prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Trafiken beräknas fortsättaväxa kraftigt . En avgörande orsak är all olika former avdalakommunikation ökar med . Telefonlrafikens tillväxttakt ärrelativt sell myckel lägre men av slor omfatlningi absoluta tal. Antalet samlalsmarke- Prop. 1985/86: 100 ringar har ökat med sedan budgelårel 1975/76. En stabil ökningslakt kännetecknar efterfrågan påpostverkets tjänster. De tre senasle verksamhetsåren har den åriiga tillväxtenav försändelsevolymen inom affärsområdet och Paket legat på . Väg-och gatunätet är vårt största transportsystem och en förutsättning för delmoderna samhällel och dess olika funktioner. I dagens situation måste åtgärdersom vidmakthåller vägstandarden ges företräde. Det totala vägnälel i landel omfattar . Stalsvägnälel har en längd av , kommunala vägar och gator och enskilda vägar . Av de kommunala vägarna erhåller stadigt bidrag och av de enskilda vägarna . av stalsvägnälel är belagt.Drygl av del belagda vägnätet är i behov av åtgärder. Särskill hårt drabbatav beläggningsskador är det höglrafikerade vägnätet. Praktiskt tagel hela riksvägnälet ochöver av länsvägnälet har under 1970-lalet upplåtits för 10 tons axel- och16 tons boggitryck. När det tillåtna axel- och boggilrycket höjdes från 8/12ton lill 10/16 lon hade endast i en del fall bärigheten höjts genom tekniska ålgärder.Underhållskostnaderna har till följd härav ökat krafligl. Del finns etl mycketklart samband mellan slitaget på vägnätet och de belastningar vägnälel utsättsför. av länsvägnälet måsle regelbundet bärighets-restriktionertillgripas m. m. En stor del av broarna är byggda före andravärldskriget. För all inte äventyra broarnas funktion behöver olika bristeråtgärdas . De äldre och mest skadade broarna måste ersällasmed nya broar. Vägverkel inventerar nu de 7000 äldsta broarna. Av de 2000 somhittills har undersökts har var tredje bro allvarliga skador. När del gäller driftverksamheten fullföljer nuregeringen sill Irepunkls-program. Försia målel är all upprätthålla standardenpå vägnätet. Vägunderhållet skall täcka den årliga förslilningen. Det andramålel är all genom särskilda insalser återställa förslitna delar av vägnätetlill en acceptabel standard. Del tredje målel är att öka serviceålgärderna - iförsta hand vinterväghållningen - på framför allt del lågtrafikerade vägnätet. På underhållsområdel är del viktigt att kunnaförbättra vägbeläggningar-na, reparera broar och förslärka vägar med dåligbärighel. Anslagen till drift av statliga och bidrag till drift av enskildavägar höjs med 256 milj. kr. För den slatskommunala väghållningen föreslårregeringen att de väg-hållande kommunerna får la ett större ekonomiskt ansvar.Del gäller både drift och byggande av slatskommunvägar. De statliga bidragenkommer med regeringens förslag all täcka ca hälften av kostnaderna för denstats-kommunala väghållningen. En utredning påböijas för all se över fördelningenav väghållningsansvarel mellan staten och kommunerna. För vägbyggandet har den särskildamedelstilldelningen för sysselsäll ningsfrämjande ålgärder inneburit all elt väsenfiigt 5 mer omfattande vägbyggandekommit lill stånd än vad de ordinarie vägan- Prop. 1985/86:100 slagenmedger. I olika omgångar har sålunda ca . 8sedan hösten 1982 för väginvesteringar i sysselsällningsfrämjande ochindustripolitiskt syfte. Väginvesteringarna måsle även fortsättningsvishållas på en hög nivå men med beaktande av budgetpolitikens mål. Behovet avsysselsättnings-främjande väginvesteringar bedöms bli begränsat under kommandeår. De ordinarie byggnadsanslagen föreslås därför höjas med 120 milj.kr.för atlmotverka minskningen av sysselsältningsålgärderna. De väghållande kommunernafår ett höjt kostnadsansvar från till för väginvesteringarna.Vägplaneringen föreslås reformeras. Treåriga revideringsinlervall avvägplanerna införs. Nya vägplaner kommer att gälla . Den av beslutade omorganisationen avvägverket är nu genomförd. Den nya organisationen berör i huvudsakhuvudkontoret i . Tre vägavdelningar har bildals och de ansvarar förvägförvallningar, byggnadsdislrikt och projekteringskontor i var sin region.Vid sidan av vägavdelningarna har inrättats en huvudkontorsfunklion i form avstaber och serviceavdelningar. Riksdagenfastställde riktlinjer för irafiksäkerhetsarbetel. Trafiken skallenligt dessa göras säkrare för alla trafikanter men framförallt för deoskyddade trafikanterna, däribland barnen. Den under nedåtgående trenden påtrafikolycksområdel har brutits under de senasle tre åren. ökadeantalet skadade under det att antalet dödade minskade . Under år1983 ökade såväl anlalet skadade som dödade . Ökningen gällde motorcyklister,cyklister och fotgängare. Är 1984 blev utvecklingsmässigt likt . Antaletdödade och skadade ökade resp. . En liten minskning av antalet dödademotorcyklister kunde dock noteras. Antalet dödade cyklister fortsatteemellertid att öka. har antalet dödade och skadade bilförare ochpassagerare ökat kraftigt. Molsvarande tal för övriga trafikanlslag harminskat. Del är viktigt all Irafiksäkerhetsarbetel ävenforlsättningsvis bedrivs målmedvetet och effektivt. Antalet dödade och skadademåste nedbringas. Som tidigare nämnts har beslutat påförslag av regeringen att användningen av bilbälten skall vara obligatoriskockså i personbilars baksäte. I en departementspromemoria (Sanktioner ivägtrafiklagstiflningen) har föreslagits att påföljderna för hastighetsöverträdelserbör skärpas. En sanktionsavgift föreslås i normalfallet ersätta böterna förfortkörning. Promemorian remissbehandlas f. n. Därutöver pågår en översyn avreglerna för handläggning av varningsinstitutet och körkortsingripanden. En ny kursplan och ett nyll förarprov har under år1985 införts för molorcykelkörkorl. För personer som är och vill köra tung motorcykel (över 125 cc) införs från den ell särskill förar prov. Möjligheten atl aulomaliskt få körkort för lung motorcykel om man 6 skaffat sig kort för lätt motorcykel tas därmed bort. Förall del skall bli lättare atl upptäcka cyklarna i trafiken har regeringen . 1985/86: 100 beslulal alt cyklarna från den skall hareflexer även framåt och Bil. 8 åt sidan. Del är av slor vikt all de av Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande (NTF) genomförda fortbildnings- ochinformationsaktivileterna för motorcyklisler och cyklister kan fullföljas.Därför föreslås för /87 en fortsatt satsning på dessa områden. Inom trafiksäkerhetsverkels verksamhelsområdeföreslås en utökning av bl. a. informationen till och om äldre bilförare. Den utredningsman regeringen lillsalte för altstudera möjlighelerna till en bättre samordning av trafiksäkerhetsarbetetredovisade sill förslag . I enlighel med förslaget, somgodkänts av , förblir irafiksäkerhetsverket (TSV) en egen myndighetoch ges en mera aktiv roll som samordnare av trafiksäkerhetsarbetet.För atl bistå TSV i dess funktion som samordnare har ell råd för samordning ochplanering knutits till verket. I rådet ingår företrädare förrikspolisstyrelsen, , , iransportforskningsberedningen,, landstingsförbundet. Järnvägsnätetutgör en viktig del av vårt gods- och personlrafiksystem. Den tolalatrafikerade banlängden är . av banlängden är dubbelspårigoch Qärrblockering (CTC) finns på av linjerna. Automatiskhastighetskonlroll (ATC) beräknas vara införd på slörre delen avaffärsbanenätet . Från och med den tillåter SJ på prov påvissa linjer 22,5 tons axellasl för godstrafik i likhel med vad som gäller påde kontinentala järnvägarna. Den ökade axellaslen ger möjlighet lill bättreutnyttjande av vagnarnas lastkapacitet. har försök inletls på enprovsträcka med höjning av den tillåtna hastigheten lill /h för konventionella lokdragna tåg för att utröna hur spårslilage m.m. påverkas. antog nya riktlinjer förjärnvägspolitiken. Beslutet innebär alt staten tar ett ökat ansvar förkoslnaderna för infrastrukturen, dvs. bannätet och därtill knutna fastaanläggningar. Det sker genom atl nya regler införs för avskrivningar ochförräntning. I enlighet med beslulel avskrevs också hela det ingåendestatskapitalet i infrastrukturen. Inom SJ görs nu en uppdelning av verksamheteni en del som ansvarar för infrastrukturen och en del som ansvarar för trafiken.Kraven skärps på SJ alt bli elt mer affärsmässigt och effektivt affärsföretag.Bl. a. måste SJ låna pengar för alt läcka eventuella underskott i framliden istället för atl som hillills täcker underskotlen genom särskilda anslag. Riksdagsbeslutet innebär vidare alt statsmakternahar lagt fasl en lång siktig strategi för samverkan inom . Del av SJ helägda bola get AB Swedcarrier ombildas fro. m. den till förvaltningsbo lag mellan affärsverket SJ och dotterbolagen med uppgift atl sköta den operativa samordningen inom . Swedcarrier blir därmed mo derbolag för bl.a. , AB Svelasl, , 7 ABTrafikrestauranger och - senast fr.o. m.den - GDG Prop.1985/86: 100 . En viktig del i den nya jårnvägspolitiken ärsatsningen på kombitrafiken, dvs. i första hand transport av trailers påjärnväg. Målel är all uppnå en årsvolym på 3 milj. lon . Ett särskiltkombibolag med uppgift atl svara för och påskynda utvecklingen av kombitrafikenstartades den . Kombibolaget ägs gemensamt av SJ och företag såvälinom som utom . I den järnvägspolitiska propositionen framhöllsbehovet av en fortsatt hög investeringsnivå i järnvägssyslemel. Del krävsbetydande satsningar för upprustning av såväl infrastrukturen som moderniseringav den rullande materielen. Regeringen fullföljer denna inriktning. För att förbättra den svenska industrinsmöjligheter lill snabba och tillförlitliga transporter lill kontinententräffade SJ lillsammans med järnvägsförvaltningarna i ochVästtyskland en överenskommelse om utbyggda förbindelser bl. a.genom en nylågfärjeled mellan och (). Den nya leden beräknasöppnas för Irafik , då upprustningen av transilvägen genom Danmarklill kontinenten också skall vara klar. 1 syfte all bl. a. minska risken förstörningar i tågfäijelrafiken till kontinenten har vidare regeringen gett SJ iuppdrag atl lillsammans med AB Swedcarrier uireda förutsättningar för attytterligare utöka kapaciteten på leden och atl utarbeta elt förslag tillutformning av en kompletterande tågfärjeförbindelse mellan ochkontinenten. De kompletterande leder som i första hand skall övervägas är endirekt förbindelse mellan och och en förbindelsemellan och . Uppdraget skall redovisas senast den Ijuli 1986. Den av beslutade prövningen avden fortsatta persontrafiken vid de trafiksvaga järnvägslinjerna slutfördes iallt väsentligt under /85. Prövningen i del nu aktuella skedethar omfattat ett 30-tal bandelar. Av dessa har åtta () förts tillriksnätet, vilket innebär alt fortsatt persontrafik i statens regi är tryggad.För tre bandelar () har avtal slutits om fortsalt trafik itrafikhuvudmännens regi. För övriga bandelar () har beslul fattats omatl föra över irafiken till enbart landsvägsbuss, också i huvudmännens regi. flesta fall har omläggningarna genomförts, men för vissa kortare bansträckoravvaktas vägupprustningar m. m. Densvenska handelsflottan bestod den Ijuli 1985 av 467 fartyg med en sammanlagdbrultodräktighet om 2,9 milj. enheler. Detla innebär en viss minskning jämförtmed . Handelsflottan uppnådde sin högsta volym vid 1975 årsslut med en bruttodräktighet om 7,7 milj. enheter. Anlalet fartyg uppgick dåtill 616. Trots en ökande väridshandel kvarstår ell betydandetonnageöverskott i väriden, vilket verkar dämpande på fartygsvärden ochfraktsatser. lämnas ell stödtill svenska rederier för konsolidering och utveck- 8 ling.Siödet beräknas nästa budgelår uppgå lill 50 milj. kr. Sjöfartsverkelföreslår i sin anslagsframslällning all staten lar elt ökat Prop. 1985/86: 100ansvar för sjöfartens infrastrukturkostnader. Likaså föreslår verkel att enBil. 8 ny isbrytare beställs som ersättning för två äldre. Regeringen föreslåri budgetpropositionen förändringar i sjöfartens betalningsansvar som ger enbättre återspegling av de kostnader som verkel direkl kan påverka. Enligtförslaget förs kostnaderna för isbrytningens grundkapacilel in underhan-delssjöfarlens betalningsansvar. De röriiga kostnaderna för isbrytningen(bränslet) kommer dock staten även fortsättningsvis atl svara för. Vidareföreslås atl i fortsättningen får göra avskrivningar på anskaffningsvärden.Dessutom övertar staten belalningsansvarel för ersätlningen till och . Den framlida Gotlandslrafiken har på regeringensuppdrag utretts av transporträdet. Regeringens ställningstagande ochanslagsbedömning kommer all redovisas . Etl förslag till gemensam organisaiion för sjöfartsverkeloch kustbevakning har redovisals . Utredarensförslag är f. n. föremål för överväganden. Inrikesflygelforlsäller atl utvecklas snabbi. ökade trafiken till ca5,4 milj. passagerare. Starkast var utvecklingen av den s. k. sekundärlrafiken,dvs. den regelbundna Irafiken med mindre flygplan, som ökade . Det kannoteras atl ökningen av iransferlrafiken på Arianda Inrikes har varit starkareän trafiken lill och från . räknar med all kulmen iden starka tillväxten nås och atl det från och med år 1986inträder en mer normal trendmässig tillväxt om i genomsnitt underresten av . Den linjefarten ökade . För all förbällra förutsättningarna för en ökadmarknadsinriktning och ell ökat resursutnyttjande har luftfartsverket under år1985 fått en ny organisation. Den nya organisalionen innebär bl. a. allflygplalscheferna får ell ökat ansvar direkt under verkschefen. Vidareavvecklades i samband därmed flygplatsavdelningen. En teknisk avdelning och enmarknadsstab har också inrättats. fattade beslut om allluftfartsverkels invesleringar fr. o. m. innevarande budgetår skall fastställasenligt en rullande treårsplan. har därigenom fått bättremöjligheter atl tidsmässigt anpassa sina investeringar än genom tidigareettåriga investeringsbeslut. Verket har samiidigt fått möjligheter tillmarknadsmässig finansiering av sina invesleringar genom upplåning iriksgäldskonlorei. Med den friare finansieringen och del vidgadeplaneringsperspeklivet följer också atl verket måste utveckla och precisera målför service, lönsamhet, soliditet m. m. När det gäller nya investeringsobjekt -/87 avser de största beloppen och . 1985/86: 100 8 Svensk postservice slår sig väl ielt inlernalioneUl perspektiv. bådeportoulveckling och befordringsslandard för brev. andel avinrikes normalbrev som befordras över natt. fattade under våren 1985beslut om nya former för statens styrning av postverket. Riksdagsbeslutetinnebäratt den fortsalla styrningen av poslens verksamhet skall ske genomservicemål och ekonomiska mål via rullande treårsplaner. Postverkels målbeträffande servicen saml förväntad volymtillväxt kommer att kräva relativt omfattande invesleringar i utrustningoch lokaler. omfattande satsning på personalutbildning ochpersonalutveckling kommer också all fortsätta. Regeringen föreslår atl en någotförbättrad tillförlitlighet i postbefordran bör åstadkommas under treårsperioden.Portot för normalbrev bör höjas högsl i takt med övriga konsumentpriser.Personalproduklivitelen beräknas öka . Posten har i treårsplanenföreslagit all verket självt skall få placera överlikviditet påpenningmarknaden samt atl övertrasseringrält på postgirokonton öppnas förpostgirots kunder. Frågan bereds av en arbetsgrupp inom regeringskansliet.Vidare har en översyn av ijänstebrevsrättssyste-met inletts. är väridens telefonlätasle land. Vi har ocksåmånga fler dataterminaler per invånare än någol annal västeuropeiskt land ochteletaxorna är internationellt seft mycket låga. utvecklas eft nyttavancerat digitalt telenät med mycket hög kapacitet i hela landet för olikaslags tjänster. Telefontjänsten är fortfarandedominerande bland leleverkels tjänster. Elektronikens utveckling och användninginom telekommunikationsområdet gör dock att nya viktiga tjänster växer fram.Snabbast ökar utbudet av tjänster när det gäller kommunikalion av dala och textav olika slag. Som redovisats lidigare ökarefterfrågan på teletjänster kraftigt. Trafikökningen leder på sina håll ochunder vissa lider fill framkomlighetsproblem. För alt komma lill rätta meddessa krävs både stora personella resurser och stora invesleringar i telenätet.Av ekonomiska skäl görs investeringarna i allt större utsträckning medanvändning av digital teknik. Den digitala tekniken används än så länge framförallt vid utbyggnaden av långdistansnätet. Även övriga delar av nätetdigitaliseras successivt i takl med aft det blir tekniskt och ekonomisktmotiverat. Digitaliseringen ger hög kapacitet och möjlighet alt introducera nyatjänster. kommer troligen alla tjänster aft lill skillnad mol idagkunna erbjudas via etl och samma näl med hög kapacitet för ljud-, text-, data-och bildkommunikation. treårsplan innebär enuppsnabbning av taklen i ulvecklingen mol ell sådant integrerat bredbandsnät. Framkomligheten skall förbättras från genomsniftligt lill . För aft klara bl.a.delta 10 kommerinvesteringarna att ökas från 5,8 miljarder budgelårel 1984/85 fill Prop.1985/86: 100 drygt 8.5 miljarder och 1989. De finansieras lill störstadelen med Bil. 8 leleverkels egna medel om än i någol mindre utsträckning än itidigare treärsplan. Regeringen föreslår att självfinansieringsgraden tolaltsett (soliditeten) skall vara vid slutet av treårsperioden ochavkastningen på eget kapital realt. För all uppnå detla bedöms teletaxornabehöva höjas i ungefär samma takt som konsumentpriserna i övrigt trots altarbetsproduktiviteten i verkel bör kunna öka med . Regeringen har med anledning av en framställningfrån beslulal om vissa laxehöjningar . Iframställningen redovisar ett förslag till långsiktig inriktning avtaxepolitiken. Bakgrunden till förslaget är bl. a. atl den tekniskautvecklingen enligt verkel tenderar atl föra med sig ökad konkurrens både ifråga om utrustning och nättjänster. blir kostnaderna för teletrafikalllmer oberoende av avstånden. En översyn av principerna för teletaxorna harpåböijats inom kommunikalionsdeparlemeniel. industriella verksamhet bedrivs idagdels i televerkels industridivision, dels i . Regeringenföreslår nu att televerkels induslridivision ombildas till bolag den I januari1987. För alt förbäftra kontakterna med olika kundgrupperoch på bästa sätt fånga in deras önskemål har försök med s.k. servicerådinletts inom tre teleområden. Råden har en bred representation av folkrörelseroch andra organisationer. Efler en ettårig försöksperiod skall televerkel taställning lill en permanent organisation för kontaktverksamheten. Transportstöd m. m. Detregionalpolitiska transportstödet för syfiar till att minska demerkostnader näringslivet i de norra delarna av landel har för godstransporter.För atl skapa en mer likvärdig konkurrenssituation mellan land-transportmedeloch fartygslransporler kompletteras slödel fr. o. m. med etl särskillslöd för hamnlransporter. För atl minska de norrländska företagens kostnaderför nödvändiga personkontakter med södra och införs ocksåfrån ell nytt slöd för persontransporter. Till datatekniskaserviceförelag belägna i , och kommuner gäller vidareunder en treårig försöksperiod att slöd lämnas till datakommunikation. Den lokala och regionala kollektivtrafiken harutökats och fått en väsentlig standardförbättring 1978 med ett samlat ansvar för länstrafiken har verksamtbidragit till detla. Genom riksdagsbeslut har reformen fullföljts.Beslulel innebär alt huvudmännen för den lokala och regionala kollektivtrafikenfrån och med den ges rätt atl driva sin trafik utanlinjetrafiklillslånd. Därmed främjas en friare trafikplanering, ett effektivareresursutnyttjande och en mera marknadsmässig upphandling av trafikljänstersamlidigl som byråkratin kan minskas. Regeringens trafikpolitiska mål förutsätter atlkollektivtrafiken kan tryg gas och utvecklas vidare. Med hänsyn till den ansvarsfördelning som råder 11 ochtrafikhuvudmännens vidgade möjligheter atl uiforma irafiken på elt Prop.1985/86: 100 effektivt säll har statens slöd i form av alt ge statsbidrag tilldriften av Bil. 8 kollekliv irafik inte längre samma betydelse förulvecklingen som lidigare. Förslag presenteras därför för hur bidraget kanavvecklas under former som tryggar en fortsatt tillfredsställande kolleklivtrafikförsörjning. () har fåll regeringens uppdragatt uireda den långväga busstrafikens roll i den framlida kollektivtrafiken.Målsättningen är alt buss- och järnvägstrafiken skall samordnas bättre.Uppdraget innefattar bl. a. en översyn av linjesträckningar, taxesyslem ochinformationsfrågor för den långväga busstrafiken. Vidare skall karlläggas varundanlag bör göras från principen om en länsvis avgränsning av trafikansvarelför lokal och regional busslrafik. Handikappanpassningen av kollektiva färdmedelfortsätter planenligt. TPR har utfärdat föreskrifterna som omfattar nyabussar, loktågsvag-nar, spårvagnar, tunnelbanevagnar, fartyg, motorvägnar,förortståg och större flygplan. Föreskrifterna säger hur och närhandikappanpassningen skall genomföras. Arbetet med atl utarbeta föreskrifterberäknas vara slutfört /87-1988/89. Föralt effektiviteten inom transportnäringen skall kunna förbältras krävs ellfortlöpande forsknings- och utvecklingsarbete som berör såvälirans-portanläggningar och Iransportmedel som iransporlsyslem och transportorganisation.Transporlforskningsområdel har också stark anknytning till de teknikområden somprioriterades forskningsproposition. För att åstadkomma en bällre planering ochsamordning av den statliga Iransporlforskningen inrättades den Ijuli 1984Iransportforskningsberedningen (TFB) genom sammanslagning avtransportforskningsdelegationen och kollektivlrafikberedningen. Därigenomuppnås elt bällre utnylljande av tillgängliga resurser lill gagn för både denlångsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen vid högskolorna och den meratillämpade forsknings-, utvecklings- och demonslrationsverksamhelen. TFB har utarbetat ett långsiktigt forskningsprogramoch inrättat ledningsgrupper för vissa prioriterade forskningsområden. I sinaprogram har beredningen bl. a. lagt stor vikt vid den långsiktigakunskapsuppbyggnaden inom person- och godstransportområdena saml forskning somsyfiar till att förbättra de oskyddade trafikanternas säkerhet. Somanmäldes i föregående års budgetproposition tillsattes efter överenskommelse mellan den danske trafikminislern och den svenske kommunikationsminisiern en dansk och en svensk ämbelsmannadelega- lion med uppgift att utarbeta förslag till regeringsöverenskommelse om fasla förbindelser över . Förslaget till överenskommelse skulle omfatta dels en fasl förbindelse mellan och , dels en järnvägstunnel mellan och . Delegafionernasarbete har bl. a. resulterat i en . 1985/86:100delser, DsK 1985:7, i vilken en genomgång av de tekniska, ekonomiska. Bil.8 finansiella och miljömässiga frågor som hänger samman med anläggandet avfasta förbindelser över redovisas. Delegationerna förordar i lägel envägförbindelse med fyra körfält och med en sträckning 700 m syd Sallholm medhänvisning till fridlysningen av ön. För järnvägstunnelns del förordas ellalternativ med anslulning på danska sidan genom stad. Anläggningskostnaden förMalmö-Köpenhamnförbindelsen har i prislägel beräknals lill ca 3,3miljarder kr. Byggnadstiden beräknas till sju å . För järnvägstunneln mellan Helsingborgoch har anläggningskostnadenpå molsvarande sätt beräknals lill . Arbetet med all utarbeta enregeringsöverenskommelse mellan om fasta förbindelser överÖresund fortsätter. Innan en sådan överenskommelse kan ingås krävs för Danmarksdel atl beslul fallas i folkelinget atl anlägga en fasl förbindelse över StoraBalt. Samordning av arbetet i statliga verkstäder Tolvstatliga verk har regeringens uppdrag all genomföra de samordningsåtgärder somfrämjar ell effektivt utnylljande av resurserna i statliga verkstäder. Verken har lämnat en gemensamredogörelse för de praktiska resultat som kommit till stånd . Arbelelhar gått ul på all tillämpa den metodik som successivt vuxil fram. Förenklatkan den beskrivas så all arbetet bedrivs på två nivåer, dels centralt i verkenför att skapa förutsättningar för samverkan, dels ute på fältet för alt sälja idénoch stödja verkstadscheferna när det gäller att tillämpa samverksidén i praktiken.