prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Funktionensverksamhet syftar till alt lillgodose totalförsvarets behov av kartor,flygbilder samt geodetiska och fotogrammelriska data. Vidare upprätthålls ikrig viss faslighetsregistrering samt delar av fastighetsbildnings-ochmätningsverksamhelen. blir lantmäteriverket ansvarigmyndighet för funktionen Landskapsinformation, vilken omfattar beredskapsplanläggning och sä- 113 8 1985/86. kerhetsskyddsamt ledning av och tillsyn över krigstryckningsorganisa- Prop. 1985/86:100 tionen. Efler samråd med mig kommer chefenför senare denna dag att föreslå att medel förförsvarsberedskapen inom lantmäteriet anslås under elfte huvudtitelns anslag D4. Funktionen Postbefordran omfattar befordran av brev ochpakel m. m. I krig organiseras dessutom fältposl- och kurirposlverksamhel. Den1 blir postverket anvarig myndighet för funktionen Postbefordran. Enligt programplanen skall särskilduppmärksamhet ägnas åt tolalför-svarsulbildning och totalförsvarsinformalion. Idet följande kommer jag, efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet, alt för funktionen Postbefordran beräkna vissamedel ur den särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar i enlighet medförslaget i programplanen. Funktionen Telekommunikationer omfattar de förtotalförsvaret gemensamma telekommunikationsresurser som tillhandahålles genomteleverkets försorg. blir ansvarig myndighet förfunktionen Telekommunikationer. Telekommunikationerna är av störstabetydelse för möjligheterna alt genomföra ell framgångsrikt försvar i krig.Tekniken på teleområdet har bl.a. genom digitaliseringen blivit alltmerkomplicerad och har delvis medfört ökad sårbarhet. Dessa problem behandlasingående i den perspektivsludie som överlämnadefill försvarskommitlé och till regeringen och som bereds som ettled i förberedelserna av totalförsvarsbeslut. har i sinverksamhetsplan för försvarsberedskap för budgetåren1986/87-1990/91 redovisat förslag lill åtgärder för all förbättra beredskapenpå telekommunikationsområdet inför krig. För /87 föreslås 12milj. för beredskapsålgärder avseende telenätet, förstärkning av lokaler,radio och ledning i krig. Efler samråd med mig kommer chefenför senare denna dag all föreslå atl 12 milj. kr.anslås för beredskapsålgärder inom bl. a. telenätet. Verksamheten inom funktionen inriktas mot alt säkerställaalt skolans verksamhel - i första hand den obligatoriska - skall upprätthållasså långt möjligl i krigssituationer. Arbetsmarknadsutbildningens behov avresurser i krig beaklas. blirskolöverstyrelsen ansvarig myndighet för funktionen Skolväsende. Jag har i denna fråga samrått med chefen för utbildningsde partementet och statsrådet . ' 8.2.3.24 Kyrkligverksamhet Prop. Funktionenomfattar såväl som de fria trossamfundens ' 'verksamhel. För verksamhet svarar både statliga ochkyrkokommunala myndigheter. krigsuppgifter överensstämmer istort med fredsuppgiflerna. För den del av verksamhet sombedrivs av statliga myndigheter gäller förordningen (1977:55) om vissa slalligamyndigheters beredskap m.m. Förde kyrkliga kommunerna gäller lagen (1981:1216)om kyrklig beredskap. Inom varje stift åligger del att följatillämpningen av lagen. I samordningsfrågor skall samråda med . Lagen om kyrklig beredskap gäller inte för de friatrossamfunden som dock genomför vissa beredskapsförberedelser på frivillig väg.Detta arbeie utgår bl.a. från en rekommendation av Svenska ekumeniska nämndenenligt vilken trossamfunden skall samverka i krig. blir överstyrelsen för civilberedskap ansvarig central myndighet för funktionen Kyrklig verksamhet. I del följande kommer jag alt beräkna vissa medelför funktionen Kyrklig verksamhet. 8.3 Ekonomiska resurser för totalförsvarets civila del Anslagsfrågorför totalförsvarets civila del avseende /87 anmäls avcheferna för berörda departement. Jag redovisar här en sammanställning av dessaanslag. För /87 beräknas sålunda ett totalt medelsbehov över statsbudgetenpå ca 3 453,5 milj. kr. för verksamheten inom lolalförsvarels civila del. Idriftkostnaderna inräknas räntekostnader och övriga kapitalkostnader förberedskapslagringen på ca 992 milj. kr. Den särskilda medelsramen förinvesteringar m.m. upptas med 224,7 milj. kr. Under försvarsdepartementetshuvudtitel beräknas 1732 milj. kr. Utöver här redovisade anslag bekostas vissverksamhet av de affärsdrivande verken och näringslivet. Anslag /87 (kr) 1985/86:100 Bil. Investeringar m. m. Drift- 0 Totalt förvaltningskostnader' Ju B 2 Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. Fö G I Överstyrelsen för civil beredskap: Förvaltnings kostnader - G 2 Civil ledning och samordning 35 860 G 3 Civilbefälhavama - G 4 Signalskydd 1820 G 5 Vissa skyddsrumsanläggningar 9500 G 6 Vissa teleanordningar 53 200 H 1 Befolkningsskydd och rädd ningstjänst H 2 Anläggningar för fredsorga nisationen - H 3 Skyddsrum - H 4 Reglering av prisstegringar - H 6 Identitetsbrickor - I 1 Styrelsen för psykologiskt J 1 Drift av beredskapslager - J 2 Beredskapslagring och indus triella åtgärder 146800 J 3 skap: Uppdragsverksamhet - J 4 Täckande av förluster till föjld av statliga bered skapsgarantier m. m, - S E 1 (del) E 21 Beredskapslagring och utbildning m,m. för hälso- och sjukvård i krig 85 464 E 22 Driftkostnader för beredskapslagring K B 9 : Försvarsuppgifter 26100 D 4 Försvarsinvesteringar vid statens järnvä gar 14 900 E 1 Fariedsverksamhet (del) 260 E 5 Övrig verksamhet (del) 700 F2 Beredskap för civil luftfart 12900 Hl Försvarsinvesteringar vid 12000 Jl (del) 710 D 13 m, m, B I Lantbruksstyrelsen (del) B 2 Lantbruksnämnderna (del) C4 Inköp av livsmedel m.m. förberedskapslagring C 5 Kostnader för beredskapslagringav livsmedel m. m. F I (del) F 14 Bidrag till djurens hälso- ochsjukvård (del) 1985/86: 100 Bil. ringar m. m. A B1 förvaltnings kostnader (del) 660 B 7 Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisa tioner - B 16 17 Vapenfria tjänstepliktiga - Bo D 4 Lantmäteriet: Försvarsberedskap I E 19 Drift av beredskapslager - E 20 Beredskapslagring och industriella åtgär der I 360 E 21 Särskilda kostnader för lagring av råolja C EI Länsstyrelsema m. m. (del) - Inom förslagsanslagen H I, H 2 och H 3 ingår vissainvesteringskostnader. Den fortsatta ulvecklingen av deolika verksamheterna som lolalförsvarels civila delar omfattar anmäls dels idel följande under resp. anslag, dels av ansvarigt statsråd i vederbörandedepartements bilaga lill budgetpropositionen. 8.4 Övriga frågor 8.4.1 Regeringenbemyndigade dåvarande chefen för försvarsdepartementetatl tillkalla en utredare med uppgift atl överväga och lämna förslag tilluppgifter m. m. för ell svenskl icke-mililärt motstånd som komplement lillövriga lotalförsvarsålgärder. Utredningsdirektiven bygger på 1978 årsförsvarskommillés delbetänkande (SOU 1979:42) Vår säkerhetspolitik. Utredningensom antog namnet lämnade sitt betänkande(SOU 1984:10) Kompletterande molslåndsformer. Utredningens grundtanke är alt det icke-militäramotståndet skall utgöra etl komplement till traditionellt militärt försvar.Ulredningen föreslår all del icke-militära motståndet blir en medveten faktor ilolalförsvarsplane-ringen. Planeringen bör därvid uividgas till alt omfattaockså det fall att delar av vårt land ockuperas av en främmande makt. Utredningen har valt all inleprecisera vilka åtgärder som kan komma ifråga för etl svenskl icke-mililärtmotstånd utan pekar på alt ansvaret för vissa icke-militära motslåndsåtgärderredan nu ligger på våra totalförsvars-myndigheter. Exempel härpå är planeringrörande undanförsel och förslö- ring.Utredningen konstaterar därtor att någon ny organisation inte behö- Prop.1985/86: 100 ver byggas upp. Genom svårigheterna att planera för det oförutseddamåste del ickemilitära motståndet lill slor del improviseras. Detta medförsannolikt en fördröjning av verksamheten, vilkel dock får anses som en mindrenackdel i jämförelse med de allvarliga olägenheter som torde uppslå om en sådanorganiserad verksamhet avslöjas i fredslid. Utredningen anser därför attstatsmakterna inte bör ange vilka meloder som bör användas inom delicke-militära motståndet. I fråga om behovet av sekretess anser utredningenalt i alla sammanhang bör sekretessen kring en verksamhet vara så liten som möjligt.Den krigsavhållande funktionen förutsätter givelvis att motståndet är känt fören eventuell angripare så atl han väger in del på sin "kostnadssida". Ulredningen föreslår alt en särskild delegation föricke-mililärt motstånd inrättas under regeringen och all den bör verka ianslulning till försvarsdepartementet och dess enhet för civilt totalförsvar.Delegationen bör innehålla företrädare för de viktigaste funktionerna inom deticke-militära motståndet. Härvid bör de olika lolalförsvarsgrenarna vararepresenterade. Dessulom bör det militära försvarel, folkrörelserna och densamhällsvetenskapliga forskningen vara representerad i delegationen. bör delegationens viktigaste uppgift vara att hålla tanken på delicke-militära motståndet levande inom totalförsvarsplaneringen och atl främjadess ulveckling. Delegationen skall inte fatta för myndigheterna bindandebeslul utan vara ell forum för överläggningar i frågor om del icke-militäramotståndet. Remissinstansernauttrycker genomgående tillfredsställelse över att tidigare obelysta men förtotalförsvaret vikliga frågor nu lagils upp till behandling. En bredremissopinion ställer sig bakom den s. k. komplemenllanken och konstaterar attfolkrörelserna och kyrkorna i en krissituation kommer att spela en viktig rollsom opinionsbildande och opinionsförmedlande organ. Många remissinstanserframhåller emellertid del olämpliga i all som utredningen föreslår låtabegreppet icke-mililärt motstånd omfatta både väpnad och icke-väpnad kamp. Flertalet remissinstanser framhåller dock alt någonmer omfattande planering vare sig bör eller kan genomföras redan i fredsfid. De flesta remissinstanserna ställer sig dock positiva till förslaget att låta del icke-mi litära motståndet vara en medveten faktor i tolalförsvarsplaneringen och atl den också bör ta hänsyn till elt eventuellt ockupationslillslånd. Överbe fälhavaren ställer sig starkt kritisk lill förslaget atl integrera delicke-mili tära motståndet i totalförsvarsmyndigheternas planering genom all de kompletterande motståndsformerna bl.a. av sekretess- och säkerhetsskäl måste drivas vid sidan av myndigheternas ordinarie verksamhel saml i former som inte har ett konventionellt mönster. Såväl civilförsvarsstyret- sen som överstyrelsen för ekonomiskt försvar pekar på risken atl begrep pen civilförsvar och civilmotstånd kan komma att sammanblandas om 118 fråganom civilmolstånd skall beaktas i den egna myndighetens långsikliga Prop.1985/86: 100 planering. Vad gäller behovel av sekretess accepterarremissinstanserna Bil. 6 alt vissa moment i en försvarsverksamhet avnaturliga skäl måste hemlighållas. Opinionen är dock splittrad i fråga omgraden av sekretess. I fråga om inrättandet av en särskild delegation ärremissopinionen också splittrad. antal remissinstanser, däriblandLandsorganisationen i , . , kristna socialdemokraters förbund, och , tillstyrkerförslaget. Några remissinstanser, däribland överbefälhavaren,civilförsvarssiyrelsen och , avstyrkerförslaget. Jagdelar utredningens inställning och remissinstansernas uppfattning all varjeålgärd som är ägnad atl öka vår vilja och förmåga lill motstånd i alla lägen ärangelägen. Del icke-militära motståndet måsle därför ses som en del av vårttotalförsvar och ha samma målsättning, dvs. Jag anseralt beaktas mycket av del som utredningen betecknar somicke-militärt motstånd av lolalförsvarsmyndighelerna. Exempel härpå är deförberedelser som vidtas för undanförsel och förstöring. Utredningen pekar på all del icke-militära motståndetskall ses som etl uttryck för vår vilja alt till det yttersta värna om svenskafolkels frihet saml genom aktivt motstånd mol en ockupant skapa svårigheter fördenne. Enligt ulredningen bör därför totalförsvarsmyndigheterna i sina beredskapsförberedelserockså undersöka vad som kan göras under etl eventuellt ockupationslillslånd.Jag delar den uppfattningen och anser atl del svenska samhället med sin faslaförankring i stora folkrörelser har särskill goda betingelser för alt kunnautveckla en belydande, samlad motståndskraft mot en inkräktare. Om en del avvårt land tillfälligt skulle ockuperas av främmande makt är del viktigt atlfolkrörelserna fullföljer sina uppgifter som bärare av vårt kulturella arv.Härigenom kan folkrörelserna och även kyrkorna göra en insats för atlunderlätta för befolkningen att bevara sin nationella identitet. Jag anseremellertid, med hänsyn till att det inte i någon slörre omfattning går atlplanera för det oförutsedda, all dessa förberedelser inte får drivas för långt,utan planeringen skall ses som ell uttryck för all det svenska folket aldrigger upp och atl fredslida information och ulbildning också innebär atl enpresumtiv angripare får kännedom om alt ett massivt svenskt motstånd är allvänta. Delta förutsätter emellertid alt myndigheter och allmänhet redan ifr;;dslid beaktar dessa frågor. Härav följer således all myckel av dennainformalion måste vara öppen. Det kan konstateras atl frågor om icke-mililärtmotstånd behandlats av olika försvarsulredningar under 1970-talel och ävenriksdagen (FöU 1971:9, rskr 140, FöU 1972:17, rskr 231) har som sin meninguttalat atl del icke-militära motståndet endast kan betraktas som etlkomplement lill militärt försvar. Jag delar denna uppfattning. Jag ansluter mig till utredningens förslag ominrättande av en särskild delegation. Jag anser liksom ulredningen alt delegalionen bör fungera som 119 ettdiskussionsforum med uppgift att vara idéskapande och stimulera till Prop.1985/86: 100 fortsatt forskningsarbete i ämnet. Delegalionen skall därför intefatta några Bil. 6 för myndigheterna bindande beslul. 1 delegationen bör bl. a.berörda civila lotalförsvarsmyndigheler, folkrörelserna, kyrkorna,universiteten och försvarsmakten ingå. Jag förordar atl en delegation inrättasunder /87. Jag har beräknat vissa kostnader för verksamhetenunder anslaget A2. Vissa nämnder m.m. inom totalförsvaret. Regeringenbemyndigade chefen för dåvarande handelsdepartemenlel att tillkallaen särskild utredare med uppgift att utreda vissa frågor om beredskaps- ochfredskrislagring utanför oljeområdet med utgångspunkl i förutsättningen attlagringen i ökad omfattning bör ske i näringslivets regi. Utredningen, somantog namnet beredskapslagringsutredningen (BLU) lämnade ijanuari 1985betänkandet (Ds Fö 1985:1) Krislagring i samverkan med näringslivet. Deförslag och rekommendationer som BLU för fram på grundval av sina övervägandeninnebär i korthet följande. Ansvar och uppgifter i fråga om beredskaps- ochfredskrislagring bör i ökande omfattning föras över från staten fillnäringslivet. För detta lalar såväl beredskapsmässiga som ekonomiska skäl. Beredskapslagringen utanför oljeområdet bör även ifortsättningen bekostas av staten med medel över statsbudgeten. Enskildaförelag som medverkar bör dock kunna tänkas även åtaga sig vissa kostnaderhärför. En fortsatt fredskrislagring av ungefär nuvarandeomfatlning bör också bekostas av staten. Om lagringen väsentligt utvidgas bördet övervägas atl låta näringslivet bestrida kostnaderna för den genom avgiftereller lagrings-ålägganden. Det är i övriga fall rimligt atl berörda förelagbidrar lill kostnaderna för fredskrislagringen. I syfte atl uppnå lägsta möjliga kostnader förberedskaps- och fredskrislagringen bör staten genom anbudsförfarande upphandlalagringsljänster från enskilda och slalliga tillverkningsföretag,grossistföretag, spedilions-företag, eventuellt särskill bildadelagringsförelag och även myndigheter som ombesörjer lagring - huvudsakligenÖEF. Lagring av främst råvaror som form förförsörjningsberedskap bör i ökande utsträckning kompletteras eller ersättas medåtgärder för alt tillgodose behoven av viktiga färdigprodukter genomsamordnade förberedelser för en krisproduklion. ÖEF bör praktiskt pröva ochutveckla en modell för all genom anbudsförfarande upphandlaproduklionsålaganden från enskilda företag. Näringslivels medverkan i beredskaps- ochfredskrislagring bör så långt som möjligl vara frivillig. Informationen om krisrisker och beredskapsbehovfrån ÖEF lill närings livet bör intensifieras och systematiseras för all förelagen mera skall 120 beakta beredskapskraven isin normala verksamhet och bli mera benägna Prop. 1985/86: 100 att göra beredskapsålaganden. Samarbetsorgan, där företrädare för berörda förelagoch branschorganisationer har ansvar för sammansättning och fortlöpandeanpassning av i försia hand fredskrislager, bör prövas av ÖEF. Försäljning av vad som kan kallas"lagerräller" bör också kunna prövas som elt sätt alt låta enskildaförelag påverka framför allt fredskrislagrens utformning och användning ochäven bidra lill alt bekosta lagringen. Medverkan från enskilda förelag i beredskaps- ochfredskrislagring bör i försia hand regleras i avtal mellan staten (ÖEF) ochföretagen. förekommande former av lagrings- och/eller omsättningsavtal börkunna användas. Tillämpningen av avtalen bör dock innebära mera strikta kravpå alt lagren alltid skall hållas på avtalad nivå och atl kontrollen av lagrenutvidgas och effektiviseras. Om tvingande föreskrifterom näringslivets medverkani och bekostande av en eventuell, väsenlligl utvidgad fredskrislagring ansesnödvändiga bör valet av form härför - lagringsåläggande eller avgiftsskyldighet- bli beroende av hur omfattande systemet blir. Om del begränsas lill enstakavaror och produkter, som hanteras av etl fåtal förelag, kan lagringsåläggandevara lämpligast. Om del berör ett slort antal varor och produkter och/ellerförelag kan avgiflsskyldighet vara all föredra. Etl avgiftssystem kan byggasupp på grundval av redan tillämpade förfaranden för punktskatter m. m. Statlig lagringsverksamhet bör lills vidarebehållas inom ÖEF. Härvid bör dock ÖEF ägna väsentlig uppmärksamhet åt atlgenom utveckhng av systemen för programplanering, medelsfördelning,kostnadsredovisning och inlerndebilering så långt som möjligt särskiljalagringen från den övriga verksamheten. Ett fristående statligt lagringsförelag skullekunna erbjuda fördelar när del gäller alt renodla och koncentrera ÖEF:s ansvaroch uppgifter lill programverksamhet och alt ge ökade incitament lill eneffekliv lagringsverksamhet som kan medföra besparingar. Det kan även gemöjligheter atl finansiera lagringen vid sidan av statsbudgeten. ÖEF strävaremellertid nu efler all minska omfallningen och betydelsen av den egnalagringsverksamheten. Dessa strävanden bör drivas vidare mot en mera bestämdform för de alternativa åigärderna innan slutlig ställning tas till en sågenomgripande förändring som atl bilda elt frislående lagringsföretag. Kostnaderna för ÖEF kan komma alt öka i vissaavseenden om utredningens förslag och rekommendationer tillämpas.Kostnadsökningarna bör dock kunna täckas genom omfördelning av medel frånområden där verksamheten minskar eller besparingar i övrigl kan uppnås genomeffektivisering av verksamheten. De samhällsekonomiska effekterna av att uppgifterför beredskaps- och fredskrislagring och andra beredskapsåtgärder överläs avnäringslivet har utredningen inte funnit vara möjliga atl bedöma. Väsenlligavinster bör dock kunna erhållas genom alt försörjningsberedskapen kan höjas. 8.4.2.2 Remissinstanserna Prop. Remissinstansernaär i huvudsak positiva eller har ingen erinran mot BLU:s förslag i stort. Envanlig invändning av allmän natur är emellertid att förslagen är otillräckligtkonkretiserade och alt kostnadsuppskattningar saknas. BLU:s förslag om ökad samverkan mellan stat ochnäringsliv i försörjningsberedskaps- och lagringsfrågor tillstyrks allmänl.Främsl BLU:s förslag om s. k. lagerrätter anses allmänt vara alltförteoretiskt. ÖEF framhåller alt de av BLU:s förslag som ärutvecklingsbara bör ses som komplement till det ålgärdsbatteri som finns i dag.ÖEF, och jordbruksnämnden betonar alt BLU:s förslag bör ansestill-lämpliga även utanför ÖEF:s ansvarsområde. När det gäWer finansieringen av fredskrislageranför remissinstanserna bl.a. följande. ÖEF tillstyrker BLU:s förslag att näringslivet bördelta i finansieringen av ett väsentligt utökat fredskrislager och beklagar altBLU inte fört analysen längre. Frågan om ekonomiska incitament för ökad lagringbör enligt ÖEF studeras vidare om en ökad lagring skulle aktualiseras. ÖEFerinrar vidare om atl försvarskommitlé har i uppdrag att utredafredskrislagerfrågan. kan länka sig något ökatnäringslivsansvar vid en väsentligt ökad lagring men är negativt till slörreinsalser. Näringslivet i övrigt är allmänt sell av uppfattningen att statenprimärt bör ha ansvar för fredskrislagringen, främst på grund av de många andraaspekter som staten har all beakta i frågan än de rent affärsmässiga. menar emellertid all en finansiering via skattetekniskaålgärder (avdragsrätt) är tänkbar. Enligt börfinansieringsfrågan kunna behandlas från fall till fall varvid de gemensammaintressena stat och näringsliv får ut. Jernkonloret instämmer i atlberedskaps- och fredskrislagring i ökande omfattning bör kunna föras över frånstaten lill näringslivet. När det gäller frågan om en utökad fredskrislagringskulle åstadkommas genom avgifter eller lagringsåläggande anserriksskatteverket alt en avgift skulle bli alltför krånglig atl administrera ochatt del allernalivel därför inte bör väljas. De handelspolitiska problemen som sammanhänger meden avgift tas upp av kommerskollegium och kemiska industrikontor. KKdelar BLU:s åsikt att en avgift inte får medföra diskriminering av utländskaleverantörer. Kemikonloret menar att problemet är det motsatta. Om endasl enimporterad råvara avgiftsbeläggs kommer nämligen svenska producenter somvidareförädlar råvaror i en ogynnsam posifion jämfört med utländskaleverantörer av de förädlade produkterna. Avgiftsbeläggning borde därför skeäven för sådana varor. Svårigheterna atl "fånga upp" dessa talar emotalternativet avgift. och kemiskaindustrikontor ifrågasätter båda värdet av fredskrislager. Detta gällersärskill om hänsyn las lill kostnaderna för denna lagring. Industriförbundetmenar atl erfarenhelerna tyder på att bristsituationer ofta blir kortvariga ochatt näringslivet självt genom egna åtgärder i regel förmått möta sådanasituationer. 8.4.2.3 Föredragandensöverväganden Prop. Jaganser atl BLU har genomfört en värdefull genomgång av de synpunkter som kanläggas på näringslivels medverkan i lagring för kriser. Jag vill liksom BLUbetona all beredskapslagring är en väg att tillgodose försörjningsberedskapenskrav. Den kompletterar andra meloder som normall är alt föredra framförberedskapslagring. Jag vill särskilt nämna åtgärder för att höjahandlingsberedskapen hos näringsliv och myndigheter, upprätthållande avförsörjningsviktig produktionskapacitet, framtagande av ersällningsvaror(substitut) och förberedande av omställningar. Enligt min mening förtjänar flera av BLU:s förslagalt utvecklas och prövas vidare. Detta bör ankomma på ÖEF, och från den 1 juli1986, överstyrelsen för civil beredskap. När del gäller förslagen rörande finansieringen avfredskrislagringen vill jag emellertid särskilt framhålla all jag delar BLU:såsikt atl näringslivet bör delta i finansieringen av fredskrislagringen. Jag finner inle skäl alt nu ta ställning lill hurdenna finansiering bör ske. Jag vill i detta sammanhang anmäla alt frågan omfredskrislagring övervägs av försvarskommitlé. Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt 1. godkänna de riktlinjer för den fortsattautvecklingen av totalför svarets civila delar och fredsräddningsljänsten som jag har angett i det föregående, 2. för /87fastställa utgiftsramen för statens räddningsverks verksamhel utom skyddsrumlill . och utgiftsramen för skyddsrum lill , båda iprislägel , 3. bemyndiga regeringen att /87 justera utgiftsramen för statens räddningsverks verksamhetutom skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex samtutgiftsramen för skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex,