prop · G903175 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:175 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden . Ipropositionen föreslås atl den nuvarande verksamhelen med en nyhetstidning förbegåvningshandikappade skall fortsätta. Det är önskvärt atl även andra läshandikappadekan la del av tidningen. föreslås ge ut tidningen. Utgivningen i stiftelsens regi skall börjaunder . Bestämmelser för tidningsverksamheten skall finnas istiftelsens stadgar och i elt avtal mellan staten och stiftelsen. Enprenumeralionsavgift bör av både jämlikhetsskäl och ekonomiska skäl tas ut förtidningen. Tidningsutgivningen bör tills vidare huvudsakligen finansieras med etlsärskiU statsbidrag. 1 1985/86. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , R. , ,, , Proposition om nyhetsförmedling till begåvningshandikappade Med stöd av regeringens bemyndigande den 17 juni 1982tillsattes en kommitté - taltidningskommittén (U 1982:05)'- med uppdrag att fördela bidrag till tidningsföretag för utgivning av radio-och kassettidningar för synskadade samt bedriva utrednings- och utvecklingsarbeterörande lämpliga former för verksamheten. Kommittén fick itilläggsuppdrag att ulreda förutsättningarna för nyhetsförmedling tillutvecklingsstörda och andra begåvningshandikappade, I september 1985överlämnade kommittén rapporten (Ds U 1985:6) Utvärdering av Nyhetsfidningen 8SIDOR och betänkandet (Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade.En sammanfattning av betänkan-del bör fogas lill protokollet i detla ärende sombilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detlaärende som bilaga 2. Behovet av information och nyhetsförmedling lillutvecklingsstörda har länge diskuterats. Försök har också giorts med lättlästtidningstext på särskilt utrymme i en daglig tidning. görs vissaregionala insatser med nyhetsförmedling för begåvningshandikappade men dessahar liten omfattning. Inom enskilda kommuner förekommer knappasl nägon särskildinformation eller nyhetsförmedling till denna grupp. ' Kommittén bestod vid avlämnandet av betänkandet av f, d,verkställande direktören , ordförande, organisationsdirektörenOlov , vice ordförande, kanslichefen , departementsrådetIngrid Dalen, bibliotekschefen . jur, kand, ,verkställande direktören och redaktören , har en särskild styrgrupp bildats med anledning av kommitténstilläggsuppdrag. Gruppen bestod vid överlämnandet av , och , I en skrivelse lill regeringen . 1985/86: 175 lingsstörda barn. ungdomar ochvuxna (FUB) alt utvecklingsstörda endast i undantagsfall kan tillgodogöra siginnehållet i vanliga dagstidningar och att många har svårt att följa nyheternai radio och TV. FUB betonade alt även invecklade sammanhang kan förstås,om de förklaras utifrån utvecklingsstördas egna erfarenheter. Mot dennabakgrund hemställde FUB om att en utredning skulle tillsåttas för attundersöka möjligheterna lill nyhetsförmedling för utvecklingsstörda och attmedel skulle ställas till förfogande för en försöksverksamhet med ennyhetstidning för denna grupp i FUB:s regi. Med anledning av FUB:s skrivelse fick taltidningskommitténdel nämnda tilläggsuppdraget. Uppgiften har bestått i att undersöka och kartläggaförutsättningarna för nyhetsförmedling till utvecklingsstörda och lägga framförslag om eventuella statliga insatser. Genom direktiven gavs kommitténmöjlighet att genomföra försöksverksamhet med utgivning av en nyhetstidning. Ensådan kom också till stånd. 8 SIDOR utkom första gängen i oktober1984. Försöksperioden har efter hand förlängts och sträcker sig nu tillutgången av . Utgivningen finansieras huvudsakligen med medel frånallmänna arvsfonden. Tidningen ges ut både i tryckt form och intalad påkassett. Av utredningens betänkande framgår alt den primäramålgruppen för 8 SIDOR består av 6000065000 lätt eller måttligt begåvningshandikappadevuxna. Därtill kommer troligen minst lika många personer ur andra grupper medolika låshandikapp. Även ett stort antal institutioner såsom särskolor, grundvux,dagcenlrer för utvecklingsstörda, bibliotek etc. kan använda tidningen i sinverksamhet. Antalet presumtiva läsare år alltså betydande. Kommittén anser alten realistisk bedömning är att antalet privata abonnemang kanuppgå till ca 5000 exemplar. Marknadsföringen till begåvningshandikappade ärsvårare än normalt, bl.a, beroende på mottagarnas handikapp. Parallellt med tidningsutgivningen har en utvärdering avdenna under vetenskaplig ledning gjorts med hjälp av ett antal referensgrupperi landet, Utvärderingsarbelel har bestått av dels en statistisk abonnentanalys,dels en läsförslåelseundersökning och har redovisats i en särskild rapport. Denstatistiska undersökningen är gjord för att utröna vilka som prenumererar påtidningen och vad de tycker om den. En granskning av abonnemangen gjordes i maj1985 och visar att drygt hälften av abonnenterna, som då uppgick till ca 1300,utgjordes av institutioner som t, ex. skolor, dagcentrer, inackorderingshem,bibliotek etc, medan den andra hälften bestod av enskilda personer.Förhållandet att en så stor del av abonnemangen utgörs avinstitutionsabonnemang tyder enligt slutsatserna i rapporten på att 8 SIDORSläsekrets är betydligt större än antalet abonnemang. Läsförståelsen har kontrollerats i ett antalreferensgrupper där begåv ningshandikappade har ingått. Texter med olika svårighetsgrad, olika typer av lay-out m. m. har prövats. Tidningen har fortlöpande modifierats med ledning av de erfarenheter som vunnits och som kommit fram vid utvärderingen. ti /86. Utvärderingenvisar atl tidningsformen är möjlig för förmedling av nyheter och att det finnselt stort behov av en lättläst nyhetstidning. Tidningen har rönt storuppskattning bland begåvningshandikappade. Kommittén föreslår därför altutgivningen av 8 SIDOR skall fortsätta i permanenta former. Remissopinionenär över lag positiv till att en försöksutgivning kommit till stånd och till tallidningskommitténsöverväganden och förslag. Flertalet remissinstanser påpekar att tidningen haren viktig uppgift och att den fyller ett stort och känt behov blandsäväl begåvningshandikappade som andra läshandikappade, såsom afatiker,dövblinda, invandrare med svaga kunskaper i svenska m. fl. 1985/86: 175 Mitt förslag: Verksamhelen med en särskild nyhetstidningför begåvningshandikappade skall fortsätta. Tidningen skall även kunna varatill nytta för andra än begåvningshandikappade som har behov av en lättlästnyhetstidning. Tidningen bör vara obunden av ägarintressen och parti- och intressepolilisktneutral. förslag: Överensstämmer med mittförslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrkerkommitléns förslag. Skälen för mitt förslag: Principen att handikappade skallkunna delta i samhällslivet tillsammans med och pä lika villkor som andra människorär central i den statliga handikappolitiken och gäller i hög grad även inomkultur- och informationsområdet. Ett led i strävan att integrera utvecklingsstörda ochandra begåvningshandikappade i samhällsgemenskapen är atl möjliggöra alt dennagrupp får del av nyheier och information. 8 SIDOR fyller i detlaavseende en viktig uppgift. Erfarenheterna av försöksutgivningen av 8 SIDOR ärpositiva och tyder på en fortsatt gynnsam utveckling. Antalet abonnemang harsuccessivt ökat och uppgick till 2300 exemplar. Utvärderingenvisar att även komplicerade sammanhang kan göras begripliga för begåvningshandikappade.8 SIDOR är ett exempel på hur människor med olika läshandikapp kan ges etlalternativ ull tidningar som de annars inte kan ta del av. Mot denna bakgrundbör enligt min mening en tidning för begåvningshandikappade ges ul även efterden , Tidningen bör i första hand vända sig lill begåvningshandikappade.Den bör emellertid utformas så att den blir lill nytta och glädje även förandra grupper. Tidningen bör vara obunden av ägarintressen och parti- och intressepolilisktneutral. Det är angeläget all det för tidningen väljs en organisationsform somtillgodoser dessa krav, något som jag strax skall återkomma till. Kommittén har i enlighel med normaliserings- och integreringsprinci- pernautgått från att ansvaret för särskilda handikappålgärder på informationsområdetbör ligga på medieföretagen själva. Från tidningsföretagen har dock framhållitsatt del skulle .medföra ökade koslnader och praktiska svårigheter atl införa eltsyslem med lättlästa sidor i dagstidningarna där viktigare nyheter presenterasenkelt och kortfattat. Av denna anledning anser kommittén del inte realistisktatt tänka sig all dagstidningarna tillhandahåller särskildalättlästa sidor för begåvningshandikappade, I stället måsle man acceptera ensärlösning och ge ut en särskild tidning för denna grupp. Flertaletremissinstanser delar denna uppfattning. I likhet med kommittén har jag kommitfram till att man - för alt nyhetsförmedling till begåvningshandikappade skallkomma till stånd -måste acceptera en särlösning. Jag anser atl staten förnärvarande bör la del ekonomiska huvudansvaret för en sådan nyhetstidning. Påsikt är del dock angeläget all de enskilda tidningsföretagen söker rikta sininformation till samtliga samhällsgrupper, däribland de begåvningshandikappade. Prop.1985/86: 175 Mitt förslag: med uppgifl alt äga och ge uten nyhetstidning för begåvningshandikappade skall bildas. Utgivningen skall börja , Bestämmelserför tidningsverksamheten skall finnas i stiftelsens stadgar och i etl avtalmellan stiftelsen och staten. Avtalet skall avse liden - den30 . förslag: Överensstämmer i huvudsakmed mitt förslag. Remissinstanserna: Del övervägande antalet remissinstansertillstyrker kommitténs förslag. () menardock alt man kan rikta invändningar mot den föreslagna lösningen. Det skulleprincipiellt framstå som betänkligt om statsmakterna i egen regi försöktetillgodose olika gruppers behov av speciellt utformad nyhetsförmedling, Eltstatsbidrag till de handikappades egna organisationer är därför att föredra,menar TU, framför etl direkl slalligt engagemang i utgivningen av särskildanyhetstidningar för handikappade. Bakgrund till mitt förslag: Vid genomgången av olikaverksamhetsformer har kommitténs utgångspunkt varit att tidningen bör slåobunden och att den bör vara elt självständigt rättssubjekt. vara parti- och intressepoliliskt neutral. Med ledning av de krav somslälls på verksamheten och med tanke på att tidningsutgivningen skall bedrivasulan vinstsyfte och med hjälp av bidrag föreslår kommittén stiftelseformen. Skälen för mitt förslag: Jag finner i likhet med uiredningenoch remissinstanserna alt en stiftelse är den lämpligaste formen för verksamhelen.Stiftelser förekommer i betydande utsträckning i tidningsvärlden. Stiftelseformenhar redan lidigare använts i ell liknande fall, där staten finansierar Jag tänker på Stiftelsen Invandrar- Prop. 1985/86:175 tidningen. är etl enskilt rättssubjekt och kan som sådanl slåfri i förhållande lill staten. En fri ställning är betydelsefull eftersom ennyhetstidning bl. a. har lill uppgifl att granska statens och statligamyndigheters verksamhet. Jagvill i delta sammanhang la upp TU:s invändning mot en statlig stiftelse. I ochför sig hade jag föredragit etl ansvarslagande för utgivningen fråntidningsutgivarnas sida. Som TU emellertid redovisat i sitl remissyttrande serman därifrån etl sådanl ansvarstagande som omöjligt av principiella skäl: dehöga kostnaderna hindrar en utgivning utan statliga bidrag och sådana skulleöppna för vad som betecknas som ett "förfogande över pressen", låtvara för socialt angelägna ändamål. TU betonar således den föreslagnautgivningens socialt angelägna karaktär. Ett annat alternativ vore atl tidningengavs ut i FUB: s regi, vilket TU av principiella skäl föredrar. Dettaalternativ är emellertid inte invändningsfrilt, vilket kommittén harframhållit. Del är nämligen - som jag har anfört -meningen atltidningen når även andra än begåvningshandikappade. En sådan ambition skullekunna försvåras om de utvecklingsstördas organisation fick uppdraget atl ge uttidningen. Jaghar mot denna bakgrund funnit att övervågande skäl talar för att en statligstiftelse bör vara huvudman för verksamheten. Det är dock viktigt atl stateninte utövar något inflytande över utgivningsverksamheten. Tidningens styrelsebör därför i förhållande lill staten åtnjuta självständighet. Det ankommer påregeringen att besluta om styrelsens sammansättning. För informationvill jag nämna att jag anser att den skall bestå av personer med bl. a.journalistisk och ekonomisk erfarenhet. Handikapprörelsen skall givetvis ocksåvara representerad. Styrelsen bör inte ingripa i det löpande arbetet med tidningen.Tidningens ansvarige utgivare bör vara självständig i förhållande till bådestyrelsen och staten. Stiftelsekapitaletbör vara lOOOOO kr. Stiftelsens verksamhet bör regleras dels i stiftelsensstadgar, dels i elt avlal mellan staten och stiftelsen. Avtalel bör gälla tidenden - . De ambitioner och finansiella fömtsättningarsom jag föreslår i det följande bör kunna gälla . Avtalstidenär enligt min mening så lång all tillräckliga erfarenheter bör kunna vinnasinför de ställningstaganden som behöver göras inför en ny avtalsperiod. I godtid före avtalsperiodens utgång bör stiftelsens styrelse redovisaerfarenheterna av tidningsutgivningen så att regering och riksdag kan taställning till den fortsatta bidragsgivningen. Styrelsen bör därutöver årligeni anslutning till sin anslagsframställning lämna en redogörelse förverksamheten och för bidragels användning. Stadgaroch avlal bör ge stiftelsens styrelse stor frihet alt inom ramen för tillgängligaresurser besluta om verksamheten, t.ex. hur ofta tidningen skall komma ut,tidningens omfång, antalet anställda och om annonsering skall förekomma. Fråganom behovel av en inläst version av tidningen bör avgöras av stiftelsensstyrelse och vägas mot de koslnader som detta medför. Detankommer på regeringen att falla de beslut och vidta de åtgärder 6 sombehövs för alt den nya verksamheten skall kunna starta ijanuari 1987. 5Tidningens finansiering m. m. 1985/86: 175 Mitt förslag: Tidningen skall finansieras dels medprenumerationsintäkter, dels med etl sårskilt statsbidrag. förslag: Överensstämmer i huvudsakmed mitt förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrkerkommitténs förslag. Skälen för mitt förslag: Kommittén har redovisat vissaberäkningar. Med angivna personalresurser, koslnader för lokaler,marknadsföring etc. samt med hänsyn till beräknade prenumeralionsintäkter blirnettokostnaden för tidningen högst ca 2.7 milj. kr. i 1985 årspenningvärde vid en upplaga av 20000 tryckta exemplar och 4000 kassettidningarper nummer. Därefter sjunker kostnaderna successivt. Först vid en myckel högupplaga - mer än 50000 tryckta exemplar resp.mer än 5000kassetter - kan verksamheten bli självfinansierad. Jag tror i likhet med kommittén och några avremissinstanserna att upplagan kommer att öka relativt långsamt. Som riktmärkeför den prenumeralionsavgift, som jag av både jåmlikhelsskäl och ekonomiskaskäl anser bör las ut för tidningen, bör gälla lösnummerpriset på molsvarandedagstidningar. Det bör ankomma på stiftelsen att avgöra om en särskild avgiftskall las ul för en eventuell kassettversion. Den upplagenivå där intäkternamotsvarar kostnaderna är inom överskådlig tid svåruppnäelig. Jag anser därföratt tidningen tills vidare huvudsakligen bör finansieras med ell särskillstatsbidrag. Som medelsram för bidraget föreslårjag för verksamhetensförsta halvår elt belopp av 1,25 milj. kr., en insats som har möjliggjortsgenom omprioriteringar inom statsbudgeten. Stiftelsen bör för resten avavtalsperioden kunna räkna med ett motsvarande bidrag. Helårsbidraget blir då2,5 milj, kr. Jag återkommer till finansieringen under avsnitt 6. Anslagsberäkningför /87. Ytterligare en finansieringskälla skulle enligt kommitténsförslag utgöras av ett bidrag eller garantiåtagande från Svenskakommunförbundels och sida. Båda dessa remissinstanseravvisar förslaget som de är positiva till alt tidningen permanentas.Båda förbunden anser all staten bör ta del fulla ansvaret för de av tidningenskoslnader som inte täcks av abonnemangsavgifter. Från Landstingsförbundels sidauppges alt förbundel - när beslul om tidningens fortsatta utgivning fattals - kommer att informera landstingen om möjligheten allteckna abonne mang för olika institutioner inom omsorgsverksamheten och i övrigi på lämpligl sätl informera berörda personer om tidningen. Jag ser inga förulsältningar för ett avtalenligt den föreslagna modellen mellan ä ena sidan Svenska kommunförbundel och Landslingsförbundetoch å den andra sidan staten. Däremot hälsar jag med tillfredsställelseLandstingsförbundets avsikt att inom sitl verksamhetsområde informera omtidningen. Genom detla initiativ ges möjlighet för alla som är föremål för samhällets särskilda omsorger att kommaikontakt med Prop. 1985/86: 175 8 SIDOR, Av normaliserings- och jämlikhetsskälär del betydelsefullt atl den enskilde prenumererar på tidningen. Det år därförmin förhoppning att Landslingsförbundel kan vara stiftelsen lill hjälp imarknadsföringen av tidningen så all inslilulionsabonnemangen kan ledatill allt fler privata abonnemang. 6 Anslagsberäkning för /87 budgetproposition (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s.54-55) anmälde jag alt jag hade för avsikt att föreslåregeringen atl lägga fram en proposition om nyhetsförmedling lill begåvningshandikappadeoch att jag i del sammanhanget ämnade föreslå fortsatt utgivning av Nyhetstidningen8 SIDOR fr, o, m. , Jag beräknade då kostnaderna förutgivningen av tidningen till 1,25 milj, kr, Slutliglförslag till medelsanvisning kan nu föreläggas . Massmedier m. m. Bidrag till utgivning av nyhetstidning för begåvningshandikappade 1986/87 Nylt anslag (förslag) I 250000 För kostnader för utgivningen av en nyhetstidning för begåvningshandikappadebör ett reservationsanslag föras upp i statsbudgeten med ett belopp av 1,25milj. kr, för , Jag hemställer all regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen alt avsätta ett belopp av lOOOOOkr, lill en stiftelse med uppgift att ge ut en nyhetstidning för begåvningshandi kappade enligt de riktlinjer jag har förordat. 2. bemyndigaregeringen atl genom avtal med stiftelsen ekonomiskaförpliktelser i enlighet med vad jag har förordat, 3. till Bidrag liUutgivning av nyhetstidning för begåvningshandikappade på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /87 under åttonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av I . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular alt genom proposition föreslå alt anla de förslag somföredraganden har lagl fram. sammanfattning av sitt betänkande(Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade Vår uppgift år att utreda förutsällningarna förnyhetsförmedling till utvecklingsstörda och andra begåvningshandikappademänniskor (med utvecklingsstörda menas begåvningshandikappade som är föremålför samhällets särskilda omsorger). Ocksä andra grupper av "läshandikappade"skall enligt direktiven beaktas i sammanhanget. Vi skall undersöka vilka målgruppersom är betjänta av förenklad information, vilken sorts information som börförmedlas och vilka medier som lämpar sig bäst. I direktiven sågs också atl omden inledande karlläggningen visar att en lättläst nyhetstidning bör prövas,så skall vi genomföra och utvärdera elt sådant försök. Vi har kartlagt i vilken utsträckning information lill begåvningshandikappadeoch andra läshandikappade förekommer i och i utiandel. Informationanpassad till begåvningshandikappade förekommer över lag i mycket begränsadutsträckning i både och andra länder och någon särskildnyhetsförmedling till denna grupp förekommer inte någonstans. Nyhetsförmedlingtill andra handikappgrupper förekommer i viss utsträckning. Här i landet finnst. ex. en speciell nyhetstidning för dövblinda och för synskadade finnskassettutgåvor av vanliga dagstidningar. Försök med en lättläst nyhetstidning Vi kom under kartläggningen fram till alt försök med enlättläst nyhetstidning för begåvningshandikappade och andra läshandikappadeborde göras. Den bakomliggande idén med tidningen har varit att denskall innehålla allmänna nyheter av rikskaraktär men vara kortfattad, bildrikoch skriven på enkel svenska. Den skall utformas med tanke på vuxna människorsom är läll eller måttligt begåvningshandikappade. Denna primära målgruppberäknas uppgå lill mellan 60000 och 65 000 personer. Även andra läshandikappademänniskor kan emellertid ha glädje av en enkel nyhetstidning. Det kan gälla t.ex. afatiker, barndomsdöva och människor med läs- och skrivsvårigheter. Ocksåskolbarn kan ha nytta av en lättläst tidning. Tidningen, som fått namnet 8 SIDOR, kom ulmed sitl första nummer . Fr. o. m, började tidningenges ut och gavs möjlighet atl teckna abonnemang.Sedan mitten av augusti 1985 kommer tidningen ut . Tidningen trycksi "kvållslidningsformat" med en dekorfärg. Den ges också ut i enkassettversion. Försöksperiodenomfattar tiden t.o,m, , Tid- Prop. 1985/86: 175 ningenfinansieras under försöket lill huvudsaklig del med medel från allmännaarvsfonden. Kommittén disponerar 2 milj. kr, för detla ändamål. Kommittén hardet övergripande projeklansvaret och har utfört allt planeringsarbete. I tryckfrihetsrällsligmening ägs och utges emellertid tidningen under försöket av , ungdomar och vuxna (FUB). Det stod från början klart att tidningen huvudsakligenskulle bygga på nyhetsmaterial från andra tidningar. Efiersom del kunde blifråga om att upphovsrältsligl skyddat material kom att utnyttjas, kontaktade viSvenska och för att diskuterahur de upphovsrättsliga frågorna borde hanteras under försöket. De bådaparterna ingick en överenskommelse som innebär att text- och bildmaterial somframställts av anställda journalister och fotografer i upphovs-rättsligthänseende får användas fritt under försöket. Redaktionen består vid veckoutgivning av tre journaliser(med en tjänstgöring som motsvarar ungefär 2,5 heltidstjänster). En avjournalisterna är också ansvarig utgivare. Del redaktionella arbetet innebärframför allt atl göra nyhetsurval från ell antal "underlagstidningar"samt att på basis därav självständigt utforma artiklar, I viss utsträckning köpsockså frilans-material in. Bilderna hämtas i allmänhet frän några störrebildbyråer. Marknadsföringen tar än normalt när man vändersig lill begåvningshandikappade människor. Ambitionen är all nå ul till alla imålgruppen. Information om tidningen har spritts på flera olika sätl, bl.a,inom FUB:s led och lill särskolor, dagcentrer, inackorderingshem för utvecklingsstörda,skyddade verkstäder m,m. Tidningen har också marknadsförts lill övriga berördahandikappgrupper samt vidare lill bl, a, bibliotek och grundskolor. har också gått ut via massmedia. Etl prenumerationspris motsvarande per stycktas ul för tidningen. Det kan jämföras med lösnummerpriset på vanligadagstidningar. För elt helårsabonnemang vid veckoutgivning här vi räknat med150 kr, i prenumerationspris. Ingen extra avgift las ul för kassettversionen,eftersom denna räknas som en specialutgåva av tidningen. Antalet abonnemanghar successivt ökat till ca 1500, vilket är mer än väntat. Antalet "institulionsabonnemang"är något fler än antalet privata abonnemang. Bland inslitutionsabonnemangenmärks framför allt särskolor, dagcentrer m, m, Utvärderingsarbetet Prop, 1985/86: 175 Tidningen har fortlöpande utvärderats under vetenskapligledning, antal referensgrupper bestående av begåvningshandikappade harkontinuerligt läst tidningen och lämnat synpunkler och vid gruppdiskussionerhar läsförståelsen kontrollerats. Under försöket har man prövat texter medolika svårighetsgrad, olika typer av lay-out m. m. och tidningen har modifieratsefler hand som erfarenheier från utvärderingen kommit fram. En statistiskabonnentanalys har också gjorts, liksom telefonintervjuer bland prenumeranter.