prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Också efter elt eventuelltinförande av satellit-TV kommer tyngdpunkten i rundradiodistributionen underlång tid alt ligga på de nuvarande markbundna näten på grund av atl detta germöjligheter regionala och lokala sändningar och mobil mottagning samt pågrund av nätens betydelse från beredskapssynpunkt. Ateranskaffningsvärdet för FM-TV-nätens anläggningarberäknas uppgå till ca 3000 milj. kr. Riskerna för överbelastning av masternahar ökat lill följd av att ytterligare utrustning installerats. I värsta fallmåste därför bytas, vilket tidigare sketl i elt par fall. Som regel kandock andra åtgärder vidtas. behöver reinveste-ringamai TV 1-sändarna slutföras och FM-sändarutrustningarna bytas, Etlreinvesteringsbehov för TV 2-nälet börjar uppkomma omkring år 1990.Radiolänknätel behöver successivt moderniseras. En mindre ökning avinvesteringsnivån har därför inräknats för det femte året. Vid en intemafionell konferens erhöll Sverigefrekvenstilldelningar för ett fjärde FM-nät i del nya delbandel 100-104 MHzsaml för etl femte kommunuppdelat FM-nät i det nya delbandet 104-108 MHz.Frekvensplanen träder i krafl , men delbandel för FM 4 bedömskunna tas i bruk tidigare. Delbandet för det femte FM-nätet kan las i brukförst är 1996. I samråd med har enulbyggnadsplan utarbetats för det fjärde FM-nätet där utbyggnaden är uppdelad ifem etapper under ca med början , Kostnaden för nätet uppgårfill 56,1 milj.kr,, fördelad lika på de tre budgetåren 1986/87, 1987/88 och1988/89. Tillkommande driftskostnader uppgår fill 1, 3 resp. 6 milj. kr. underde tre åren och efter införandet av FM 4 till ca 8 milj. kr. Möjligheterna till önskvärda förbättringar avljudkvaliteten och bilradio- mottagningenvad gäller de befintliga FM-näten har i huvudsak Prop. 1985/86:99 kunnattillgodoses i den nya FM-frekvensplanen. Vissa utbyggnader och reinvesteringar såsom utbytenav äldre FM-sän-darantenner och FM-sändare behöver genomföras underfemårsperioden. Utbyggnads- och reinvesteringsålgärdema samordnas i möjligastemän med FM 4-utbyggnaden vilket medför rationaliseringsvinster. RDS-syslemel (Radio ), kan användas föralt underlätta inställning av önskat radioprogram eller för att automatisktkoppla på vissa lyper av program (trafikinformation, nyheier m.m.). Hösten 1985införs fast märkning av sändarna i FM 3-nätet med stationsnamn,nättill-hörighel och sändningsfrekvenser. Införande i de övriga FM-näten följerdärefter, Belräffande sändarstalionerna för AMär landetsläng- och mellan vågsstationer främst inriktade på all ge täckning utanförlandet. Den nya stationen MV täcker en slor del av , särskiltunder dygnets mörka del. Av de äldre lång- och mellanvågsstalionerna återstårendast LV, som modifierats för alt täcka närområdet kring . Förtäckning av områden pä större avstånd finns korlvågsstationernä i ochKarlsborg. I den är 1975 i fastställda frekvensplanenför lång- och mellan-vågsbanden finns förutom LV (som används förMotala LV) och MV (lidigare benämnd MV) ytterligare sextilldelningar (en på långvåg och fem på mellanvåg) som inte används. Då dennaplan upphör att gälla måste man, enligt , räkna med riskenall de sistnämnda sex tilldelningarna därefter inte kan bibehållas om de inteanvänds för svenska sändare. Starka krav kan nämligen uppkomma frän andraländer atl ta dem i anspråk. Del är därför angeläget atl klargöra omytteriigare utbyggnad ska ske. begärs inga medel för femårsperioden. För utbyggnad under /87 erfordras3,1 milj. kr. för förbättrad täckning i befintliga FM-nät, Reinvesteringarnaunder året kräver 23,1 milj. kr. För de två försia etapperna i den treårigautbyggnaden av etl fjärde FM-nät erfordras 18,7 milj. kr. Enöversyn av frekvensplaneringen för TV-sändare på UHF-banden pågår. Televerketbedömer att man i dessa band kan inrymma nya TV-nät, såväl ett tredje som eltfjärde nät. TV-sändaren i Slockholm för utsändning av finländska programfinansieras genom elt särskilt statsbud-getansiag. En utbyggnad av mindre TV-stalioner för förbättradTV-läck-ning erfordras. Ett trettiotal nya stationer per budgetär, flertaletmed förenklat utförande, planeras därför . De tre större stationer som ännu inte försetts medreservsändare för erhåller sådana . Dessutom försesvissa mindre stationer med reservsändare för . Vid starten av regional-TV för Mellansvenskadistriktet kommer att försörjas med program frän tvä regio- 81 6 1985/86. har i enlighel med vad somuttalades i prop. 1985/86:99 1984/85:100 (bil. 10 s. 573) närmare utrettfrågan om täckningen av i samarbete med Television.En komplettering av sändarnätet så att hela täcks av ett ochsamma regional-TV-program kostar ca 10,5 milj. kr. Inga medel för eventuellaälgärder begärs. Brister i regional-TV-täckningenfinns pä många orter i landet, vilket beror på bristande överensstämmelsemellan regiongränser och sändarnas täckningsområden. Inga medel för dettabegärs för femårsperioden. Flertalet befintliga TV 1-sändaranläggningar,harnu varit i bruk och börjar bli förslitna. Fortsattareinvesteringar behöver därför göras. Mot slutet av femårsperioden börjar ettreinvesteringsbehov uppkomma för TV 2-anläggningarna. Ålgärder för att minskariskerna för maslhaverier måsle ocksä vidtas vid vissa stationer. För /87 erfordras15,8 milj. kr, för anskaffning av TV 2-reservsändare, slutförandet avFM-TV-slalionen i och anläggning av ett trettiotal mindre TV-stationer.För reinvesteringar erfordras 24,0 milj, kr. Behovel av utbyggnad avradiolänklinjer och OB-utruslning avser främst digitala förbindelser,förbindelser till några större TV-stafioner som relämatas, fortsall utökningav nätets flexibilitet samt anskaffning av utrustning för viss utökning avOB-verksamheten. Successivt uppnår det nuvarandelandstäckande rundradiolänknätet en ålder . Nätet behöver successivtmoderniseras varvid en övergång till digital teknik förutses. Uppbyggnaden av radiolänklinjer ochOB-utruslning beräknas kosta 7,6 milj. kr. under /87. Förreinvesteringar krävs 17,6 milj. kr. Försliten utrustning för OB-verksamheten behöver ersättas. En successiv modernisering av den tekniska utrustningenvid radiodrift-och rundradiocentralerna pågår. Kaknäsanläggningen måsle inom denärmaste åren börja anpassas lill ny teknik och fill de förutsättningar som nugäller för verksamheten. Arbetet kompliceras av att anläggningen är ikontinueriig drift. Bl, a, av detta skäl är en mindre tillbyggnad nödvändig. Under /87 krävs 7,4milj. för i huvudsak en modernisering av Kaknäs rundradiocenlral. För /86 har 226,0 milj. kr. kostnader för programdistribution m.m. Förnästa budgetår g2 beräknas driftskostnaderna uppgå till sammanlagt 241,6milj. kr., varav 8,2 Prop. 1985/86: 99 milj. kr. bör finansieras överstatsbudgeten och anslaget för ullandspro-gramverksamheten. Utgångspunkten för beräkningarnahar varit dels atl en fem-procentig rationalisering tas ut med 3 %under del försia året, dels en prisomräkning molsvarande inflation och delsen mindre volymökning. Dessutom har I milj. kr. för driftskostnader för FM 4räknats in. För innevarande budgetär har 78,0 milj. kr. anvisats förteleverkets kostnader för avgiftsinkassering och avgiftskonlroll. För nästabudgetår räknar med att 81,2 milj. kr. behövs, varav 64,4 milj. kr,avser debitering och uppbörd och 16,8 milj, kr. kontrollverksamhet.Kostnadsförändringen jämfört med föregående år hänför sig dels till enprisomräkning motsvarande inflation, dels en rationalisering motsvarande 2%och dels en mindre volymökning. förutsätter att deintensifierade kampanjerna mot avgifts-skolk skall fortsätta med sammauppläggning och inriktning som . Under innevarande budgetär har 3,5milj. Resultatet av dessa insatser samlpejlingsverksamhelen har varit myckel gott. Regeringens förordning om kontrollmed pejling upphör dock alt gälla . Ökningen av antalet allmännamottagaravgifter tenderar nu alt avta. Andelen färg-TV-innehavare ökar dockfortfarande relativt snabbt. Den sislnämnda kategorin uppgår till 91 %och kommer enligt beräkningar alt utgöra av antalet allmännamottagaravgifter /89. har vid denna skattning intetagit hänsyn till konsekvensema av en eventuell förändring av avgiftsuppbördensorganisation. Medelsbehovet för kostnader för /87 Ltill televisions- ochljudradioanläggningar för program för /87anvisas investeringsmedel om 117,3 milj. 2,föruppförande av televisions- och ljudradioanläggningar under /88för disiribution av program beviljas ellbeställningsbemyndigande om 30 milj. kr,, 3,vidbehov får utnyllja upp lill 5 milj. kr. av nästkommande budgetårs förbrukningav investeringsmedel för atl avbalansera det löpande årets förbrukning samträtl att intill 5 milj. kr. få utnyttja under ett budgetår icke ianspråklagnamedel det nästkommande budgetåret, 4,för televerketsandel i rundradiorörelsens driftskostnader av avgiftsmedel under budgetåret1986/87 fä ta i anspråk ett belopp av högst 314,6 milj. kr, 83 PP- 1985/86:99 /86 har 100 milj. kr. av televisionsavgiftsmedel tilldelatsbyggnadsstyrelsen för byggnadsarbeten. har i anslagsframställningenberäknat medelsbehovet för projektering och uppförande av radio-ochTV-byggnader under /87 till 110 milj. kr., men senare justeratdetla belopp till 84 milj. kr. Beloppet avser huvudsakligen den snart avslutadeom- och tillbyggnaden inom kvarteret i . a. ombyggnad av restauranger i samma kvarter samt förvärv av iFalun. Reformåtgärdernaunder budgetåren 1978/79-1985/86 Utbyggnadenav radio- och TV-verksamheten enligt beslul har pågått iåtta budgetår. Reformprogrammet, som skall vara genomfört vid ulgången /89, har i löpande priser krävt 355 milj. kr. Regionaliseringsinsatserna har under periodenkostat 144 milj. kr. Huvuddelen av den planerade vidgaderegionaliseringen av riksprogramproduktionen har kunnat genomföras. Riksradionhar ökat distriktens riksprogramproduktion frän 62 till 98 limmar ,dvs. en ökning med 36 veckolimmar. Televisionens dislrikl planeras underinnevarande budgetår producera riksprogram. Regionaliseringsmälet640 timmar (av egenproduktionen) beräknas nås /88. Regional-TV-verksamheten har fåll fastare form i defyra ursprungliga försöksområdena, startade regional-TV-sändningar ibörjan av och startade sådana sändningar över som sjätteregional-TV-distrikt . börjar sändning av regionalnyheteröver och . Lokalradion har gjort väsentliga insatser för attkonsolidera verksamhelen och genomföra utvecklingsplanerna för basstationer,glesbygd och storsläder. Detla har bl. a. inneburit en väsentligdecentralisering av verksamhelen. Lokalradion har 44 lokalredaktionerutanför huvudorterna, Kommunradiosändningarna uppgick föregående budgetår tilldrygt I 000 limmar. Lokalradion genomförde vidare ett s.k.fullskaleförsök i , och . Slora insatser har gjorts förkvalitetsförbättringar i programverksamheten. Sammanlagt har över åren 142milj. använts för delta ändamål, dvs. ungefär lika mycket som utnyttjatsför de samlade regionali-seringsåtgärderna. Utbudet i TV av svensk levande teater, musik ochunderhållning har ökat kraftigt och en egen teaterensemble har tillkommit. Enuppgång i frilansproduktionen redovisas (jfr. Riksradionhar ökat den levande musiken, Berwaldhallen har inneburit ell väsentligt tillskoll.Riksradions utrikesbevakning har förbättrats, Lokalradions insatser har haft en klartkvalitetshöjande effekt. Stationerna har engagerat sig i teaterproduklioneroch utnyttjandet av friiansare har ökat. Medel för dagliga väderprognoser haravsatts. En påtaglig satsning har gjorts påminoritetsspråken. Riksradions sändningstider har fördubblats under perioden.Sändningar pä polska startas under innevarande budgetär. Televisionen sänder program på sju minoritetsspråk och lokalradion program på tio språk, TVhar ökat de textade programmen för hörselhandikappade. Repriserna, avsedda förbl, a. personer med avvikande arbetstider, har ökat. Hur resurstillskotten (milj. kr. i löpande priser)har fördelats på de olika ändamålen och påprogramföretagen framgår av följande sammanställning. Vidgad regionalisering , lokalradio Kvaliletsförbällringar Minorilelsspråk m. m. 65,2 78,6 142,4 16,7 51,6 41,4 20,9 105,2 5,8 35,8 Utbildningsradion har tillförts medel förreformåtgärder endast för budgetåren 1979/80 och 1980/81. Åtgärderna harinriktats på kvalitetsförbättringar, minoritetsspråk och regionalisering. Insatserna inom ramen reformprogramoch fram t.o, m, innevarande budgetår innebär atl regionaliseringen avriksprogramproduktionen i radio och TV i praktiken har genomförts, atlregional-TV-verk-samhel har etablerats i hela landet utom i ABC-län, altlokalradion är uppbyggd och att minoriletsspräkverksamheten har en godtagbaromfattning. De återstående reforminsatserna gäller kvalitetshöjningar iprogramproduktionen. Reformprogrammettillsammans med rationaliseringskraven har medfört en obalans mellan fasta ochröriiga resurser. Planeringen av del fortsatta reformarbetet är därför inriktatpä alt höja andelen röriiga programmedel. Pä TV-sidan har minskningen avprogrammedlen blivit särskilt kännbar till följd av starkt ökade kostnader förinköpta program och utländska sportevenemang. Underperioden /79-1985/86 har programföretagen investerat i leknisk utrustning,administrativa inventarier och egen byggnads- och inredningsverksamhet tillelt belopp av 840 milj, kr, i löpande priser. Härtill kommer byggnadsstyrelsensinvesteringar. av medlen har använts för återanskaffningar ochinvesteringar förlöpande verksamhet, främst byggnads- och inredningsprojekt. Prop.1985/86:99 har avsett ulbyggnadsinvesteringar. därav faller påregionaliserings-åtgärder av olika slag. Investeringsbehoven inom koncernen kommerati ändrakaraktär. Behoven torde kräva en fortsatt hög investeringsnivå men de enskildaobjektens livslängd blir kortare och gränsen mellan utrustning som anskaffaseller förhyrs blir oklarare. Ettrationaliseringskrav på har gällt för den avgifisfinansierade verksamhetenfr. o, m, /82 och för fr. o. /80. Det innebär enligt moderbolaget att den avgifisfinansieradeverksamhelen /86 har en lägre medelstilldelning föroförändrad verksamhelsnivä. För utbildningsradion är nivåsänkningen . Härutöver har verksamhelen drabbats avkostnadsökningar som inte omfattats av kompensationssystemet. Detta gällerverkningar av devalvering, lokalkostnadsökningar, ökade kostnader förprogramrätler m.m. Nettoeffekten av reformtillskotlet ochrationaliseringskravet på medelstilldelningen har inneburit en ökning avmedelsramen om 4-5 milj, kr. Moderbolaget påpekar atl detta harinneburit att reformverksamheten i allt väsentligt har självfinansierats ochalt medelsnivän realt sett har minskat. För att kunna kompensera detta harprogramföretagen utarbetat rationaliseringsplaner vilka innebäromstruktureringar av verksamhelen i olika avseenden. Dessa har främst utmynnati neddragning av de fasta kostnaderna, i försia hand personalkostnaderna.Besparingseffekterna inträder därför med fördröjning i förhållande tillmedelsminskningen, vilket innebär att främst programmedlen, särskilt medlen förutomstående medverkan, drabbats av neddragningar . Den nu löpande rationaliseringsplanen avser förriksradions del perioden t, o. m. /87. För Televisionsdel varar den t. o. m. 1987/88 men inkluderar då även en rationalisering somianspråktagandet av byggnaderna på Förrådsbacken möjliggör. Planeringenav del fortsatta reformarbetet är inriktat på att höja de En fortsatt lillämpning av rationaliseringskravet- /87 kommer atl återverka negativt på dessa ochprogramproduktionen. Sverigehar tilldelats frekvenser för elt fjärde FM-nät. 1 initiativskrivelsen harSveriges Radio föreslagit att nätet i allt väsentligt ställs till lokalradionsförfogande. I en skrivelse ijanuari 1986 har moderbolaget föreslagitatl ett principbe slut fallas om att låta bygga etl fjärde FM-nät och atl det i allt väsentligt slälls till lokalradions disposition, saml atl anläggningen av nätet påbörjas 86 Företaget påpekar att del finns anledning att Prop,1985/86:99 inom koncernen göra noggranna och förutsättningslösa bedömningar avradiokanalernas struktur. Moderbolaget avser att i anslagsframställningen /88 framlägga kostnadsberäkningar för de olika strukturellaalternativ som kan tänkas i samband med att FM 4-nälet etableras. har för innevarande budgetår för den avgifisfinansieradeverksamhelen tilldelats 1 952,3 milj, kr. Delta motsvarar 2 114,5 milj, kr, i1984/prisläge. I sin planering för verksamheten för budgetåret1986/87 såsom den kommer till uttryck i anslagsframställningförutsätter moderbolaget atl reformarbetet enligi beslul skallfortsättas och genomföras t.o. 1988/89 med ett årligt resurstillskott härförom 2,. Delta motsvarar för nästa budgetär 48,6 milj, kr, I övrigt är förutsättningarna osäkra pä väsentligapunkter eftersom dessa diskuteras av den parlamentariska beredningen. Denaktiva verksamhetsplaneringen innefattar dock genomförandel av deraiionaliseringsplaner som utarbetats som en följd av de besparingskrav somställts på koncernen t. o. m. /86 men som får effekter ävenföljande är. Någrabesparingar har inte beräknats för nästa budgetår. Medelsbehovet för nästa budgetär blir därmed 2163,1 milj, kr. i 1984/prisläge. 1. företaget för denavgifisfinansierade verksamhelen för /87 i genomsnittligtprisläge 1984/85 tilldelas 2 , 2. företaget för läckande avoförutsedda kostnader för den allmänna programverksamheten /87får rätt alt ur rundradiorörelsens fond rekvirera sammanlagt 30 milj, kr. medskyldighel för företaget atl av de medel som kommer alt ställas lill förfogandeunder följande budgetår återställa utnyttjade belopp. Isin anslagsframställning räknar moderbolaget atl behållningen i radiofondenvid ingången av /86 skall uppgå lill 110 milj, kr. Detsammanlagda medelsbehovel för rundradioverksamheten kräver under dennaförutsättning och vid oförändrat penningvärde att den allmänna mottagaravgiftenhöjs med . fr. o. m, , Därutöver påverkas motlagaravgiflens storiek avinflationen framför alll som den kommer till uttryck i Radioskompensationsindex. Vid exempelvis inflation under såväl /86som 1986/87 behöver mottagaravgiften höjas med ytterligare ,, dvs.sammanlagt . Moderbolaget understryker vikten av alt denkompensation som koncer nen får för kostnadsutvecklingen blir tillräcklig för alt vidmakthålla de reala resurserna för programverksamheten. Granskningsverksamhetensomfattning har ökat . ökade antaletanmälningar kraftigt. därefter skedde en successiv nedgång, vilketbl. a. möjliggjorde en ökning av antalet iniiiaiivärenden. Mätt i antaletbeslut ökade verksamhelen från 1978 till 641 är 1981 och minskade sedantill 1984. Av radionämndens verksamhetsberättelse för framgåratt antalet anmälningar nu åter ökat. 500 beslut fattades av radionämndenunder . Därav utgjordes av s.k. direktörsbeslul, 42 beslut varfällande eller kritiserande. Medelsanvisningen för uppgår till , varav högst , avser medel förlönekostnader och . medel för lokalkostnader. För /86har nämnden inte beräknat någon besparing. Organisationen är så liten ochmedlen för de förvaltningskostnader som inte är personalkostnader så små altnågra nedskärningar knappasl är möjliga. Nämnden begär dels medel som gör detmöjligt att behålla nuvarande personalstyrka, dels en prisök-ningskompensalionom . Lokalkostnaderna beräknas minska med , (-1-25000kr,). samt medel för lönekostnadsökningaranvisas för nämndens verksamhet under /87. I1981 års budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 92) angavs en plan förteleverkets investeringar i rundradioanläggningar fram till /86.Denna plan förlängdes genom beslul i anslutning till förslag i 1983års budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 151-152), gjordes rullandeoch kom atl omfattade fem närmasl följande budgetåren. Planen bör nu förlängasmed t. o. m, /91 under förutsättning att avtal mellanstaten och träffas för en ny period. har med anledning av atl behovel avreinvesteringar kommer att börja öka under 1990-talel föreslagit enuppskrivning av investeringsnivån med 7,9 milj. kr, för planens femte år. Jagär dock inte beredd atl nu göra en sådan justering, Belräffande frågan om koinplettering av sändarnätetså all läcks av samma regionala sändning hänvisar jag tillvad jag har anfört i det föregående om lokal och regional indelning (avsnitt4.3.5), Där tar jag ocksä upp frågan om koslnadskonsekvenser för aven ändrad indelning. Den frågan återkommer jag till i det följande i sambandmed mitt förslag lill medelsanvisning för verksamhet. har i sin anslagsframställning iinvesteringsplanen fört upp kostnaderna för ett Qärde FM-nät, Som jag redovisat i avsnitt 3.3.2 anser jag att FM 4-nätet skall kunna börja byggas ut /88, Detta 88 innebäratl kostnaderna för det fjärde nätet förskjuts i investeringsplanen Prop,1985/86: 99 så atl de belastar budgetåren 1987/88-1989/90, Investeringsnivånför nästa budgetär stannar därmed vid (117,3-18,7=) 98,6 milj, kr, I detta mittförslag till medelsanvisning ingår kompensation för kostnadsökningar. Regeringen bör bemyndigas att av konjunkturmässigaeller andra skäl anvisa ytterligare högsl av nu föreslagna totalainvesteringsmedel till . bör även fortsättningsvis pröva om delfinns anledning all revidera investeringsplanerna med hänsyn lill utvecklingen,t, ex. vad gäller satellit- och kabeltekniken. Jag förordar vidare all regeringen i likhet medlidigare år föreslår all regeringen, eller efler beslul avregeringen , bemyndigas att föra högst 5 milj. kr. avinvesteringsmedlen mellan budgetåren 1986/87 ' och 1987/88 som skuld resp,fillgodohavande, samt att medge att regeringen lämnar ett beställningsbemyndigandeom 30 milj, kr. avseende investeringsändamäl för /88, Vid mina beräkningar av medel för nästa budgetårför driftskostnader har jag räknat med en kompensation förkostnadsökningar. För programdistribution inkl. programinsamling har jag ienlighel med televerkels förslag räknat med en rationalisering motsvarande 3%men, i konsekvens med mitt förslag lill investeringsplan, inte inräknat någradriftsmedel för FM 4. I Hkhel med vad som gällt lidigare (jfr. 1981/82:100bil, 12 s, 172) bör kostnader därutöver bestridas med överföring av medel frånSveriges Radio. Beträffande avgiftsinkassering och avgiftskontrollhar jag, förutom kompensation för kostnadsökningar, räknat med en 2-procentigrationalisering i enlighet med förslag. Medelsanvisningen för driftskostnaderbör därmed uppgå till (232,5 + 81,2=) 313,7 milj. kr. för /87. Mitt förslag lill medelsanvisning innebär all jaganser alt försöksverksamheten med avgiftskonlroll med elektroniskamätinstrument, s.k. pejling, bör fortsätta. Enligt vad jag har erfarit har deintensifierade kampanjerna mol avgiftsskolk inkl. pejlingsverksamhelen underinnevarande treåriga försöksperiod fortsatt att ge god utdelning i antal nyanmäldaTV-innehav. Förutsättningarna har förbättrats , undervilket en ny förbättrad ulmstning tagits i bruk. En rätt all använda pejling som kompletterandehjälpmedel vid avgifts-kontroller bör således ges även inför den kommande treårsperioden.Jag avser atl senare föreslå regeringen atl förordningen (1980:287) om försöksverksamhetmed särskild kontroll av innehav av televisionsmottagare förlängs t. o. m. den30 , bör i sin anslagsframställning för /90redovisa de samlade erfarenheterna av de senaste årens kampanjer motavgiftsskolk samt lämna förslag om en eventuell fortsatt verksamhei. Som jag har nämnt avser jag att behandlafrågan om avgiftsuppbördens organisalion i ett senare sammanhang. Mittförslag till medelstilldelning för för nästa budgetårbaseras på följande förutsättningar. Jag hänvisar därvid till vad jag har anförti avsnitt 7. Kompensation för kostnadsutvecklingen bör ges påsamma grunder som , dvs, den del av kostnaderna som gäller löner () skallräknas upp med genomsnitlspåslagel enligt slutet avtal för hela SAF/PTK-områdetmedan den del som gäller priser () beräknas enligt konsumentprisindex medeffekterna av livsmedels- och boendekostnader frånräknade. Vid min medelsberäkning har jag förutsatt ettreformtillskott om 2,och en rationalisering molsvarande . Mina förslag i det föregående (avsnitt 4,3.5)innebär atl i fortsättningen själv skall kunna besluta om lokaloch regional indelning.