prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 2. till Studiemedel m.m. /87 anvisa ell förslagsanslag av 4 . Vuxenstudiestöd m. m. 1984/85Ulgift 777048112 1985/86Anslag 748200000 1986/87Förslag 794800000 Från anslaget bestrids utgifier för fimstudiestöd,dagstudiestöd och sär skilt vuxenstudieslöd i form av vuxensludiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579, ändrad senast 1984:122, 313,564, 1985:84, 258 och 388). Från anslaget bestrids också kostnader för statsbidrag till uppsökande verksamhel på arbetsplatser, m.m. enligt för ordningen (1980:483, ändrad senast 1984:242) därom. Vidare bestrids från 368 anslaget koslnader förbidrag lill centrala fackliga organisationer för plane- Prop. 1985/86: 100ring av uppsökande verksamhet och grundläggande ulbildning av fackliga Bil10 studieorganisatörer saml för informalion om vuxenstudieslöd m. m. Från anslaget bestrids också utgifter för särskillvuxenstudieslöd för arbetslösa enligt lag (1983: 1030, ändrad 1985:479) därom. Utgifterna under anslaget täcks genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. () beräknar utrymmet från vuxenutbildningsavgiften lillvuxenstudiestöd m.m. och lill administrationen av dessa slöd fill 1014 milj.kr.för /87. Av della belopp föreslår CSN all 932 milj. kr. avsättsför vuxenstudieslöd, uppsökande verksamhel och ulbildning avstudieorganisatörer m.m., vilket är en ökning med 183,8 milj. kr. iförhållande till anvisade medel 1985/86. Härvidlag förordar nämnden attresterande vuxenulbildningsavgiftsmedel, 82 milj. kr., endast används föradministration av vuxenstudieslöd och vuxenstudiebidrag för arbetslösa(alternativ I). Om statsmakterna i likhel med lidigare år, beslutar all avsättavuxenulbildningsavgiftsmedel för andra ändamål, t. ex. för bidrag tillstudieförbund, viss cenlral kursverksamhet och för timersättning vid grundvuxberäknar CSN utrymmet för anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m.m. till 747 milj.kr. (alternativ II). I det följande redovisas endast alternativ I. CSN räknar med 24000 limstudiestöd och 16000dagsludieslöd /87, vilket är en ökning i förhållande till 1985/86 med 8000 resp. 1000 stöd. Medelsbehovel beräknas därmed uppgå till 217 milj.kr. vilket är en ökning i förhållande till anvisade medel /86 på 73 milj. kr. CSN föreslår vidare en uppräkning avlimstudiestödet , av dagstudieslödels inkomstbidrag från 240till . samt av internatbidraget från 200 lill . När del gäller del särskilda vuxenstudiestödéträknar CSN med 20700 helårsstöd, vilkel är en ökning med nästan 5000 i förhållande till 1985/86. Kostnadema /87 beräknas därmed till 667 milj. kr., en ökning med 158 milj. kr. CSN upprepar fjolårets förslag om aU den övreåldersgränsen för rätt till särskilt vuxenstudiestöd höjs från 45 till . Nämnden föreslår vidare att barntillägg i form avåterbetalningspliktiga studiemedel skall kunna utgå fill icke a-kassemedlemmar. CSN föreslår atl 35 milj.kr. anvisas föruppsökande verksamhet på arbetsplatser /87. Detla är en ökning med 2 milj. kr. i förhållan de lill anvisade medel /86. För planering m. m. avuppsökande verksamhel och utbildning av fackliga studieorganisatörer samt förde fackliga organisationernas informafion om vuxenstudiestöd m. m. föreslårCSN atl 13 milj. kr. anvisas /87, vilket är en ökning i förhållande Ull1985/86 med I milj. kr. CSN avstår från att lägga någolförslag om resurser för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. CSNoch har i en gemensam skrivelse den 23 novem- Prop.1985/86: 100 ber 1984 hemställt om en avgränsning av de folkhögskolekursér somskall Bil 10 berättiga lill dagsludieslöd. I en skrivelse har CSN hemställtom vissa ändringar i sludiesiödslagen. CSN har i en skrivelse den 19juni 1985 informeratom behovel av medel för vuxenstudiebidrag lill arbetslösa. Slutligen har CSN i en rapport den 29 oktober 1985redovisat regeringens uppdrag angående försöksverksamhet inomvuxensludiestödsområdet. i och har i en gemensam skrivelse lämnal synpunkter på bl. Vuxenutbildningsavgiftenulgör f n. 0,av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna frånvuxenutbildningsavgiften lill 970 milj. kr. för /87. Härutöver skall resultatet av slulregleringen avvuxenutbildningsavgiften för /85 beaktas vid beräkningen av denlillgängliga summan för /87. Slulregleringen beräknas ge etlöverskott på 31 milj.kr. Jag föreslår alt 89 milj.kr. av medlen frånvuxenutbildningsavgiften överförs till anslaget C 4. Bidrag lillstudieförbunden m. m. Vidare förordar jag au anslaget C 8. Bidrag tillviss central kursverksamhet i sin helhet skall finansieras med medel frånvuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härför beräknar jag till 36,1 milj. kr., enökning med 1,1 milj.kr. I likhel med föregående budgelår förordar jag atltimersättningen vid grundutbildning för förvärvsarbetande vuxna finansieras medmedel från vuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härför beräknar jag till 49,4milj. under anslaget E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Kostnaderna för centrala studieslödsnämndens (CSN)administration av stöden uppgår till 31,7 milj.kr. Denna summa inkluderar denbesparing under anslaget E 2. Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd, som måsle bekostas av medel från vuxenutbildningsavgiftenför att kunna tillgodogöras statsverket som en besparing. Utrymmet för vuxenstudieslöd samt uppsökandeverksamhel på arbetsplatser blir med hänsyn lill nämnda utgifter 794,8milj. Jagberäknar all 539,8 milj. kr. av de medel som inflyter från vuxenutbildningsavgiftenkan avsättas till särskilda vuxenstudiestöd. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare denna dag atl förorda en höjning av utbildningsbidragen.Eftersom de särskilda vuxenstudieslöden är beloppsmässigt knutna lill dessabidrag höjs därmed även vuxenstudieslöden. Jag räknar därmed med ett någotminskat antal årssludieslöd. CSN har föreslagit en höjning av den övreåldersgränsen för det särskil- Prop. 1985/86: 100 da vuxenstudiestödet från 45fill . CSN framhåller atl en höjning av Bil 10 åldersgränsen för dellaslöd är särskill angelägen mot bakgrund av atl del är avsett framför allt föräldre, korttidsutbildade personer som inle har fått den utbildning som dagensungdom får. Det ligger enligt CSN i sakens natur att behovet av överbryggandeutbildning mellan generationerna är större ju högre upp i åldersgrupperna mankommer. Det är framför allt i åldrarna som det fortfarande finnsmånga som inte har en nioårig grundskoleutbildning och naturligtvis ännu flersom saknar gymnasial utbildning. Jag delar CSN: s uppfattning att det är angelägetalt höja åldersgränsen för det särskilda vuxenstudiestödét. Del är i de äldreåldersgrupperna det fortfarande finns många med enbart folkskola och dennagrupp är en speciellt angelägen målgrupp för vuxenstudieslöden. Jag förordaremellertid en höjning lill . En sådan gräns skulle medge etl visslutrymme för påbyggnad av en grundläggande utbildning med någon eller några terminersstudier med studiemedel i högskolan. Enligt gällande praxis kan studiemedelbeviljas studerande , om särskilda skäl föreligger. Sådanasärskilda skäl kan t. ex. vara behovel av en kortare yrkesinriktad ulbildning ihögskolan. Mitt förslag förutsätler att man bedömer rätlen till studiemedelefter ulan hänsyn till antalet terminer med vuxenstudiestöd efler sammaålder. Terminer med studiemedel bör inte heller påverka rätten tillvuxenstudieslöd. Jag förordar således en ändring i 7 kap. 5 § studiestödslagen(1973:349) med relaterad innebörd. differentierades det särskildavuxenstudiestödet med hänsyn till om den studerande förlorar arbetsinkomsteller inte i samband med studierna. Vid avgränsningen av den grupp som får dethögre stödet utgår man från medlemsskap i erkänd arbetslöshetskassa. A-kassemedlemmarfår, förutom etl högre bidrag baserat på ersätlningen från A-kassan, också ellbarntillägg, som utgår för barn . CSN konstaterar att detdifferentierade vuxenstudiestödét och barnlilläggel har gjort del lättare atlrekrytera personer ur den mest angelägna målgruppen fill studier. kunnat konstatera atl andelen återbud i gruppen förvärvsarbetande harminskal. föreslår CSN all barntillägget skall utgå även till studerande sominte är A-kassemedlemmar. Barntillägget till de nya grupperna bör emellertid,enligt CSN: s mening, inle ulgå i form av bidrag ulan somåterbetalningspliktiga studiemedel. Då CSN: s förslag innebär betydande kostnader förstaten och ingen finansieringsväg anvisas, är jag inte beredd aU tillstyrkaförslaget. Sedanbudgelårel 1984/85 finns särskilda medel avsatta för särskilt vux enstudieslöd för arbetslösa (SVUXA). Efter förslag komplette- ringsproposifion (1984/85:150, SfU 30, rskr 385) beslöt atl höja vuxenutbildningsavgiften med 0,till 0,för alt inom ramen för avgiftsmedlen få utrymme för SVUXA. Jag räknar med atl den höjda avgiften skall ge ca 53 milj.kr. i utrymme för SVUXA under /87. I en särskild skrivelse har CSN föreslagit ändring- 371 ar i studiestödslagen medanledning av regeringens proposition om etl Prop. 1985/86: 100 förbättratsjukförsäkringsskydd för studerande (prop. 1983/84:127, SfU Bil 10 26, rskr 336). Enligtgällande bestämmelser skall vuxensludiebidraget minskasmed det belopp som har utgått i föräldrapenning för samma lid. CSNföreslår nu en ändring av lagen med innebörden all studerande som uppbärföräldrapenning på gmndval av en studietids-SGI inte skall få sitt vuxenstudiebidragreducerat med hänsyn till denna. Jag tillstyrker CSN:s förslag och förordar enändring av sludieslödsla-gens 7 kap. 17 a § med relaterad innebörd. Jag föreslår i övrigt inga regeländringarbeträffande del särskilda vuxenstudiestödet. iagberäknar atl det skall finnas utrymme för etl ungefär oförändrat antal Um- ochdagsludieslöd, dvs.ca 18000 resp. 15 500 stöd. Jag förordar alt ersätlningen perfimme höjs med 2 kr.till . Vidare räknarjag med en höjning avdagstudieslödels inkomstbidrag med . och av internatbidragetmed . Förslaget kräver ändringar av 5 kap. 5 § och 6 kap. 7och 11 §§ sludiesiödslagen. CSN har begärt en betydligt kraftigare uppräkningav nivån för tim- och dagstudiestödel. Här harjag emellertid under hand tagitdel av en ulredning från CSN som gäller ett hell nytl, inkomstrelaterat stöd.I avvaktan på ell slutligt förslag från CSN i denna fråga förordar jag nu enmindre uppräkning av beloppen. I en särskild skrivelse av harCSN och () hemställt om en avgränsning av defolkhögskolekurser som skall berättiga till dagsludieslöd. CSN och SÖ vill ha enmöjlighet atl från rätten till dagsludieslöd undanta sådana kurser som har enmer hobbybe-tonad karaktär. CSN och SÖ exemplifierar med tre områden; Måleri/Konst/Konsthantverk (t. ex. landskapsmålning, grafik, liten konstskola, bildoch form, vävkurs, träslöjd, knyppling, porslinsmålning, keramik och batikkurs,växtfärgning, näverslöjd). Musikkurser (t.ex. låtspelskurs, musik tillmidsommar, kurs i kördramalik, från vallat lill folkpop, musik vid Siljan,gilarrkurs), och Gymnastik och idrott som huvudsakligen innebär träning (t. ex.jazzgymnastik, pensionärsgymnastik, kvinnlig motionsgym-nastik). CSN och SÖ föreslår alt SÖ, i samband med atl SÖprövar huruvida en kurs får anordnas som folkhögskolekurs, också skall pröva omkursen bör berätfiga till dagstudiestöd. Jag är beredd att tillstyrka CSN: s och SÖ: sförslag om en begränsning av vilka folkhögskolekurser som skall berättiga tilldagstudiestöd. Det ankommer på regeringen atl utfärda de närmare föreskriftersom krävs. I anledning av budgetproposition (prop.1982/83:100 bil. 10, SfU 19, rskr 268) behandlade frågan om en utvidgad rätt all söka lim- och dagsludieslöd kollektivt. Socialförsäkringsutskottei fömtsatte i sitt betänkande att regeringen skulle pröva om del utan större svårigheter gick att utvidga rätlen att göra kollektiva ansökningar till atl avse även De 372 () och Handikappförbundens Central- Prop. 1985/86:100 kommiué (HCK).Regeringen gav med anledning av uttalande Bil 10 ett uppdragtill CSN aU utreda frågan. CSN: s rapport, som inkom ,anmäldes budgetproposition. Min företrädare anförde i samband med anmälan attberedningen av frågan inte var avslutad. Jag är nu beredd att ta upp den pånylt. utarbetades iutbildningsdepartementet eU förslag till utvidgning av rätten atl söka lim- ochdagstudiestöd kollekUvt (PM ). I promemorian föreslogs attvuxenutbildningsnämnderna (VUN) skulle ges en möjlighet, eller skyldighet, attavsätta etl vissl antal av dagstudieslödens internatbidrag fill pensionärer ochhandikappade. Dessa stöd skulle sedan beviljas efter kollektiv ansökan frånhandikapp-eller pensionärsorganisationer som anordnar samverkanskurser vid folkhögskola.Däremot framhölls i promemorian att kollektivansökningar om fimstudiestöd ochdagstudiestödens inkomstbidrag även i fortsättningen bör förbehållas defackliga organisationerna, gälla löntagare och fördelas enligt nuvarandeurvalskriterier. Promemorian remitterades till DHR, HCK och (). Remissvar har inkommit från de tre organisationemasamt från HCK i län. Organisationerna är i slort sett positiva lillpromemorians förslag. PRO framhåller att det bör vara skilda kvoter förhandikappade och pensionärer. Vidare ifrågasätter PRO om en kvo', kan avsättaspå gmndval av nuvarande tilldelning bl. a. med hänsyn till att antaletbeviljningar varierar mycket starkt mellan olika VUN beroende på derasinställning till pensio-närsgmppen. Kvoten bör enligt PRO fördelas mellan länenmed hänsyn tagen lill antalet ålderspensionärer. Slutligen föreslår PRO atlkvoten fördelas så atl av medlen avsätts för PRO: s folkhögskola i fördelas av CSN centralt eller av VUN i , medan återståendemedel fördelas på län. DHR anser alt antalet ansökningar som har beviljatsde bör kunna utgöra elt rikttal för en kvotlilldelning. Dehandikapporganisationer som får anslag genom och har egnamedlemmar bör få rått atl söka vuxenstudiestöd kollektivt. DHR framför vidareatt man vill ha en ändring av gällande urvalskriterier så atl funktionshinderjämställs med svåra arbetsförhållanden och skiftarbete när det gällerbeviljning av Slöd lill arbetstagare. DHR förordar också all handikapp,hemarbete etc. skall ge primärt företräde framför låg utbildning när det gällerbeviljning av internatbidrag lill icke-arbelstagare. HCK har med tillfredsställelse tagit del avpromemorians förslag. Man anser alt ett rikttal, som bygger på dagensbeviljning, bör räknas upp med tanke på de svårigheter som föreligger förhandikappade att söka stöd. Även HCK anser att de handikapporganisafioner somfår siaUigl organisaiionsslöd bör omfattas av möjligheten atl ansöka om slödkollekfivt. HCK förutsätter all förslaget, innan del permanentas, prövas underförslagsvis en tvåårsperiod. På grundval av tidigare utredningar och medbeaktande av de syn punkter som har kommit fram i remissarbetet föreslår jag nu att pensio närs- och handikapporganisationer ges möjlighet all söka dagstudieslödens 373 internatbidrag kollektivt.Den vidgade rätten till kollektivansökan bör be- Prop. 1985/86: 100 drivassom en tvåårig försöksverksamhet. Jag förordar att en bestämmelse Bil 10införs i 9 kap. 6 § studiestödslagen som möjliggör för regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försöksverksamheloch därvid göra nödvändiga avvikelser från lagen. Jag bedömer all del bör vara möjligl alt införa nyaregler den . Jagräknar med ökade kostnader för uppsökande verksamhel på arbetsplatser och förplanering m. m. av uppsökande verksamhel och ulbildning av fackligastudieorganisatörer och har räknat upp anslaget med 3 milj. kr. till 48 milj.kr. I1985 års budgetproposition (prop. 1984/85:100, SfU 16, rskr 212) aviserade minföreträdare att hon ämnade föreslå regeringen att uppdra åt CSN att uireda denärmare förulsällningarna för en begränsad försöksverksamhel med ett friareresursutnyttjande av medlen för lim- och dagstudiestöd och uppsökandeverksamhel. Med anledning av del uppdrag som regeringen gav CSNden har CSN redovisal sina synpunkter ochförslag belräffande försöksverksamhet inom vuxensludiestödsområdet. I anslutning till rapporten vill jag gärnakommentera den aktivitet som pågår på bl. a. vuxenutbildningsnämnderna (VUN)och i de fackliga organisafionerna. Möjligheten all bedriva försöksverksamhelmed vuxenslu-diestödsmedlen har uppenbarligen rönt etl mycket slort intresseute på fältet och flertalet VUN är engagerade i eller planerar nya projekt medsyfte att utveckla och förnya verksamheten. pågår en livlig debatt omvuxenutbildningen och om vuxenstudieslödens roll, som också kan bidra tilldenna utveckling. Debatten har stimulerats av en rad forskningsrapporter ochutredningar som har tillkommit . Jag kan t. ex. nämna CSN:s egen rapport har fått timstudiestöd och dagstudiestöd och vad harutbildningen betytt för dem (CSN rapporter 21983) och senast Vuxenulbildning1970-talels reformer - en utvärdering (DsU 1985:10) och riksrevisionsverketsrapport (Dnr 1984:775). Utredningarna visar att vuxenstudieslöden når rättmålgrupp, kortutbildade vuxna. Men de visar också att vissa av de högstprioriterade målgrupperna är mycket svåra atl nå och ännu svårare atlrekrytera lill studier. Det bör vara den nu startade försöksverksamhetensfrämsta uppgift att utveckla metoder och hitta vägar att nå dessa gmpper. I sin nu redovisade rapport konstaterar CSNinledningsvis att myndighe ten är positivi inställd till försöksverksamhel och med slor tillfredsställelse har mottagit uppdraget att uireda fömtsättningarna för försöksverksamhet inom vuxensludiestödsområdet. Med anledning av uppdraget har CSN gått 374 ul till samtliga VUN ochuppmanat dem alt inkomma med förslag på Prop. 1985/86: 100 försöksverksamhetsom de själva skulle vilja bedriva i det egna länet. Bil 10 Förslag lillförsöksverksamhet har inkommit från 17 VUN med sammanlagt fyrtiotalet olikaprojekt. CSN framhåller att mycket av försöksverksamhetenhar kunnat sättas igång inom ramen för gällande bestämmelser eller efterdispens från av myndigheten meddelade föreskrifter och allmänna råd. Sådanaprojekt har t. ex. gällt mer flexibla ansökningslider. Fleraprojekt kräver emellertid ett ställningstagande från regering och riksdag.Det gäller t. ex. några projekt som rör den uppsökande verksamheten, där manvill bedriva verksamhel bland arbetslösa och utanför arbetsplatserna. Detgäller också projekt som förutsätter en viss liberalisering när det gällervilka kurser som berättigar lill timstudiestöd och det antal timmar somtimstudiestöd kan utgå för. Slutligen vill några VUN använda särskildavuxenstudieslöd i en selekliv uppsökande verksamhel och kan då behöva göraavsteg från urvalsreglerna. Jag finner atl flertalet av de i rapportenbeskrivna projekten väl fyller syftet att intensifiera ansträngningarna atl påelt mer effektivt sätt nå de prioriterade målgmpperna för vuxenstudieslöden.Jag är också övertygad om atl den påbörjade verksamheten kommer att leda lillnya idéer och ytterligare projekt. Jag förordar mol bakgrund av del anförda alten begränsad försöksverksamhet av den art som jag har redogjort för fåranordnas. Jag föreslår att försöksverksamheten i första hand skall omfatta entvåårsperiod och följas av en noggrann ulvärdering. Det bör ankomma påregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda närmareföreskrifter för försöksverksamheten. Det bör kunna ske med stöd av den nyabestämmelsen i sludiesiödslagen, som jag har förordat. Under anslaget bör för /87sammanlagl 794,8 milj. kr. Dessa medel bör fördelas enligt följandeuppställning: Uppsökandeverksamhet på arbetsplatser 35 Planering av uppsökande verksamhel och Särskiltvuxenstudieslöd för arbetslösa 53 Jag förordar att anslaget i sin helhet skallfinansieras med de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften. Deförslag jag nu har lagl fram kräver ändringar i 5 kap. 5 §, 6 kap. 7 och 11 §§,7 kap. 5 och 17 a §§ studiestödslagen. Jag vill erinra om aU jag under anslagen E I. den m.m., E 3. och E 4. Studiemedel m.m. har lagt fram Prop. 1985/86: 100 förslag omvissa ändrade regler som kräver ändringar i I, 3, 4, 8 och 9 Bii 10 kap.studiestödslagen. Jag föreslår dessulom att 2 kap. skall upphöra alt gälla. Regeländringarna bör, med undantag av tvåbestämmelser om återbetalning av studiemedel, träda i kraft den I juli 1986.Del fullständiga förslaget till ändringar i studiestödslagen bör fogas tilldelta prolokoll som bilaga 10.1. Jaghemsläller att regeringen föreslår att 1. anta etl inom upprättatförslag lill lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. godkänna vad jag har förordatom en tvåårig försöksverksamhet med ett utvidgat kollektivt ansökningsförfarandeför dagstudiestödens internatbidrag, 3. godkänna vad jag har förordatom en tvåårig försöksverksamhet med friare resursutnyttjande inomvuxensludiestödsområdet, 4. godkänna atl . avde medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften /87 används för atl finansiera anslaget, 5. lill Vuxenstudiestöd m.m. /87 anvisa elt reservationsanslag av . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar' 1984/85Utgift 60385 729 1985/86Anslag 84 700000' 1986/87Förslag 188500000 'Anslagets tidigare namn Timersättning vid grundvux. Inkl.medel anvisade över tilläggsbudget (prop. 1984/85:25) med . Från anslaget bestrids utgifter för limersättningvid grundvux enligt förordningen (1976:327) om timersättning vidgrundutbildning för vuxna (ändrad senasi 1984: 231 och 1985:260). Kostnadernaför timersättning till den som förlorar arbetsinkomst finansieras med medelfrån vuxenutbildningsavgiften. Vidare bestrids fr.o. m.den kostnaderför timersättning vid grundläggande svenskundervising för vuxna invandrare(grund-sfi) från anslaget. Medoförändrade regler och belopp beräknar CSN medelsbehovet under /87 till 81,6 milj. kr., vilket är en minskning i förhållandetill anvisade medel /86 med 1,6 milj. kr. Förstuderande med den lägre timersättningen . föreslår CSN en Prop.1985/86: 100 höjning med 2 kr.till . För studerande med inkomstbortfallsom har Bil 10 den högre ersäuningen . föreslår CSN, som en konsekvensav förslaget vad gäller timsludieslödel, en höjning med 10 kr.till 50 kr.Förslagen om höjningarna av timersättningen beräknas medföra elt ökat medelsbehovpå 15,5 milj.kr. Detsammanlagda medelsbehovel /87 blir därför 98,7 milj. kr. Organisationskommitténför svenskundervisning för vuxna invandrare (sfi) Kommitténberäknar resurser för 11400 invandrare i gmnd-sfi. För dessa skall studiestödmotsvarande nuvarande timersättning vid grundvux utgå. Dettager följande medelsbehov under förevarande anslag: 11400x430x13 + 2000 X 430 x (40-13) = . Kommitlén har därvid gjort den bedömningen all 2000av dellagarna i grund-sfi är yrkesverksamma och således berättigade till dethögre limbi-dragel om . Vidare har kommiltén föreslagit atl 60000studietimmar skall ställas lill (SÖ: s) disposition altfördelas på kommunerna för grund-sfi för sådana studerande som påbörjat sfi istudieförbund enligt nuvarande regler under första halvårel 1986 och inle underdenna lid fullföljt grund-sfi. De studiesociala koslnaderna för dessa beräknastill 7,8 milj.kr. De totala kostnaderna för timersättning fördeltagare i gmnd-sfi under anslaget beräknar kommittén således lill 94746000kr. Frånanslaget bestrids kostnaderna för fimersätlning vid grundvux. Efter besluti anledning av regeringens proposition 1985/86:25 med förslag filltilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (SfU 10, rskr 84)har ytterligare medel tillförts anslaget fr. o. m. den för attläcka kostnaden för timersättning i grundvux för vuxna zigenare som tidigarehar fått sin utbildning i arbetsmarknadsutbildningen. I enlighet med beslut i anledning av proposition omsvenskundervisningen för vuxna invandrare och proposition om vissabestämmelser för svenskundervisningen för vuxna invandrare (prop. 1983/84:199,UbU 6, rskr 77 och prop. 1985/86:67) skall deltagare i grundläggande svenskundervisningför invandrare (grund-sfi) få studiesocialt stöd i form av fimersätlning.Organisationskommittén för svenskundervisning för vuxna invandrare har, som jagnyss har redogjort för, lämnal en anslagsframslällning och beräknal resurserför denna timersättning.