prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — För atl socialtjänslreformens syfte skall förverkligas ipraktiken, krävs en omfattande ulveckling av metoderna i det sociala arbetet.Statens uppgift är bl.a. att stimulera sådan metodutveckling och ställa medellill förfogande för utvecklingsinsatser och försöksverksamhel. Regeringen föreslår en ökning med 5milj. av de särskilda utvecklingsmedlen med inriklning på nya ellerförändrade former av inslilufionsvård eller alternativ lill sådan vård. Totaltberäknas 28,5 milj. kr. för utveckling av missbrukarvården och annat socialtarbete. En viktig målsättning inommissbrukarvården är all gränserna mellan institutionsvård och öppen vårdluckras upp. Elt nyll system för statsbidragen till missbrukarvård genomförsfr.o.m. Huvuddelen av statsbidragen kommer att gå direkt lillkommunerna som därigenom får slörre frihet i valet av vårdformer. Huvudmännenför de lidigare statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhelsvårdsanstalternages dock fortfarande s.k. platsbidrag. Statsbidraget för är 810 milj.kr. Socialberedningen (S 1980:07)genomför en översyn av bestämmelserna om vård oberoende av samtycke inomsocialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen samt följer och utvärderarsocialljänstreformen. Beredningen överlämnade i oktober1983 delbetänkandet (Ds S 1983:16) Erfarenheter av LVM och vissa andrasocialtjänstfrågor. Ett av förslagen i betänkandet gällde vissa ändringar avreglerna för när socialnämnderna skall yttra sig i körkortsärenden. Denna frågatogs emellertid inte upp i den proposition till där betänkandetsövriga förslag behandlades (prop. 1983/84:174, SoU 30, rskr. Beredningen föreslog atlsocialnämnderna skulle vara skyldiga atl göra utredning i körkortsärendenendast i de fall då den person som yttrandet avser är känd för nämnden. Ompersonen inte är känd av nämnden skulle sociala funktion istället göra den nödvändiga utredningen. Vid remissbehandlingen av beredningensförslag framfördes i denna del starkt kritiska synpunkter från många håll. Enrad remissinstanser pekade bl.a. på att förslaget, om det genomfördes, skullemedföra en kraftigt ökad arbetsbelastning för länsstyrelserna. Det bör isammanhanget också noteras att länsstyrelsernas organisationsnämnd () i juni1985 har antagit nya riktlinjer för när yttranden i körkortsfrågor skallbegäras från socialnämnderna. Dessa nya riktlinjer innebär att antaletyttranden som begärs av socialnämnderna kraffigt begränsas. Mot denna bakgrundoch med hänsyn till remisskritiken finner jag f n. inte skäl att föreslå någraändringar när det gäller socialnämndernas skyldigheter att yttra sig ikörkortsärenden. överlämnadeberedningen betänkandet (Ds S 1984:17) Rehabiliteringspenning lill missbrukare- vissa avgifisfrågor. Betänkandet innehåller förslag om att den som inte kanförvärvsarbeta därför att han genomgår vård och behandling för sitt missbruk iett hem för vård eller boende skall ha rätt till rehabiliteringspenning. Delfinns vidare förslag avseende vis- 10 1985/86. sa avgifts- och pensionsfrågor vid vistelse på hem förvård eller boende. 1985/86:100 tänkandet har remissbehandlats. Fleraremissinstanser har påpekat det tvek- Bil. 7 samma i all nu genomföra ensärlösning vad gäller rehabiliteringsersättning för gruppen missbrukare.Regeringen har mol denna bakgrund överlämnal socialberedningens förslag i dennadel lill den lillsalta rehabiliteringsutredningen (S 1985:02). Vadgäller de övriga förslagen i beredningens betänkande ämnar jag under våren1986 föreslå regeringen atl lägga en särskild proposition. Utvecklingen av socialbidragenkännetecknades av en stadig minskning av såväl antaletbidragstagare som kostnaderna för utgivet socialbidrag. vändeemellertid denna trend och har det skett en kraftig ökning av bådeantalet bidragstagare och kommunernas koslnader för utgivet socialbidrag.Antalet bidragstagare har ökat med över 180 000 personer och detlolall utgivna socialbidraget har mer än fördubblats , räknati fasla priser. Den löpandesocialbidragsslatistiken ger få hållpunkter för en tolkning av vad som liggerbakom de stigande socialbidragstalen. Jag anser att det finns skäl att nu göraen så noggrann analys som möjligt av orsakerna lill de senaste årensutveckling av socialbidragen. Regeringen har tillsatt en särskild arbetsgruppmed uppgift all ta reda på varför antalet socialbidragstagare och kostnadernaför socialbidragen har ökat . Familjevåld är ett begrepp somibland används när man talar om kvinnomisshandel, barnmisshandel och sexuellaövergrepp mot barn. Dessa former av våld utspelas mellan människor som har närakänslomässiga relationer till varandra. Det skiljer dessa brott från andrabrott och gör dem särskilt komplicerade att arbeta med. har våldet mot iförsta hand kvinnor och barn kommit att uppmärksammas allt mer. Regeringen harbeslutat om en rad ålgärder i syfte att öka kunskapen om kvinnomisshandel ochförbättra stödet till misshandlade kvinnor och deras barn saml demisshandlande männen. har erhållitsärskilda medel för utbildning och information om kvinnomisshandel.Fortbildningsinsatserna riktar sig i första hand till personal inomsocialtjänsten och hälso- och sjukvården. anslogs medel treårig försöksverksamhet för atl utveckla vårdinsatserna för misshandladekvinnor och deras familjer. Två av de projekt som startats syftar till attutveckla behandlingsmetoder för män dömda för kvinnomisshandel. Regeringen har vidare beviljatmedel till för etl kriscentrum för män. Vidare har stödgivits lill försöks- och utvecklingsarbete som bedrivs av kvinnojourer ochandra organisationer som stöder misshandlade kvinnor. Sexuella övergrepp mol barn harunder senare tid fått ökad uppmärksamhet. Delta har bl.a. ufiösl ell intensivtarbete såväl bland frivilliga organisationer som bland vårdorgan ochmyndigheter. På regeringens uppdrag har enarbetsgrupp med företrädare för riksåklagare, ,och utarbetat en rapport . Rapporten skall tjäna sompraktisk handledning för alla som i sill arbete kommer i kon- takl med offer förmisshandels-och sexualbrott. Vidare har regeringen beviljat medel fill ettprojekt som bl.a. skall kart- Bil. 7 lägga omfattningen av sexuella övergreppmot barn. Projektet drivs av en arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet.Gruppen kommer även all behandla frågor kring den informafion som behöver gestill vissa yrkesgrupper för aft upptäcka sexuella övergrepp, hur ärendenahandläggs av myndigheterna samt alternativa behandlingsmetoder. Delegationen för social forskning stödjer olikaforskningsprojekt rörande kvinnomisshandel och sexuella övergrepp mot barn. har med bifall lillregeringens proposition (1984/85:171, SoU 31, rskr. 356) om särskilda insatserinom för ungdomar i samband med missbruk och kriminalitet m.m.beslulat om vissa ändringar i bl.a. socialtjänstlagen (1980:620) och lagen(1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga LVU. De ändringar somriksdagen beslutat om syftar lill att öka möjligheterna att bereda ungdomar medanpassningssvårigheter vård inom och minska riskerna för allungdomarna i stället döms till påföljd inom kriminalvården. Eltnytl system för mottagandet av flyktingar trädde i krafl Detnya systemet innebär bl.a. att statens invandrarverk numera har etl centralt ansvar på statlig verksnivå. har också fått ett samlat ansvar för systemet för statlig ersättning till kommunerna. Socialsty relsen kommer dock även fortsättningsvis att svara för viss utbildning och fortbildning av familjepedagoger och annan personal inom som arbetar med flyktingar. Vad gäller familjepedagogiska insatser för zigenarekommer statligt slöd liksom att kunna lämnas från socialstyrelsen.Stödet har dock ändrats så att bidrag kan lämnas inte bara fillfamiljepedagogiska insalser utan även lill andra former av socialt arbete avprojektkaraktär. överlämnade utredningen omhomosexuellas situation i samhället sitt betänkande (SOU 1984:63) Homosexuellaoch samhällel. Belänkandet har remissbehandlats och elt beredningsarbete pågårnu inom . Jag har för avsikt att i samråd med chefen förjustifiedepar-temenlet föreslå regeringen att lämna en proposition i fråganunder våren Mininriklning är därvid att lägga förslag om bl.a. ett förstärkt skydd mot diskriminering av de homosexuella. Utvecklingav barn- och ungdomsarbetet m.m. Somelt led i alt slå vakt om goda sociala och kulturella uppväxtförhållanden förbarn och ungdom har regeringen beslulat genomföra en 90-miljonersats-ning föralt förbättra barns och ungdomars levnadsförhållanden. beslutade regeringen att tillsätta enarbetsgrupp för utveck lingsarbete vid fritidsgårdar (ungdomsgårdar). I arbetsgruppen ingår företrä dare för , barn- och , socialstyrel sen, , och . Regeringen har för en treårig försöksperiod anvisat 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden för nämnda utvecklingsarbete. Medlen har fördelats fill drygt 140 olika projekt över hela landet. I ett mycket stort antal projekt har strä- 1 van varit atl bredda och fördjupa kulturarbetet vidgårdarna. De flesta pro- Prop. 1985/86:100 jekten är utformade i samverkanmellan främst fritidsnämnder och kultur- Bil. Även föreningslivetdeltar i många av projekten. I vissa projeki har särskill beaktatsinvandrarungdomarnas behov av en aktiv fritid. Även jämslälldhetsaspekten harbeaktats i projektverksamheten. Vidare tillsatte regeringen underår 1983 en beredningsgrupp för världs-ungdomsåret som skall svara förplanering, genomförande och uppföljning av olika insatser med anledning . Regeringen beslutade att anvisa 30 milj. kr.ur allmänna arvsfonden för försöks-och utvecklingsarbete inom barn- ochungdomsorganisationerna, i lokala miljöer samt för insatser avbildningsförbund, handikapporganisationer, kommuner och landstingskommunerm.fl. Medlen har fördelats till ett stort antal projekt med olika inriktningar.Den huvudsakliga inriktningen av de lokala verksamheterna i bl.a. barn- ochungdomsorganisationerna är utveckling av arbetsformer, prövning av nyametoder, uppmuntran av barns och ungdomars fantasi och skaparglädje samt demokratiskträning. anvisade regeringen 30milj. ur allmänna arvsfonden för alt stödja ett utveckUngsarbete inomidrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet . En arbetsgrupp har tillsattsför att initiera och genomföra utvecklingsarbetet. har ca 17 milj.kr. fördelats till ca 220 projekt över hela landet med olika inriktningar.Projeklen tar bl.a. sikte på alt utveckla idrottens sociala ansvar, en ökadjämställdhet, ökat föräldraengagemang och integrering av handikappade. Från departementets anslag A 3.Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhel ges genom delegationenför social forskning stöd till en rad forskningsprojekt inom barn- ochungdomsrådet. Aktuella forskningsområden är bl.a. barns levnadsvillkor,utveckling av alternativa vårdformer, separationer och deras följder för barn.Vidare har delegationen anordnat seminarier bl.a. om finska barns förhållandeni . Ett projeki om samhällets resp.familjens ansvar för barnen pågår i Nordiska ministerrådets regi. Del syftarbl.a, till alt undersöka vad som ligger till grund för variationer i antaletomhändertaganden av barn i de nordiska länderna. Under anslaget H 5. Utveckling ochförsök med vissa vårdformer har medel beräknats för all utveckla socialbyråernasmetoder i arbetet med familjer i kris. Syftet är bl.a. att finna alternativtill omhändertagande. Vidare har beviljats medel för att stödjaulvecklingen av familjebehandling på institution. Delta sker bl.a. genomkonferenser och seminarier för personalen på barnhem, som oftastomvandlats till hem för barn och föräldrar. Konsumtionen av alkoholdrycker i fortsätter atlminska. var försäljningen alkohol i genomsnift per invånare och däröver. Detta innebär en minskning ochär den lägsia siffran sedan mitten av 1960- talet. holförsäljningen förförsta halvårel 1985 uppvisar en fortsatt minskning. 1985/86:100Försäljningen av spritdrycker och starköl har minskal jämfört med försia Bil. 7 medan försäljningen av vin och öl har ökat något.Systembolagets alkoholförsäljning för de tre första kvartalen tyder på all denlolala försäljningen minskar med ytterligare etl par procentjämfört med . Den oregislrerade konsumtionen (genom hembränningm.m.) kan ha ökat . Gjorda uppskattningar visar emellertid atldenna ökning inte väger upp minskningen av den mätbara konsumtionen. konsumtionenbedöms således ha minskat. Glädjande nog tycks detta inte presenterade t.ex. undersökningsresultatsom visade att ungdomarnas spritkonsumlion mer än halverats under åren 1979-1984.Även för övriga alkoholdrycker var tendensen sjunkande, om än inte lika stor.De årliga elevundersökningarna och undersökningarna av värnpliktsinskrivna harvisat samma positiva utveckling. Den senasle elevundersökningen lyder dock påatl minskningstakten har avtagit. 1 den minskande tolalkonsumfionens spår följer enminskning av alkoholkonsumtionens negativa konsekvenser. Således har antaletomhändertaganden enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner m.m. (LOB) minskat . statistik visar attantalet omhändertagna var lägre än första halvåret1984, Statistik över antalet döda i vissa alkoholrelalerade dödsorsaker ochstatistik från sjukvården tyder vidare på att alkoholskadorna minskar sedanslutet av . De nu redovisade förändringarna visar att vi med detraditionella medlen - prispolitik, opinionsbildning och en kontrolleradförsäljning- har bedrivit etl framgångsrikt alkoholpoliliskl arbete. Grunderna för alkoholpolitiken enligt 1977 årsriksdagsbeslut bör ligga fast. Vi skall således även i fortsättningen föra enaktiv prispolitik, genomföra försäljningen av alkohol i kontrollerade formeroch bedriva en omfattande opinionsbildning. Som regeringen och riksdagentidigare slagit fast skall målsättningen vara att fram lill minskaalkoholkonsumtionen med ylleriigare (jfr prop. 1984/85:181, SoU 28,rskr. När det gäller reglerna för försäljning ochservering är del som tidigare uttalat viktigt alt restrikfionerna påalkoholområdet begränsas fill sådana som allmänheten uppfattar sommeningsfulla. Det finns risk för att förtroendet för alkoholpolitikens grunderminskar om regelsystemet är onödigt krångligt eller om alkohollagstiftningenuppfattas som föråldrad eller inkonsekvent. Vissa förändringar har genomförts fr.o.m. den 1januari 1985. Den tidigare begränsningen av försäljningstiderna för öl (klass II) har slopats och lidpunkten för atl avsluta servering för restaurangermed enbart fillstånd att servera öl har jämställts med tidpunkten förrestauranger som har tillstånd för starkare alkoholdrycker. Vidare harremisstiden begränsats för bl.a. kommunerna i ärenden om serveringstillstånd. En mer omfattande översyn av reglerna på alkoholområdelgenomförs av alkoholhandelsutredningen. Ulredningen har överlämnat betänkandet (SOU 1985:15) Handel med alkoholdrycker med förslag om enklare regler 9 föralkoholservering och försäljning av öl (klass II). Denkommunala veto- Prop. 1985/86:100 rätten och behovsprövningen itillståndsärenden bör enligt utredningens me- Bil. 7 ning avskaffas. Vidareföreslår utredningen bl.a. alt bestämmelserna om att kravet på alt matserveringskall utgöra en viss andel av rörelsen las bort saml att tillståndskravet förförsäljning och servering av öl slopas. Betänkandet har remissbehandlats. Jagavser att föreslå regeringen att lämna en proposition i frågan. fortsäiter nu sitt arbetemed alt se över andra regler inom alkoholområdet. Delta arbete beräknas varaslutfört . Sverigeför en medveten och beslulsam narkolikapolilik. Vi accepterar inle någon formav missbruk. Denna politik är starkt förankrad i medborgaropi-nionen, de politiskapartierna, ungdomsorganisationerna och andra folkrörelser. Allt ickemedicinskt bruk av narkotika skall mölas av entydiga reaktioner. Av flera skäl är det svårt alt göra en säkerbedömning av missbruksutvecklingen. De mått man brukar begagna - somenkätundersökningar av skolungdom och värnpliktiga, dala från rättsväsendetetc. - har, tagna var för sig, svagheter. De kompletterar emellertid varandraoch kan tillsammans hgga lill grund för vissa slutsatser. En försiktig tolkning av lillgängliga data tyder påatl missbruket är på tillbakagång. Andelen personer som i olikaenkätundersökningar redovisar erfarenheter av narkotika har minskal sedan år1981 och är nu lägre än i någon av de tidigare undersökningarna. Chefen förjustitiedepartemenlet har lidigare lämnat vissa uppgifter frånrättsväsendet som lalar i samma riktning. Det är särskilt tillfredsställande atl konstateraatt undersökningar och rapporter från olika myndigheter tyder på att missbrukethar minskat i försia hand bland de unga. Del är en klar tendens att alll färreungdomar börjar injicera narkotika i tidig ålder. Även del experimentellamissbruket minskar bland de unga. Ungdomar tar avstånd från narkotika i alltslörre utsträckning. Denna förändring kan till stora delar förklaras avsamhällets ökade insalser inom narkotikaområdel och av en ökad medvetenhetbland såväl unga som vuxna om narkotikamissbrukets följder. Dessa tecken på en positiv ulveckling fårsjälvfallet inte leda till minskade ansträngningar i kampen mot narkotika.Narkoiikamissbrukel är etl allvar-hgt problem med förödande konsekvenser såvälför de enskilda missbrukarna och deras anhöriga som för samhällel i stort. Heroinmissbrukel är alltjämt i huvudsak begränsattill och . Injektionsmissbruk avcentralstimulerande medel förekommer däremot på många håll i landel. Missbruketav cannabis är mest utbrett och förekommer i så gott som hela landet. Kokainmissbruk förekommer enligt lillgängligauppgifter bara i re lativt begränsad omfatlning i . Den krafligl ökade produklionen av kokain i och en ökning av missbruket i ökar emellertid 150 riskerna för en spridningav kokainmissbruket även i vårt land. En hög be- Prop. 1985/86:100 redskap mol delta är ytterst angelägen. Härfill kommer ytterligare ett allvarligtmissbruksproblem, nämligen missbruk av sömn- och rogivande läkemedel(psykofarmaka). Kort 1982 tillsattes ensärskild narkolikakommis-sion som utarbetade ell brett underiag för regeringensnarkolikapolilik. utformade en arbetsgrupp inom socialdepartementetförslag fill förbättringar av narkomanvården. I proposifionen (1984/85:19) omen samordnad och intensifierad narkotikapolifik redovisade regeringen hösten1984, på grundval av detta arbete, sin narkolikapolilik. I samband med desärskilda satsningarna på narkotikaområdel har efter förslag frånregeringen beslutat aft ställa 15 milj. kr. lill förfogande för enintensifiering av kampen mol narkotikan. Dessa medel har möjligjort förstärktainsatser inom bl.a. polisen, kriminalvården, åklagarväsendet, skolan, försvaretoch narkomanvården. Särskilda informationsinsatser har genomförts och defrivilliga organisationerna har fått ökat stöd. Regeringen fullföljer nu arbetet med atleffektivisera narkofikapolitiken. En faktor som fillkommit och som har letttill att mer intensiva ansträngningar behövs är immunbrislsjukdomen AIDS. Delvirus som orsakar AIDS - HTLV-III/- har fått en snabb spridning blandStockholms heroinmissbrukare. Risken är överhängande att smittan sprider sigockså utanför och även lill injektionsmissbrukare avcentralsfimulerande medel. AIDS-hotet utgör ytterligare ett utomordentligtstarkt motiv - utöver alla andra - all söka förmå injeklionsmissbrukarna altupphöra med sitt missbruk. Del är viktigt atl så många människor som möjligtmobiliseras atl ta akfiv del i kampen mot missbruket. I detta sammanhang ärfolkrörelsernas och de frivilliga organisationernas insatser av särskilt storbelydelse. Genom att organisationslivet medverkar i kampen mot narkotikanskapas alternativ fill den passiviserande drogkulturen och människor erbjudsgemenskap och möjligheter alt själva ta aktiv del i samhällsutvecklingen. För ett drygt år sedan tillsatte regeringen efterförslag av ett samordningsorgan för narkotikafrågor inomregeringskansliet. Uppgiften är att svara för den cenlrala samordningen avnarkofikapolitiken. Samordningsorganet skall verka för en effektivisering avsamhällets insatser mot narkotika och kontinuerligt föreslå regeringen ålgärderi delta syfte. Under årel har samordningsorganet varit verksamtinom en rad områden. Särskilda insatser har gjorts för alt effektivisera detlokala och regionala samarbetet. Inifiafiv har tagils till s.k. länssalsningarvilka innebär att samtliga kommuner i ett län får slöd för att förstärka sinainsatser inom narkotikaområdet. En landsomfattande aktion inleddes hösten 1985för att förbättra samarbetet mellan polis och socialtjänst. Genom ett närasamarbete med polisen ökar möjligheter att nå både ungdomar iriskzonen och de etablerade missbrukare som har svårt atl fåkontakt med på annat sätt. Olika initiativ har vidare tagits för atl förbättrasamarbetet mellan social tjänst och kriminalvård. Särskilda insatser har gjorts för alt motverka en spridning av kokainmissbruket. Frågan om ulslussning av missbrukare från 151 vård har ocksåuppmärksammats av samordningsorganet. Dessutom har Prop. 1985/86:100samordningsorganet tagit initiativ till en arbetsgrupp inom finansdeparte- Bil. 7 mentet som bistår i tullens arbete att bygga upp bl.a. ettspaningsregister med ADB-stöd för narkolikaspaning. En annan arbetsgrupp samordnarSveriges insatser mot narkotikan på det internationella området. Samordningsorganet har även engagerat sig i fråganom det hot som AIDS-epidemin ulgör för narkotikamissbrukarna. En särskildarbetsgrupp har bildats vars uppgift är att följa och vid behov ta initiativtill en samordning av olika myndigheters insatser för att motverka enspridning av smittan bland narkotikamissbrukare. Ett enskilt land kan inte ensamt stoppanarkofikamissbruket. I stället krävs ett intensivt internationellt samarbele.För del sker del dels i nordiska och europeiska sammanhang, dels genomFN. beslöt om etl nordisklhandlingsprogram mol narkotika. Programmet genomförs nu och innebär etlintensifierat polis- och tullsamarbete och elt fördjupat erfarenhetsutbyte inomförebyggande-, vård- och forskningsområdet. Inom den s.k. Pompidougruppen, som är knuten lillEuroparådet, genomförs f.n. ett europeiskt arbetsprogram. Programmet innebärett vidgat samarbete när det gäller kontrollpolifiken, det förebyggande arbetetsaml vård och forskning. deltar aktivt i FN:s arbete pånarkotikaområdel. Detta innebär bl.a. att verkar för elt ökatengagemang för narkofikafrågorna inom FN och för en utvidgad verksamhet medkonkreta insalser. beslöt atl genomföraen världskonferens på ministernivå 1987. Avsiklen är attkonferensen bl.a. skall behandla ett konkret handlingsprogram för FN:sinsatser. Chefen för utrikesdeparlementel har tidigare idagföreslagit att bidrag till skall uppgå till 8 milj.kr. lämnar också ett årligt bidrag till narkotikafondens allmännaverksamhet. Under anslaget 11. beräknas . för detta ändamål. Vidareberäknas under anslaget . som ell särskill stöd förutvecklingsländernas kamp mot missbruket. Undersenare år har stor vikt lagts vid atl genom förebyggande insalser försökaförhindra alla former av drogmissbruk. Opinionsbildning genom informalion ochupplysning samt olika drogfria frilidsarrangemang har därvid stor betydelse.Folkrörelserna och organisationslivet är centrala i detta sammanhang. Genom rådet för alkohol- och narkotikapolitiskafrågor finns numera en kontinuerlig dialog mellan organisafionslivet ochregeringen på det drogpolitiska området. Rådels ledamöter är företrädare förde folkrörelser och organisationer som i sin verksamhet arbetar meddrogfrågor. De senasle årens information och upplysning omalkohol och narkotika har sannolikt haft stor belydelse för den positiva utvecklingen när det gäller såväl alkoholkonsumfionen som narkofikamissbruket, inle minst i ung- domsgrupperna.Socialstyrelsen har del samlade ansvaret för den statliga Prop. 1985/86:100droginformationen. Bl.a. utarbetar styrelsen en långsiktig strategi för sta-Bil. 7 lens insalser på detla område. ochnarkotikaupplysning (CAN) har främst rollen av ett basfaktaförmedlande organsom en länk mellan forskningen och olika avnämare. En av de cenlrala uppgifternaär atl samlal följa drogproblemens förändringar.