prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Utvecklingen av statsskulden samt den offentliga sektornsfinansiella tillgångar och nettoförmögenhet redovisas i diagram 9:1.För att göra värdena jämförbara över tiden uttrycks de penningvärde.Som framgår av diagrammet ökade den finansiella nettoförmögenheten fram till1976, då den uppgick till . uttryckt penningvärde.Därefter har den sjunkit för att 1983 förbytas i en netto- Diagram 9:1 Statsskulden och den offentliga sektorns finansiellatillgångar Per . miljarder kr., 1985 årspriser ' DEN OFFENrUGA SEKTORNS FINANSIELLA TILLGÅNGAR 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Försämringen av denoffentliga sektorns finansiella nettoförmögen- Prop. 1985/86: 150 het harsuccessivt dämpats . 1.1fömtses en viss fortsatt minskning av den offentliga sektorns finansiellanettoförmögenhet. Denoffentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet är väsentlig för hurbetungande ränteutgifterna är för den offentliga sektorn. Den stora nettoförmögenheteni mitten av genererade betydande ränteinkomster. Statsskuldenskraftiga ökning det har i stället medfört en ökadbelastning. Ränteutgifterna inkl. valutakursförluster uppgick till 74 miljarderkr. Det motsvarade en nominell räntesats på och en realränta på 8%.Uppbromsningen i försämringen av den offentliga sektoms finansiella ställningde är därför av stor betydelse för möjligheterna att på längresikt finansiera den offentliga verksamheten. Den internationella utvecklingen av valutakurser ochräntor har präglats av fortsatt fallande dollarkurs ochsjunkande räntor. och fram till börian av mars försvagadesdollarn mot D-mark och yen med . , då dollarnböriade vika från sin högsta nivå, har de västtyska och japanska valutornastärkts med mot dollarn. Den svenska kronan stärktes under motsvarande12-månadersperiod med mot dollarn. Tendensen mot en utjämning avväxelkurserna fortsatte dock inte under loppet av mars och första hälften avapril månad. Utvecklingen mot en mer balanserad kursparitet mellan detongivande valutorna har initierats och stöttats av offentliga uttalanden frånledande politiker. Valutamarknaderna kan sägas ha uppfattat signalerna om detnödvändiga i en sådan utveckling. Det internationella ränteläget, som inteundergick några nämnvärda förändringar, har kunnat justerasned under intryck av bl. a. dollarkursens fall och sjunkande oljepriser. Inteminst nedgången i oljepriserna torde ytterligare ha stärkt förväntningarna attinflationen förblir låg och avtagande. Prop.1985/86: 150 Bil. 3-månaders eurodollarränta, räntan på 3-månadersstatsskuldväxlar samt en korgvägd ränta STATSSKULDVXXLAR EtmODOLLAR KOROTXGD RXNFA ....... "i!a* I I [[ I [ 1 I t I I [ I I [ I I I I I I I I I I I I r I I I I I I I I I I I I I I I I I I Anm. Förden korgvägda räntan gäller att räntorna i olika länder är vägda med sammavikter som i valutakorgen. I har delånga räntorna fallit med ett par procentenheter Prop. 1985/86: 150 menäven de korta räntorna har sjunkit. Det lägre ränteläget markerades i Bil.1.1 mars med en diskontosänkning på en halv procent. Då även ochFörbundsrepubliken hade sänkt sina diskonton gavs förutsättningar förett allmänt lägre ränteläge i . Realräntornahar gått ned något och ligger nu i flera länder, bl. a. i ochFörbundsrepubliken , på en i ett historiskt perspektiv mer normal nivå.Utsikterna till ytterligare lägre nominella räntor får i hög grad anses bero påom den lägre prisnivån pä olja blir bestående. Utvecklingen mot konsolideringeller begränsning av de statliga budgetunderskotten och upplåningsbehoven iindustriländerna generellt kan väntas fortsätta. Det stärker utsikterna tillatt den mindre strama penningpolitik som gradvis utvecklats kan bestå.Osäkerheten angående den ekonomiska politiken i måste dockalltjämt bedömas vara stor och gäller i första hand hanteringen avbudgetunderskottet och de utgiftsnedskärningar som planeras. Denyttre balansen har varit av centralt intresse för utformningenav den svenska penningpolitiken. Underskotten i bytesbalansen har riktatuppmärksamheten på kapitalbalansen och nödvändigheten att finansiera dessaunderskott. En annan huvuduppgift har varit att bereda utrymme förfinansieringen av statens budgetunderskott och ha kontroll överlikviditetstillväxten i ekonomin. har utvecklingen avsparandebalanserna i kombination med ökat utnyttjande av upplåningsinstrumentavsedda för hushållen väsentligt underlättat finansieringen avbudgetunderskotten utanför bank- och försäkringssektorn. Till detta har ocksåbidragit att värdepappersmarknaden och då i första hand penningmarknadensnabbt utvecklats till en väl fungerande marknad. Utvecklingenav nya kanaler utanför kreditinstituten har emellertid inte varit begränsadtill statsskuldfinansieringen utan omfattat all sorts kreditgivning. Effektivitetenav olika regleringsåtgärder har successivt avtagit till följd av dennautveckling. Därför har en radikal nyordning av penningpolitikens utformninggenomförts. Flertalet av de administrativa regleringar såsom räntereglering ochutlåningstak som tidigare gällt har tagits bort . Riksbankenscentrala operationella uppgift har utvecklats till att styra likviditeten ochdärmed räntan på marknaden. Syftet är i första hand att upprätthålla ettbalanserat valutaflöde och en stabil växelkurs gentemot valutakorgen. Genomköp och försäljning av värdepapper, s. k. operationer på den öppna marknaden, avvägs likviditeten i banksystemet och bankernas upp låning i . Denna sker numera till varierande ränta beroende på upplåningsvolymerna enligt en s.k. räntetrappa. Därmed ges förutsätt ningar för en bättre automatik i ränteanpassningen, vilket är motiverat mot bakgrund av den stora rörlighet, som utvecklats på penning- och valuta- 77 Systemetställer även ökade krav på förmåga Prop. 1985/86: 150 att rättbedöma de centrala likviditetspåverkande faktorerna i ekonomin Bil. 1.1även på mycket kort sikt. Denstabiliseringspolitiska uppgiften under en mer marknadsinriktad penningpolitiskregim ändras i princip inte. har kvantitativa regleringar ochrestriktioner begränsat utlåningen på den reguljära kreditmarknaden. Inuvarande system kommer kreditutbudet totalt sett att styras av likviditets-och ränteutvecklingen. De instrument nu förfogar över är emellertidav generell karaktär och som sådana mer inriktade på att uppfylla övergripandepenning- och valutapolitiska mål såsom fast växelkurs och begränsadlikviditetsökning. Bytesbalansens utveckling i kombination med attstaten ej skall nettolåna utomlands får ett avgörande inflytande påräntestyrningen. Generellt kan sägas att överskott i bytesbalansen ökarvalfriheten i räntepolitiken. Räntenivån kan då i ökad utsträckning avvägasmed hänsyn till de prioriteringar som görs avseende de centrala inhemskaekonomisk-politiska målen. 10.3 Ränteutveckling och valutaflöde Framtill /86 hade de svenska penningmarknadsräntorna fallit till ennivå strax (diagram 10:1). Marginalen gentemot eurodollarräntan hadedärvid återgått till de som rådde före den kraftiga höjningen av straffräntani maj. Tendensen till sjunkande marknadsräntor bestod . Efterdet att budgetpropositionen publicerats anpassades därför diskontot i mittenav januari till det lägre ränteläge som etablerats på marknaden och sänktesfrån 10,till 9,. Sedan marknadsräntorna tillåtits falla i februarijusterade ned diskontot , nu till 8,. I samband meddiskontosänkningarna har den prioriterade obligationsräntan sänkts medsammantaget 1,. hade marginalen mellan penningsmarknadsräntorna ocheurodollarn ytterligare minskat något till . Ränteutvecklingenhar resulterat i att den långa räntan / ligger inivå med de kortare penningmarknadsräntorna (diagram 10:2). Avkastningskurvan,som visar sambandet mellan ränta och återstående löptid på olika placeringar,har radikalt förändrats. Under en stor del av 1985 hade avkastningskurvan enbrant negativ lutning, vilket speglade starka förväntningar om fallande räntor.Den flackare-kurva som etablerats visar däremot att marknadenuppfattar ränteläget som stabilare (diagram 10:3). Isamband med diskontosänkningarna har bankerna korrigerat sina in-ochutlåningsräntor mot allmänheten och i första hand mot hushållen. Tendensen medsjunkande räntor har varit entydig på hela den svenska kreditmarknaden underförsta kvartalet. Särskilt kan noteras bostadsinstitutens successivasänkningar av sina oprioriterade utlåningsräntor. Grundenför denna gynnsamma ränteutveckling utgörs av ett stabilt valutainflöde . Ett bytesbalansunderskott på 9 mil jarder kr. kompenserades av ett privat kapitalinflöde på ca 11,5 miljarder 78 Diagram 10:2 Ränteutvecklingen Prop. 1985/86: 150 3-månaders statsskuldväxlar samt statsobligationer förfallandeom (effektiv p-i , , Diagram 10:3 Avkastningskurvor för statsskuldväxlar ochstatsobligationer Effektivårsränta, säljkurs, procent '"..................................... '' 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 5 6 9 1 ÅR 2 Ar 3 Ar 4 Ar Det kan noteras att det privatakapitalflödet var i balans eller visade nettoinflöden under i stort sett allamånader (diagram 10:4). Valutainflödet i börian av 1986 var mycket kraftigt (-1-9,5miljarder kr. ) och omslaget jämfört med i Qolosedvanligt stort, ca (diagram 10:5). Detta torde bl. a.förklaras av en markant bättre bytesbalans. Även kapitalbalansen tordeemellertid ha uppvisat ett nettoinflöde trots att räntemarginalen ytteriigarekrympt. En annan faktor som torde ha bidragit till en lägreräntenivå, är att statens lånebehov minskat som en större del täcktsgenom upplåning hos hushållen. Valutareserven ökade med . Denstatliga nettoupplåningen utomlands uppgick till . Inkluderaskursförluster på omsättningen av statens totala utlandsskuld uppgick utlandsupplåningentill . Den statliga utlandsskulden, redovisad enligt devalutakurser som gällde vid upplåningstillfället, ökade således med dettabelopp till . Omräknas däremot skulden till valutakursen perden var den oförändrad och uppgick till 135miljarder kr. Valutakursindex har sjunkit efter en högsta nivå i maj1985, vilket innebär att kronan förstärkts. har, bl. a. för attreducera osäkerheten om kursutvecklingen, officiellt deklarerat att denmaximala variationen av index är ± från riktvärdet 132. Prop.1985/86: 150 Bil. Diagram 10:4 Bytesbalans och privat kapitalbalans Kumulativt från årets början Anm. Räntedifferensen avser skillnaden mellan 3-månadersstatsskuldväxlar och eurodollar, Diagram 10:5 Valutailödet , 1985 och 1986 Kumulativtfrån årets början, miljarder kr. Prop.1985/86: 150 Bil. 10.4 Kreditmarknaden efter avregleringen Slopandet av utlåningsrestriktionerna i november 1985bedömdes medföra omfördelningar av lånestockarna både inom den reguljärakreditmarknaden och mellan denna och den grå marknaden. En viss ökning av dentotala utlåningen kunde också förväntas mot bakgrund av den hårda kreditransoneringsom tidigare gällde . I stora drag har utvecklingen också varit den förväntade.För 1985 som helhet var kreditökningen osedvanligt begränsad både till företagoch hushåll (tabell 10: I). Bankernasövrigutlåning ökade exempelvis med under loppet av året och igenomsnitt. Inovemberdecember registrerades emellertid en kraftig ökning av såväl bankernassom finansbolagens krediter. Detta torde till övervägande del vara ensäsongeffekt men också vara en följd av att krediter i ökad utsträckningredovisats inom balansräkningarna. Perioden januarifebmari 1986 uppvisade ensäsongsmässig nedgång av nettoutlåningen som dock var svagare än normalt.Tolvmånaderstalen för bankernas övrigutlåning steg till per febmari. Bostadsinstitutens oprioriterade utlåning var större änbankernas men var likväl klart lägre 1985 jämfört med (tabell 10:2). Efterdet att utlåningsbegränsningarna avskaffats expanderade dock nettoutlåningenmot slutet av 1985 och börian av 1986. Sammanfattningsvis torde kreditutvecklingen under vintern1985/86 i huvudsak spegla omläggningen av kreditpolitiken och för hushållensdel 6 1985/86. Tabell 10:1 Bankernas krediter till andra ändamål änbostadsbyggande, s. k. övrigut- Prop. 1985/86:150 låning Bil. Övrigutlåning i svenska kronor -272 7238 2800 2592 -1586 5 828 3 903 1 174 -16 6446 7861 3 306 Utlåning i utländsk valuta 318 912 -51 möjligheterna att omplacera lån. Någon samlad värdering avhur hushållens krediter utvecklats kan dock ännu ej göras. Hushållens reellalåneefterfrågan är svårbedömbar bl. a. mot bakgrund av tidigare regleringar.Ett uppdämt nettolånebehov kan naturligtvis finnas. Realräntan efter skatt ärdock i motsats till tidigare positiv och även om många hushåll nu kan erhållabättre lånevillkor har också många fått kraftigt ökade räntekostnader undersenare år. De räntor som alltjämt bestäms på administrativ väg ärdiskontot och de prioriterade obligationsräntorna. Regleringen av bankernasutlåningsräntor upphörde . Som nämnts har dock bankerna ävendärefter valt att ändra sina ut- och inlåningsräntor gentemot hushållen i sambandmed diskontoändringarna. Diskontots roll som normbildare för bankräntorna haremellertid inte samma karaktär som . Utvecklingen mot en alltmerintegrerad penning- och kreditmarknad torde leda till att bankernasräntesättning gentemot allmänheten blir mer flexibel. Det kan noteras att bankerna i samband med den kraftigadiskontohöjningen generellt vidgade marginalen mellan ut- ochinlåningsräntorna genom att höja utlåningsräntorna 0,5-1,mer än diskontot.Diskontosänkningarna därefter synes i huvudsak ha åtföljts av lika storaräntekorrigeringar. 1 första hand tycks bankerna emellertid ha utnyttjat denfria räntesättningen till att successivt förändra sin ränteprofil, dvs. ökadiversifieringen beroende på kundstruktur och andra kundförhållanden. Tabell 10:2 Bankernas, Tmansbolagens ochIrastadsinstitutens utlåning Nettoflöden,miljarder kr. Banker (övrig utlåning) Finansbolag(disp. krediter och leasing) Bostadsinslitut(oprioriterad utlåning) I avregleringarnas spår framtonar en ny marknadssituation.Bankerna kan disponera sina placeringar efter mer marknadsmässiga principer.Det kan komma att innebära skilda strategier bankerna emellan och kraftigareförskjutningar i marknadsandelar på olika sektorer. Även de utländska bankemasetablering på den svenska kreditmarknaden torde komma att bidra till en ökadprofilering av de enskilda bankerna. En friarekreditgivning och prissättning baserad på tillgång och efterfrågan innebärhårdare konkurrens mellan bankerna, särskilt om hushållskunderna. Det gällerockså kreditakliebolag och finansbolag. En ständig "kreditransonering"har tidigare kännetecknat hushållens lånemarknad i bankerna. Den situationengäller inte längre. Successivt torde hushållen komma att bli mer medvetna omvikten av bättre information om verkliga kostnader för lån och andra tjänstersom underiättar en rationell värdering av marknadens kreditutbud. Samtidigtkommer marknaden att få tydligare signaler än tidigare om låntagarnaspriskänslighet. Prop.1985/86:150 Bil. 10.5 Finansiellt sparande och budgetunderskottetsfinansiering Det finansiella sparandet har förskjutits kraftigt mellanolika sektorer (tabell 10:3). Den offentliga sektornssparandeunderskott var som störst 1982 och låg då runt . Dettaunderskott har sedan successivt nedbringats och beräknassparandeunderskottet inom den offentliga sektorn uppgå till endast ca 10 miljarderkr. Förbättringen i den offentliga sektoms sparande kan nästan helt hänförastill det kraftigt reducerade statliga budgetunderskottet. Den offentliga sektoms sparandeförstärkning har skettparallellt med ett minskat privat finansiellt sparande, men har också delvisreflekterats i ett ökat totalt inhemskt sparande och därmed en förstärkning avbytesbalansen. Inom den privata sektorn är det företagens sparande somreducerats och återgått till en historiskt sett mer normal nivå. Detta i sintur är i första hand ett resultat av att investeringsaktiviteten ökatväsentligt. Omfördelningen av det finansiella sparandet harnaturligtvis fått betydande effekter på kreditmarknaden. Det minskandestatliga budgetunderskottet har, speciellt , medfört attfinansieringen Tabell 10:3 Finansiellt sparande i olika sektorer Privata sektorn, totalt Bytesbalans = totalt inhemskt sparande blivitallt mindre problematisk. Ett par faktorer har därtill bidragit till att underiättaupplåningen. Genom att företag och kommuner ålagts att under en viss periodsätta in medel på olika konton i har en indragning skett frånmarknaden. Det har bl. a. gällt särskilda investeringsfonder, likviditetskontonsamt förnyelsefonder. Nettoinsättningarna på dessa konton uppgick och1985 till 9 resp. . och är beräknade till ca 11miljarder kr. Dessa indragningar har gjort det möjligt att finansiera en ökadandel av budgetunderskottet i utan likviditetspåspädning i ekonomin.Placeringsutrymmet i ökar engångsvis under innevarande år dessutommed ytterligare . till följd av den höjning av kassakvotskravensom åläggs bankerna. Enannan faktor är, som nämnts, att upplåningen från hushållssektorn ökat kraftigtunder senare år (tabell 10:4). Detta sammanhänger primärt med introduktionen avallemanssparandet . var upplåningen viaallemanssparandet 6 resp. . och förväntas ca 15miljarder kr. kanaliseras till staten denna väg. Under innevarande år hardessutom det nya premieobligationslånet, den s.k. storpremien, dragit in ettbetydande belopp bmtto, ca . Denökade statliga finansieringen i och i hushållssektorn innebär attnettoupplåningsbehovet på den öppna marknaden i form av statsskuldväxlar ochriksobligationer blir betydligt mindre . Prop.1985/86: 150 Bil. Nettobelopp,miljarder kr. Statens budgetunderskott' Valutaförluster på statliga utlandslån Finansiering: / därav: företags och kommuners 2 Inhemsk marknad därav: allemanssparande 'Budgetunderskottet anges här enligt kassamässiga principeroch skiljer sig något från det budgetunderskott som riksrevisionsverketredovisar. - Inkl. prioriterade statsobligationer. 1 Sammanfattning ........................................................... 2 Appendix: Effekter av olika oljeprisantaganden............ ..... 8 2 Den internationella utvecklingen................................... 12 2.1 Allmän översikt.......................................................... ... 12 2.2 Regionala översikter.................................................. ... 17 3 Utrikeshandeln.............................................................. ... 24 3.1 Väridshandeln ........................................................... 24 3.2 Industrins internationellakonkurrenskraft................ 25 3.3 Exporten.................................................................... ... 26 3.4 Importen.................................................................... 29 3.5 Bytesbalansen .......................................................... 31 4 Industrin ..................................................................... ... 33 4.1 Produktion, produktivitet ochsysselsättning............. ... 33 4.2 Lönsamhetsutveckling............................................... ... 36 5 Arbetsmarknaden.......................................................... ... 39 5.1 Sysselsättning ......................................................... 39 5.2 Medelarbetstid och sysselsättning itimmar............... ... 41 5.3 Utbud av arbetskraft ............................................... 43 5.4 Arbetsmarknadspolitiska insatseroch arbetslöshet . 6 Löner och priser............................................................. 47 6.1 Löner ....................................................................... ... 47 6.2 Priser......................................................................... ... 48 7 Hushållens ekonomi .................................................... ... 52 7.1 Hushållens disponibla inkomster............................... ... 52 7.2 Privat konsumtion och sparande ............................. 56 8 Investeringar................................................................. 59 8.1 Inledning................................................................... ... 59 8.2 Näringslivet .............................................................. ... 60 8.3 Bostadsinvesteringar och offentligainvesteringar . 8.4 Byggnadsverksamhet................................................ 63 8.5 Lagerinvesteringar ................................................... 64 9 Den offentliga verksamheten ....................................... 66 9.1 Staten ..................................................................... .. 66 9.2 Socialförsäkringssektorn.................................. ..... 68 9.3 Kommunerna............................................................. 69 9.4 Den totala offentliga sektorn ochsamhällsekonomin ... 71 9.5 Statsskulden och den offentligaförmögenheten ..... 73 10 Kreditmarknaden.......................................................... .. 76 10.1 Internationell bakgrund ........................................... .. 76 10.2 Penningpolitikens utformning.................................... .. 77 10.3 Ränteutveckling och valutaflöde .............................. 78 10.4 Kreditmarknaden och avregleringen......................... .. 81 10.5 Finansiellt sparande ochbudgetunderskottets finansiering 83 Tryckeri, 1986 85 En bedömning av svensk ekonomi 1987-1989 1 1985/86. .. , , Bil. Forord ............................................................... ........... 3 1. Inledning .................................................................... ... 5 De senasteårens utveckling ........................................ ... 7 Draghjälp från omvärlden .............................................. 7 Flera positiva drag i den svenska utvecklingen ........... ... 9 Förbättrad bytesbalans, men kostnadsutvecklingen ingeroro ... 11 Snabb industriell tillväxt ................................................ 12 Positiv sysselsättningsutveckling ................................. 14 Minskade finansiella obalanser .................................... ... 16 Fördelningspolitiska spänningar .................................. 18 Internationell bakgrund ................................................. .. 21 Stabil internationell tillväxt .......................................... 21 Osäkerhet om råvarupriserna ...................................... .. 22 Tillväxt under anpassning ............................................ .. 23 Risker för sämre utveckling .......................................... .. 24 En väg mot balans ....................................................... 25 Några utgångspunkter .................................................. 25 Utvecklingens grunddrag ............................................. 26 Löner, priser och konkurrenskraft ............................... 29 Förbättrad konkurrenskraft och bytesbalans .............. .. 31 Fortsatt investeringsuppgång ....................................... .. 31 Högre sysselsättning och lägre arbetslöshet .............. .. 33 Sjunkande räntor ......................................................... 34 Det offentliga sparandet förbättras ytterligare ........... 35 Omfördelning av det privata sparandet ....................... 37 Några känslighetsanalyser ........................................... 39 Högre pris- och lönestegringstakt ................................ .. 39 Högre oljepriser ........................................................... 42 Större arbetskraftsutbud ............................................... .. 44 Sammanfattning och slutsatser ................................... 45 Ett bättre utgångsläge ................................................ .. 45 En väg .mot balans ...................................................... 46 Kraven från LU 84 kvarstår .......................................... 47 Förord P- '8-5/86: I50 Idenna bilaga analyseras den ekonomiska utvecklingen under perioden 1987-1989.Med hjälp av beräkningsmodeller beskrivs en fortsatt vägmot balans för den svenska ekonomin. Därtill görs känslighetsanalyser, sombelyser konsekvenserna för den ekonomiska utvecklingen av förändringar i någracentrala variabler.