prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Jagvill framhålla att såväl det s. k. 30-procentiga målel som riktmärket Prop.1985/86: 100 att upprätthålla produktionsvolym enligt regeringensuppfattning i Bil. 14 första hand har motiverats av försörjningsberedsskapsskäl.Avsikten är alt skall ta ställning till lolalförsvarelsulveckling /88-1991/92. I samband härmed avser chefen förindustridepartementet atl föreslå regeringen atl återkomma till frågan om hurambitionen för den statliga lekopoliliken skall uttryckas. Molbakgrund av den situation som jag nu har beskrivit - nämligen all svensktekoindustri fortfarande har en svag ulveckling men alt den hastiga krympningbranschen varil utsatt för under nu har bromsats uppbetydligt - bör 92, 80 resp. 70 milj. kr. o. m. /87 för fortsalla ålgärder på del industripolitiskaområdet. Av dessa medel bör jag 62, 58 resp. 55 milj. kr. anvisas förbranschfrämjande ålgärder, 25, 20 resp. 15 milj. kr. anvisas för fortsattverksamhel med lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrinsamt 5 resp. 2 milj. kr. anvisas under budgetåren 1986/87 resp. 1987/88 för ettproduktionstekniskt utvecklingscentmm. Jaghemsläller att regeringen föreslår all till Industripolitiska åtgärder förtekoindustrin för /87 anvisa etl reservalionsanslag av 92000000kr. 1984/85Utgift 19 174 027 Reservation 30 945 818 1985/86Anslag 21 167 000 1986/87Förslag 16 638 000 Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnaderna för branschfrämjande åtgärder för vissabranscher. Åtgärderna omfattar utbildningsåtgärder, tekniskkonsulenlverksamhet, omställningsfrämjande och exportfrämjande ålgärder enligtav statsmakterna fastställda tidsbegränsade program. F.n. omfattarverksamheten med branschfrämjande åtgärder dels ett program för den träbearbetandeindustrin, dels ett program för branscher som inle avgränsats i förväg. Programmel för den träbearbetande industrin harförlängts lill att omfat ta budgeiåren 1984/85-1986/87 (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379). Fr.o.m. budgelårel 1983/84 omfattas sågverksindustrin av programmet (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 34, rskr 373). omfattar programmet möbel-, snickeri- och trähusindustrierna. Programmet för inte i förväg avgränsade branscher eller delbranscher har införts fr. o. m. bud /84 (prop. 1982/83:100 bU. 14, NU 34, rskr 373). /85 benämnsprogrammel struktur- och uivecklingspro- Prop. 1985/86: för övriga industrisektorer. program omfattar enbart omvärlds- Bil. 14 analyseroch andra ulredningsinsalser. Industriverketpekar på all verkel i lidigare framställningar framhållit behovel av ökadeinsalser inom ramen för branschprogrammet för den träbearbetande industrin.Insatserna skulle i första hand inriktas på trähus- och snickeriindustrierna.Förslaget för /87 grundas på att nedgången i den inhemskabyggnationen har varil större än vad som fömtsetts. harmedfört elt behov av ökade resurser för alt bygga upp företagens exportförmåga. I fråga om möbelindustrin bör, enligtindustriverket, branschens självständiga produktförnyelseförmåga stärkas,eftersom denna är utslagsgivande på en internationell marknad. framhåller attsågverksprogrammel har fått en snabb acceplans. Inom detla program börinsatserna inriktade på kvalitetsstyrning, samverkan med senare förädlingsledoch marknadsföring därför förslärkas. Med hänvisning lill behovel av ökade insatser inomsågverks-, trähus-och snickeriindustrierna föreslår industriverket alt anslagetökas med 3 milj. kr. Detta belopp fördelas med . på resp. delbransch.Totalt beräknar således industriverket anslagsposten för branschprogram trä liU17468000kr. förbudgeiäret 1986/87 Vad gäller struktur- och utvecklingsprogrammet förövriga industrisektorer pekar industriverket på all en intern översyn visaratt ett stort antal nya sektorer är i behov av programinsatser. Industriverkethänvisar vidare till atl verkel i en skrivelse till regeringen i december 1984föreslagit alt medel skulle anslås för att genomföra utvecklingsinsatser försmå och medelstora företag inom energiutrustningsindustrin. I samband med planeringenav programmen för havsinduslrieU kompetensutveckling har önskemål framställtsom insatser utanför de områden som omfatlas av programmet. Med hänvisning tilldetta föreslår statens industriverk att delposten för struktur- ochutvecklingsprogrammet förutom kostnadsuppräkning ökas med 6,3 milj. kr. Häravskulle 2 milj. kr. användas för ökade utredningsinsatser och 4,3 milj. kr. Anslagsramen för detla delprogram skulle såledesenligt verkets förslag under /87 uppgå lill . Totalt föreslår verket att anslaget /86 och 1986/87 utöver kostnadsuppräkningen - . - ökasmed 9,3 milj. kr. Anslaget för /87 skulle således uppgå tilllolall . Den föreslagna ökningen föreslås finansieras genom enmotsvarande minskning av anslaget för industripolitiska åtgärder förtekoindustrin. Chefenför industridepartemenlel har uppdragit åt statens pris-ochkartellnämnd att göra en översyn av bl.a. de branschfrämjande åtgärderna.Resultaten av översynen skall redovisas . Dessa kan vara ettunderlag för beslut om den framlida ulformningen av verksamheten med branschfrämjandeätgärder. Anslaget Branschfrämjande åtgärder ingår bland deanslag, för vilka har faslslälli en gemensam ram t.o.m. budgetåret1986/87. Ramen skulle medge en uppräkning av anslaget mellan budgetåren1985/86 och 1986/87 med , dvs. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget förordar jag dock att anslaget beräknas lill 16638000kr. Del bör ankomma på regeringen att besluta om fördelningen av anslaget påprogrammet för den träbearbetande industrin resp. på struktur- och utvecklingsprogrammetför övriga industrisektorer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Branschfrämjande åtgärder för budgetåret1986/87 anvisa ett reservalionsanslag av . 1984/85Utgift III 431510 Reservation 92914155 1985/86Anslag 151250000 1986/87Förslag 143 275000 Frånanslaget betalas kostnader för: 1. de regionalautvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m., 2. strategisk förelagsutveckling, 3. övergripande insatser inomsmåföretagsområdet, 4. nyetableringsinsatser, 5. ulbildningsinsalser inomsmåföretagsområdet. SINDföreslår all anslaget beräknas lill 155750000 milj. kr. för /87. Det innebär en ökning med jämfört med innevarande budgetår. Därutöver föreslår SIND alt 10 milj. kr. anvisas för liknande ändamål under elt nylt anslag för /87, Adminislrationsfill- skott till regionala utvecklingsfonder. SIND betonar bl.a. vikten av att fonderna får kompensation för koslnadsstegringar, så all de kan fullgöra sina uppgifter inom industripolitiken. AnslagetSmåföretagsutveckling ingår i den grupp av anslag, för vilken harfastställt en ram t.o.m. /87. Denna ram skulle medge enuppräkning av anslaget Småföretagsutveckling med , dvs. till 154275000 kr.Med hänsyn lill behovel av besparingar på statsbudgeten förordar jag dock attanslaget beräknas lill . Utvecklingsfonderna, främsl i stödomrädeslänen, harmöjligheter att erhålla medel för företagsutveckling även via resp.länsstyrelse från anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m. Därutöverbör enligt min mening över det sistnämnda anslaget för /8710milj. anvisas för särskilda bidrag till utvecklingsfonder istödområdeslänen. På så sätt kan de statliga bidragen till fonderna och lillsmåföretagsutveckling i övrigt hållas på i stort sett den nivå som harförutsatts i rambeslut. Jag återkommer till denna fråga vid minanmälan av anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Jag är inte beredd atl förorda alt medel anvisasenligt SIND:s förslag om elt nytl anslag till Administralionslillskolt tillregionala utvecklingsfonder. Jag kommer strax att redogöra för min syn på hurstödet lill arbelskoo-peration bör inriktas. Jag vill för riksdagensinformalion nämna att chefen för industridepartementet avser att senare föreslåregeringen att det för detta ändamål las upp en särskild anslagspost underanslaget Småföretagsutveckling, vilken bör stå till regeringens förfogande.Anslagsposten bör beräknas till högst 2,5 milj. kr. Avtalenom de regionala utvecklingsfonderna m. m. Jagvill för information redogöra för läget då del gäller avtalen om deregionala utvecklingsfonderna, fondernas styrelser m. m. beslutadevåren atl de regionala huvudmännen för fonderna - landslingen och vissakommuner - åven i fortsättningen skulle utse fondernas styrelser (prop.1984/85:100 bil. 14, NU 22, rskr 241). Samfidigt uttalade näringsutskottet atldel är önskvärt dels att synpunkter från näringslivsorganisationerna och defackliga organisationerna beaklas i ökad utsträckning inför valet av styrelser(NU 22), dels all intresset av en rimligare fördelning mellan kvinnor och män istyrelserna beaktas (NU 23). Vidare beslutade atl som sin mening geregeringen lill känna vad utskottet hade anfört om kvinnor som företagare (, rskr 242). Med slöd av regeringens bemyndigande ansvarige statssekreteraren i industridepartementet dels återkallat denuppsägning av avtalen som hade gjorts , dels erinrat omriksdagens olika uttalanden om fonderna. Vad gäller frågan om kvinnor somföretagare har överläggningar skett mellan departementet och Landstingsförbundet.Förbundet har i en skrivelse till sina medlemmar gettsynpunkter på hur arbetet med denna fråga bör kunna bedrivas. Denu förlängda avtalen om utvecklingsfonderna löper t.o.m. . Deregionala huvudmännen har utsett styrelser för tiden Det är ännu för tidigtatt bedöma i vilken utsträckning Prop. 1985/86:100 uttalanden har påverkat de senaste styrelsevalen. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Småföretagsutveckling för budgetåret1986/87 anvisa ell reservationsanslag av . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. 1984/85Ulgift 95759048 1985/86Anslag 75000000 1986/87Förslag 50000000 Medelfrån anslaget används för att: 1. infria statliga garantierenligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m., 2. infria statlig garanti som harbeviljats enligt brev () tillkommerskoUegium och fullmäktige i angående föreskrifter i fråga omstatlig garanti för lån till turisthotell, 3. infria statlig garanti som harlämnats enligt förordningen (1977:387) om investeringsgaranti (upphävd1980:442), 4. infria statlig garanti som harlämnats enligt förordningen (1977:1123) om statligt stöd till strukturåtgärderinom specialstålinduslrin m.m. (upphävd 1979:1180), 5. efter prövning av regeringen ivaije särskUt fall infria garanti som har lämnals för lån till skogsindustrinenligt föreskrifter senast i regleringsbrev (1979/80 XIV B18), 6. infria statligastruklurgaranfier, särskilda strukturgarantier för lextil-ochkonfektionsindustriema samt särskilda stmkturgarantier för manuellglasinduslri som har lämnals enligt förordningen (1981:661) om strukturgarantierm. (ändrad 1983:642 och 1984:433, upphävd 1985:434), 7. infria garantier som harlämnats till Tillväxlinvestbolag m. m. enligt föreskrifter som regeringenmeddelar, 8. bekosta bidrag fill regionalautvecklingsfonder för atl till viss del täcka förlusler i anledning av sådanagarantier enligt förordningen (1982:682) om statlig finansiering genomregional utvecklingsfond (omtryckt 1984:556, ändrad 1984:1051 och 1985:638) -som fonderna har beslulal om t. o. m. (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, NU8, rskr 94), 9. bekosta bidrag förräntebefrielse i samband med lån med sårskild strukturgaranli lill förelaginom glasinduslri, varom beslut har fattals t. o. m. budgetåret1983/84. Av den lolala belastningen på anslaget 95,6 milj.kr. - svarade infrianden av garantier enligt punkt I för 82,1 milj. kr. har beslutat att garantier av delta slag får beviljas i en sådan omfattning, attdel 81 6 1985/86. sammanlagda beloppet föruteslående garantier uppgår till högsl 1050 milj. Prop. 1985/86: 100 kr.Denna engagemangsram skall dock räknas ned med hänsyn lill de Bil. 14nettoförlusler som drabbar verksamheten (prop. 1983/84:135 s. 137, NU 42, rskr379). Den disponibla ramen uppgick per tUl ca 970 milj. kr.Vid samma fidpunkl fanns utestående garanfier fill ett sammanlagt värde av 483milj. SINDföreslår all 75 milj. kr. anvisas på anslaget för budgelårel 1986/87. Summanav de utestående garantiema har sjunkit . harföretagen över lag haft en gynnsam utveckling. Detta bör medföra atl allt färregarantier infrias. Jag beräknar del lolala medelsbehovet under anslaget lill 50milj. för /87. Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m.m. för /87 anvisa eU förslagsanslag av50000000 kr. StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 89, rskr 233), hartill uppgift alt främja näringslivets utveckling främst i de fyra nordligastelänen. SärskUd uppmärksamhet skaU ägnas och inlandskommunerna.Stiftelsen skall ta initiativ tiU och stödja industriellt utvecklingsarbete,utredningar, inventeringar och forskning av betydelse för näringslivet inomstiftelsens verksamhetsområde. Vidare kan sfiftelsen stödja industrielletablering och ulbyggnad. Stiftelsen kan della i finansieringen avindustriellt utvecklingsarbete i form av lån med eller utan villkorligåterbetalningsskyldighel, lånegaranti eller förlustgaranti och i finansieringenav industriell etablering och ulbyggnad i form av lån och lånegaranti. Forskningoch utredningsverksamhet kan stödjas med bidrag eller lån med viUkorligåterbelalningsskyldighet. beslutade (prop. 1980/81:51, NU22, rskr 131) om fondens fortsatta verksamhel och fastställde en ram om 150 milj. kr. för statens bidrag till fonden under budgetåren 1981/82-1985/86. Beslutet innebär bl.a. att fondens verksamhel i ökad utsträckning skall inriktas mot industriellt ulvecklingsarbele. beslutade senare att minska ramen till 130 milj. kr. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). Norriandsfondenlade fram ell förslag lill verksamhetsplan för perioden 1986-1990.Förslaget har remissbehandlats. De nuvarande riktlinjerna för Norrlandsfondensverksamhel bör enligt fonden gälla även under kommande verksamhetsperiod.Norrlandsfondens verksamhet bör således vara inriktad på att främjanäringslivels ulveckling i de fyra nordligaste länen med särskild uppmärksamhetpå Norrbollens län och inlandskommunerna. Norrlandsfonden bör vara enextraordinär industri- och regionalpolifisk resurs. Enligt Norrlandsfonden bör stor vikt läggas vidutveckling av affärsidéer, nya marknader och ny teknik. Andra viktiga områdenär medverkan i kompelens- och effekfiviletshöjande insalser i företag. Vidarebör fonden medverka till undersökning och insiktsfull exploatering av t. ex.malm, skog och torv i regionen. Norrlandsfonden bör så långt som möjligt tillämpaell affärsmässigt synsätt. Av de remissinstanser som avgetl svar anser nästansamtliga all Norrlandsfondens verksamhel är värdefull och alt den nuvarandeverksamhels-inriktningen är lämplig. Norrlandsfonden anser att utlåning, anslagsgivningoch kostnader för egna projekt vid periodens böijan bör uppgå fill minsl 100milj. och därefter öka med 10 milj. kr. t. o. m. år 1990.Vidare bör fonden ha en likviditetsreserv på 50 milj. kr. som ökar perår. Med dessa fömtsättningar och med utgångspunkl i alt fondens egna kapitalskall hållas realt intakt vid ärlig penningvärdesförsämring, beräknar Norrlandsfondenatt del erfordras elt medelslillskotl på 220 milj. kr., vilket innebär 44 milj.kr. Flertalet av de remissinstanser sombehandlat frågan om medelstillskoit fillstyrker fondens förslag. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 14, NU 22, rskr 241)hksom i propositionen (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr 354) om regionalulveckling och utjämning redovisat sin avsikt alt /riksmöteförelägga förslag om Norrlandsfondens verksamhet efler utgången av år1985. Jag skall nu ta upp denna fråga. I likhet med så gott som samfiiga remissinstanseranser jag att Norrlandsfonden fyller en viktig uppgift i utvecklingen avnäringslivet i de fyra nordligaste länen. Den nuvarande verksamhetsinriktningenbör ligga fast. Liksom hitlUls bör fonden således della i finansiering avindustriellt ulvecklingsarbele och industriell etablering och utbyggnad. Fondmedlen bör förvaltas så att krav på godavkastning, långsiktighet och riskspridning lillgodoses. Det är nödvändigl attNorrlandsfonden i sin verksamhel arbetar affärsmässigt. Del innebär bl. a. altprojeklen måste prövas noggrant vad avser deras kommersiella fömtsättningar ochall projektens genomförande följs upp. Del ankommer på regeringen alt beslula om dennärmare utformningen av Norrlandsfondens verksamhel. Norrlandsfondensegna kapital har ökat realt Prop. 1985/86: 100 1984.Vid ingången av uppgick del egna kapitalel fill 256 milj. kr. Bil.14 och balansomslutningen till 500 milj. kr. De likvida medlen uppgår f. n.till ca 210 milj. kr. Med hänsyn lill Norrlandsfondens goda ekonomiskaställning finner jag att fonden har tillräckliga resurser för atl fullgöra sinuppgift och alt det därför inte är mofiverat alt föreslå något medelstUlskottlill Nortlandsfon-den för /87. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om Stiftelsen . Riksdagenbeslutade (prop. 1981/82:118 bU. 4, NU 51, rskr417) att anvisa medelfill en tvåårig försöksverksamhet vid ett centrum för småföretagsutvecklingvid högskolan i . Verksamheten skuUe enligt beslut inriktas påen långsiktig kunskapsuppbyggnad avseende småföretag och utbildning av personersom arbetar med småföretag. Vidare skulle centrumet inifiera och främjaforskning om småförelag vid andra högskoleenheter. Sammanlagt anvisades 1350000kr. har regeringen beviljat högskolan vissabidrag för särskilda projeki som bedrivits vid Centmm försmåföretagsutveckling. Efler försöksperioden skuUe verksamhetenutvärderas. Visade utvärderingen att verksamheten borde fortsätta skulle medelkunna anvisas inom ramen för de samlade forskningsresurserna. lämnade enöversiktlig rapport över verksamheten vid centmmet, som då omfattadeutredningsarbete om bl. a. kommunala näringslivsprogram, småföretagens export,löntagarägda företag och småföretag i utveckUngsländer. Högskolan har senare redovisat att verksamheten vidcentrumet planerats atl omfatta bl. a. utveckhng av metoder för spridning avny teknik till småföretagen och för att stimulera småföretagens export samlnyföretagande. I detta sammanhang angavs ett behov av statligt slöd förverksamheten om . En utvärdering av verksamheten vid Centrum försmåföretagsutveckling har genomförts i . Utvärderingen visaratt verksamheten har haft belydelse för näringslivet i Smålandslänen. a.har centmmet på uppdrag av vissa kommuner utarbetat näringspolitiska programsom legal till grund för insatser för att stimulera nyföretagandet. Denutredningsverksamhet som bedrivits har kunnat bidra till kunskapsuppbyggnadenom småföretagsutveckling. 1985/86: 100 Jaganser att utvärderingen leder fram lill slutsatsen att som en regional ulrednings- och forskningsresurs vars verksamhet kanbidra lill att stimulera de små och medelstora företagens utveckling främst iSmålandslänen. Centrumet kan vidare åta sig utredningsuppdrag från cenlralamyndigheter samt organisationer. De kunskaper som utredningsarbetet gercentrumels utredare kan ligga till grund för forskningsverksamhet inom ramenför högskolans kompetens. Del är däremot inle motiverat alt Centrum försmåföretagsutveckling initierar forskning vid andra högskolor. Erforderiigsamordning lorde komma till stånd genom ordinarie kontakter mellan dehögskolor som har fasla forskningsresurser. Genom att attbetrakta som en regional resurs bör verksamheten i försia hand finansieras medprojektmedel som kan beviljas av regionala och lokala organ. Del kan även bliaktuellt att centrala organ finansierar projeki vid centrumet. Vidare kanordinarie forskningsmedel komma i fråga för olika projeki. tUlfälligl bidraglill finansieringen bör dock lämnas. Chefen för industridepartementet kommersenare all förelägga regeringen förslag om alt etl bidrag på högsl 200000 kr.lämnas under budgelårel 1986/87 från anslaget B 12. Småföretagsutveckling.Efler /87 finns del inle anledning all i statsbudgeten upptamedel för Centmm för småföretagsutveckling. Jaghemställer att regeringen bereder fillfälle att ta del av vad jag har anfört om Centrum förSmåföretagsutveckling. Fråganom arbetskooperation har behandlats av vid flera fillfällen. Eflerförslag i regeringens proposition om rikfiinjer för indu-stripolifiken(prop. 1978/79:123, NU 59, rskr 415) anvisades medel för en försöksverksamhetinom de regionala utvecklingsfonderna. Syftet var att med fördjupade insatserav företagsservicekaraktär underiätta alt perso-nalägda företag bUdades.Verksamheten skulle bedrivas av statens industriverk, de regionalautvecklingsfonderna och kooperationsutredningen gemensamt samt begränsas lUlfyra län. beslutade att utvidgaförsöksverksamheten till hela landet (prop. 1980/81:130, NU 64, rskr 425). inrättades en särskild delegation för arbetskooperation med upp gift att tillsammans med statens industriverk driva försöksverksamheten. Enligt de riktlinjer som angavs i proposhionen borde försöksverksamheten inle ges alltför snäva gränser i fråga om val av företagsform. Således borde även personalägda företag, som drivs i aktiebolagsform, kunna inrymmas i 85 I regeringens proposition om kooperationenskapitalförsörjning m.m. Prop. 1985/86: 100 (prop. 1983/84:84, NU 24, rskr 241)informerades om regering- Bil. 14 ens beslut att inrätta ettkooperativt råd. Rådets uppgifter kom delvis att sammanfalla med uppgifternaför delegationen för arbetskooperation. Delegationens uppgifter kom därför allintegreras i kooperativa rådels verksamhet. 1 propositionen lämnades också enredogörelse för vissa frågor om arbetskooperation och personalägda företag. Enligtriksdagens beslul bedrivs sedan den en särskild försöksverksamheli hela landel med slöd till personalägda företag. Med ett personalägt företagavses i försöksverksamheten elt företag med minsl fem anslällda, som också ärdelägare, och där minst hälften av de anställda äger minst hälften avaktie/insatskapitalet. Ägandet skall dessutom vara jämnt fördelat mellan deanställda delägarna. Försöksverksamhetens syfte är främsl alt medsärskilda förelagsservi-ceinsatser stödja bildandel av personalägda företag.Avsikten är alt försöksverksamheten skall ge ett underlag för atl kunna bedömaför- och nackdelar med personalägda företag saml kartlägga speciella problem isamband med att personalägda företag bildas och utvecklas. () och de regionalautvecklingsfonderna har tiUsammans med kooperativa rådet (11983:G) ansvaret förverksamheten. SIND svarar för informations- och utbildningsfrågorna samtbeslutar i de enskilda stödärendena. De regionala utvecklingsfondernahandlägger de enskilda ärendena och ansvarar för att besluten genomförs. Sammanlagt kan bidrag med . bevUjas tiUetl enskill projekt. Företagen förutsälls bekosta en viss del av insalserna medegna medel. Insatserna rör i huvudsak juridiska problem som t. ex. val avföretagsform, vissa avtalsfrågor m. m. Även vissa utbUdningsinsatser kan bUaktuella. För verksamheten får högsl 2,5 milj. kr./år tas ianspråk från anslaget Småföretagsutveckling. Anslaget disponeras av SIND. har i en skrivelse till regeringen framförtsynpunkter på försöksverksamheten. Enligt SIND har ungefär 50 av de ca 140företagen som ingått i försöksverksamheten etablerats som personalägda. Dethuvudsakliga motivet till att företagen bildats har enligt SIND varit att räddaarbelsfillfallen i krisdrabbade förelag. Utvecklingsfondernas insatser harhaft en företagsekonomisk inriktning och legat inom fondernas normalakompetensområde. På gmnd av det ringa antalet personalägda företag harfonderna haft svårigheter atl bygga upp och bevara speciell kompetens om sådanaföretag. SIND anser därför atl försöksverksamheten inte bör förlängas. Kooperativa rådet Prop. 1985/86: 100 huvuduppgift är att i samarbete med kooperationen stimulera utvecklingenav såväl befintlig som ny kooperation. Rådet har diskuterat olika frågor rörande villkorenför kooperativ etablering och utveckling. I en skrivelse fillindustridepartementet har kooperativa rådet hemslälll ommedel för alt främja kooperativ förelagsutveckling.