prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — En30-procentig ökning av utbildningskapaciteten på så måste självfalletleda till vissa svårigheter när det gäller möjligheterna all rekrytera lärareoch att anskaffa lokaler och utrustning. Från flera håll har framhållits all problemen i civilingenjörsutbildningeni försia hand är en resursfråga. Enligt min mening krävs olika samverkandeålgärder för alt höja kvaliteten och effektiviteten i utbildningen. Alla dessaåtgärder är inle av ekonomisk karaktär. Elt problem i civilingenjörsutbildningen är allmånga studerande avbryter sin utbildning . En ökning av andelenexaminerade skulle innebära att ca 400 fler civilingenjörer kommer ulpå arbetsmarknaden . Jag anser del därför mycket angeläget atl sökaåsiadkomma en ökad genomströmning. examineras av de antagna.Siffran varierar beroende på linje och utbildningsorl. Det statistiskamaterialet är osäkert och tillåter inte direkta jämförelser. i och () visar attca hälften av dem som avbryter sin ulbildning gör del redan det försia åretmedan av avbrotten sker när de studerande i stort sett är färdiga med sincivilingenjörsutbildning. Dessa sena avbrott beror oftast på att den studerandefåll anställning utanför högskolan. Enligt UHÄ kan de tidiga avbrotten t.ex.bero på dålig förhandsinformation om utbildningen, låg motivation för lekniskastudier, en alltför hög arbetstakt i utbildningen samt olillräckligaförkunskaper. För egen del är jag övertygad om atl en förändringav studietiden är ett sätt att uppnå bättre studieresultat. Jag förordar därföratt civilingenjörsutbildningen och arkitektutbildningen omklassificeras lill180 poäng fr. o. m. . Omklassificeringen, som skall genomförasinom oförändrade ekonomiska ramar, bör avse ulbildning som och därefter. Civilingenjörsutbildningen karaktäriseras av del schemalagd un dervisning, . Om en omklassificering av utbild ningen skall kunna ske inom ramen för oförändrade resurser måsle utbild ningen genomföras på ett annal säll än . Detta kan göras t.ex. genom all de försia årens kurser läggs ut än vad som är fallet. 1 samband med att det görs en omstrukturering av utbildningsinnehållet måste man enligt min mening pröva balansen mellan schemalagd undervisning och självstudier. Det är också angeläget alt prö- 224 vaförutsättningarna för en omfördelning av undervisningsinsatserna så atl Prop. 1985/86: 100 mera kvalificerad lärarpersonal engageras i ökadutsträckning och beroen- Bil 10 del av inte färdigutbildade eller heltnyblivna civilingenjörer minskas i motsvarande mån. Jag nämnde all låg motivationoch en upplevelse av otillräckliga förkunskaper anses leda till studieavbrott.Jag tror att etl differentierat ulbud av teknisk utbildning av olika karaktäroch längd kommer att medföra bättre motiverade studerande pä resp. utbildning.I delta sammanhang länker jag särskilt på tvåårig ingenjörsutbildning ihögskolan som för många kan utgöra elt alternativ till en lång och krävandecivilingenjörsutbildning. UHÄ, (), m.fl. har framhållit alt förändrade regler ombehörighet, urval m.m. kan gynna rekryteringen av "rätt" studerandetill civilingenjörsutbildningen och därmed förbättra studieresultaten. Även jaganser att tillträdesreglema spelar en viktig roll i sammanhanget.Tilllrädesutredningen har överiämnat sitt betänkande (SOU1985:57) Tillträde till högskolan. Jag avser alt återkomma lill regeringen idenna fråga i samband med mina ställningstaganden till utredningens förslag. Jag gär nu över till frågor omresursförstärkningar. UHÄ och IVA har föreslagil alt civilingenjörsutbildningensnabbt tillförs extra resurser med 160-320 milj. kr. i syfte att ökautbildningskvaliteten och därmed genomströmningen. Som jag nämnde i inledningen delarjag uppfattningen att civilingenjörsutbildningen behöver förbättras. Jag menaralt del bör vara möjligt att successivt åstadkomma kvalitetsförbättringar genomförstärkningar av resurserna inom särskilda områden. Del är l.ex. angelägelatt förslärka utbildningen inom maskinteknikområdel och data- ochelektroteknikområdet. Jag har tidigare redovisat attriksdagen efter förslag av regeringen har anvisai 10 milj. kr. som en exlraresursförstärkning till civilingenjörsutbildningen innevarande budgelår. Jaganser atl förstärkningen bör göras varaktig och föreslår därför atl 10 milj.kr. anvisas för ändamålet fr. o. m. /87. Härav bör 6,5 milj.kr.beräknas under förevarande anslag och 3,5 milj.kr. under anslaget D 24.Tekniska fakulteterna. Dessutom beräknar jag ca 1 milj.kr. för högre konsekvenskoslnaderän normall för ökningen av utbildningar inom data- och elektronikområdet (180nybörjarplatser) innevarande budgelår. Jag kommer all beräkna medel för högrekostnader för dessa platser även budgetåren 1987/88-1989/90. Vidare förordarjag atl ytteriigare ca 11 milj. kr. anvisas i syfte alt öka genomströmningen.Dessa medel bör användas för särskilda riktade insatser efter lokala beslul.Jag kommer senare också att föreslå en kraftig tillfällig satsning päutrustning i första hand för civilingenjörsutbildningens behov (-39 milj. Jag är övertygad om atl enomklassificering av civilingenjörsutbildning en, en förändring av sludieuppläggningen och också elt förändrat tillträdessystem, lillsammans med de föreslagna resurstillskotten, kommer alt bidra till en förbättrad civilingenjörsutbildning med högre genom- 225 \5-Riksdagen 1985186. Räilelse: S. 239. Slallighögskoleulbildning, de tvä sista raderna under a) Står: Bostads- ochförvaltningslinjen Rättat till: Bostads- och förvaltningslinjen Jag utgår från atl berördahögskoleenheter Prop. 1985/86: 100 och UHA senare kommer att redovisa vilkaåtgärder som har vidtagits och Bil 10 vilka resultat som har uppnåtts närdet gäller genomströmningen. Mina förslag i det föregående börses som ett första steg för atl få fier civilingenjörer. Vad gäller denframtida utvecklingen vill jag erinra om vad jag har sagt i inledningen. Jagnämnde där atl en ökning av kapaciteten för bl. a. civilingenjörsutbildningenkräver en noggrann analys av t. ex. möjligheten att rekrytera studerande. Enviktig fråga att belysa är också förutsättningarna för alt finansiera enökning. Enligt min mening är det angeläget alt civilingenjörsutbildningen istörre omfattning än tidigare sätts in i ett helhetsperspektiv på utbildningoch induslriulveckling bl.a. vad avser resursplanering. Jag går över till frågor som rör vissautbildningslinjer. 1 anledning av prop. 1984/85:161 om ledningen avbefolkningsskyddet och räddningstjänsten har beslutat att enbrandingenjörslinje omfattande 100 poäng får inrättas i högskolan den I juli1986 (FöU 12. rskr. Linjen skall föriäggas till i nybörjarplatser bör vara 25 . Linjen ersätter denbrandingenjörsutbildning som bedrivs vid statens brandnämnd. För näsla budgetår beräknar jag . för den nya linjen. I beloppel ingår även vissa planeringsmedel avengångskaraktär. Utbildning inom data- och elektronikområdel Antalet nybörjarplatser i civilingenjörsutbildning medanknytning till data-och elektronikområdel är ca 1800, dvs. närmare hälften avdel lotala antalet nybörjarplatser. Ökningen har varil . Även annan ingenjörsutbildning inom området har ökat kraftigt. Jag anser det angeläget allkompetensuppbyggnaden fortsätler inom data- och elektronikområdel. Jag serdärför mycket positivi på de initiativ som har tagits från näringsliv ochmyndigheter för alt i samverkan skapa centra för detta ändamål. Jag tänker idelta sammanhang särskilt på eleklronikcentrum i resp. . När det gäller bör del enligtmin mening finnas goda möjligheter atl anordna bl.a. delar av encivilingenjörsutbildning där . Den fortsatta planeringen bör därförinriktas på att dalatekniklinjen vid tekniska högskolan i (KTH) fårytterligare 30 nybörjarplatser /88. har lagt framförslag till satsning på mikroelektro-nisk forskning, utbildning ochindustriell förnyelse i . Syftet med förslaget är bl.a. attåstadkomma både en kraftig ökning av antalet nybörjarplatser icivilingenjörsutbildningen liksom nya påbyggnadsutbildningar inom ett antalhögieknologiska områden för nyutexaminerade eller redan yrkesverksammacivilingenjörer. handelskammare har aktivt deltagit i utarbetandetav förslaget. Handelskammaren har därvid framhållit att om riksdag ochregering med- Prop. 1985/86: 100 verkar till etl snabbt genomförande avprogramförslaget finns det anled- Bil 10 ning anla alt en del av koslnadernaskall kunna finansieras genom insatser från näringslivets sida, t.ex. genom atlförnyelsefonderna utnyttjas. handelskammare har förklarat sig beredd altbland sina medlemsföretag med kraft verka för att företagen beaktar den storabetydelse för industriell förnyelse i som en delfinansiering avförslaget skulle få. I det föregående har jag föreslagitatt högskoleenheterna skali kunna disponera sina nybörjarplatser icivilingenjörsutbildningen på ett friare sätt än lidigare. Jag har också i delföregående förordat en förstärkning av resurserna för data- ochelektronikulbildning både vad gäller medel för själva utbildningen som förutrustning. Det kommer enligi min bedömning härmed all finnas förutsättningarför att i tillsammans med det skånska näringslivet skallkunna genomföra ett första steg i programmet för industriell förnyelse i Sydsverige.Om en samverkan av åsyftat slag kommer till ständ finner jag del naturligt atlåtminstone någon av de föreslagna påbyggnadsutbildningarna anordnas /87 och alt den fortsatta planeringen inriktas på atteleklrotekniklinjen vid får ytteriigare 30 /88. UHÄ har föreslagil atl 20nybörjarplatser flyttas från maskintekniklinjen till eleklrotekniklinjen vidCTH för alt en inriktning i verksladsleknisk aulomatiseringsteknik med 50nybörjarplatser skall kunna komma lill stånd inom elektrotekniklinjen. När jaghar beräknat medel för kvalitetsförstärkning av civilingenjörsutbildningen vidCTH harjag tagit hänsyn till förslaget. Jag återkommer senare lill fråganom kortare teknisk ulbildning inom data- och elektronikområdel. Utbildning inom området fastighets- och bostadsförvaltning På regeringens uppdrag har UHÄ utarbetat förslag tillhögskoleutbildning inom området fastighets- och bostadsförvaltning. bör en utbildning om 160 poäng anordnas som en inriktning inomlantmäterilinjen vid KTH. Utbildningen är avsedd alt ge breda tekniska,ekonomiska och juridiska kunskaper när det gäller förvaltning av bosläder ochfastigheter. Vidare föreslås all en allmän påbyggnadslinje om 60 poäng inrättasi bostads- och fastighetsförvaltning. Påbyggnadslinjen skall bygga på förvaltningslinjensoch ekonomlinjens basblock. Anlalet nybörjarplatser föreslås vara 30 i varderaulbildningen. Mot bakgrund av de stora värden somfaslighets- och bostadsbeståndet representerar anserjag det angeläget att utbildning kommer till stånd inom området fr.o.m. näsla budgelår. För alt förslaget om en ny inriktning på lantmäterilinjen skall kunna genomföras bör 20 nybörjarplatser frän väg- och vattenbyggnadshnjen vid KTH föras över till lantmäterilinjen. Dessut om bör lio av de nuvarande platserna på lantmäterilinjen fördelas om till den nya inriktningen. Förändringen bör genomföras inom de ekonomiska ramar som KTH disponerar. Jag återkommer till förslaget om påbyggnads- 227 Riinelse: S. 237, rad 11 nedifrån Står: +1300080 kr.Rättal till: -I-13 809000 kr, S, 238, Slallig högskoleutbildning, de två sista radernaunder a) Står: Bostads- och förvaltningslinjen Rättat till; Bostads- ochfastighetsförvaltningslinjen linjen underanslaget D 9. Utbildning för administrativa, ekonomiska och Prop. 1985/86:100 sociala yrken. Jag vill först hänvisa till vad jag har anfört iinledningen om kortare teknisk ulbildning. Här lar jag upp de frågor som direklhänger samman med vissa utbildningslinjer. Ulbildning som bygger på gymnasieskolans tre- ochfyraåriga linjer Regeringen gav UHÄ i uppdrag att utarbeta ochredovisa förslag till kortare teknisk utbildning som bygger på gymnasieskolanstreåriga naturvetenskapliga och fyraåriga tekniska linje. UHÄ skulle särskiltbeakta det utbildningsbehov som föreligger inom data- och elektronikområdel. UHÄ har redovisal uppdraget isamband med anslagsframställningen för /87. Enligt UHÄ harnästan alla lokala linjer inom data- och elektronikområdet nu uppnått en sådanenhetlighet, stabilitet och kvalitet att de bör ersättas av två allmännautbildningslinjer om 80 poäng, nämligen data- och elektroniklinjen med 177nybörjarplatser och dataingenjörslinjen med 104 nybörjarplatser. Denförstnämnda linjen bör enligt förslaget vara mer teoretisk till sin natur ändataingenjörslinjen, som föreslås bli inriktad mot tillämpad teknik. UHÄ föreslår alt överföringen frånlokala till allmänna linjer görs så atl nuvarande antagningskapaciietbibehålls. Enligt UHÄ:s preliminära bedömning kan det bli aktuellt atl anordnade båda allmänna linjerna på lio orter. På samtliga dessa förekommer förnärvarande lokala linjer inom dala- och elektronikområdel. UHÄ ulgår från atlfem lokala linjer inom dala- och elektronikområdel kvarstår som lokala linjer. Enligi utbildningsdepartementetsexpertgrupp för kortare teknisk ulbildning ligger UHÄ:s förslag om att inrättatvå allmänna utbildningslinjer inom dala- och elektronikområdet väl i linje medarbetsmarknadens långsikliga behov av personal inom della område. Jag delardenna uppfattning och förordar all data- och elektroniklinjen om 80 poäng ochdataingenjörslinjen om 80 poäng inrättas den och föriäggs till deav UHÄ föreslagna högskoleenheterna. För att möjliggöra gruppstorlekar om 30studerande på flertalet orter räknarjag med ett någol slörre antalnyböijar-platser än UHÄ. nämligen 200 på data- och elektroniklinjen och 120 pådataingenjörslinjen (4- ). Motsvarande medelsminskning beräknasunder anslaget D 13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Jag seri det rådande lägel inget hinder i atl några linjer med utbildningsinnehållliknande det som i de nya allmänna linjerna, kvarstår som lokala linjer underen övergångsperiod. UHÄ har ocksä anmält atl ämbetetavser att fortsätta sin planering för allmänna tvååriga ingenjörslinjer bl. a.inom det område som ligger mellan verkstadsteknik och datateknik. Vidare kommerUHÄ att uireda behovet av en "allmäningenjörslinje" i högskolan för alttäcka de mindre företa- 228 gens behov av teknisk kompetens. Jag anser det positivt att UHÄ kommer all se överbehovel även av Prop. 1985/86: 100 andra typer av högskoleutbildade ingenjörer.Liksom den förut nämnda Bil 10 expertgruppen anserjag det önskvärt att dennafråga utreds skyndsamt. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag atlUHÄ får i uppdrag alt lägga fram förslag på dessa områden i nästaanslagsframställning. 1 det sammanhanget bör UHÄ särskill pröva möjligheten avatl ersätta den nuvarande tvååriga lokala linjen i industriell dalateknik vidhögskolan i med en tvåårig allmän linje. Ulbildningsom bygger på tvåårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan m. m. Teknikerulbildningari högskolan utgörs i huvudsak av driflleknikeriinjen, produktionsteknikeriinjenoch viss YTH. Driftteknikeriinjen omfattar 80 poäng varav hälften utgörs avpraktik. Ulbildningen bygger på en enda linje i gymnasieskolan, nämligen drifl-och underhållsteknisk linje. Produktionsteknikerlinjen, som inrättades den 1juli 1985, omfattar även den 80 poäng, men den innehåller inget praklikår. 1stället erfordras ell års yrkeserfarenhet från industrin för tillträde tilllinjen. YTH-ulbildning om 60 poäng slutligen, bygger på minsl fyra årsyrkesverksamhet inom det område som svarar mot resp. linje. Expertgruppen för kortare teknisk ulbildning harkonstaterat atl det finns etl ökande behov av operatörer/tekniker påarbetsmarknaden. Särskill gäller detta inom del underhållstekniska området.Gruppen har prövat om det finns skäl atl inrätta en särskild utbildningslinjeinom della område. För att inle splittra teknikerutbildningen på allt för mångaalternativ föreslås dock alt de nuvarande drifttekniker- ochproduklionsteknikeriinjerna utformas och dimensioneras så att de kan tillgodoseslörre delen av industrins behov av tekniker av detta slag. Vidare föreslåsatt rekryteringen lill linjerna skall kunna ske från hela gymnasieskolansteknisk-industriella sektor. När det gäller atl tillgodose behovel av utbildninginom andra områden än drift-, produktions- och underhållsteknik menar gruppenatt den befintliga bör utnyttjas i första hand. ske genom alt högskoleenheterna "varvar" YTH med ämnesteoretiskungdomsutbildning i del fall resurser är tillgängliga. Gruppen har också föreslagilatl samtliga högskoletekniker får en möjlighet all utbilda sig till ingenjörerpå motsvarande sätt som drifttekniker har . Liksom expertgruppen anser jag all man så långt delär möjligt bör inrymma nya utbildningsbehov inom nuvarande linjer. gällerbåde på tekniker- och på ingenjörsnivå. Jag tror också det är ändamålsenligtatl utnyttja befintlig YTH-organisalion för ungdomsutbildning inom några fåområden. Såsom expertgruppen har betonat får tillkomsten av den sislnämndautbildningen inle ske på bekostnad av YTH för vuxna. 1 sin anslagsframställning för /86framförde UHÄ att verksamheten med YTH skulle underlättas och förbättras om den inrikta des på etl fåtal linjer med bred uppläggning. UHÄ pekade därvid på den strukturomvandling som har skett inom industrin . förslag har ännu intelagts fram. Enligt expertgruppens uppfattning är del Prop. 1985/86: 100 etlproblem att YTH är så starkt specialiserad, en linje för varje bransch. Bil10 Del är därför inte möjligt all rekrytera studerande från flerabranscher men med molsvarande funktioner till en och samma YTH-linje. Vidare saknasmöjligheter till fortsatt utbildning. Som jag lidigare har nämnt anser jag att man börundvika all splittra utbildningar på allt för många alternativ. Det kan därförfinnas skäl att pröva förutsättningarna för atl föra samman de 14 YTH-linjernalill färre bredare linjer. Jag avser alt senare återkomma till regeringen medförslag atl uppdra åt UHÄ att - på grundval av de utvärderingar om YTH som hargenomförls och i samråd med arbetsmarknadens parter - se över studieorganisationenför YTH. I uppdraget bör ingå att utreda förutsättningarna för atl utnyttja YTHäven för ungdomar liksom behovet av påbyggnadsuibildning på YTH. Tillgången på välutbildade tekniker/operatörermåste ökas. Särskilt viktigt är det att utbilda fler inom detunderhållstekniska området för bl.a. verkstadsindustrin. Jag förordar därföratt produktionsteknikeriinjen får ytterligare 60 nyböijarplalser nästa budgelårvarav 30 vid högskolan i och 30 vid högskolan i /. Enligt uttalandena i förra årets budgetpropositionskall den fortsatta planeringen inriktas på atl driftingenjörslinjen föriäggsäven till högskolan i /. Jag anser atl linjen bör startaförst /88, dvs. då det är möjligl att rekrytera studerande frånbåde driftteknikeriinjen och produktionsteknikeriinjen. Jag avser attåterkomma till regeringen med förslag atl föriägga driflingenjörslinjen lillhögskolan i /vid den nämnda tidpunkten. Inom finns en stor efterfrågan påkvalificerade underhållstekniker och ingenjörer. Jag vill framhålla att det ärönskvärt att CTH prövar möjligheten av att förlägga 30 av sina nybörjarplatserpå driftteknikeriinjen till . För att öka tillgången på underhållsingenjörerföreslår jag alt anlalet nybörjarplatser på driflingenjörslinjen vid CTH ökasmed 30. Syftet härmed är atl åsiadkomma en gren på driflingenjörslinjen som ärinriktad mot datorstyrda anläggningar främst inom verkstadsindustrin.Ulbildningen bör bygga på både drifl- och produktionsteknikerlinjerna. På siktär det önskvärt atl även denna utbildning förläggs till . Regionslyrelsen för högskoleregion hartidigare föreslagit atl verksladsinduslrilinjen skall finnas även vid KTH.Ulbildningen föreslogs därvid förläggas till . Även Södertäljekommun har framfört starka önskemål om lokalisering av verksladslekniskutbildning till kommunen. 1 budgetproposition framhöll minföreträdare att det finns både sysselsättningspolitiska och industripolitiskaskäl som talar för att verksladsleknisk utbildning kommer till stånd iSödertälje. Hon var emellertid inte då beredd all föreslå att YTH skullelokaliseras dit. UHÄ föreslår nu alt YTH anordnas i menadministreras av högskolan i /. Föregen del är anserjag del angeläget atl verksladsinduslrilinjen för- Prop.1985/86: 100 läggs lill fr.o.m /87. Utbildningen bördock Bil 10 knytas lill KTH. Anlalet nybörjarplatser bör vara 30. Vid högskolan i finns fr.o.m. den I juli1985 tre YTH-linjer med vardera 30 nybörjarplatser. Högskolan och UHÄ har avekonomiska och organisatoriska skäl föreslagit att planeringsramarnatillfälligt minskas med 30 . Jag biträder förslaget (- . ).Liksom UHÄ räknarjag med alt linjerna är fullt utbyggda fr. o. m. budgetåret1987/88. Dengrundläggande matematisk-naturvetenskapliga högskoleutbildningen ges på sjulinjer. Flertalet utbildningar är treåriga. På vissa orter finns dock grenar avutbildningen som omfattar . harutbildningskapaciteten ökat och omfattar närmare I 300nybörjarplatser. Den största linjen är biologlinjen med 314 platser följd avmatematikeriinjen med 281 platser, kemistlinjen med 253 platser, fysikerlinjenmed 166 platser och geovetarlinjen med 117 platser. Här bör också nämnasdatavelenskapliga linjen med 120 platser. Intresset för malemalisk-nalurvetenskaplig utbildningär lägre än för teknisk. Antalet sökande minskar och del finns outnyttjadenybörjarplatser framför alll på matematiker- och geovetarlinjerna. UHÄförutser att del även kommer att bli svårt alt utnyttjaplaneringsramarna fullt ut. Ett annat problem är den lågaexaminationsfrekvensen. UHÄ har inlett elt arbeie med alt disponera omplatserna på vissa hnjer i syfte att öka studerandeintressel. Som ett förstaled i arbetet föreslår UHÄ att dalavetenskapliga linjen förläggs tilluniversitetet i med 30 nybörjarplatser, varvid matematikeriinjen ochbiologlinjen minskas med molsvarande antal platser. Kostnadsökningen beräknaslill sammanlagl 2,2 milj. kr. UHÄ föreslår också attgeovetariinjen läggs ner vid i och att platserna förs övertill biologlinjen inom vilken en ny nalurgeografisk inriklning inrättas. Jag nämnde i inledningen atl bl.a.naturvetarlinjema kan behöva ses över lill följd av alt studieorganisationenändras för individuella linjer. Jag anser det därför tillfredsställande att UHÄhar inlett etl arbete med att strukturera om matematiker- ochnaturvetarlinjema. Jag menar också att det är en intressant och praktisklösning UHÄ har kommit fram till när det gäller i . UHÄ:sförslag bör därför genomföras på den punkten (-.) Däremoi är jaginte beredd all förorda den föreslagna förändringen vid iGöleborg. Skälet härför är atl del finns elt stort behov av "rena"matematiker. Den fortsatta omstruktureringen av dematematisk-naturvetenskapliga utbildningarna bör bygga på bedömning av arbetsmarknadens långsiktiga behov, nuvarande resursutnyttjande, konsekvenser för forskningen på resp. område osv. En förutsättning för en omstrukturering måste enligt min mening också vara, alt den genomförs inom nuvarande ekonomiska ramar. Jag utgår från atl UHÄ kommer all redovisa underlag för en mera 231 långsiktig planering inästa anslagsframställning. Av särskilt intresse i della Prop. 1985/86: 100sammanhang är det förväntade behovel av matematiker i förhållande lill Bil10 behovel av personer med dalavetenskaplig utbildning. Jag vill här också ta upp frågan omdatavetenskaplig utbildning i Slockholm. Regionstyrelsenför högskoleregion har låtit genomföra en studie avutbildningsbehovet inom data- och elektronikområdet i regionen. Studien visaralt del kan finnas skäl atl förlägga dalavetenskaplig utbildning också tillStockholm. Jag har inte funnit del möjligl all nu bereda utrymme förförläggning av den datavelenskapliga linjen till ytterligare en ort. Jag ärdock beredd atl åter pröva frågan om berörda myndigheter kan redovisa förslaglill hur ulbildningen skall kunna finansieras inom ramen för de medel somdisponeras av i och av där. Förslagetbör inte - med hänvisning till vad jag har sagt om behovet av matematiker- bygga på atl antalet nyböijarplatser minskas på matemalikerlinjen. Jag går nuöver till frågor rörande kemisUinjen.