prop · G903112 · 1985-12-31 00:00:00 — DAFAskall anskaffa, utveckla, förvalla och driva syslem och programprodukter somuppfyller ett av kriterierna - drivs i ren stordatormiljö inomIBM-konceptets ram - bygger på en samverkan mellanlokal, regional och central kapacitet - i lokal miljö utgör etlkomplement till ett samverkande system eller uppvisar mycket god lönsamhet somenskild produkt. DAFAskall pä uppdrag utveckla och förvalla syslem som är kundspecifika. DAFA skalldessulom engagera sig i framtagning av standardsystem i försia hand inom EA-, PA-och KA-områdena. Tillsammans med olika huvudmän skall DAFA bygga upp informationsbankerav generellt intresse. mening är det nödvändigl att bolagiseringen av DAFAinte innebär ell brott med den nuvarande verksamhetsinriktningen. Bolagetskunder måste känna trygghet atl nuvarande kundförhållanden inte plötsligenavbryts. finns det på den starkt expansiva marknad pä vilken bolagetkommer atl arbeta elt behov av alt noggrannt följa utvecklingen och övervägaframtida strategier. Organisationskommitténkommer alt behandla dessa frågor i det fortsatta arbetet bl. a. i sambandmed överväganden om samarbete och samverkan med andra företag. Förmåganatl skapa goda ekonomiska fömtsättningar är avgörande för bolagels möjligheteratt utvecklas som professionell organisation och bereda personalen långsiktigtrygghet. Bolagetsverksamhei skall bedrivas i full konkurtens med affärsmässighet som bärandeprincip. Produkter och tjänster skall bedömas utifrån sin egen lönsamhet iförsta hand. ökar det samlade utbudet värdet av varje ny tjänst. Tillväxtär en väsentlig förutsättning för bolagels möjligheter atl skapa ekonomisktutrymme för investeringar i produkter ooh jänster. Genom tillväxt skapas delsen större bas för finansiering av produkter med stor andel fasta kostnader,dels möjigheter att tillräckligt snabbt tillgodogöra sig ny effektivare teknik. Av DAFAstotala intäkter 1984/85 svarade de kunder vilkas fakturering översteg1 milj kr för . Dessa kunder är till antalet 22 st. 22 DAFA har under hösten 1985gjort en genomgång av DAFAs nuvarande Prop. 1985/86: 112 kundrelationer.Denna har redovisats för kommittén. Materialet har dock ansetts innehållaaffärshemligheter av vital betydelse för DAFA, Kommittén har bedömt att ennärmare redovisning av kundrelationerna inte är nödvändig i detta sammanhang, DAFAsnuvarande avlal med flera av de större kunderna löper längre än ,Undantag från detta är bl. a. RSV (med vilka avtalel löper ut ) och CFDi (som saknar etl formellt avtal). Destörsta riskerna för att förlora en slor kund ulgör för DAFA s. k. hemtagningav system för drift i egen regi. Sådan hemtagning kräver normalt etl omfattandearbete med etl ställningstagande från regeringen för alt anskaffa erforderlig ulmstning.Sannolikheten för atl någon av de störte kunderna skall övergå till drift iegen regi inom den närmaste treårsperioden kan därför anses vara relativtliten, möjligen med undantag för RSV och CFD. Organisationskommitténhar i sina bedömningar och beräkningar utgått från stabila kundförhållanden.Detta innebär bl. a. all organisationskommittén förutsätter alt de statligakundavtal som löper längre än kan övertas av bolaget utan någraandra omförhandlingar än de renl formella ändringar som krävs pga ändradassociationsform och mervärdesskalleplikt. Organisationskommitténhar i sina beräkningar även utgått från atl RSV och CFD kommer alt vara kvarsom kunder i oförändrad omfattning. Detla måsle vara en förutsättning för atl DAFAvid övergången lill bolag skall överlaga den utrustning som anskaffats fördessa kunders behov. Närdel gäller Gävle-filialen bör bolaget överta denna med förbehåll atl statenåtertar utrustningen om CFD väljer att överta driften i egen regi. Delsamma börgälla personal och lokaler i . Marknadeni är vikande. SLÖR-driflen kan komma att läggas i Slockholm ellerpå annan ort. Del finns dock f.n. ingenting som lyder på alt DAFA icke skullefortsätta med driften av SLÖR. Organisationskommitténkommer atl föra diskussioner med RSV om ell nytt avlal fr. o. m.1986-07-01. Kommittén fömtsätter att ell sådant avtal skall kunna träffas påaffärsmässiga grunder och inte påverkas av del förhällandet alt DAFA byterassociationsform. INortköping finns ingen omedelbar risk för hemlagning. kan dock en ellerelt par kunder komma att vilja förändra sin driftsituation. Norrköpingsregionenborde vara ett naturligt försia nära samarbetsom-räde med . DAFAbör ocksä möta hotet om bortfall av en större kund med alternativa former församarbete. Driftenlreprenad kan vara en sådan möjlighet där DAFA genom samulnyltjandeav personal, programvara och övriga resurser bör kunna erbjuda elt attraktivtalternativ, i synnerhet för en kund med ell brett och ökande krav påfunktioner. Organisationskommitténfinner sammanfattningsvis all del knappasl finns någon risk för etl reellt kundbortfall under det första verksamhets året. De ekonomiska konsekvenserna av ett bortfall av RSV och/eller CFD skulle kräva en mer ingående analys efiersom bolaget rimligen inte skall 23 överta kostnader för sådanverksamhei som myndigheien ej skulle bedrivit Prop. 1985/86: 112 efter den Ijuli 1986, Med elt bortfall av båda dessa kunder blir troligen "10%-alternativel"(alternativ 2) i de ekonomiska kalkylerna i avsnitt 7 mest realistiskt. Organisationskommitténfinner också att det är angeläget att DAFA nu får arbetsro innebärande - att bolaget övertar de avmyndighetens nuvarande avtal med leverantörer och kunder som löper över1986-07-01 - att fömtsätlningarna för CFD-driftenklariäggs samt - alt alla statliga kundavtal(med undantag av SPAR) som normalt skulle ha omförhandlats av myndigheien DAFAper den skall kunna hanleras på samma affärsmässiga gmnder som ommyndigheten hade det långsiktiga ansvaret. Enligtdirektiven skall kommittén redovisa personalkonsekvenserna vid en ombildning avDAFA till bolag. 1 fömtsättningarna anges att DAFAs nuvarande personal beräknaskunna erbjudas anställning i de statliga bolag och myndigheter som lar överuppgiften från DAFA. Ombildningenav DAFA från myndighet till bolag förändrar inte i sig DAFAs inriktning utan ären konsekvens av den inriktning DAFA haft . Det har därför variten utgångspunkt för kommitléns arbete att DAFAs nuvarande verksamhei i störstamöjliga utsträckning skall överföras lill bolaget och därmed även DAFAsnuvarande personal. Ellundanlag från denna huvudregel är att DAFAs nuvarande myndighels-uppgifter -huvudmannaskapet för SPAR - enligt regeringens proposition skall överföras nyinrättad myndighet. Det förutsätts dock att DAFA tills vidare skallbehålla drift, produktion, underhåll och marknadsföring av SPAR, Deav DAFAs hittillsvarande arbetsuppgifter som kan hänföras till huvudmannaskapetför SPAR har organisatoriskt inte varit skilda från övriga arbetsuppgifter medSPAR och har endast marginellt berört DAFAs personella resurser. Kommittén hardärför funnit atl ell överflyttande av huvudmannaskapet lill den blivande SPAR-myndigheleninte får några personalmässiga konsekvenser för DAFA. Ellannat område som berörs av bolagsbildningen är lokalvården. DAFA svarar idagför lokalvärden inom fasligheten kv vilken innefattar förutom DAFA även riksrevisionsverkeloch statskontoret. Lokal vårdarna som är anställda hos DAFA uppgår tillsammanlagt 21 personer. DAFAkommer som bolag alt - liksom nu - vara en av flera hyresgäs- Prop. 1985/86:112 ter i kv , Kommittén anser alt det inte är förenligt med DAFAs verksamhetsinriktningsom bolag atl i fortsättningen svara för lokalvården i hela denna fastighet.Lokalvården och huvuddelen av DAFAs nuvarande . lokalvårdare bör därföröverföras lill annan myndighet, antingen eller någon av deandra hyresgästerna, statskontoret eller . Ingen av dessamyndigheter har emellertid förklarat sig beredd atl överta lokalvårdarna från DAFA,För all i möjligaste mån underiätla bolagsbildningen och personalförhandlingamai anslutning därtill har kommittén i nuvarande läge kommit till denuppfattningen atl samtliga lokalvårdare hos DAFA tills vidare överförs tillbolaget. Kommittén anser dock alt bolaget senare bör la upp förhandlingar medifrågavarande myndigheter om att övertaga lokalvården inkl. berörd personal. Etltredje område som kommittén övervägt särskill gäller databeredningen och desspersonal. DAFAsnuvarande databeredning (stansning, registrering m. sker dels i Slockholm,dels i . Totalt uppgår arbetsstyrkan lill 41 personer (31 helårsarbetande)varav 19 (14 helårsarbetande) i Slockholm och 22 (17 helårsarbetande) iHallstavik. Databeredningsfilialeni överfördes lill DAFA från SCB/DC i samband med DAFAs bildande år1970. Beslutet att etablera en filial i togs . Orsakenvar ett ökat behov av resurser för hålkortsstansning som Hallstavikvid denna lidpunkt hade stor tillgång till kvinnlig arbetskraft men saknadesysselsättningsmöjligheter. Efterfråganpå DAFAs dalaberedningsljänsler har minskat successivt sedan 1970-lalet. Dettagäller generellt för hela branschen, DAFA har alltsedan år 1975 haflsvårigheter atl få full kostnadstäckning för denna verksamhetsgren. Någonnyanställning av dalaberedningspersonal har därför inte skett . DAFAhar f. n. en överkapacitet bland databeredningspersonalen motsvarande 3-4 helärsarbelskrafter.Delta innebär i sin lur atl databeredningen uppvisar ett underskoll på ca 1 mkr.per år. Kommitténhar övervägt olika alternativ för alt lösa detta överkapaci-lelsproblem. DAFAskall som bolag arbeta i konkurtens på affärsmässiga villkor med krav pålönsamhet och kan inte bedriva olönsamma verksamhetsgrenar. Kommitténhar därför undersökt möjligheterna all överföra dalaberedningspersonal lillandra statliga myndigheter med uppgifter inom dalaberedningsområdet. a. harkontakter tagits med som dock f.n. inte ser några möjligheter atl ta över dalaberedningspersonalfrån DAFA. Åven andra statliga myndigheter och organ lorde ha slora svårigheteralt erbjuda arbetsuppgifter ät denna typ av personal. DAFAhar på olika sätt försökt att öka sysselsättningen för databered ningspersonalen bl. a. genom att bredda verksamhelen lill alt även omfatta ord- och textbehandling i samband med inskrivning av material i informa- 25 Personalenmedverkar ibland även i den s. k. eflerbehand- Prop. 1985/86: 112 lingensamt utför regislreringsarbelen vid terminal hos DAFAs kunder. DAFAser f. n. vissa möjligheter till atl ytterligare kunna öka sysselsättningenför databeredningspersonalen. Bl.a. pågår diskussioner om vissa kommersiellaprojekt som kan leda till en ökad arbelsbeläggning. Etlproblem som bör nämnas i detla sammanhang är alt DAFAs konkurrenskraft vadgäller dalaberedningen inom den statliga sekiorn kan komma att avsevärtförsämras om DAFA för dessa tjänster måste debilera ul moms till de statligakunderna (se avsnitt 6). Den ingående momsen är för databeredningen mycketliten varför huvuddelen av den utgående momsen kommer att innebära en renprishöjning för de statliga kunderna. Etlområde av särskilt intresse för dalaberedningen är uppbyggnaden av olika informalionsdatabaser.En fortsatt satsning från DAFAs sida på denna typ av databehandlingstjänslerkommer alt medföra en markant ökning av behovet av regislreringsarbele förvilket den nuvarande databeredningspersonalen är väl lämpad. En satsning på informalionsdatabaserför kommersiellt bruk kräver dock ett omfattande investerings- och utvecklingsarbeteoch fömtsätter en samverkan med flera statliga myndigheter som är informalionslämnarelill databaserna. DAFA kan inte ensamt svara för risklagande och finansieringav en sådan satsning. En möjlighet som kommittén vill peka på kan vara atlstaten medverkar vid finansieringen genom all tillskjuta en del av deöverskottsmedel som genereras från DAFAs verksamhei med SPAR. Denna fråga börbehandlas då ell driftsavlal skall träffas mellan bolaget den nyinrättade SPAR-myndighelen. Detbör mot denna bakgmnd finnas möjligheter för DAFAbolaget att ge ökadearbetsuppgifter ål databeredningspersonalen. är del självklart enskyldighet för bolagets ledning och styrelse alt se till att verksamhetenbedrivs så effektivt som möjligt och att kapaciteten anpassas till efterfrågan.Personalminskningar torde därför bli nödvändiga. Detta bör enligt kommitténsmening kunna ske utan alt den nuvarande databeredningspersonalen behöver sägasupp. I stället bör i första hand prövas alt imyndighetsformen utverka s.k. årlig ersättning till vissa personer bland databeredningspersonalensom har mindre än fem är kvar till statlig ålderspension. Om denna möjlighetkan utnyttjas fullt ut skulle nuvarande överkapacitet kunna elimineras. Deytterligare nerdrag-ningar som senare kan komma att erfordras i bolaget börkunna ske genom naturiig avgång. Molbakgmnd av vad som anförts anser kommittén atl dalaberedningsverksamheli sin helhet bör överföras till bolaget och personalen erbjudas anställning ibolaget. Uppsägningrespektive anställning av personal Enutgångspunkt för kommitténs arbete har varit att myndigheten skallavvecklas i sin helhet fr.o.m. då verksamhelen Detta innebär alt personalen måste sägas upp frånsin anställning hos myndigheten pga arbetsbrist. äratt personalen säger upp sig på eget initiativ. Tidenför uppsägning från arbetsgivaren är enligt lag för Prop. 1985/86:112 personer . Detta innebär alt uppsägningen från myndighetenbör ske före den . Enligt del trygghetsavtal som gäller på detstatliga området (TrA-S) skall uppsägning föregås av riskförklaring samtförhandlingar om urvalsområden och övertalighetsgrupper. Myndigheten DAFA harunder avgivit riskförklaring och fört förhandlingar med de lokalaarbetstagarorganisationerna hos DAFA. Efiersomdel i DAFAs fall inte är fråga om någon reell arbetsbrist ulan byte av huvudmandär all personal hos myndigheten kommer all erbjudas anställning av det nyabolaget har kommittén eftersträvat atl i möjligaste mån underiätlauppsägningsförfarandet för parterna. Kommittén har därför sett del somangeläget all kombinera en uppsägning från myndigheien med ett erbjudande omanställning i bolaget fr. o. m. . Av hänsyn till personalen harkommittén haft som ambition alt i samband med anslällningserbjudandet så långtmöjligt kunna presentera de anställningsvillkor som kommer all gälla. Kommitténhar därför för bolagels räkning fört förhandlingar med berörda centralaarbetstagarorganisationer om anställningsvillkoren i bolaget . Organisationskommitténhar tillsammans med bolagets styrelse undertecknat avtal med TCO-S och omövergångsbestämmelser och anställningsvillkor för personalen i bolaget (bilaga2). Avtalet gäller i försia hand för liden 1986-07-12-31. Avtalet liknar innehållsmässigtmolsvarande avlal på SFO/PTK-områdel. som gmnd har erbjudande om anställning i bolaget lämnais till DAFAspersonal (bilaga 2 här utelämnad). kan bedöma situationenidag bör del med denna lösning vara möjligt att genomföra och avsluta såväluppsägnings- som anslällningsförfarandet inom de tidsramar som gäller för all verksamheleni sin helhet skall kunna föras över till bolaget per . Organisationskommitténanser att bolaget , - helst fr.o.m. bör anslutas till en lämplig arbetsgivarorganisation för statliga bolag - f.n. SFO - och tillämpa de avtal och regler som normalt gäller för statliga bolagoch näringslivet i övrigt, dvs. 6 Mervärdesskatt 6.1 Skatteplikt Kommitténhar enligt direktiven haft all särskill ulreda de ekonomiska konsekvenserna förDAFAs nuvarande kunder med anledning av DAFAs skyldighet alt som bolag i ökadutsträckning debilera och redovisa mervärdeskall för sina tjänster. Skattskyldighetför mervärdesskatt uppkommer dä skattepliktig vara eller ijänsl omsätts inom landet i en yrkesmässig verksamhei. Statlig verksamhet i myndighetsform räknas som yrkesmässig lill den del den avser utåtriktad verksamhet. Den del av verksamhelen som avser statens -_ egnabehov anses däremot inte yrkesmässigt bedriven och medför inte skattskyldighet.Omsättning mellan olika myndigheter räknas som inålrik- Prop. 1985/86: 112 tadoch anses avse egna behov. Av staten bedriven verksamhei anses alllid somyrkesmässigt bedriven när den drivs i bolagsform, t ex aktiebolag. Ovanståendeinnebär att DAFA ej är skattskyldig för sin omsättning tillandra myndigheter, men däremot för sin omsättning lill kunder i bolagsformeller liknande (främst den privata sektorn). Således är endast en del av DAFAs verksamheiskattepliktig. Andelen har uppskattats till , dvs av DAFAsomsättning har beräknats avse andra statliga myndigheter, förvaltningar ellerinstitutioner som ej är mervärdesskatteskyldiga. I praktiken innebär delta atlDAFA debiterat moms på av faktureringen till kunderna och redovisat dennasom utgående moms till momsmyndigheten. På molsvarande säll har avden ingående momsen på inköpen behandlats som avlyftbar och redovisats somsådan. 1och med övergången till aktiebolag anses DAFAs hela verksamhetvara yrkesmässig och därmed även mervärdesskattepliktig. För sina momspliktigavaror och tjänster - främst datordriften skall således DAFA debitera momsbåde till myndigheter och privata företag. Övergången till aktiebolagsformpåverkar inte momsen avseende de ej skattepliktiga varorna och tjänsterna,främst persontjänster och teleabon-nemang. NärDAFA som bolag debiterar moms till samtliga kunder innebär detla enkostnadsökning för icke momsskatteskyldiga kunder - främst myndigheter - efiersomdessa ej kan lyfta av ingående moms. Enligtproposition 1985/86:47 föreslås att det momspliktiga området för ADB utökasfrån och med . gällande bestämmelser innebär att skalleplikpliktföreligger för tjänst som avser automatisk databehandling. Vidare föreliggerskatteplikt för datorer och s.k. kringutrustning. Slandardprogram anses iskattehänseende som varor och beskattas därmed. År det däremot fråga om specialkonstruktureradeprogram, s k skräddarsydda program, betraktas dessa som lillhandahållanden avskattefria tjänster. Någon rätt till avdrag för ingående skatt på denna del avverksamhelen hos exempelvis etl dalaförelag föreligger således inte. Någotbärande skäl till atl behandla programvaran olika beroende på om del är frågaom standard- eller specialprogram finns enligt propositionen inte och skatlpliktenföreslås därför bli generell. Det förekommer vidare att programvaran säljseller alt rällen atl utnyttja ell visst system eller program upplåts. Någraskäl för att behandla dessa förfaranden olika finns inte heller. Fömtomdatorer och programvaror lillhandhåller dataföretagen ocksä tjänster med anknytning lill ADB. Detta gäller förstudier, ändring av rutiner, utbildning av personal för aktuellt ADB-arbete m m. Dessa tjäns ter ingär i vederlaget för datautrustningen och bör då också ingå i beskattningsvärdet för leveransen eller upplåtelsen oberoende av om tjänsten faktureras separat eller ej. Härigenomskapas en i princip generell skattskyldighet för företag som Prop. 1985/86: 112omsätter dalavaror och sådana tjänster som är direkt hänförliga lill ADB-teknikensåsom systemering, programmering m. m. Däremot bör även fortsättningsvisrenodlad datautbildning som inte har något samband med försäljning av datavaroreller tjänster vara skattefri i likhet med annan utbildning, 6.3 Effekter av utökad momsplikt för DAFA För DAFAsegen del skulle normalt skattskyldigheten för moms innebära a) att den ytteriigare utgåendemomsen beräknas som ett tillägg pä priset och därför inte påverkar intäkternaom inte priserna ändras b) att den ingående moms som haringått i DAFAs rörelsekostnader och avser skattepliktiga varor och tjänster nukan lyftas av och härigenom minska kostnaderna för DAFA c) att den ingående moms som haringått i avskrivningsunderlaget för DAFAs avskrivningar (via dalamaskinfonden)nu kan lyftas av och härigenom minska DAFAs avskrivningar d) attden ingående moms som kan lyftas av och minska DAFAs behov av rörelsekapital och härigenom minska DAFAs räntekostnader Avlyftenligt b) ovan minskar räntekostnaderna endast marginellt, medan avlyft enligtc) ovan minskar kapitalbehovet (avskrivningstiden) och medförhärigenom märkbart minskade räntekostnader. Den utgående momsen enligt a) ovanpåverkar ej märkbart rörelsekapital-behovet. Avpunkterna ovan framgår atl övergången lill aktiebolag och total skattskyldighetför moms minskar DAFAs rörelsekostnader och avskrivningar samt räntekostnader.Därigenom förbättras resultatet (allt annat lika). Debelopp som berör punkterna b), c) och d) ovan har i organisationskommitténshuvudalternativ (avsnitt? och bilaga 2) beräknat till (mkr. d) Minskaderäntekostnader _2_ Summa resultatförbättring (b -t- c + d) 20 Omman strävarefler att DAFAs priser skall justeras efter den nya kostnads-,avskrivnings- och räntekostnadsnivån, så skulle priserna kunna sänkas med ca 20mkr. Dettabelopp är dock mindre än den beräknade utgående momsen. 1986/87 Prop,1985/86: 112 a)Ulg, moms intäkter 33 OmDAFA istället för att höja priset till kunderna med momspåläggel bibehållernuvarande nivå och inkluderar momsen i denna minskar intäkterna, dvs.resultatet försämras med molsvarande belopp. Resultatförsämring(a - (b -f c -I- ränta) 13 Dettabelopp är det belopp med vilket DAFA skulle behöva öka sin fakturering inkl,moms (för ej momsskatteskyldiga kunder innebär detta en prishöjning) för attinte övergången till aktiebolag skall få resultateffekt för DAFA på grund avden uppkomna momsskyldighelen. Ompersonljänslerfrån den räknas som skattepliktig tjänst blir motsvarandebelopp för enbart persontjänslerna Resultatförsämring(a-b-l-c-l-d ) P P P P Deningående momsen berörs endast marginellt, medan den utgående Omman beaktar såväl övergången till aktiebolag som införandet av momsplikt förpersontjänsterna blir den sammanlagda skillnaden (prishöjningsbehovet) Genomalt DAFA som momsskyldigt bolag kan dra av praktiskt taget all ingående momsminskar DAFAs nuvarande kostnader med . Om man antar atl delta slår igenompå DAFAs prissättning skulle kundmyndigheternas totala kostnadsökningar (prisinkl. utgående moms) bli jämfört med nuvarande förhållanden. Om mandärtill lägger effekten hos DAFA av den föreslagna momsulökningen förpersontjänster (prop 1985/86:47) skulle kostnadsökningen uppgå till förmyndigheterna. Det skall observeras att koslnads-/prisökningen motmyndigheterna ur statsfinansiell synpunkt inte innebär några ökade utgiftereftersom momsen betalas tillbaka till statskassan. Åena sidan kommer myndigheterna att uppleva momsen som en kostnadsökning om deinte kompenseras för detta i sina anslag. Elt särskill problem är attmyndigheterna för nästa budgetår inte tagit upp denna kostnadsökning i sinaanslagsframställningar. Å andra sidan kommer DAFA att erhålla en orimligresultatförsämring om ej moms kan debiteras myndigheterna eller inläktsbortfallelkan kompenseras på annat sätt, t. ex. Prop. 1985/86: 112 i form avägartillskott. Kommittén har därför övervägt olika alternativ för all lösadelta. 6.4 Tillfällig dispens från momsskyldighet Enadministrativt enkel lösning kan vara alt DAFA tillfälligtvis beviljas dispens. Sedanbörjan av har dalatjänster som särskilda dalabolag tillhandahålleråt ägarna undantagits från skatteplikt genom särskilda regeringsbeslut ienskilda fall. 1 den mån samma bolag säljer tjänster åt utomstående beskattasdessa i vanlig ordning. Sådana medgivanden har lämnais till bla SPADAB,, och . Enligt uttalande i prop1985/86:47 bör dessa dispenser dock upphöra alt gälla efiersom ocksåbefogenheten för regeringen atl medge sådana undantag bör utgå ur mervärdesskallelagssliflningen.Det får dä avgöras i vilken utsträckning nuvarande förhållanden kan lagfästas.I den mån förhållandena är likartade bör undanlag kunna medges även om t. ex.försäkringsbolag eller fastighetsförvaltande förelag bildar ett gemensamt ägl särskillbolag som utför datatjänster ål ägarna. Denna möjlighet bör också kunnaanvändas i de fall där en förening eller etl förbund tillhandahållr anslutna föreningarmotsvarande tjänster. Däremot kommer utomstående som köper tjänster från dessabolag eller föreningar att få belala mervärdesskatt på tjänsten. Organisationskommitténanser att nuvarande dispenser i flera fall har konkurrenshämmande effekler.Därför bör dispensmöjlighelen generellt sett borttagas.