prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Någon väsentlig skillnad mellan den gällandelagen och PBL-förslaget som kan ha kostnadsmässiga konsekvenser kan inte uppfattas. Prop.1985/86:1 424 Draget av frivillighet beträffande regionplaneorgan och dess verksamhet understryks genom den särskilda bestämmelseni paragrafen. De resursmässiga konsekvenserna har därför enfrivillig karaktär som kommunerna till stor del själva beslutar om. Bestämmelsen är ocksåväsentlig för att regionplaneringen inte påbörjas om förutsättningarna för att kunna komma överens redan från början inte existerar. Eftersomregionplaneorganets verksamhet är frivillig, är resurskonsekvenserna avrollbeskrivningen enligt paragrafens bestämmelser dispositiva. Regionplanen har ingen egen rättsverkan men börverka genom att styra kommunernas översiktligaplanering, detaljplanering och lovgivning. Om överklagande sker vid avvikelse frånregionplanen bör regionplanens intentioner tillmätas stor betydelse. Inga direkta resursmässigakonsekvenser. PBLs bestämmelser följer rutinerna föröversiktsplan. Dessa i sin tur följer i stort sättnuvarande rutiner. En viss förenkling för kommunerna föreliggerdä dessa enbart behöver ha kontakt med som i sin tur svarar föratt berörda statliga myndigheter underrättas. Länsstyrelsensgranskningsansvar reduceras till riksintressen, samkommunala frågor och hälso-och olycksaspekter. Nuvarande bestämmelserkräver att regeringen rutinmässigt kopplas in vid varje fastställelse. som endast kopplas in vid besvär. 1985/86:1 425 Återkommandeprocedurer att anta regionplanen krävergivetvis resurser. Det är dock sannolikt att i de fallregionplanen skall bestå man senast behöverdiskutera igenom intentionerna för denfysiska utvecklingen som planen skall medverka till och slå fast dessa i ett nytt planbeslut. Kapitel 8 Bygglov, rivningslov och marklov PBL ställer ettgenerellt nytt krav på bygglov för byte av fasadbeklädnad o taktäckningsmaterial -även mot kringbyggd gård- inom detaljplan, övriga krav övertas med ungefärsamma innehåll som nuvarande bestämmelser har. Förändringar av eldstäder och rökkanalerbetyder de nya bestämmelserna en minskning avbygglovkravet då det enligt PBL bara skall gälla väsentliga ändringar. För statliga och landstingskommunalabyggnader krävs enligt PBL bygglov. Detta ersätter anmälningsförfarandet som gällerenligt nuvarande bestämmelser. Bygglovkravet för denna kategori byggnader gäller dock inte inre ändringar enligt 5. och 5. PBL ställer krav på bygglov förföljande nytillkomna objekt, nämligen närmark tas i anspråk för idrottsplatser, fritidsanläggningar,skidliftar, campingplatser, skjutbanor, småbåtahamnar, motorbanor och golfbanor. Tillkommandeobjekt är också tunnlar ooh bergrum samt radiomaster, telemasteroch torn samt parkeringsplatser. I allt väsentligtsammanfaller de nya bestämmelserna med gällande lagstiftning. Flertalet skyltärenden samlas till vilket börförenkla för allmänheten.Samtidigt avlastas ett antal första instansärenden. 1985/86:1 426 Några väsentliga ändringar av bestämmelserna föreliggerinte,En nyhet är att man kan få bygga mindre uthus närmare tomtgränsen än 4,5 m om ägaren lämnar skriftligt medgivande. Nuvarande generella frihet för jordbrukets skogsbrukets och fiskets ekonomibyggnader i områden utan fastställdgeneralplan, stads- eller byggnadsplan enl BS 35 § tas bort men kommunen kan i områdesbestämmelserbesluta att nuvarande undantag frånbygglovkravet skall gälla både beträffande dessa objekt och de i § 8.2 nytillkomna. Att bygglovkravet förkolonistugor inom detaljplan ocksåkan lämnas därhän genom en särskild planbestämmelsebör innebära vissa förenklingarbåde för kolonistugebrukaren och kommunen. Genom kommunalt beslut kan bygglovsplikten skärpas i tvä specifikafall. Kommunen råder helt över resurskonsekvenserna i dessa fall. För den enskilde fastighetsägaren kan speciellt den andra punkten medföra bygglovskostnader som inte är rimliga om inte speciell hänsyn till denna typ av bygglov tas när taxesättningenfastställs.Genom kommunalt beslut kanbygglovsplikten skärpas i två specifika fall. Kommunen råder helt överresurskonsekvenserna i dessa fall. Förden enskilde fastighetsägaren kan speciellt den andrapunkten medföra bygglovskostnader som inte är rimliga om inte speciell hänsyn till denna typ av bygglov tas när taxesättningenfastställs. I stort motsvarar nuvarande bestämmelser vad som föreslås i lagförslagetmed skillnaden att inte behöver komma in i handläggningen. Enligt PBL blir det en helt angelägenhet att bestämmaom bygglov eller inte för ifrågavarande objekt. Prop.1985/86:1 427 Någon egentlig ändring i bestämmelsernasinnehåll föreligger inte med undantag förkommunens möjlighet att genom områdesbestämmelsebesluta om rivningslov också för områden utandetaljplan. Resurskonsekvenserna i detta sammanhang dispositiva. Den nya lagen läggerhela hanteringen av lovförordnanden hos kommunen. Imotsvarande mån avlastas , som dock fortfarande kan påfordra att planbestämmelser med lovkrav införs i vissaområden. PBLs konstruktion att Införa rivningslovsplikt med områdesbestämmelser böravlasta förstahandshandlägg-ningenav dessa ärenden. De nya bestämmelserna slår fast fastighetsägarensrätt till bygglov i områden med detaljplan. Något byggnadsförbud går inte att genomförai likhet med nu gällande bestämmelser. vill PBL slä fastfastighetsägarens rätt att fåsitt bygglov. En ändring , som medför att byggrättenförsvinner, ger fastighetsägaren rättatt påfordra inlösen. Efter genomförandetidenfår å andra sidan kommunen rätt att ändra en detaljplan utan att ersätta fastighetsägareför en ev återkallad byggrätt. Kravet påplanprecisering i fjärde stycket ställer givetvis krav på en planändring som inte är nödvändig enligt nuvarande bestämmelser. Obs övergångsbestämmelsensom undantar befintliga planer frånkravet på planprecisering av byggnader på allmän mark. F ö ställer PBL ungefär samma krav som gäller f n. PBL övertar i stort innehållet 1 nuvarande bestämmelser som möjlighetentill nybyggnadsförbud avskaffas, översiktsplanens styrande inverkan på lovbeslutet ärdock en nyhet som bör medverka till en klarareuppfattning om vad som gäller i ett visst område och därmedgör det enklare att administrera förhandslov och bygglovsansökningar. 1985/86:1 428 Den längre perioden - högst tio år- som ett tillfälligt bygglov kan omfatta bör medverka till att frekvensen av återkonmiande ansökningarminskar. Den nya bestämmelsenger bevarandeintresset en möjlighet tillpermanent beslut ooh undviker för övrigt återkommandehandläggningsomgångar närman en gång bestämt att rivningslov skall vägras. Ingen förändring mot nu gällandebestämmelser vid upprust-ningsålägganden. övriga kostnadsmässigakonsekvenser en följd av ev planbeslut. Hanteringen av marklov ankommer helt på kommunen enligt PBL-förslaget. Länsstyrelserna avlastas härigenom handläggningenav en ärendegrupp. Beslut om marklov germarkägaren rätt till ersättningenligt 14 kap. 8 § i vissa fall. I detta avseende hari sak ingen ändring mot nuvarande bestämmelser gjorts. Ingen ändring ibestämmelserna. Av vikt är att påpekaden enkla rutinen som specialmotiveringen tar upp som tillämpbar vid ansökningarom lov för enklare åtgärder. Lagförslagets bestämmelser om innehålleti en lovansökan är, jämfört med nuvarande bestämmelser, merallmänt hållna. De ger på så sätt störrefrihet att avgöra vilka uppgifter som man kan kräva skall finnas med i en enskild lovansökan. Förövrigt innehåller paragrafen samma bestämmelser som gällerför närvarande. 1985/86:1 429 Den föreslagna ordningen innebär givetvis ett extra steg i handläggningsrutinen. Med den Inskränkning som gällerenligt första stycket punkt 1 och 2 bör inte kravet påadministrativa resurser bli alltförofta förekommande. Påpekandet, att handläggningen kan underlättas genomatt den sökande själv bifogar yttranden från grannar och andra sakägare näransökan lämnas, bör strykas under och medverka tillatt minska de administrativa kostnaderna förhandläggningen. Bestämmelsen i sig bör inte medföranågra kostnadsmässiga konsekvenser av större omfattning. Med den konsekventa synen på byggherreansvaret blir det överflödigt förbyggnadsnämnden att lägga sig i arbetets utförande med undantag för planmässigheten av bygget. Kanske PBL-bestämmelsenkan medföra en viss begränsning av utförandeanvisningarna. Det nuvarande kravet pådetaljkontroll från sida ersättsmed en ordning där ansvaret för att arbetena följergällande bestämmelser läggspå byggherren. ansvar koncentreras i stället till att kontrollera 1. om byggnadensplacering, funktion och utformning stämmeröverens med gällande planbestämmelser 2. om den yttreutformningen och placeringen tar tillbörlighänsyn till stads- ellerlandskapsbilden 3- om byggnadens tillgänglighetooh planlösning med hänsyn till kraven på tillgänglighet, god funktion ochbrandutrymning är tillfredställande 4. omgrundkonstruktionen tar hänsyn till kända fakta om det berörda markområdet 5. om avlopps- ochdagvattnet kan avbördas på ett tillfredställandesätt 6. om byggnadensbrandsektionering är tillfredställande 7. om kraven på god energihushållningär uppfyllda och att miljön omkring byggnaden inte påverkas negativt 8. att byggherrensegenkontroll är tillfredställande. Prop.1985/86:1 430 Genom PBLs bestämmelserkan innehållet i bygglovsprövningen anpassas till kraven som det enskilda falletställer. Kapitel 9 Byggnadsarbeten, tillsyn, kontroll m. m. PBL inkluderar ocksårivningsarbeten. Bestämmelserna gäller ocksåarbeten som inte är tillståndspliktiga. Specialmotiveringen slår fast att byggherrens ansvar inte kan föras över på byggnadsnämndengenom att vissa kontroller företagitsinom ramen för nämndens tillsynsansvar. en möjlighet att låtabyggherrens interna kontroll f;e underlag förnäaindens tillsyn. Någon inspektion eller besiktning på platsen behöverdå inte göras i samma utsträckningsom f n av personal. Någon egentlig skillnad beträffande resursanspråken mellan PBL ooh nuvarande lagar föreligger inte möjligen med undantag för kravet påhydrologisk specialkompetens. Lagförslaget ger en bättre möjlighetän nuvarande bestämmelser att anpassa anmälningsplikt och tillsyn till behovet i det särskilda fallet. Praxis beträffandekravet på bevis om att egenskaper ochfunktioner hos byggnaden är uppfyllda i enlighet med de allmänna bestämmelsernai kap 3 eller bestämmelser speciellt givna i bygglovetblir givetvis; avgörande för hur mycket den nya lagens formulering ytterstkommer att medföra krav på ändrade resurser. I detta samms.nhang bör centrala normer eller rekomendatlöner ha ett stort inflytande på hur praxis utvecklas. Prop.1985/86:1 '*3' Kapitel 10 Påföljder och ingripanden vid överträdelser m. m. Ävenmarklovspliktiga åtgärder omfattas av PBLs bestämmelser. Ävenhär utökas omfattningen med marklovspliktiga åtgärder vilket kan ha vissa resursmässiga konsekvenser. Nuvarande bestämmelsenatt endast den vars rätt kan beröras får kräva besked ärborttagen med motiveringen att okynnes-besked kan stävjas genom rättensom tillkommer enl 11 kap 7 § att ta ut avgift för det arbete som beskedet föranleder. Det anmärks ispecialmotiveringen att ett felaktigt besked kan föranleda skadeståndsskyldighetenligt 3 kap. 26 §§ skadeståndslagen. Bl a därför kan detvara nödvändigt att företa en besiktning av objektetinnan ett besked lämnas. Någon väsentlig förändring av resurskraven föranledsinte av PBLs formulering av bestämmelserna. I PBL utvidgas bestämmelsernatill att gälla t ex schakt ning, fyllning, trädfällning etc. samt verksamhet som kan avse att byggnad tas i anspråk för ett nyttbygglovpliktigt ändamål. Någon väsentlig ändring av kraven på administrativa resurser torde inte föreligga. Ev förändrade krav på resurser blir snarare enkonsekvens av ändringar av tidigare paragrafer. 1985/86:1 432 Resursmässigt innebär ändring(3natt det blir större negativa konsekvenserekonomiskt sett för den som inte följer bestämmelsernamed en motsvarande inkomstökning för kommunen. En möjlighet till smidigare hantering avvissa ärenden har åstadkommits i PBL. Observera påpekandet attförbudet måste vara kopplat till ett föreläggandevilket innebår att ett förbud inte kan utfärdasinnan en åtgärd vidtagits första gången. Om möjlighetentill förbud är nödvändig borde ett smidigare tillvägagångssätt åstadkommas som dels klargör nämndensuppfattning för den som tänker utföraåtgärden, dels minskar administrationen med en onödig omgångmed föreläggande etc. För övrigt torde inte PBLs formulering av paragrafen medföra några ändrade krav påadministrativa resurser. Konsekvensen av lagförslagetbör vara att avlastas och byggnadsnämnderna övertaren ny grupp ärenden. Ett föreläggande innebär att fastighetsägaren fårställa upp med utredningsresurserna. Jämfört mednuvarande ordning avlastas byggnadsnämndensom h;Lttills haft ansvaret för denna typav utredningar. Kostnadskonsekvenserna torde bli marginella för byggnadsnämndenmedan fastighetsägare naturligtvis genom bestämmelsen kan fåytterligare kostnader. För en fastighetsägare bördock en utredning i allmänhet medverka till att underhållsåtgärderna kan bedömmasbättre och planeras så att deras kostnader hålls på lägsta möjliga nivä. Prop.1985/86:1 433 Detta bör innebära att administrativa resurser i kommun och statligaorgan som handlägger överklaganden får ett något färre antal ärenden att handlägga. Andra styckets uppmaning att utnyttja alla möjligheter som lagen ger att förenkla hanteringen och minska ärendegrupper som skall handläggas enligt lagen understryker vikten av att kommunernaanvänder sig av rätten lagstiftaren givit kommunerna att själva avgöraom bygglovplikt skall krävas och om en förenklad handläggningsordningskall-följas. Bestämmelsen tolkas som att man hellre bör eftersträvaen förenkling än att krävaomständligare handläggning eller utökadeobjektsgrupper "för säkerhets skull". Bestämmelsen i andra stycket bör medverka till att en förenkling av arbetet med främst bygglovärendenåstadkommes. En större frihet ges byggnadsnämnderna att väljasina befattningshavare. Kapitel 12 Statlig kontroll beträffande riksintressen m. m. En väsentlig minskning avarbetsbelastningen för i detta avseende torde bli resultatet. Indirekt ställer bestämmelsen krav päresurser för en sådan aktiv bevakning av det pågåendeplanarbetet i länet. Prop.1985/86:1 434 Bestämmelsen bör medverka till att nedlagt planarbete så långt som möjligt kan utnyttjas även om någon del av planen måste ges ett annat innehåll. Med förslaget till bestämmelser i ovanståendeparagraf bör det bli möjligt förlänsstyrelse och regering att med denrestriktivitet som ligger i "särskildaskäl" på ett smidigt sättkunna följa och påverka markanvändningeninom speciella områden. Den samlade rättentill förvaltningsbesvär beskrivs i paragrafen. Andra styckets stadgandeatt tidigare fattade beslut i detaljplan, områdesbestämmelser eller förhandsbesked inte får överklagas är avgörande för resurskonsekvenserna av plansystemet. Genom bestämmelsen blirdet möjligt att definitivt lämna en planfråganär den väl är avgjord iett planbeslut som vunnit laga kraft. Ett ökat antal besvärsärenden bör bli följdenav paragrafens bestämmelser eftersom ytterligare enbeslutsnivå kommer in i handläggningen av besvärsärendena som handläggningen av erinringar i anslutning till fastställelsebeslut försvinner Bör sammantaget innebära en mindre arbetsbörda för länsstyrelserna. Prop.1985/86:1 435 Lagförslaget bör i stort föranledaungefär samma arbetsbörda i kammarrätteroch regeringskansli som gäller f n. Även här kan dockden utvidgade sakägargruppen leda till en ökad frekvens av ärenden. Bör medverka till ett ökat utnyttjande av nedlagda resurser i planarbetet. Kapitel 14 Skyldighet att lösa mark och utge ersättning Bör innebäraatt kommunen blir friare att företa ändringar av stadsplaner som ändrar markanvändningeni områden som inte tagits i anspråk enligt den ursprungliga planen. Bör medföra kostnadssänkningari kommunens planhantering. Ny bestämmelse menredan nu regleras ersättning för liknande skador enligt 4 kap 38 § fastighetsbildningslagen. Även de allmännaskadeståndsreglerna ger rätt till ersättningredan i dag. De ökade kostnaderna som sannolikt blirföljden av paragrafens bestämmelser bördock bli marginella för kommunerna. Återbetalningenav eriagda gatukostnadsersättningar i de situationer sombeskrivs i paragrafen bör inte innebära några väsentliga kostnadsökningarför kommunerna. 1985/86:1 436 En nyhet som kan medverka till ett snabbare genomförande av en plan när den väl trätt i kraft. En nyhet som kan medverka till ett snabbare genomförande av en plan när den väl trätt i kraft. Bestämmelserna innebär att också tvister om betalningsvillkor för gatukostnadsersättning skall prövas i fastighetsdomstol. Kommunen kan m a o få betala en större del av rättegångskostnaderna än vad som gäller f n. Kostnadskonsekvenserna för bestämmelserna i 3 kap 7 § går m a o inte heller att undvika. Samma bestämmelser som gäller f n med skillnaden att obligatoriskt typgodkännande endast skall kunna krävas i få preciserade sammanhang. Kapitel 16 Bemyndiganden m. m.