prop · G90325 · 1985-12-31 00:00:00 — I övrigt tillämpas för regionalpolitiskt stöd idessa kommuner samma regler som gäller för orter och kommuner som regeringenutpekar skall tillfälligt komma i fråga för regionalpolitiskt stöd. Ansökningarom stöd skall lämnas in till vederbörande myndighet före utgången av . Bakgrundentill besluten är nödvändigheten av att stimulera nyetablering av företag ochexpansion i det befintliga näringslivet i regionen, eftersom nedläggningen avUddevallavarvet kommer att fa stora effekter på sysselsättningen. Föratt de särskilda regionalpolitiska åtgärderna som beslutats för Uddevallaregioneninte skall försämra möjligheterna att lämna regionalpolitiskt stöd i andradelar av landet anvisade medel för dessa över särskilda anslag påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /85: C 9.Lokaliseringsbidrag m.m. i och C 10. Regeringenhar beviljat lokaliseringsbidrag med 240 milj. kr. föratt bolaget skall etablera en bilfabrik i . Denna beräknas sysselsätta1200 personer. i har som mål att minsl1000 nya arbetstillfällen härutöver skall komma till stånd i små och medelstoraföretag med hjälp av det regionalpolitiska stödet. R. anmälan tUl tilläggsbudget III tiU statsbudgeten /85 framförde han att, om de medel som anvisat inte ärtillräckliga för framlida behov, han avsåg att återkomma till regeringen ochföreslå att den begär att anslår ytterligare medel. Riksdagenanvisade ett reservationsanslag om 225 milj. kr. för Lokaliseringsbidrag m. m.i . tillgängliga uppgifter tyder på alt medeisbehovet förde ändamål vartill medel anvisas över detta anslag kommer att uppgå till ytterligareca 125 milj. kr,, varav 30 milj. kr. Medhänvisning tiU vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen atttill Lokaliseringsbidrag m. m. i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /86 anvisa ett reservationsanslag av125000000 kr. 5 1985/86. 1985/86:25 [3] C 10. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1985/86. Riksdagenanvisade ett reservationsanslag av 25 rnilj. för Lokaliseringslän iUddevallaregionen på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1984/85. Medhänvisning till vad jag tidigare anfört under C 9. Lokaliseringsbidrag m. m. iUddevallaregionen och till nu tillgängliga uppgifter beräknar jag medelsbehovetför lokaliseringslån till ytterligare 25 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Lokaliseringslån i på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /86 anvisa ett reservationsanslag av . [4] D 1. geologiska undersökning: Geologisk karteringm.m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /86 anvisats ett reservationsanslagav . av geologiska undersökning (SGU) som genomfördes den 1juli 1982 innebar bl. a. att en del av verksamheten vid i överfördes lill SGU i . De tjänster vidindustriverket som berördes omstationerades till den I januari 1983.Till de tjänstemän som vid tjänsternas flyttning inte fått ny bostad i vissa avtalsenliga förmåner, bl. a.reseersättning och traktamente. SGUhar i skrivelse hemställt om särskilda medel för att täckadessa extra kostnader. Medelsbehovet för della ändamål är . Ilikhet med SGU anser jag att dessa medel bör anvisas under innevarandebudgetär. Jaghemställer att regeringen föreslår attlill geologiska undersökning: Geologisk kartering in. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisa ettreservationsanslag av . [5] i Siljansringen har i en skrivelse till regeringen hemställt om medgivande att träfta avtal med svenska finansiärer om samverkan i gemensamma bolag för undersökning av förekomsten av 66 abiogen djupgas i Siljansområdet m. m. samt ommedgivande att förvärva andelarresp, aktier i bolagen. Regeringenhar bemyndigats alt under vissa förutsättningar besluta om Prop. 1985/86: 25 bildandeav bolag inom statens vatlenfallsverks verksamhetsområde. Bemyndigandet gällerendast bolag inom ramen för vattenfallsverkets uppgifter eller med näraanknytning till dessa (prop. 1981/82; 125 bil. 9, NU 53, rskr 405).Bemyndigandet har vidare begränsats till att inte gälla större bolagsbildningar(prop. 1982/83:25 bU. 7, NU 15, rskr 116). Jaganser att den av vattenfallsverkel föreslagna bolagsbildningen är av sådankaraktär att den bör underställas prövning. Olje-och gasprospektering världen över grundas på den biologiska ursprungsteorin,som innebär att växter och djur begravda i sedimentära bergarter under inverkanav tryck och temperatur omvandlas till petroleumprodukter. berggrundbestår till helt övervägande del av kristallina urbergarter som enligt nämndateori inle har förutsättningar för förekomst av olja eller gas. har undersökt förutsättningarna förförekomsten av abiogen (icke-biologisk) djupgas i Siljans-området. Anledningentill att sådan skuUe kunna förekomma är ett mycket stort meteoritnedslag iområdet som kan ha skapat speciellt gynnsamma förutsättningar för en ansamlingav stora volymer abiogen gas. Bakomliggande teori är emellertid ännu ejbekräftad och föremål för stor oenighet bland vetenskapliga och professionellabedömare. Projektet är därför behäftat med stora risker vilka sträcker sigutöver de risker som finns vid reguljär prospekteringsverksamhet. Verkethar i ett förberedande utredningsarbete lagt ned ca 15 milj. kr. och kommittill slutsatsen att nästa steg bör vara att borra ett djuphål ner till 3-5 km.Som förberedelse för borrning har i detta steg under våren och sommaren 1985ytterligare 15 milj. kr. lagts ned för erforderUg planering ochupphandlingsförberedelse samt geofysiska och geokemiska undersökningar. Dessaundersökningar har enligt verket ytterligare styrkt indicierna om kolväten iområdet. Borrstart beräknas tiU , innebärande att en utvärdering av prospekteringsarbetetkan föreligga tUl . Dettotala finansieringsbehovet inkl, kostnaderna för utfört förundersökningsarbetebedöms av verket uppgå till ca 150 milj. kr., varav ca 52 milj. kr. (), ett forskningsinstitut som finansieras av gasindustrini , har förklarat sig berett att bidra till vattenfallsverkets kostnaderförprojektet med ca 22 milj. kr. Vattenfallsverkethar till skrivelsen fogat en detaljerad beskrivning avförutsättningarna för projektet. För genomförandet avserverket att bilda två bolag; dels ett kommandit bolag med firma , dels ett aktiebolag med firma , Avsikten är att vattenfaUsverket, 67 Prop.1985/86:25 som har ansökt om rätt - enligt lagen (1974; 890) om vissamineralfyndig-heter (minerallagen) - till undersökning{undersökningskoncession) samt företrädesrätt till bearbetning av eventuell kolvätefyndighelinom området, skall överlåta sina rättigheter enligl minerallagen tillkommanditbolaget. Detta bolag skall, med verket som operatör, genomföra prospekteringsarbetet.Under denna tid skall aktiebolaget ha en begränsad verksamhet. När provborrningarnaär avslutade säljer KB samtliga rättigheter enligtminerallagen till . Dennasamverkan i gemensamma bolag avses vara reglerad mellan staten genomvattenfallsverket och övriga parter i ett konsortialavlal. Elt förslag till avtalstextmed tillhörande bolagsavtal och bolagsordning för resp. bolag har utarbetats avverket och fogats till skrivelsen. Avsikten med konsorlialavtalet är att bl.a.skapa samma ägarstruktur i de båda bolagen för att därigenom säkerställakontinuiteten i arbetena och stabiliteten i bolagen. Så länge båda bolagenbeslår, kommer varje andel i projektet att bestå av en andel i kommanditbolagetsamt en skyldighet att teckna aktier i aktiebolaget och omvänt. Kommanditbolagetskall enligt avtalen ha ett insatskapital på . Insatskapitaletfördelas på 115 andelar på vardera . Statens vattenfallsverktillskjuter vid bolagets bildande , dvs. är komplementär och således obegränsat ansvarig för bolagetsförpliktelser. Övriga delägare, som får tUlskjuta en eller flera andelar,svarar för bolagels förpliktelser med sin insats. kommerenligt konsorlialavtalet och kommanditbolagsavtalet att tillförsäkras ettdominerande inflytande i kommanditbolaget, vilket motiveras av statensställning som komplementär. Bolagets angelägenheter avses handhas påbolagsstämma där delägarna har rösträtt i förhållande till sina andelar, varvidvarje hel andel som staten tiUskjutit berättigar tiU två röster oi:h varje helandel som kommanditdelägarna tillskjuiil berättigar till en röst. Aktiekapitaleti aktiebolaget skall uppgå till , fördelat på 1000 aktier. per styck; Överkursen avsätts tiU en reservfond, .aktiekapitaletfördelas på 550 A-aktier, som tecknas av staten, och 450 B-aktier, som tecknasav övriga parter i projektet. Enligt den föreslagna bolagsordningen skall varjeaktie av serie A ha ett röstvärde av tio röster och varje aktie av serie B ett röstvärdeav en röst. Avtalenhar ingåtts under förutsättning av statsmakternas godkännande och avses gällatill utgången av . hemställer om medgivande att träffa avtal med svenskafinansiärer, enligt villkoren i konsortialavtalet med bilagor, om samverkan igemensamma bolag för undersökning av förekomster av gas vid Siljansringen samtom produktion av sådan gas i vad staten genom avtal ikläder sig ekonomiskaförpliktelser. Verket hemställer också om medgivande att förvärva andelar ochaktier i resp. . 1985/86: 25 Jagfinner, i likhet med flertalet bedömare, att är avhögriskkaraktär. Jag anser emellertid alt vattenfallsverkets undersökningarkan vara ett värdefullt inslag i vårt arbete med att hitta alternativa inhemskaenergikällor för framtiden. Under förutsättning att verkets finansiellaåtaganden inte utökas, dvs. att vattenfallsverkets insats i projektet inte blirstörre än redan satsade 30 milj. kr., har jag ingen invändning mot att statens vattenfallsverkgår vidare med projektet och bjuder in svenska finansiärer att delta. Jagförordar därför alt regenngen inhämtar bemyndigande att medge attverket deltar i bildande av bolag för prospektering och utvinning av djupgas.Jag återkommer härtill i min hemställan under punkten . ;Kraftstationer m. m. [6] Övriga gasfrågor Jagkommer under denna punkt att ta upp dels frågor i anslutning till konsortialavtaletden meUan staten. och kommunala intressenterangående det s. k. , dels frågan om beredskapslagring. SydgasAB har i skrivelse redogjort för statens åtagandenbeträffande resultat- och finansieringsbehov. Bolaget anmäler att resultaltäckningformellt kommer att begäras av delägarna i relation tiU deras aktieinnehav. Sydgasanmäler i skrivelsen behov av finansieringsmedel avseende . Förupplåning erfordras delägarnas borgen. En begäran om sådan delägarborgen kommerdärför att tUlställas delägarna '1986. förutsätts bl.a. att nyttjanderättsavgifterför av utnyttjad stamledning som ägs av skaU utgå förstfr. o. m. det elfte avtalsåret. Denna bestämmelse i konsortialavtalet överförs tiUavtalen meUan och genom tillägg till det särskildatransportavtalet av . Iskrivelse framhåller att eftersom SwedegasAB enligt transportavtalet ej upptar några intäkter för /AB:sutnyttjande av stamledningen förrän , kommer .Swedegas AB,om inga åtgärder vidtas, att redovisa driftunderskott . Verkethemställer därför i skrivelsen om tillstånd att med driftmedel täcka deunderskott som kan komma att uppstå hos enligt gällande konsortialavtalom och att lämna en utfästelse härom till . Som ett viUkor.förutfästelsen anges att vattenfallsverkel erhåller återbetalning av utlagda medelinkl. ränta när nyttjanderättsavgifter böijar utgå från . Föregen del kan jag vad gäller AB:s skrivelse konstatera att de föreslagna formerna för delägarnas fullgörande av sina åtaganden står i 69 Prop.1985/86: 25 överensstämmelse med punkt 7.3 i det av staten godkända konsortialavtaletav . I avtalet stadgas bl.a. att behov av ytteriigare driftmedeli första hand skall läckas genom extern upplåning mot delägarborgen. I prop.1983/84:47 om vissa naturgasfrågor framhålls att för statens del kan en sådangaranti ställas inom ramen 1975 införda garantin för utvinning avolja, naturgas och kol. Jag anser det lämpligt att använda denna garanti i nuaktuellt sammanhang. Jag förordar att regeringen ger till känna attregeringen avser använda garantiram vid finansiering av statens delav resultatunderskottet i . Beträffandestatens vatlenfallsverks skrivelse vUl jag anföra alt det ankommer påregeringen att besluta i frågan om hur verket skall täcka uppkomna underskott iSwedegas AB. Riksdagenantog den lag (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdetsom regeringen föreslagit i propositionen om försörjningsberedskap på naturgasomrädet(1984/85:172, FöU 13, rskr 390). Vid samma tillfälle godkände ocksåde riktlinjer för försörjningsberedskapen som regeringen förordat i sammaproposition. Lagen träder i kraft och skyldigheten att vidtaberedskapsätgärder gäller fr. o. m. lagringsäret 1986/87. Lagen kommer vidikraftträdandet att vara tillämplig på naturgasförbrukning inom det s. k. . Denlösning av beredskapsfrågan som föreligger är av provisorisk karaktär,vilket också framhölls i prop. 1984/85:172.1 propositionen förutskickadesfortsatta överväganden, bl.a. med sikte på åtgärder för att utjämna kostnadernaför de naturgaskonsumenter som t, v, undantas från krav på beredskapsåtgärderoch övriga förbrukare av naturgas. uttalade i sittbetänkande över propositionen, liksom näringsutskottet i sitt yttrande til!försvarsutskottet, att det är angeläget att en sådan utjämning sker. Utskottetmenade all regeringen kunde väntas återkomma i frågan till innanlagen om försörjningsberedskap på naturgasområdet trätt i kraft, dvs. hade ingen erinran. Inomindustridepartementet bereds f. n. olika frågor med syfte att finna en merpermanent lösning på beredskapsfrågan inom naturgasområdet. 1 anslutninghärtill utförs bl.a. vissa tekniska utredningar inom Swedegas och . Enredovisning av detta arbete kan lämnas först budgetproposition. Denav berörda frågeställningen hänger intimt samman nied dén merlångsiktiga lösningen och jag har därför funnit det lämpligt att avvakta medett ställningstagande tUl dess. Jag hemsläller attregeringen ger tUl känna vad jag anfört om 1. användning av 1975 årsgarantiram för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol, 2. beredskapslagringsfrågan. [7] E 11. : Kraftstationer m. m. Prop. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag av 2453 milj. kr. 1984/85; 120, NU 30, rskr 362). Förinnevarande budgetår är den ingående reservationen I 096 milj. kr. 1regleringsbrev för /86 har vattenfallsverkel medgetts eninvesteringsram om 2 793 milj. kr. Härtill kommer 48,8 milj. kr. som vid budgetåretsingång inle har förbrukats av medel som har anvisats över finansfullmaktenunder tidigare budgetår. 1 skrivelseden har hemställt om medel för att bygga tiksirömsförbindelser mellan och samt mellan svenska fastlandet och Gottand. Samkömingmellan och sker f. n. via växelströmsledningar som påsvensk sida utgår från Luleälvsområdet. Kapaciteten uppgår till ca 700 MW ochutnyttjas för tillfälliga kraftutbyten. Ettavtal har träffats mellan och det finska kraftföretagetImatran om ett utökat kraftsamarbete som baseras på långsiktiga fastakraftleveranser. kommer att exportera kraft med start , medan äterleveranskan ske . Ianslutning till det nämnda avtalet har vattenfallsverket och en principöverenskommelse om att bygga en likströmsförbindelse mellan Raumai och Forsmark i . Likströmslänken planeras att få enöverföringsförmåga om 430 MW och las 1990. Likströmsförbindelsen kanförutom för fasta kraftleveranser även användas för tillfälliga kraftutbytenmellan och . Kostnadsfördelningenmellan de två parterna är att vattenfallsverket bekostar all utrustning iSverige samt hälften av kostnaderna för sjökabeln, bekostarförutom hälften av sjökabeln all utrustning i . Vattenfallsverketskostnader beräknas i verkets anslagsframställning för /87 tUltotalt 692 milj. kr., varav 6 milj. kr. under /86. Delgotländska kraftsystemet försörjs i huvudsak via två likströmsförbindelserfrän fastlandet, nämligen I och 2. 1 har överföringsförmågan30 MW och togs 1954. Förbindelsen måste med stor sannolikhet tas urdrift . 2 togsi drift och har överföringsförmägan 130 MW. Som reserv finns oljebaserade värmekraftsanläggningar på meiä en installerad effekt av totalt ca 150 MW. Belastningen pä uppgår nu till ca 130 MW och den väntas stiga till 160 MW . elförsörjning är således beroende av likströmslänken Gotianti 2. Varje avbrott påförbindelsen 2 leder till ett temporärt totalav brott för kraftförsörjningen på . Avbrotten har blivit väsentiigt fler än vad som bedömdes sannolikt i samband med att beslutet om 2 togs. Åtgärder vidtas nu för att minska avbrottsfrekvensen. Det hedöms 7] Prop.1985/86:25 dock inle troligt att felfrekvensen kan minskas sä mycket attGotlands kraftförsörjning långsiktigt endast kan vara beroende av en endaöverföringsförbindelse från fastlandet. Mol denna bakgrund erfordras en ytteriigarelikstrcmslänk. Golland 3, så att denna förbindelse och 2 kan utgöraömsesidig reserv. Genom den angivna förstärkningen kan en planerad utbyggnadav det gotländska kraftsystemet med en gasturbin undvikas. kanförbindelsen Gotiand 1 avvecklas. Detär enligt vattenfallsverkel angeläget att kraftförsöijning förirättras.Inriktningen är därför att la i drift 3 . Härigenomerhålls också en önskvärd spridning av idrifttagningslid-punkterna för Gotland3, Kontiskan 2 (ny likströmsförbindelse Västsveri-ge-Jylland, se prop.1984/85:120 s. 281 och 292) och nämnda förbindelse . Kostnadenför Gotiand 3 beräknas i verkets anslagsframställning för /87 tilltotalt 403,8 milj. kr., varav 190 milj. kr. under /86. Iskrivelse har hemställt att regeringenskall godkänna ett avtal med Bålforsens Kraft aktiebolag (BÅKAB) om byte av krafltillgångar. BÅKAB,som är helägt av , producerar ochdistribuerar elektrisk kraft i , Kraftomsättningen är 1983 var 5300 GWh(5,). BÅKAB:shar fasta krafltillgångar i egna och delägda företags kraftstationer samtkraftandelar, främst i form av ersättningskraft enligt 9 kap. vattenlagen idess lydelse före den , i andra producenters vät-tenkraftsstationer.BÅKAB:s ersättningskrafl härrör huvudsakligen från kraftstationer som tiUhörstatens vattenfallsverk. BÅKAB:s kraftandelar i vattenfallsverkets stationer ärföljande; Ettmedelår erhålls ca 290 GWh från dessa anläggningar. Härutöver har BÅKAB rätt till kraft från enligt avtal med kommun. Genom avtalet har kommunen förbundit sig att av sin kraftandel i stationen till BÅKAB leverera en kraflkvantitet motsva rande 1,av produktionen! Kraftkvantiteten utgör elt medelår ca 40 GWh vid nuvarande utbyggnad av stationen. Stornorrfors kraftstation tUlhör . BÅKAB disponerar även ca 44 GWh i ersättningskraft från ' som tillhör erhåller i sin tur ca 39 GWh i Prop.1985/86: 25 ersättningskraft från som tillhör statensvattenfallsverk. kraftleverans till samt leverans till BÅKAB fullgörs t. v,genom att vattenfallsverkel till BÅKAB levererar en kraftkvantitet sommotsvarar ersättningskraften från vattenfallsverkel till . För skillnaden i kraftbeloppen erhåller BÅKAB dessutomersättning i pengar från . Totalterhåller således BÅKAB från vattenfallsverkets anläggningar eller genomvattenfallsverkets förmedling ca 370 GWh ersättningskraft eller därmedjämställd kraft från nio olika kraftstationer med separat beräkning av uttagningskostnadérnaför varje station och med olika leve-ranspuhkter. Härutöver avräknas ca 5 GWhper år i pengar. Systemet är mycket betungande administrativt, eftersom avtalmed delvis olika innebörd gäller för resp. station. De administrativasvårigheterna ökar genom att uttagningskostnadérna för ersätlningskraften kanomräknas med därav följande överväganden och förhandlingar. Isyfte att eliminera dessa olägenheter har BÅKAB och vattenfaUsverketdiskuterat en strukturrationalisering. Dessa diskussioner har lett fram till eltavtal om ett byte av krafttillgångar enligt följande. BÅKABöveriåler samtliga aktier i det helägda dotterbolaget () liU . Vattenfallsverketöverlåter till BÅKAB samtliga sina aktier i ochBlåsjöns Kraftaktiebolag (29,av det totala antalet aktier i . av det totala antalet aktier i Kraftaktiebolag). Deaktieposter verket överlåter representerar krafttillgångar om ca 395 GWh perår. Överiåtelserna skall ske . Avtalet har träffats medförbehåll för regeringens godkännande. Vidöverlåtelsen skall FKAB ha erhälUt från BÅKAB samtliga nämnda rätter tUlersättningskraft från Lasele, Kilforsens, Forsmo, Mid-skogs, Näverede, ,Järkvissle, och Stornorrfors kraftstationer. FKAB skall vidareav BÅKAB ha erhållit en majoritetsandel av fallhöjden i projektet iRåneälven motsvarande minst 55 GWh. Avtalet innefattar också att en tidigareöverföring av fallhöjd från BÅKAB tiU nu skall ansesvara reglerad. Vidvärderingen av de olika poster som ingår i bytet har hänsyn tagits till skillnaderi kapitalkostnader, drift- och underhållskostnader, överföringskostnader m. m.Enligt denna värdering är bytesobjekten likvärdiga. Någon mellanlikvid utgårdärför inte. Denav föreslagna likströmsförbindelsen till Fin land kan användas för både fasta och tillfälliga kraftutbyten mellan och . Ett avtal om ett fast kraftulbyte med böijan har också träffats mellan vattenfallsverket och det finska kraftföretaget . Den föreslagna likströmsförbindelsen medför vidare en förbätt- 73 Prop.1985/86:25 rad driftsäkerhet i det svenska storkraftnätet. Förbindelseningår i den nordiska handlingsplan som fastställdes av NordiskaRådet. Avbrottsfrekvensenpå är f. n. otillfredsställande hög. Den av vattenfallsverkelföreslagna likslrömslänken tUl Golland och den länk som togs i drift hösten1983 kan utgöra en ömsesidig reserv. Härigenom minskar elförsörjningenssårbarhet och driftsäkerheten på Gotiand blir jämförbar med den på fastiandet.Vidare kan en planerad utbyggnad av det gotländska kraftsystemet med engasturbin undvikas. Jagtillstyrker mot denna bakgrund alt de av vattenfallsverket föreslagnalikströmsförbindelserna mellan och samt mellan och detsvenska fastiandet kommer till stånd. De bör ingå som ytteriigareinvesteringsändamål under anslaget , : Kraftstationerm.m. Jag räknar med att verkets investeringsram för /86 behöverräknas upp med 196 milj. kr. Med hänsyn till den ingåendereservationens storlek ryms en sådan ökning av investeringsramen inom ramenför tillgängliga medel för /86. Ytteriigare medel behöversåledes inte anvisas. BÅKABoch har under förutsättning av regeringens godkännandeträffat ett avtal om byte av krafttUlgängar. Bytet innebär all betydande struklurfördelarnås. De avtal och övriga bestämmelser som reglerar ersättningskraftleveransemafrån vattenfallsverkel till BÅKAB är anpassade tiU vattenlagen i dess lydelseföre är 1974. Dessa avtal medför ett omfattande administrativt arbete utan attden totala elförsörjningen tillförs några värden. Kraftbytel innebär alt ca 50olika avtal och domar, som delvis är svåra att tolka och tillämpa, inte längrebehöver hanteras. Bytetinnebär vidare för vatlenfaUsverkets del att verket blir den dominerandefallhöjdsinnehavaren i och därmed får ett avgörande inflytande påälvens utbyggnad. En utbyggnad av skuUe innebära en direklsysselsättning om 950 manår och skulle således förbättra sysselsättningslägetför vattenfallsverkets byggnadsorganisation inom . Medhänsyn till vad jag nu har anfört finner jag att bytet av krafttiUgång-ar börgenomföras. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigandeatt godkänna det mellan och träffade avtalet ombyte av krafltillgångar. Jaghar tagit upp djupgasprojektet i Siljansringen och redovisat mitl ställningslagande.tiU.det.Jag förordade därvid att regeringen inhämtar bemyndigande att medgeatt vattenfaUsverket deUar i bildande av bolag för prospektering och utvinningav djupgas. 1985/86: 25 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attgodkänna del mellan och Bälforsens Kraftaktiebolag träffadeavtalet om byte av krafttillgångar, 2. bemyndiga regeringen att medgeatt deltar i bildande av bolag för prospektering ochutvinning av djupgas, 3. godkänna vad jag nu har anförtom ytteriigare investeringsändamål under reservationsanslaget Statensvattenfalls verk: Kraftstationer m. m. 1985/86:25 Bilaga 7.1 Lag om lindring i lagen (1980:1097) om