,social omvårdnad och räddningstjänst. Härtill är länsstyrelserna högstapolismyndighet i länen samt huvudmän för priskontorsverksamheten. Länsstyrelseni tillsatte en arbetsgrupp med företrädare föravdelningar, fristående enheter och,de fackliga organisationerna med uppgiftatt upprätta förslag till serviceprogram för . Materialinhämtades från andra myndigheter som arbetat med serviceprojekt nämligenlantmäteriverket, postverket och AMV, Dessutom användes bl, a. enkätsvar frånpersonalen på planeringsavdelningen och skatteavdelningen samtintervjuundersökning angående telefonväxelfunktionen, Ijanuari1985 fastställde arbetsgruppens förslag till serviceprogram. Detomfattade i huvudsak åtgärder för att förbättra tillgänglighet, bemötande ochinformation. Serviceprojektetgenomförs i en projektorganisation med arbetsgrupper för olikaverksamhetsområden. Närdet gäller lillgängligheien har genomfört en rad åtgärder.Främst handlar det om ändrad lokaldisposition, ombyggnad av besöksintensivaexpeditioner, inrättande av särskild informationsdisk, bättre skyltning m.m.Försök med förlängt öppethållande har införts ()pä bil- och körkortsregistret, handels-och föreningsregistret samtinformationsdisken. Informalionenhar förbättrats säväl internt som externt. En informationssekreterare haranställts, presskonferenser om serviceprogrammet har anordnats, ett bildbandoch en broschyr om organisation och verksamhet har framställts,"Öppet-hus-arrangemang" för allmänheten har genomförts. Vidare ägnas särskilduppmärksamhet åt de interna rutinerna i syfte att förenkla ärendehandläggningar och förkorta beslutsprocessen. Enligt uppfattning måste förenklingar och avskaffande av regler ses i ett långsiktigt perspektiv. Det är å ena sidan frågan om att genom 56 attitydpåverkanfå personalen att i sin tillämpning av gällande regler ta Skr. 1985/86: 165 tillvaradet utrymme som finns för förenklingar i ärendehandläggningen. Å andra sidangäller det att precisera vilka regler som bör avskaffas eller förenklas medhänsyn till bl. a. erfarenheter och omgivningens önskemål. Eftergenomgång av ett antal ärendegrupper anser att reglerna ombehovsprövning för beställningstrafik med buss i länet och kravet på förarskyddi taxi kan avskaffas. Härtillöverväger förslag om slopande av förvärvslillstånd för utländskmedborgare vid förvärv av småhus som ej är fritidsfastighet. Länsstyrelsenhar vidare fastställt ett ramprogram för serviceutbildning med bl.a. följandeinslag: - chefsseminarium med ochchefsutbildning för ledning och enhetschefer - utbildning av handledare somskall biträda i arbetet med att ge all personal erforderlig serviceutbildning - särskild utbildning för vissapersonalkategorier (informations-, växel-och diariepersonal). Detforlsalla förnyelsearbetet kommer att genomföras i huvudsak enligt följandeprogram: - direktionen och de fackligaorganisationerna inom skall ha informella överläggningar tvågånger per är - studiebesöksprogram förpersonalen skall upprättas - särskilda insatser förpersonalutveckling planeras - en partssammansatt arbetsgruppskall med utgångspunkt i bl. a. aktuella propositioner utarbeta ett underlagför förnyelsearbete - utbildningsbehovet skallkartläggas särskilt med avseende på förbättrad service. Länsstyrelseni län har valt att arbeta med servicefrågorna i tre ,bemötande och information ProjektB formerna för handläggning av ärenden med speciell inriktning pähandläggningstider, språk, motiveringar i beslut samt personalens sakkunskap ProjektC avregleringar, dvs. förslag till förenklingar och/eller avskaffande avregler. Som arbetsmetod användes den i regeringsuppdraget angivna nämligen - identifiering av servicekravoch servicenivå genom avnämarundersök-ningar - prioritering av områden förserviceförbättringar samt upprättande och genomförande av planer för attåstadkomma förbättringar - utvärdering ochdokumentering av resultaten av gjorda insatser genom Avnämarundersökningen hargjorts i form av en postenkät till 750 kun der som under är 1984 haft ärenden hos . Enkäten besvarades 57 av . Av svaren framgår att mellan och av de tillfrågadetycker att Skr. 1985/86: 165 tillgängligheten i form av skyltning,öppettider och telefontider bör förbättras. tycker att det är svårtatt förstå myndighetens information och språk. När det gällde bil- ochkörkortsregistrets öppettider och telefontider ansåg att dessa inte äranpassade till behovet. tycker att myndigheten inte tillräckligt förklararmotiven till sina beslut. Bland de åtgärder som har vidtagit för attförbättra information, tillgänglighet och bemötande kan nämnas: - förlängtöppethållande och utökade telefontider (till ,00) - kvällsöppet vidskatteavdelningen och lokala skattemyndigheten i samband meddeklarationsperioden - ny telefonväxelmed hänvisningsdator. Härutöver planeras följande åtgärder: - besöksadresserskall anges på brev och publikationer - karta överÖrebro innerstad skall tas fram med markeringar av ,parkeringsplatser och järnvägsstation. Kartan kan användas vid utskick avkallelser, inbjudningar osv. - förbättrat skyltsystemi form av orienteringstavlor, hänvisningstavlor, expeditions- och namnskyltar - expeditionscentralerskall göras mer lättillgängliga och bl.a. tillhandahålla blanketter för helalänsstyrelsen - enhetsexpeditionerskall läggas i direkt anslutning till trapphallar och hissar - särskildutbildning i telefonservice skall anordnas för all personal - när blanketter,broschyrer, anvisningar o.dyl. skickas ut till kunderna skall ett meddelandebifogas som anger vem som kan lämna ytterligare upplysningar - varje enhetskall ha kurser i bättre svenska - enheterna skallockså se över sina beslutsbrev så att de blir mer förklarande och förståeliga. För att förbättra ärendehandläggningen valdes åtta enheterut (projekt B), Dessa valde i sin tur ut var sin ärendegrupp som medförrelativt mänga kontakter med kunderna. En avnämarundersökning har skett i formav intervjuer med 30-40 slumpmässigt valda kunder i varje ärendegrupp.Sammanlagt har 225 kunder intervjuats. Med intervjusvaren som grund har förändringar vidtagitsför att anpassa ärendehandläggningen till framförda önskemål. - längresvarstider för den enskilde vid myndighetens skriftliga förfrågningar - skriftlig bekräftelsevid mottagandet av vissa ansökningar med uppgift om beräknad handläggningstid - skriftväxlingskall ersättas av muntliga kontakter där så är möjligt för att underlättainformationsutbytet - enklare ochtydligare beslutsmotiveringar skall eftersträvas. Härtillplaneras förenklingar av blanketter, översyner för att förkorta handläggningtiderna samt ökade satsningar på personalutbildning för att 58 Länsstyrelsenanser att grundorsaken till de brister i ärendehandlägg- Skr. 1985/86: 165 ningensom framkom i intervjuundersökningen i första hand är den komplicerade lagstifUiingensom tenderar att bli allt krångligare. vill därför understrykavikten av förenklingar framför allt inom skatteområdet, bättreinformationssystem om gällande regler samt åtgärder för att minska personalomsäUningen.Allt detta påverkar möjligheterna att hålla personalens samlade kunnande på enhög nivå och förbättra allmänhetens förtroende för skattemyndigheterna. Förändringarav tjänsteutbudet, förenklingar och avskaffande av regler (projekt C) inleddesmed en uppmaning till all personal att lämna förslag till förenklingar avregler i angivet syfte, 70 förslag lämnades varav 55 har förts vidare tillberörda departement och centrala verk. Bolagsbyränhandlägger ärenden angående registrering av aktiebolag, firmaprövning,mottagande och granskning av räkenskapshandlingar m. m. samt registrering avutländska företags svenska filialer. Bolagsbyräns uppgift är också att geinformation om aktiebolag och filialer. Byrånskunder består av större företag samt banker, revisionsbyråer och andra företagoch institutioner, vilka företräder bolagen som ombud.