prop · G90376 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:76 forskningsrådet(NFR) bör garantera ett kontinuerligt utbyte av erfarenheter och informationmellan internationell forskning, svensk forskning och bi stånds verksamhet. Fördel av SAREC administrerade programmet beräknar jag en kostnadsram av 100milj. fr.o.m. /87. Kostnaderna avser lönerför administration i , finansiellt stöd till forskningsinstitutioner i ,inköp och leverans av ulmstning till , vetenskaplig dokumentation ochtidskrifter saml symposier och resor. Programmet måste byggas upp successivtoch vara så flexibelt atl det kan anpassas till nya behov ochproblemställningar. är det angeläget alt så snabbt som förhållandenamedger förbereda och påbörja konkreta insatser. För att underiätla planeringoch tillgodose behov av flexibilitet bör för /87 anslås 21 milj.kr. Medlen bör anvisas över anslaget Styrelsen för u-landsforskning undertredje huvudtiteln. Jag behandlar anslagsfrågan vidare i min anmälan tillbudgetpropositionen 1986. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle atl ta del av vad jag haranfört om ett forskningsprogram rörande avskogning och ökenutbredning i . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till skrivelse om forskning rörande skog och miljö 1983/84:107 bil. 6 om forskning anförde jag att del behövs en mer heltäckandeforskning för att vi skall få etl bättre underlag för atl planera inriktningenav produktionen inom de areella näringarna. Mot bakgmnd härav uppdrogregeringen den 1 Ijuli 1984 åt skogs- och jordbmkets forskningsråd () attlägga fram förslag till dels ett sammanhållet forskningsprogram rörandealternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen, dels ettlångsiktigt program för skogsforskning med tvärvetenskaplig inriktning. Deförslag redovisade den 30augusti 1985 har remissbehandlats. Delär med utgångspunkt i detta förslag jag nu vill ta upp frågan om skogsforskningen.Jordbmksforskningen kommer jag att anmäla senare denna dag och då redovisaremissyttrandena över förslag även i fråga om skogsforskningen. I delsammanhanget kommer jag också att la upp några frågor som är gemensamma förskogsforskningen och jordbmksforskningen. 2 Program för skogsforskning Sverigeär ett av de störte skogsinduslriländerna i världen. Skogsnäringen är vårstörsta nelloexportör. Den tillför landet stora inkomster. Den sysselsätterflera hundra lusen människor direkt och indirekt. Den är en fömlsältning för enlevande landsbygd och för bosättning i våra glesbygder. Samtidigtpåverkar skogsnäringen mycket påtagligt vår miljö. Slulav-verkningar upplevs avmånga människor som drastiska med skrämmande förändringar i vår natur somföljd. Skogsindustrins utsläpp i vatten och luft har varit betydande även omframgångsrika insatser har gjorts för all minska utsläppen. Med stöd avlagstiftning som t. ex. skogsvärds-, naturvårds- och miljöskyddslagsliftningarnahar vi lyckats mildra eller motverka skogsnäringens negativainverkan i miljön. Av stor betydelse är ocksåden insikt som präglar näringens verksamhet. Inom skogsbruket i vårt land råder det sålunda allmän enighet 12 omatt ett skogsbmk anpassat lill de naturliga fömtsätlningarna, ett stånd- Skr. 1985/86:76 ortsanpassat skogsbmk, är nödvändigt . Setti ett intemationellt perspektiv är del svenska skogsbmket intensivt sedanlänge. Underskottet på skog och skogsindustrivaror i hargenomsnittligt sett gett oss möjligheter att avsätta alll vi kan producera.Samtidigt har det gett oss en insikt om behovet att hushålla långsiktigt medvåra skogar. Trots väsentligt ökade avverkningar under 1900-lalet har virkesförtådeti våra skogar genom ansvarsfull skötsel ökat. Bedömningarsom görs inom FN:s livsmedels- och jordbmksorganisalion (FAO) och FN:sregionala kommission för (ECE) antyder att underskottet påskogsindustrivaror i kommer all bestå eller öka. Vissa andrabedömningar anger all efterfrågan på papper i världen kommer atl öka perår under resten av 1900-talet. När en sådan efterfrågeutveckling skalltillgodoses ställs ökade krav inte enbart på traditionella skogsindustriländerutan också på . Det ligger nära till hands att misstänka alt dessa,om inget görs, kommer att utsättas för fortsatt exploatering av sina nalurtesursertill förfång för sin långsikliga ekonomiska utveckling. Enannan avgörande fråga för världens skogshushållning är vilka effekterluftföroreningarna kommer atl få på industriländernas skogar. Under de senasteåren har många rapporter kommit om sambandet mellan luftföroreningar ochskogsskador. Skogsskadorna i är den mest påtagliga effekten av denfortgående försurningen av miljön. Man räknar med alt omkring 6 milj. haskog i Väst- och har någon form av skador som sannolikt orsakas avluftföroreningar. Tiotusentals hektar skog är redan allvarligt skadade, bl. a.i , , , , ochFrankrike. Ocksåi har vi konstaterat betydande skador avsamma slag. Skadorna har ökat hastigt. Denna snabba ulveckhng har enligt desenaste inventeringarna nu dämpats både i och i . Om del ärtillfälligt och en följd av gynnsam väderlek kan inte sägas med säkerhet.Förändringarna i marken till följd av försurningen är ett mer långsiktigt hot molskogen. Försurningenav mark och vatten är etl av våra största miljöproblem. En rad åtgärder harvidtagits nationellt och internationellt för all minska de försurande utsläppenoch för alt reparera de skador som redan har uppkommit. Det program molluftföroreningar och försurning som regeringen lade fram och somriksdagen i stort anslöt sig till är liksom förslaget alt införa bättreavgasrening exempel på detta. Enligt regeringens program bedrivs inventerings-och forskningsarbete för atl skaffa kunskaper om luftföroreningarnas ochförsurningens direkta och indirekta effekter på skog och mark. I sin anmälantill budgetpropositionen 1986 kommer statsrådet I. att förorda enförstärkning av anslaget lill programmet mot luftföroreningar och försurning.Därigenom möjliggörs också ökade forskningsinsatser vars resultat bör kunnakomma lill nytta även i andra länder. Det övergripandelångsikliga volymmålel för del svenska skogsbmket har uttryckts så, atl vi skall bedriva en skogsproduktion som möjliggör en '3 årligavverkning av minst 75milj. Vidare skall vi sträva Skr.1985/86:76 efter att öka produktionen i den mån det är möjligt och lämpligt medhänsyn lill andra vikliga samhällsmål. kommer atlredovisa nya, långsikliga behovs- och tillgångsberäkningar i fråga om virkesråvara,s.k. De långsikliga avverkningsberäkningar som ingår i dennaredovisning bekräftar i huvudsak all den nuvarande skogsskötseln möjliggör en åriigavverkning av drygt 75 milj. skogskubikmeter. Medhänsyn till den svenska skogsnäringens betydelse inte bara för vårt land utanockså i ett internationellt perspektiv är del enligt min mening angeläget attökade insatser görs för att höja skogsproduktionen. Inte minst vårt landsekonomi och den globala bristen på skogsråvara talar för ett effektivareresursutnyttjande inom skogsbruket. Det måste emellertid ske på ett sätt somtar hänsyn till människan och miljön. En sådan utveckling är inte möjlig ulanen ökad och fördjupad kunskapsuppbyggnad grundad på en helhetssyn i fråga om naturoch miljö. SJFRhar i sitt tvärvetenskapliga skogsforskningsprogram redovisat förslag tillforskning vars resultat skall ligga lill grund för en successiv utveck-hng avett skogsbmk med ökande produktion' i etl ekologiskt balanserat syslem. Det harsålunda bedömts fullt möjhgt all åstadkomma en ökad virkesproduktion medbevarande av en oförstörd miljö och med skogen som en åtråvärd plats förrekreation och fritidsaktiviteter. Del samlade ramprogram för skogsforskningsom föreslår innehåller insatser på flera områden såsom samhällel-förelagel-skogen,resursinventering, virkesproduktion, teknik och förädhng, luftföroreningar,natur och miljö samt information. Flera forskningsområden av betydelse förskogsproduktionen är gemensamma med dem som är särskilt angelägna all ta med iett jordbmksforskningsprogram. Det gäller l.ex. forskning inom kemi, fysik, biologi,mikrobiologi, ekologi, genetik och botanik. Denna koppling mellan programmenhar också påpekats av naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) som stödernaturvetenskaplig forskning i vid mening. Föregen del vill jag förorda en breddning av forskningsprogrammets innehåll och syflei förhållande till vad har föreslagit. Mot bakgrund av vad jag har anförti det föregående om vårt ansvar för utvecklingen internationellt och med hänsyntill önskvärdheten atl vår höga forskarkompetens kommer även andra länder tilldel, anser jag atl etl program för skogsforskning bör breddas och kompletterasså, att det knyter an till de insatser som SAREC skall svara för och somstatsrådet redogjort för. I ytterligare ett avseendevill jag se etl vidare syfte med ett forsknings program av det slag har föreslagit. bedrivs viss forskning av det slag som förordar i sitt ramprogram. Jag anser atl program met, vid sidan av en förstärkning av skogsforskningen, skall syfta lill en samordning och ompriorilering av den nuvarande forskningen på området. Dessa syften bör tillgodoses genom samverkan mellan lanlbmksuniversitel. Särskild uppmärksamhet bör riktas mol de delar i programmet som behandlar virkesproduktion, natur och miljö, Qärranalys, fytokemi, teknik och förädling samt samhällel-företaget-skogen. Sammanfattningsvisförordar jag sålunda ett brett, sammanhållet pro- Skr. 1985/86:76 gram förskogsforskning vars syfle är att möjliggöra en ökad virkesproduktion i enbalanserad miljö. Totalt räknar jag med atl ca 100 milj. kr. behöver anvisasför detta ändamål . För /87 bedömer jag atlbehovet av ökade resurser för del föreslagna forskningsprogrammet uppgår tillca 29milj. kr., varav ca 21 milj. kr. bör anvisas lill och 8milj. kr., avhänsyn till forskningsprogrammets vida karaktär, till NFR. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Jag återkommer tillanslagsfrågan i min anmälan till budgetpropositionen 1986. angivnakostnader för skogsforskningsprogrammel bör finansieras med avgifterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel. Avvad jag nu har anfört framgår all del finns en mängd kopplingar mellan delforskningsprogram jag har förordat och pågående skogsforskning, jordbmksforskning,NFR:s forskningsstödjande verksamhet och SAREC:s verksamhet. Nödvändiga avgränsningaroch samordningsåtgärder får ske i anslutning till arbetet meddetaljutformningen av programdelarna. Därvid måste också naturvårdsverketmedverka så all hänsyn kan las till verksamheten inom försumingsprogrammet ochtill verkets övriga insatser inom miljövårdsforskningen. Det ankommer på SJFRatt i samråd med övriga berörda organ ta initiativ till de projekt- ellerprogramgrupper som behövs för att verksamheten skall kunna bedrivasändamålsenligt. Jag hemställer altregeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört om ettsammanhållet, tvärvetenskapligt program för skogsforskning.