prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Arbetet har bedrivits inom några försöksområden.Dessa har valts så atl förutsättningarna för samverkan är olika. På så sätterhålls erfarenhet av att tillämpa metodiken under skiftande förhållanden.Arbetet bedrivs i Slockholm, Göleborg, och samt inomdelar av och . En rapport över pågående verksamhet avsespresenteras . Då kommer förslag lill hur verken bör samverka iverkstadsfrågor att presenteras. Underdel kommande året kommer speciellt intresse all ägnas ål reglering en av den yrkesmässiga person- och godstrafiken. Yrkeslrafiklagen (1979:559) med tillhörande förordning (1979:881) och vissa andra författ ningar behöver en översyn. I försia hand gäller detla persontrafiken med dess omfattande regelsystem. Det är angeläget att förenkla bestämmelser na och därvid, liksom redan skett för godstransporterna, skapa reella förutsättningar för konkurrens. Förlaxibranschen har transporträdet i uppdrag att utvärdera del dalori- Prop.1985/86: 100 serade beställningssyslem, TAXI 80, som införts i bl. a.Slockholm, Göte- Bil. 8 borg och . Resultatet av denna utvärdering blir enviktig faktor vid bedömningen av de framtida reglerna för branschen. Enarbetsgrupp har tillsatts inom för atl med underlagav utvärderingen, olika framställningar från rådet, m.m. se över hela lagstiftningen.Arbetet beräknas vara färdigt . Bristande laglydnad inom yrkestrafiken skaparallvarliga problem. Det gäller överträdelser av bestämmelserna om laslvikt,arbetstid, fariigl gods, hastighet m. m. Ulöver Irafiksäkerhetssynpunkternakommer de belydande kostnader som överlaster förorsakar väghållningen. Denbristande respekten på många håll för bestämmelserna snedvrider därtillkonkurrensen både inom åkeribranschen och gentemot järnvägen. Ulöver deluppdrag som i sammanhanget redan lagts på transporträdet finns skäl atl övervägaomfattningen och inriklningen av övervakningen och vilka sanktioner som kantillgripas och då i första hand vad gäller den lunga trafiken. Del rör sig omuppgifter som faller på polisen, , yrkesinspektionen ochIrafiksäkerhetsverket. För denna uppgift har bildals en särskild arbetsgruppmed företrädare för förutom kommunikalionsdeparlemeniel justitie-ochfinansdepartementen. Detnordiska samarbetet på trafik- och transportområdet är väl utvecklat. Den nordiska ämbetsmannakommittén förIransportfrågor, NÄT, härtill uppgift all följa utvecklingen inom transport-och kommunikationsområdet och atl la fram arbetsuppgifter som är lämpliga församarbete mellan de nordiska länderna. I NÄT:s regi drivs ett flertal projeki,i allt väsentligt finansierade över nordiska ministerrådets budget.Vägforskning har varit det dominerande inslaget i NÄT: sprojektverksamhet. har även den teknologiska utvecklingen påkommunikationsområdet blivit elt centralt ämne. Bland annal har NÄT initierat projeki rörandeeffektivisering av transporter med hjälp av tele- och ADB-teknik. Ett annatutpräglat teknologiprojekt, som NÄT finansierar, avser etablerandet av ennordisk väder-prognosmodell, det s.k. Hirlamprojeklet. På vägområdet har påsvenskt initiativ påbörjats ell projeki rörande möjlighelerna all minskavägsaltets skadeverkningar. Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) driver etttiotal projekt finansierade över Nordiska ministerrådets budget. Under senareår har verksamheten främst varit inriktad på oskyddade trafikanter. En vissomorientering pågår nu i rikining mot trafiksäkerhelsproblemen kring den lungaIrafiken. NTR har också lillsalt en grupp för alt studerafrågor kring barns säkerhet i bil. Den gruppen beräknas kunna avrapporlera sittarbeie . Som en uppföljning av det nordiskatrafiksäkerhelsäret 1983 (NTÅ-83) genomförde NTR i samarbele med Nordiska rådels kommunikationsul- skott ett tvärvetenskapligt seminarium kring irafik- 14 och arrangerar NTR i Prop.1985/86: 100 samarbele med statens väg- och en kurs itrafiksäkerhetsfrå- Bil. Den vänder sig till trafikpolitiker ochandra med intresse för trafikfrågor och avser atl ge en bred grundläggandekunskap på området. Förhandlingar har inletts mellan detre skandinaviska trafikminislrarna om en fortsättning av SAS-samarbetel. InomEuropeiska transportministerkonferensen (CEMT) deltar aktivt i arbelel medinternationella transporlpolitiska frågor. Frågor som behandlas inomorganisationen gäller t. ex. de europeiska järnvägarnas situation ochmöjligheter till utökat internationellt samarbete, finansieringen avinfrastrukturkostnader, harmonisering av skatter och avgifter inomtransportsektorn, liberalisering av den internationella laslbilslrafiken, kollektivtrafiksamt trafiksäkerhet. En fråga av växande belydelse är att underiättainternationella transporter genom alt förenkla gränspassagerna. Möjlighelernaatt därvid använda modern informationsteknologi vid överförande av uppgifter itransportdokument m. m. liksom möjlig användning i övrigl av lele och dala inomtransportväsendet studeras f. n. inom organisationen. Sedvanliga överiäggningar iIransportfrågor har ägt rum med företrädare för . Förhandlingarom elt eventuellt avtal med EG och vissa andra länder om liberalisering avvillkoren för kombinerade transporter pågår alltjämt. Förhandlingarbelräffande ett avtal om internationell pendeltrafik med buss (charterlrafik)har påbörjats men t. v. ajournerats i avvaktan på nya interna EG-regler härom.Delta hänger samman med alt en betydande liberalisering av EG:stransporlpolitik kan väntas äga rum under de närmasle åren fram ,då enligt beslut av ministerrådet en fri Iransportmarknad inom EG skall haskapats. inom FN:sekonomiska kommission för (ECE) fortsätler sitt arbete med frågor omtrafik- och bilsäkerhet och med harmonisering av de inlernalionella reglernaför landtransporter. I sislnämnda fråga sker elt nära samarbele dels med andraECE-kommiltéer (särskilt handelskommitlén i fråga om förenklade dokument ochprocedurer), dels med andra FN-organ och med CEMT i de ämnen som nämnts ovan.Sverige deltar aktivt i delta arbete och den därtill kopplade verksamheten sompågår under samlingsbeteckningen "facilitation" (förenkling) inomsåväl ECE som nedannämnda och . Centralbyrån för internationellajärnvägstransporter (OCTI) samarbetar med ECE om bl. a. en översyn av reglernaför transport av fariigt gods. har tillsammans med och sagt upplufifartsavtalen med . Delta har resulterat i att SAS beflygning av upphörde i seplember 1985. På luftfartens område har under år 1985tillsammans med Dan- Prop. 1985/86: 100 mark och fört gemensamma förhandlingar med: Bil. - om primärtfiygpriser för reguljärbolagens irafik -vv. - somresulterade i all SAS erhållit möjlighet att någol öka kapaciteten på linjernatill . - Saudi Arabiensom resulterade i ett luftfartsavtal i vilket SAS medgivits rätt atl trafikeraJeddah och . - Argentinavarigenom SAS erhållit formaliserad rätt att återupptaga trafiken på BuenosAires (varifrån SAS avvisades i samband med / Falklands krisen). - om enlinjeomläggning för att möjliggöra för SAS atl upprätthålla trafikeringen avNairobi trots inställd trafikering av som tidigare ulgjorde enförlängning av Nairobi-linjen. - Storbritannienom bl.a. prisfrågor i samband med fiyglrafiken mellan ochStorbritannien. har som en av medlemsstaternai Internationella Civila () också deltagit i desstredje s. k. Konferensen harbehandlat och har i rekommendationer formulerat sin inställning till skildafrågor beträffande konkurrenssituationen inom luftfarten ävensom tillprisfrågor och till charterfrågor. I sjöfarlskommitlén inom Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () har arbetet fortsall med att utforma engemensam sjöfartspolitik baserad på största möjliga frihet för deninternationella sjöfarten. Arbetet har numera fortskridit så långt att det börvara möjligt all uppnå elt gemensamt dokument. Ett sådant kommerdå alt omfatta element som grunderna för OECD-ländernas sjöfartspolitik,förhållandel lill icke , linjetrafik och offshore. Inom ramen för de diskussioner somförts mellan den s. k. (), bestående av devästeuropeiska staterna samt , och uppnåddes enighet om en gemensamarbetstext ijanuari 1985. Härmed är försia steget i de pågående diskussionernaavslutat. Den föreliggande arbetstexten har varit föremål föröverväganden i respektive CSG-land och i i syfte alt utröna om texten kanligga till grund för utarbetandet av en bindande överenskommelse parterna emellan.En sådan överenskommelse skulle innefatta skilda åtgärder och försäkringarfrån de medverkande parternas sida, medförande alt parternas sjöfartfortsättningsvis kan bedrivas med största möjliga frihet under kommersiellavillkor. Den av (FN: s konferens förhandel och utveckling) anord nade diplomatkonferensen om villkoren för registrering av fartyg höll två ytteriigare sessioner . På den senare av dessa lyckades man uppnå principiell enighet om de viktigaste sakfrågorna. Utsikterna all nå fram till en för alla parter acceptabel överenskommelse vid nästa session - 16 ibörjan av - kan därmed bedömas som goda. hölls Prop.1985/86: 100 etl andra expertmöte rörande ålgärder mot bedrägliga förfarandeninom Bil. anslöt sig fill 1974 årskonvention om en uppförandekod för linjekonferenser. Konventionen trädde försvenskt vidkommande i kraft . Inom IMO (Internationella sjöfartsorganisationen -FN: s fackorgan för tekniska sjöfarlsfrågor) har arbetet under årel fortsattmed aktiv medverkan från svensk sida. antogs vikfiga ändringari MARPOL 73/78 (dvs. internationella havsföroreningskonvention i denlydelse konventionen erhållit genom ell ändringsprotokoll ). 1985 årsändringar avser bl. a. bestämmelserna om begränsning och kontroll av utsläppfrån kemikalielankfartyg och har till syfte all göra bestämmelserna mera lällhanleradeoch effektiva. Irädde internationellasjöräddningskonvenlion i kraft (). ändringar i MARPOL 73/78Irädde i kraft . har sedvanliga konsultationer ägt ruminom ramen för del svensk-sovjetiska sjöfarlsavtalet. Konsultationer i enlighetmed det svensk-kinesiska sjöfarlsavtalet hölls för försia gången ijnder år1985. Inom ramen för del västeuropeiska samarbetet omhamnslatskonlroll av fartyg har under årel förberedelserna påbörjats för entransportminister-konferens i . Vid konferensen, som harbenämnts "Safe Ships on ", skall bl.a.resultatet av det hiilillsvarande samarbelel utvärderas. Sammantagetinnebär förslagen att anslagen under sjätte huvudtiteln ökar med 20,1 milj. kr.enligt nedanstående sammanställning. Milj, kr. mentet m, m. -166,9 Transportstöd m. m. Affärsverkens driftskostnader tas inte upp istatsbudgeten utan i särskilda driftbudgetar. De sammanlagda driftskostnadernainkl. avskrivningar för affärsverken under har förinnevarande budgetår beräknals till . 2 1985/86. 1985/86: 100 1,1miljarder kr. 10,9miljarder kr. 15,2miljarder kr. Koslnaderna skall täckas av verkens intäkter. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Hulterström 1985/86:100 Bil. Anmälan till budgetpropositionen 1986 A.Kommunikationsdepartementet m, m, A 1. 1984/85Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Förvaltningskostnader (därav löner) (+ 865) Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgetår till . I övrigt har medelsbehovet beräknalsmed utgångspunkl i en real minskning av utgifterna om medfördelning I, 2 och för försia, andra och tredje budgetåret. Jag hemställeratt regeringen föreslår alt tillKommunikationsdepartementet för /87 anvisa elt förslagsanslagpå . Utredningar m. m. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Med hänsyntill den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgåtill . under nästa budgelår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl lill Utredningar m. m. /87 anvisa ett reservalionsanslag på . A 3.Extra utgifter Prop. 1984/85Ulgift 629902 Reservation 3 864 1985/86Anslag 430000 1986/87Förslag 430000 Anslagsbeloppetbör under näsla budgelår vara oförändrat. Jag hemsläller all regeringenföreslår all till Extra utgifter för budgelårel 1986/87anvisa elt reservalionsanslag på . B Vägväsende Pop. 1985/86: lOO Vägverketär väghållare för statliga vägar och central förvaltningsmyndighet för ärendenom allmänna vägar och galor saml statsbidrag m. m. lill den kommunala ochenskilda väghållningen. Verket svarar även för viss tillsyn över enskildajärnvägar, spårvägar och tunnelbanor. Väg- och trafiklagstiflningen innehållerde grundläggande bestämmelserna om väghållningen. Den slalliga väghållningen är indelad i treregioner. Vid vägverkels huvudkontor i finns tre vägavdelningar medansvar för samordningen av drift- och byggandeverksamheten i regionerna. Vidhuvudkontoret finns också en stab för generaldirektören och sexserviceavdelningar. På regional nivå finns en vägförvallning i varje län, sjubyggnadsdislrikt samt två projekleringskontor. De lokala enheterna inomdriflverksamheten utgörs av drifl- och arbetsområden och inombyggnadsverksamheten av lokala vägbyggnadsarbetsplalser. I sin verksamhel har verkel omfattande kontakteroch samråd med myndigheter och organisationer på cenlral, regional och lokalnivå. Elt av vägverkel helägt bolag - - bildades . Företaget skall på affärsmässigagrunder bedriva exportverksamhet inom väghållningsområdel. Underde senasle 30 åren har samhällets Iransportberoende vuxit oavbrutet.Standardförbältringar i samhället har bl. a. kunnat ske lackvare ulvecklingen av landets väg- och gatunät. Vägtrafiken kännetecknas av lättare än andra Irafikgrenar kan anpassas lill de varierandeförutsättningarna och kraven i samhället. Denna förmåga lill anpassning kommerall spela en slor roll även i framliden. bedömer atl vägtrafikensdominerande ställning kommer all bestå under överskådlig framtid. I nedanstående tabell redovisas omfattningen vidslutet av vart och elt av av de slalliga insalserna på de olikavägkalegorierna, väglängder m. m. Medlen redovisas i resp. års prisnivå. 1985/86: 100 Bil. väglängd (km) anslag/medel (milj, kr,) - drift (inkl. invest. (VV regi) Kommunala vägar och gator: slatskommunvägar (km) gator (km) bidrag (milj, kr.) vägar (km) väglängd (km) anslag/bidrag (milj. "Per resp. år befolkning har jämfört med övrigaVästeuropas sin bosättning och uikomst spridd över en stor yta med långatransportavstånd. Samhällets ulveckling liksom industrins omvandling förändrarhela tiden transportbehoven. Väg- och gatunätet är vårt störstaIransporlsyslem. Praktiskt tagel varje hushåll kan nås av en vägtransport. Ävenom annat transportmedel som järnväg, flyg eller sjötransport används skeroftast den slulliga transporten på väg för atl nå målet. En god standard påväg- och gatunätet är av grundläggande betydelse för landets näringsliv och förde människor som , individuellt eller kollektivt, måsle färdas påvägarna. Vägtrafiken kännetecknas av all den lättare än andra trafikgrenar kananpassas till de varierande förutsättningarna och kraven i samhället. Dennaförmåga lill anpassning kommer atl spela en stor roll även . Förhundratusentals av trafikanterna ulgör galor och vägar den dagligaarbetsplatsen och för dessa är en bra väg- och gatuslandard dessutom enförutsättning för en god arbetsmiljö. Till väg- och gatuslandard hör i dettasammanhang också förekomst och standard på rastplatser, parkeringsfickor m. m. Som väghållare för statsvägnätet är ettserviceföretag. Väg- intressenternas krav och förväntningar pä väghållningen har avgörande betydelse för inriklningen av verksamheten. Verkets strävan är därför att planeringen ska ske i samråd med olika intressenter bl.a. kommuner och länsstyrelser.Vid upprättandet av femårsplan drifl och de långsikliga Prop. 1985/86: 100byggnadsplanerna har strävan varil alt så långt möjligl tillgodose olika Bil. 8 väganvändares krav. Genom alt della planeringsarbete i väsenlliga delarbedrivits på länsnivå har möjligheter givits all beakta regionala skillnader ibehoven. Verkel undersöker genom enkäter till trafikantgrupper och kringboendederas attityder till vägar och väghållning. Prioriteringen mellan olika investerings- ochdriflåtgärder inom väghållningen sker utifrånsamhällsekonomiska grunder. Att så ska ske framgår redan av statsmakternasformulering av målen för den statliga transporlpolitiken. I tider när alllsträngare prioriteringar måste ske mellan olika ändamål, fmns det enligtvägverkets mening anledning att konsekvent hålla fast vid detta synsätt. har emellertid också all lillgodosekravet på en tillfredsställande transporlstandard för alla regioner ochtrafikantgrupper. Avvägning mellan å ena sidan de satsningar som sker för alltillfredsställa detta krav i glesbygden och för mindre orter ulan andratransportmöjligheter och å andra sidan de som är transportekonomiskl motiveradeframstår ofta som konfliktfylld. Del är mol den bakgrunden vikiigi atlframhålla betydelsen av atl tillämpa etl systemtänkande saml sträva efterhelhetslösningar och kontinuitet. Det är t. ex. långt ifrån alltid somindustri- och turistnäringar i en viss region stöds bäst genom alt vägnätetförbättras inom den regionen. Viktigare är atl elimineraflaskhalsar i transporterna mellan den aktuella regionen och dess marknader ochleverantörer. De regionalpolitiskt motiverade väghållningsinsatserna måsledärför ofta ske utanför den region som har störst nytta av dem. Enkonlinueriigt god standard på del genomgående vägnätet ulgör enligt vägverketsmening en grundläggande förutsättning för etl livskraftigt och differentieratnäringsliv i landets olika delar. Det totala vägnätet i landet omfattar . Stalsvägnälel har en längd av , kommunala vägar och galor och enskilda vägar ca 281000km. Av de kommunala vägarna erhåller statligt bidrag och av de enskilda vägarna . Trafikarbetet på stalsvägnälel ökade med treprocent . Del uppgick till , vilket är mer än något . Trafikarbetet ligger på den nivå som förutsades i prognos frän . av del inrikes persontransportarbetet sker på gator och vägar medan sker på järnväg eller med tunnelbana och drygl2% med flyg. Antalet passagerarkm med buss är någol slörre än för de spårbundnakolleklivtrafikmedlen järnväg, T-bana och spårväg tillsammans. Antalet aktivaregistrerade personbilar ökade och uppgick vid slutetav året till 3,1 miljoner. Av del inrikes godstransportarbetet år 1984utfördes med lastbil, drygl med järnväg och med farlyg. Lastbilarnas transportarbete ökade lill lill ca 24 miljarder lonkilomeler - det högsta värde som har noterats. Godstransporlarbetets omfattning varierar mycket starkare än persontransporlarbelets och är nära beroende av konjunkturen och näringslivels strukturrationaliseringar. Trafiksäkerhet.Totala anlalet polisrapporterade olyckor exkl. ren- Prop. 1985/86: 100olyckor på stalsvägnälel var ca 31400 stycken. 529 personer Bil. 8omkom i 462 olyckor med dödlig utgång. Totala antalet olyckor har under perioden 19751984ökat ungefär dubbelt så myckel som irafikarbelet. Dödsolyckorna minskademellan med en tredjedel och har därefter varit i stort settoförändrade i antal. Villolyckorna (exkl. ren) har ökat från 1975fill 1984. Delta har skett trots all viltstängsel under senare årsatts upp på av det höglrafikerade vägnälel. På de sträckor därvilislängsel salts upp har dock effekten varil god. Tolala antalet olyckor såväl med som ulanpersonskador har ökat väsenlligl snabbare än trafikarbetet.Denna förändring måste bedömas som allvarlig, då den normerade olyckskvolen(antal olyckor per fordonskilometer viktade med hänsyn lill svårighetsgrad)fidigare stadigt sjunkit. Olycks- och skaderisken varierar slort mellantrafikantkategorier. Oskyddade trafikanter har hög olycksrisk. Detla arbakgrunden lill elt av målen med väghållningen - "risken ska minskas ihögre grad för oskyddade trafikanter" - vilket bör kunna uppfyllas genomatt fotgängare och cyklister separeras från biltrafik med hjälp av broar,tunnlar, gång- och cykelbanor, vägrenar och signalregleringar. Bärighetoch tunga transporter. Praktiskt tagel hela vägnätet är upplåtet för 10tons axel- och 16 tons boggitryck. Det är genom olika undersökningar klarlagtall slitaget på vägnälel ökar kraftigt om de belastningar del utsätts förökas. En tung lastbil ger upphov till betydligt slörre underhållskoslnader änen personbil som färdas molsvarande sträcka. Vid nybyggnad är den mängd tungafordon den aktuella vägen förväntas belastas med avgörande för hur vägkroppendimensioneras. Ökningen av del tillåtna axel- och boggilrycketfrån 8/lill 10/som skett på stalsvägnälel har endast i en delfall föregåtts av att bärigheten höjts. Uppräkningen har i stället gjorts bl.a. mot bakgrund av skärpta bestämmelser mol överlaster och ett utökat samarbelemellan transportörerna och i syfte att uppnå bättre efterlevnad avbestämmelserna. Vissa av vägarna är således inte byggda för den belaslning deär upplåtna för och på dessa uppslår av naturliga skäl bärighetsproblem. Dethögre axel- och boggilrycket medför ökade underhållskoslnader. Dessa kostnaderuppvägs av de minskningar av transportkostnaderna som följer av det högretillåtna axel-/boggitrycket. Del är mol denna bakgrund utomordentligt allvarliglatt del dessutom förekommer överträdelser av gällande belaslningsbeslämmelser. Vägver kel vill därför erinra om nödvändigheten av atl tillräckliga ålgärder vidtas för alt nedbringa dessa överträdelser för alt förhindra den ökade förslitning av vägnälel som överlasterna ger upphov till. Bällre övervakning av all bestämmelserna följs är en viktig förulsätlning för alt överträdelserna ska minska. Del är därför synnerligen angeläget all polisen ges möjligheter atl 24 skaffa personella resursersaml modern och ändamålsenlig utrustning för Prop. 1985/86: 100 delta arbeie. Under de fyra senasle vintrarna har på försök på del av vägnätet i samt delar av län och Kopparbergslän förhöjda tillåtna belastningar vid rundvirkeslransporter tillåtits. Syftethar varil atl klargöra i vilken utsträckning den ökade bärighel som Ijälningenger, kan utnyttjas för atl sänka transportkostnaderna och ökatransportapparatens kapacitel. Det senare är angeläget med tanke på atltjällossningen framtvingar bärighetsrestriktioner samt attskogsvårdslagen ställer krav på ultransporl av avverkat virke före vissatidpunkter. Ulvärdering av försöket tyder på att höjda belastningar isig ger påtagliga, positiva effekter för skogsnäringen. De överlaster somförekommer innebär emellertid atl man redan inlecknal en stor del av dessa.Överlasterna ger dessutom ett ökat slitage under den icke tjälade delen av åretoch därmed ökade kostnaderför väghållningen. Försöket uividgas under kommandevintrar lill alt omfatta rundvirkeslransporter även i vissa andra delar avlandel. De belagda vägarnas tillstånd vadgäller jämnhet, spårdjup, krackeleringar m.m.följs upp löpande genom årligabeläggningsin-venleringar. Utvärderingen av inventeringarna relateras tillvägarnas trafikmängd, vilkel innebär att lägre standard får accepteras påvägar med mindre irafik. har en näslan total inventeringutförts av de belagda vägarna. Del sammantagna resullalel för de tre årensinventeringar visar att eller av de belagda vägarna är i behov av åtgärder. utgör akuta behov. Resultaten av respektive års delinvenleringansluter relativt väl till medeltalet, varför detla kan anses beskriva behovelav åtgärder på elt rikligt sätt. De mest trafikerade vägarna har de störstaåtgärdsbehoven. av vägarna med Irafik över 8000 fordon är iomedelbart behov av beläggningsåtgärder. Totalt är vägar i behov av omedelbara ålgärder. Kostnaden för alt åtgärda samtliga dessa beräknas uppgå till I 800 milj. kr. Den nivå på beläggningsunderhållel som kunnatinrymmas i de senaste årens driflanslag har i stort stoppat tillväxten av vägarmed akuta beläggningsbehov. Viss osäkerhet råder dock belräffande vägar medmyckel hög och snabb trafik där del kan konstaleras att förslilningen gåttsnabbare än vad som tidigare kunnat förutses. Möjlighelerna alt minska deluppdämda underhållsbehovet har därför varit mycket begränsade. För att uppnåoch bibehålla en önskvärd beläggningsstandard krävs betydligt ökade insatserunder . Om driftanslagel ökas lill målnivån i femårsplan drifl1985-89 beräknas den önskvärda beläggningsstandarden kunna uppnås lill år1995.