prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — LPSH har genom intervjuer ochfallstudier försökt identifiera vad del är som i försia hand hindrar ellerförsvårar alt högskolans behov av lokaler, inredning och utrustning i rimligomfattning blir tillgodosedda. En grundläggande orsak lill svårigheterna ärenligt LPSH, alt resursema för att täcka dessa behov planeras i ett särskiltsystem på alla nivåer, från högskoleenhet till regeringen, vid sidan avsystemet för planeringen av verksamheterna. LPSH pekar vidare på att bristenpå långsiklighet i den övergripande utbildningsplaneringen samt iresurstilldelningen medför speciella svårigheter för lokalplaneringen. Etlannal problem är att handläggningen av ett byggnadsärende ärryckig och drar ut . Slutligen framhålls all planeringen av inredningoch i vissa fall utrustning inte är tillräckligt samordnad medlokalplaneringen. LPSH har mol denna bakgrund lämnal förslag till förbättringari fråga om lokalutnyttjandet, planeringsunderlaget och samordningen mellanlokal-, inrednings- och utruslningsplaneringen. LPSH tar också uppmyndigheternas handlingsfrihet i lokalförsörjningsfrågor m. m. LPSH har funnit atthögskoleenheterna i varierande omfattning har sin ' uppmärksamhet inriktad på hur de befintliga lokalerna utnyttjas. På vissa högskoleenheter går lokalnämnderna systematiskt igenom befintliga lo kaler. En anledning lill att detla inte sker överallt kan, enligt LPSH, vara atl högskoleenheterna med nuvarande anslagssyslem inte anser sig ha någon ekonomisk fördel av att befintliga lokaler utnyttjas effektivare. LPSH föreslår att anvisningarna för högskolans lokalbesparingar komplet teras så all alla högskoleenheter stimuleras lill en seriös prövning av sill lokalinnehav. Ett sådant incitament vore att högskoleenheten bl.a. fick tillgodoräkna sig minst hälften av en lokalbesparing, som. görs i verksam heter som reducerats genom riksdagsbeslut. Om man lägger ned organisa toriskt avskiljbara verksamhetsenheter skall däremot, enligt LPSH, den berörda högskoleenheten inte få tillgodoräkna sig några lokalbesparingar. UHÄ har för sin del anfört att LPSH: s förslag i dessa delar bör genomfö ras, men med förtydligandet att resten av besparingen bör komma högsko- 542 leseklorn i dess helhet tillgodo. Fråganom en framtida omläggning av sättet atl finansiera lokalkostna- Prop.1985/86: 100 derna har berörts under LPSH: s arbete. LPSH understryker viktenav aU Bil 10 regeringen lar principiell ställning till om enanslagsomläggning i deUa avseende skall förordas. LPSH föreslår för sin del althithörande frågor bereds i den översyn av högskolans anslags- och styrsystemsom aviserats i budgetpropositionen 1985. I nämnda skrivelse har UHÄ på nytt aktualiseratfrågan om lokalkostnader för externfinansierad verksamhet. Nuvarandebestämmelser om inbetalning till lokalkostnadsanslaget efterievs i ringa gradav högskoleenheterna. UHÄ: s slutsals är att detla är en opraktisk metod attgenomföra besparingar på. UHÄ föreslår därför att förordningen om externtfinansierad verksamhet vid högskoleenheterna inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, den sk EF-förordningen, ändras så att den ersätlning förlokalkostnader som tas ul vid externfinansierad verksamhet och som inte behövsför att läcka kostnaderna för utökade lokaler får lillförasverksamhelsanslagen. Ettav motiven för den nya organisaiion för lokalplanering m. m. som irädde i kraft1979 var att knyta planeringen av resurser för lokaler, inredning ochutrustning närmare övrig resursplanering inom högskolan. LPSH konstaterar allen sådan samplanering fortfarande sker i alltför liten utsträckning men anserdet nödvändigt alt lokal-, inrednings- och utrustningsplanering ifortsättningen ses som en del av verksamhetsplaneringen. Enligt LPSH är delsjälvklart atl varje förslag om verksamhetsförändring också skall inrymma enbeskrivning av förslagets lokal-, inrednings-och ulrustningskonsekvenser. Genomförstudier av sådana konsekvenskostnader uppnås en totalbild av förslagenskostnads- eller besparingseffekter. Lokalfrågorna är till sin natur långsiktigaoch fordrar en långsiktig planering. LPSH menar att ell sätt att uppnå bällreformer för gemensam långsiktig planering och även samordning mellan de mångaparterna i planeringsprocessen skulle vara all ordna regelbundnarundabordsöver-låggningar om lokal-, inrednings- och utruslningsfrågor mellanbyggnadsstyrelsen, UHÄ, UUH, saml utbildnings-, finans- och ibland arbetsmarknadsdepartementen. LPSH föreslår att ordningen med lokalnämnder, somför närvarande är obligatoriska för högskoleenheter med fastaforskningsresurser, skall vara frivillig även för dessa enheler. En halvtidstjänst (f.n. ) har anvisats tilluniversitetet i för all bistå högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS) och de konstnärliga högskolorna i lokalplaneringen. LPSHföreslår att tjänsten omvandlas till en rörlig resurs som överförs till UHÄ atlfördelas för samma ändamål efler behov. Mindre investeringar finansieras genomsärskilda kostnadsramar i investeringsplanerna. Dessa benämns Diverse objekt. Inom dessa kost nadsramar kan falla beslut om åtgärder som kostar upp lill 2 milj.kr. i ett enskilt ärende. Regeringen kan besluta om byggnadsar beten upp till 4 milj. kr. samt för successivt genomförande av s. k. åtgärds- program upp 4 milj.kr. 1981/82: 100 bil. 12, UbU 31, rskr 407). LPSH har närmare utvärderatplaneringen av elt antal byggnadsprojekt . 1985/86: 100 inomutbildningsdepartementets område. Man här därvid funnit att ovan Bil 10 nämndabemyndigandegränser är alltför låga och därför leder till en onödigt dyr ochutdragen ombyggnadsprocess. LPSH är övertygad om all en kraftig höjning avnuvarande bemyndigandegränser på ett verkningsfullt sätt skulle ökamöjligheterna att kontinuerligt anpassa högskolans lokaler till de nya krav somverksamheten ställer. LPSH föreslår att bemyndigandegränsför Diverse objeki höjs från 2 till 5 milj. kr. och alt regeringensbemyndigande höjs från 4 till 10 milj.kr. Detta förslag överensslämmer med vadbyggnadsslyrelsen förordat i sin anslagsframställning /87. tillämpas enhandlåggningsordning som normalt innebär att planeringsramen för ettbyggnadsprojekt ges i regeringens projekteringsuppdrag till byggnadsstyrelsen.Förslag till kostnadsramar för byggnadsprojekt underställs förprövning vanligtvis i budgetpropositionen. Planeringsramar för inrednings-eller ulmstningsobjekt ges däremot inte. Handläggningsordningen innebär attkostnadsramar för inredning resp, utrustning fastställs först efter riksdagensbehandling av budgetpropositionen och sedan regeringen beslutat omregleringsbrev för dessa ändamål. har i regel projekteringenav såväl byggnad som inredning och utrustning avslutats. LPSH anser alt varje projekt börses som en helhet. Ställning bör las till den tolala investeringen,dvs. till såväl byggnadsprojektet som tillhörande inredning och utrustning.Enligt byggnadsslyrelsen och UUH är det möjligt aU redovisa underiag för sådanabedömningar i samband med byggnadsprogrammet. En förutsättning för attförslaget skall kunna genomföras är atl frågan om prisomräkning lill etlaktuellt prisläge vid upphandlingslidpunkien kan lösas på elltillfredsställande sätt. För större byggnadsprojekt (över 5 milj.kr.) föreslårLPSH att översiktliga inrednings- och utrustningsprogram skall redovisas förregeringen med byggnadsprogrammel. Planeringsramar i gällandeprisläge kan därmed ges för inredning och utrustning medprojekleringsupp-draget till . Kostnadsramar för inredning ochutrustning redovisas för med byggnadsprojektet. UHÄ, UUH och byggnadsstyrelsenföreslår i resp. anslagsframställning att högskoleenheternasersällningsanskaffning och komplettering av utrustning och av sådan inredningsom inte är föranledd av byggnadsåtgärder fr. o. m. /87 skallske med medel som anvisats över högskolans utbildnings- och forskningsanslag.Av bfa. tidsskäl har UHÄ inte kunnat redovisa vilka nedskärningar avverksamheten som biir nödvändig om denna förändring skall göras inomoförändrade anslag. 1 de senaste årens budgetpropositioner har frågor omlokalförsörjning, lokalbesparingar, upphandling av utrustning m.m. behandlats. LPSH, UHÄ. och pekar i olika avseenden pä samma problem, nämligen frågan om balansen mellan resurser för å ena sidan 544 utbildnings- ochforskningsverksamheter och å andra sidan lokaler, inred- Prop. 1985/86: 100ning och utrustning. Jag delar UHÄ: s uppfattning att del är av stor viktalt Bil 10 stärka samordningen mellan verksamhets- och lokalplanering. Detär därför viktigt att myndigheterna utvecklar sina planeringsinstrument så attsamtliga koslnader kan redovisas vid verksamhetsförändringar. Jag har tidigare (avsnittet Högskola och forskning)anmält min avsikt atl låta se över högskolans anslags- och styrsystem. Enligtmin mening bör den långsikliga frågan om lokalkostnader ochersättningsanskaffning av inredning och utrustning behandlas i detlasammanhang. Detta ligger också i linje med UHÄ: s och LPSH: s förslag. Vissaförbättringar av planeringssystemet för lokaler och inredning/utrustning bördock vara möjliga att genomföra på kort sikt utan att resultatet avöversynsarbetet avvaktas. Detta gäller i synnerhet det akuta resursbehovet föranskaffning av utrustning. Frågan om former för finansiering av anskaffning avutrustning behandlade min företrädare i budgetpropositionen 1985. Jag delarUHÄ: s bedömning att utrustningsfrågorna måste ges hög prioritet. UHÄ har föreslagitatt merparten av ersättningsanskaffningen skall finansieras inom ramen förhögskolans utbildnings- och forskningsanslag. Att i nuvarande lägeom-prioritera resurser i den omfatlning som vore nödvändigl är enligt minbedömning inte möjligt redan till nästa budgetår. En viktig faktor att beakta isammanhanget är de möjligheter till förstärkning av högskolans resurser förbl.a. utrustning för forskning och utvecklingsarbete, som förnyelsefondernaöppnar, när de träder i funktion . Jag har vidare, som jagtidigare har nämnt, under anslaget I 3. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. räknat med en kraftig förstärkning engångsvis av medelför utrustning för UHÄ: s fördelning under näsla budgetår. För all en bättre samordning av planeringen avolika resurser för ell enskilt byggnadsprojeki skall uppnås bör enligt minmening samlliga berörda resursslag prövas vid samma tillfälle. Detta bör gällasåväl för regeringens prövning av planeringsramar som för prövningav kostnadsramar. För atl en samtidig prövning skall kunna ske är delnödvändigt all inrednings- och ulmstningsramarna kan anges i samma prisläge sominvesteringarna. Eftersom prövningen kommer alt göras i tidigt skede av planeringenär det enligt min bedömning nödvändigl att ha en möjlighet lill omvärderinginom en total ram för resp. projeki om del under planeringsarbetet uppstårobalans mellan resursslagen. En utgångspunkl för sådana omprioriteringar börvara alt åtagandena för drift och underhåll inte ökas. Jag utgår ifrån atldenna handläggningsordning skall kunna lillämpas vid beredning av förslagen ibudgetpropositionen 1987. LPSH pekar på all förbättringar kan uppnås omgränsen för bemyndigande när det gäller utnyttjande av kostnadsramenDiverse objekt utökas. Jag har erfarit att denna fråga behandlas av utredningen(C 1984:03) om statsförvaltningens lokalförsörjning. Beslut ombemyndigandegränser bör därför las i anslulning lill behandlingen av dennautrednings samlade förslag. Beträffandelokalbesparingar vill jag anföra följande. De särskilda anvis- 545 ?>5-Riksdagen 1985/86. ningar förlokalbesparingar som refereras av LPSH och UHÄ avser endast Prop. 1985/86:100 /87. Anvisningarna uppfattas dock ha längre räckvidd änså Bil 10 och därför anserjag det lämpligl att göra vissa förtydliganden. Av anvisningarna kan tre principer utläsas. För delförsta får högskoleenheterna tillgodoräkna sig lokalbesparingar som följer avetl effektivare utnyttjande av lillgängliga lokaler. För del andra fårhögskoleenheterna tillgodoräkna sig lokalbesparingar i samband med atl deerhåller ersäll-ningslokaler om resp. enhet uppenbart medverkar till en merekonomisk lösning för staten. För det tredje gäller att lokalbesparingar, somär en följd av verksamhetsförändringar vilka initierats och beslutals avstatsmakterna, inte får tillgodoräknas. LPSH föreslår att hälften av iokalbesparingarnaenligt sistnämnda princip skall tillfalla högskoleenheten ifråga. UHÄ föreslårdärutöver alt den andra hälften skall tillfalla högskolesektorn som helhet. Föregen del vill jag klargöra att i de fall, när regeringen har föreslagit ochriksdagen beslutat om inskränkningar i eller nedläggning av verksamhel, harkonsekvenskoslnader för lokaler medräknats. Del är därför inte möjligt alt högskolesektornfår tillgodoräkna sig dessa besparingar enligt LPSH: s och UHÄ: s förslag.Samtidigt vill jag understryka, att om en högskoleenhet i syfte attomprioritera mellan verksamheter inom enheten föreslår en verksamhetsförändringsom ger en lokalbesparing, bör myndigheten kunna utgå ifrån atl den fårUllgodoräkna sig delar av denna även om verksamhetsförändringen i sigförutsätler beslut av statsmakterna. Enligt min mening bör ovan nämndarikUinjer således gälla även för fortsatt besparingsarbele. Frågan om hantering av lokalinkomster frånexternfinansierad verksamhel är under beredning iregeringskansliet. Jag har för avsikt alt återkomma lill regeringen i dennafråga. Frågan om lokalnämnder vid högskoleenheternaregleras i högskoleförordningen (1977:263, omtryckl 1984: 100). Enligt minmening bör högskoleenheterna ges ökad frihet atl besluta om sin internaorganisation också i detla avseende. Jag avser att återkomma till regeringenocksä i denna fråga. UHÄhar liksom LPSH föreslagit att en halvtidstjänst vid i skall omvandlas lill en rörlig resurs till UHÄ: s disposition. Investeringar för HLS och de konslnärliga högskolorna kommer emeller tid, utöver vad som är under planering, att vara av begrän sad omfatlning . De därmed sammanhängande insatserna för lokalprogrammering kommer därför att minska i omfattning och berörda enheler bör kunna repliera pä resurser för delta ändamål. Däremot bedömer jag att utrustningsfrågorna kommer att få ökad betydelse, vilket ökar behovet av särskilda insatser för planering och upphandling. Enligt min mening lalar detta förhållande för atl resur serna motsvarande denna halvtidstjänst istället överförs till UUH för atl användas förökad service åt högskolesektorn som helhet. Jag återkommer till denna fråga under anslaget I och högskolor. Jag hemsläller att regeringen bereder tillfälle - attta del av vad jag anfört om lokalförsörjning m. m. Subventioneringav studentkårlokaler m. m. Prop.1985/86:100 Bil 10 Föredragandens överväganden Vid riksdag fattades beslut (prop 1963 : 172, SU212, rskr 405) aU införa särskilda lån till sludentkårlokaler. Elt statligtstöd lill sådana lokaler sågs som en del av statens ansvar för den högreutbildningen och de studerande (prop. 1963: 172 s. 267). Anslaget för lån lillsludenlkåriokaler upphörde . Sedan anslaget upphört prövasansökningar om lån från fall lill fall (prop. 1982/83: 100 bil. 10 s. 393). Fr. o. m. /75 utgårelt statligt stöd i form av subventioner lill de studerande och derasorganisationer för restaurangverksamhet (prop. 1974:1, bil. 10, UbU 13, rskr121). Regeringen fastställer på förslag från universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) subventionens storlek för vatje budgetår i fråga om restauranger ilånefinansierade sludentkårlokaler. /85 uppgick bidraget till . UHÄ har i skrivelse den 9 november1981 föreslagil elt nylt subvenlio-neringssysiem för restaurangverksamhet ilånefinansierade sludentkårlokaler. Förslaget bygger på principen om vissaautomatiska kostnadsuppräkningar. Regeringen uppdrog den 18 oktober1984 åt statskontoret alt göra en översyn av subventionering avsludentkårlokaler och restaurangverksamhet i lånefinansieradestudentkårlokaler. I beslutet angavs att samråd skulle ske med berördahögskolemyndigheter och studerandeorganisationer. Statskontoret har den 9 oktober1985 lämnal rapporten lill vissa studentkårer -möjligheter till förändringar samt inkomna samrådsyltranden i frågan.Statskontorels förslag innebär i korthet följande. De räntefria och stående lånentill sludentkårlokaler avskrivs direkl, förslagsvis fr. o. m. /87. - Subventionerna tillrestaurangverksamhet i lånefinansierade sludent kårlokaler, de s.k. L-subventionerna, avvecklas fr.o. m. /87. De studentkårer som fårsärskilda L-subventioner har motsatt sig etl avvecklande liksom rektorsämbetenavid berörda högskoleenheter och . För egen del får jag anföra följande. Jag föreslår atl den räntefriaslående delen av lån sludentkårlokaler skall avskrivas först sedanamorteringsdelen är slutbelald och lånets löptid är till ända. Detla förslagöverensslämmer med intentioner vid behandlingen av frågan år 1974.Härigenom kan, som samlingslokaldelegation påpekat i sillyttrande, syftet med stödet upprätthållas, nämligen att lokalerna disponerasav de studerande under lånens löptid. Om lokalerna övergår till annan ägare ärdet rimligt alt återkräva eventuell återstående amorteringsdel jämte del av denräntefria stående delen som motsvarar den tid som återstår av lånels löplid. Nuvarande subvenlioneringssyslemför statliga universitelsrestauranger är - liksom för övriga statliga personalreslauranger - lokalrelaterat, 547 dvs.staten svarar i princip för lokalkostnaderna för den primära måltidsverksamheten.För dessa restauranger är måltidspriskungörelsen tillämplig. Prissättningenskall baseras endast på kostnaderna för råvaror, arbetskraft ochadministration jämte de övriga kostnader för verksamheten för vilka inte statensvarar. Jag anser atl för de studenlkårsägdauniversitelsreslaurangerna bör även fortsättningsvis gälla parallellitet mednormalfallet, dvs. Detta kan uppnås genom attbyggnadsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta riktlinjer för driflavtal inkl.hyresavtal i enlighet med vad jag föreslagil. Med hänsyn till atl driftavtalenför övriga restauranger sluts mellan resp. högskoleenhet och entreprenören bördriflavlalen även i dessa fall slutas av högskolan. Jag avser atl senareföreslå regeringen alt ge ett sådant uppdrag. Jaghemsläller all regeringen föreslår atl 1.godkänna vad jag har förordal ifråga om avskrivning av de räntefria och slående lånen lill sludenlkåriokaler, 2.godkänna vad jag förordal ifråga om subventionering av restaurangverksamhet i lånefinansieradestudentkårlokaler. 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag och högskolor (UUH) är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att utmsta institutioner och andra arbetsenheter vid de statligahögskoleenheterna, de statliga arkiven, biblioteken och museerna. Operan ochDramatiska teatern saml de övriga inrättningar som regeringen bestämmersärskill. För UUH gäller förordningen (1978:498) med instmktion och högskolor. Beräknad ändring 1986/87 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader 4-1 197000 4- 982000 -h 203 000 4-572000 4-422000) 4-393 000 och högskolor Prop. Huvudförslaget beräknaslill - . vilket motsvarar på tre "" " budgetår. En medelstilldelning enligt huvudförslaget kommer enligt nämn den att innebära all personalresurserna måsle minskas molsvarande tre tjänster saml att övriga förvallningsmedel måste dras ned. Därutöver kom mer tvä personliga tjänster (-.) att dras in i samband med alt innehavarna båda s. k. NOM-garanter - avgår med ålderspension. Pris- ochlöneomräkning är beräknad till 4- 684000 kr.inkl.de ökade lokalkostnader som följer avalt nämnden flyttat till lokaler i i . Utöver pris-och löneomräkningar begär UUH även kompensation för ökade förvaltningskostnaderför städning, bevakning m. m. med anledning av de ändrade lokalförhållandenasamt ökade resekostnader för nya styrelseledamöter m.m. Med hänvisning till alt besparingenenligt huvudalternativet måste genom indragning av tjänster hemställernämnden om all UUH undantas från huvudalternativet och att medel tillförsnämnden motsvarande de tjänster som skall dras in i samband med atl innehavarnaav de två personliga tjänsterna avgår med pension. Vidare föreslår UUH att demedel som under /86 anvisats för förvaltningsuppgifter frånanslagsposten Till regeringens disposition under anslaget I 3 Inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. överförs till nämndensmyndighetsanslag. För nästa budgetår föreslår jag att medel för nämndensverksamhet beräknas enligt huvudförslaget, som fördelas över entreårsperiod. Detta innebär för budgetåren 1986/87 t.o. 1988/89 en besparingom . Fördelningen mellan dessa budgetår bör, enligt vad jag f.n. räknarmed, vara följande: Budgetår Besparingsbelopp, kr. 1986/87 33 000 1987/88 192000 1988/89 261000 Som besparingsåtgärd för budgetåret1986/87 räknarjag indragning av de medel som nämnden disponerar för prövning avdenlalmalerial under anslaget D 6. För de två följande budgetårengrundar sig beräkningen bl.a. på att lönemedlen minskas motsvarande de ovannämnda personliga tjänsterna. Vidare harjag, som jag tidigarenämnt i inledningen fill detta avsniu, fört över medel motsvarande enhalvtidstjänst () från vissa sektors-och fakultelsanslag lill nämndensom en allmän resursförstärkning. Även förnästa budgetår bör vissa medel under anslaget I 3 Inredning Prop. 1985/86:100 och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. få användas för Bil10 förvaltningsändamål. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt lill föruniversitet och högskolor för /87 anvisa etl förslagsanslag av9 . 1984/85 Ulgift 366451154 Behållning 10789932 1985/86 Anslag 267000000' 1986/87 Förslag 223000000 ' Av anslaget fär endast 255 milj, kr. disponeras /86, Delta reservalionsanslag avserbyggnadsarbeten inom de delar av sektorerna utbildning, forskning och kultur -med undantag för verksamheten vid - som finansieras inomutbildningsdepartementets huvudtitel och där har ansvaret förlokalförsörjningen. har i sin anslagsframställning redovisalprioriterade byggnadsobjekl inom område lill ensammanlagd kostnad om 478 milj. kr. och hemställt om etl reservalionsanslag om298 milj.kr. för /87. Byggnadsslyrelsen har därutöver redovisatell antal byggnadsobjekl med möjlig byggstart under budgetåren 1985/86 och1986/87 lill en sammanlagd kostnad om 166 milj. kr. I samråd med universitets- ochhögskoleämbetet har upprättat en gemensam prioriteringslistaöver byggnadsobjekt vid högskoleenheterna, vilken upptar elt tjugotal slörreprojeki med en sammanlagd investeringskostnad om drygt 700 milj. kr. Därtillkommer ett tiotal projeki som finansieras från kostnadsramen Diverse objeki. 1byggnadsstyrelsens projektplan ingår vidare fem större projekt förkulturändamål med en sammanlagd investeringskostnad om ca 340 milj.kr. I den följande redogörelsen förbyggnadsstyrelsens förslag redovisas endast de byggnadsobjekt för vilka åtgärder kommer alt föreslås för bud gelårel 1986/87. Sådana objeki som har redovisals för och för vilka kostnadsramarna föreslås antingen bli uppförda med oföränd rade eller sänkta belopp eller bli höjda med hänsyn till den allmänna utvecklingen av byggnadskostnaderna kommer inte atl behandlas särskilt. För liden lill beräknar byggnadssly relsen den allmänna byggnadskostnadsstegringen till . Koslnaderna redovisas i det följande i prisläget den om inte annat anges. Utbildning och forskning Prop. Om- och tillbyggnad för sektion kemi vid tekniskahögskolan, etapp l-lll. Regeringen uppdrog ål byggnadsstyrelsenalt projektera om- och lillbyggnad för sektion kemi t.o. m. syslemhandlingarinom en kosinadsram molsvarande 143,6 milj. kr. Projeklel är indelat i femetapper. I gällande investeringsplan är uppförd en kostnadsram molsvarande 92.1milj. för etapperna I och II. Redogörelseför projektet har senasi lämnats i förra årets budgetproposition (prop.1984/85: 100 bil. 10. s. 594). Återstående tre etapper avserombyggnad av befinlliga lokaler för att förbättra arbetsmiljön för anställdaoch studerande. Regeringen uppdrog ål byggnadsslyrelsen atlprojektera etapp III t.o.m. bygghandlingar inom en kosinadsram molsvarande 27,5milj.kr.