prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Beträffande den reala minskningen av utgifterna godtar jagNO:s skäl för ett begränsat huvudförslag för budgetåren 1986/87-1988/89. Detlainnebär en besparing av en procent vartdera av de tre budgeiåren. Med hänvisning till sammanställningen hemsläller jag altregeringen föreslår alt till Näringsfrihetsombudsmannenförbudgeiäret 1986/87 anvisa elt förslagsanslag av 6616000kr. Prop.1985/86: 100 Bil. Statens pris- och kartellnämnd 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag statens pris- och karteUnämnd (SPK) är cenlralförvaltningsmyndighet för frågor rörande prisövervakning och har till uppgiftall följa ulvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- ochkonkurrensförhällanden inom näringslivet med undanlag av bank- ochförsäkringsväsendet. SPK skall utföra sådana utredningar som behövs för altklariägga prisbildning och konkurrensförhällanden inom näringslivet samt förtillämpning av konkurrenslagen (1982:729) och lagen (1971: 112) omavtalsvillkor i konsumentförhållanden. Vidare skall SPK föra kartell- ochmarknadsregister. SPK administrerar sådana prisregleringar som kan beslutas närallmänna prisregleringslagen (1956:236) är i tillämpning. Beräknadändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Prioriteringen av inflationsbekämpningen ställer enligtSPK stora och ökande krav på den pris- och konkurrensövervakande saml utredandeverksamheten. Departement, andra myndigheter och offentliga utredningar har iökad omfaitning begärt bilräde från SPK med utredningar och olika slag avekonomiska analyser, bl. a. avseende jordbruks- och fiskprisregleringarna. SPKbegär därför vissa personalförstärkningar. 4 1985/86. SPK föreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. 1985/86: 100 Minskningen av Bil. 9 utgifterna fördelasöver en treårsperiod, med fördelningen O, O och för försia, andra resp.tredje budgetåret. Minskningen av utgifterna för treårsperioden (. )beräknas kunna genomföras genom vakanshållning av tjänster vid naturligavgång. Pris- ochlöneomräkning 1 267000kr. För utökadearbetsuppgifter inom ramen för jordbruks- och fiskprisregleringarna begärs ettresurslillskotl motsvarande två handläggartjänster i lönefältel N 16-21 saml enökning av dataanslaget (+- 373000kr. Mol bakgrund av atl SPK:s rollinom ramen för prispolitiken har förändrats samt de erfarenheter som vunnits inom nämnden av nuvarande organisaiion begärs alt SPK i samråd med statskontoret får i uppdrag att genomföra en organisationsöversyn. Förslag till ny organisa tion beräknas kunna redovisas i anslagsframställning för /89. Översynen bör enligt SPK även omfatta SPK:s relationer till länsstyrelsernas priskonlor. SPK begär i första hand alt översynen med avseende på resurser får genomföras förutsättningslöst. SPK har för treårsperioden hemställt om undantag frånhuvudförslaget om en real minskning av utgifterna . Jaghar emellertid inle funnit atl skälen för etl avsteg är tillräckligt starka. Jag delar dock nämndens bedömning altarbetet med pris- och kostnadsuppföljningen inom livsmedelssektorn har slor viktoch bör ha hög prioritet. Jag räknar med att ökade insalser på området kan skegenom omprioriteringar inom verksamheten. Jag delar i övrigl nämndens bedömningall del nu är motiverat att se över nämndens organisation. Jag avser all senareföreslå regeringen att uppdra åt SPK att i samråd med statskontoret genomföraen sådan organisationsöversyn och återkomma lill regeringen med de förslag tillförändringar som översynen kan leda lill. Mot denna bakgrund föreslår jag atlmedel för SPK:s verksamhet beräknas enligi etl treårigt huvudförslag med enreal minskning av utgifterna på . Enligt min mening bör den lolala realaminskningen fördelas nägot jämnare än vad nämnden föreslagitnämligen med 2, I och för första, andra resp. tredje budgetåret. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår alt lill Statens pris- ochkarteUnämnd för /87 anvisa elt förslagsanslag av 36542000kr. är central förvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor och har lill uppgift att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. 1 anslulning härtill fullgörs de uppgifter som enligt mark- 50 nadsföringslagen(1975: 1418) och lagen (1971: 112) om avtalsvillkor i kon- Prop. 1985/86:100 sumentförhållanden ankommer på konsumentombudsmannen. Verket full- Bil.9 gör vidare uppgifter enligt konsumentkreditlagen (1977:981). konsumentförsäkringslagen(1980: 38) och förordningen (1979: 638) om statligt stöd till glesbygd. Verket leds av en styrelse. Chefför verket är en generaldireklör. Denne är tillika konsumentombudsman (KO). För innevarande budgetår har etlförslagsanslag av . Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en kommilté för översyn avkonsumentpolitiken. Kommittén har avlämnat betänkandet (SOU1985:32) Hushållning för välfärd. Remissbehandlingen av betänkandet harnyligen avslutats. 1 avvaktan på att beredningen av defrågor som hänger samman med kommitténs förslag slutförs föreslår jag altberört anslag förs upp med oförändrat belopp. Under åberopande av det anfördahemsläller jag att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till för /87 beräkna etlförslagsanslag av . har till uppgift alt påbegäran av enskild konsument pröva tvist mellan konsument och näringsidkarerörande vara eller Ijänsl saml rekommendera hur tvisten bör lösas. Nämndenskall dessutom på begäran av domstol avge yttrande enligt lagen (1974:8) omrättegången i tvistemål om mindre värden. Chef för nämnden är en heltidsanställd ordförande. För innevarande budgelår har ettförslagsanslag av . Med hänvisning till den beredningav de konsumenlpolitiska frågorna som jag redan har anmält Gfr avsnitt C 4)föreslår jag att också nämndens anslag förs upp med ell oförändral belopp. Under åberopande av del anfördahemställer jag att regeringen föreslår att, i avvaktan pä särskildproposition i ämnet, lill för budgelårel 1986/87beräkna ett förslagsanslag av 8262000kr. D. Vissacentrala myndigheter m. m. Pop.1985/86: lOO 9 D 1. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för frägor om anskaffning av lokaler för civila statligamyndigheter och förvaltning av slalliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst altförvalla de fasligheter som är upptagna i styrelsens förmögenhetsredovisning,all anskaffa lokaler för statsmyndigheterna och utreda behovel av statligabyggnadsprojekt i den män dessa uppgifter inte ankommer pä annan myndighet, attefter uppdrag projektera, bygga och inreda byggnader för statens räkning samlall genom utvecklings- och normeringsarbete verka för ralionaliseringar ochbesparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltning för stålens räkning. Verket leds av en styrelse. Chefför verket är en generaldireklör som ocksä är ordförande i styrelsen. Dencentrala förvaltningen är uppdelad pä sju byråer, nämligen en utredningsbyrå,en projekleringsbyrå, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en faslighetsbyrå. enteknisk byrå samt en adminislraliv byrå. Härtill kommer ell planerings- ochbudgeisekretariai, en inredningssektion och en personaladministrativ enhet.Vidare finns fem regioner, södra, västra, östra, mellansvenska och norra medregionkontor i resp. , , , och Umeä.Regionkontoren i , och har enheler för byggnadsverksamheti egen regi. Inom byggnadsslyrelsen fanns vid utgången av /85sammanlagt ca 2 180 anslällda vilket är 20 fler än vid utgången av budgelårelinnan. Av de anslällda ingick ca 1 580 i den regionala organisationen. Av dessavar ca 800 sysselsalla med fastighelsdrift och ca 390 med byggnadsverksamhet iegen regi. Ökningen av antalet anslällda beror främst på att byggnadsstyrelsenunder /85 övertagit arbetsgivaransvaret för driftorganisationenvid i . Den centrala förvaltningen har minskal med 40anslällda. Omfattningen av byggnadsstyrelsensadministration fastställs av regeringen. I statsbudgeten förs endast upp ellformellt anslag av . redovisar sinverksamhet uppdelad på huvudprogrammen: Lokalhållning, ,Anskaffning, Egen regi. Inredning, Övrig verksamhel saml slödprogrammenAdministralion och ekonomi. Teknik och Gemensamma funktioner. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens verksamhet har indelats i direkta kostnader och indirektakoslnader. Med indirekta kostnader avses administrationskostnader som slutligtfördelas pä de nämnda huvudprogrammen. Kostnaderna finansieras på följandesätt: Lokalhållning från hyresintäkter. frånhyresintäkter, uppdragsintäkter, anslag för energibesparande ålgärder.parkeringsiniäkter m. m.. Anskaffning från anslag lill byggnadsverksamhet,uppdragsinläkier m.m.. Inredning från inredningsanslag och uppdragsinläkier.Övrig verksamhet med uppdragsinläkier m.m. 1985/86: 100 huvuduppgifter - fastighetsförvaltningoch lokalanskaffning - styrs av ulvecklingen inom de slalligaverksamhetsgrenar för vilka styrelsen är ansvarig för lokalhållningen. Dettainnebär att uppgifterna inom dessa områden inte primärt kan slyras genomförslag från . minskal ekonomiskl utrymme för denoffentliga sektorn med en minskning av den statliga verksamheten färkonsekvenser för omfattning och inriktning för både anskaffning och förvaltningav slalliga fastigheter och lokaler. För byggnadsverksamheten leder ell minskatekonomiskl utrymme till ökade behov av ombyggnader för atl utnyttja lokalernamer effektivt samt till behov av alt avgränsa slörre projekt för genomförande itakt med i tiden tillgängligt investeringsulrymme. Det minskade ekonomiskautrymmet kräver vidare att standard- och normfrågor ses över ikostnadsbesparande syfte. Inom befintligt fastighetsbestånd måste ätgärdervidtas genom omdisponeringar och uppruslningsåigärder för alt undvikahyresförluster m.m. genom lomma lokaler. Balans måste råda mellanstatsmakternas krav på god lokalekonomi och brukarnas krav på funktionellalokaler, god arbetsmiljö och drifl- och underhållsservice. En effeklivlokalhållning lotall sett skall vara vägledande. Förändringar avlokalförsörjningsförutsättningar som följer av utvecklingen hosbrukar-myndigheterna måste följas med stor uppmärksamhet. Byggnadsslyrelsenmåsle ha en väl utvecklad kunskap inom de sektorer verkel arbelar och varaberedd alt snabbt hjälpa lill med de lokalanpassningar som följer avmyndigheternas verksamhelsförändingar. Regeringens anvisningar rörandeåtgärder för lokalkostnadsbesparingar understryker detla. fortsäiterarbelel med att effektivisera och hålla nere koslnaderna för fastighelsdriftoch fastighetsunderhåll, bl. a. genom ökad samordning av den statligafastighetsdriften, ytterligare ålgärder för atl begränsa energiförbrukningensaml ulveckling och genomförande av syslem för planering pä avfaslighelsunderhäll. Byggnadsslyrelsen arbelarfortlöpande med att ändra en rad rutiner i syfte atl förbättra servicen tillbrukarna och öka effektiviteten i lokalanvändningen. Det gäller bättreömsesidig löpande informalion, klarare ansvarsfördelning, snabbare besked ochåtgärder i den dagliga verksamheten, slörre planmässighel och merabrukarinflytande i fastighetsunderhållet m.m. En allt slörre del av beslutentas pä det lokala planet vilkel medför en snabbare hantering av de olikaärendena. decentraliserar successivt arbetsuppgifter till deregionala och lokala enheterna. Byggnadsslyrelsen ärstatsförvaltningens expertorgan för bl. a. lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter. Inom verkel finns kunskap om lokalfrågor för i slort setthela den civila statsförvaltningen. Byggnadstyrelsen har överblick över delstatliga lokalbeståndel och hyresmarknaden, mångsidigt utvecklad kompetensbelräffande produktion och förvaltning av slalliga lokaler saml omfattandeerfarenhet av hyresavtal och andra hyresfrågor. Ansvar förfastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler för slallig verksamhel har i ökadutsträckning lagts på verket.Enligt uppfattning bör denna utveckling fort- Prop.1985/86: 100 sätta isyfte att tillvarata styrelsens kunskaper och erfarenheter inom Bil. Del är också angeläget att inlesplittra sakkunskap och expertis på för många håll inom den statliga sektornoch närliggande Myndigheter och andra lokalbrukare skalluppmärksammas på kunskaper och erfarenheter inomlokalförsörjningsom- Byggnadsslyrelsen redovisar etthuvudförslag om . Minskningen av utgifterna fördelas över entreårsperiod, med fördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje årel.Pris- och löneomräkning för administrationskostnaderberäknar verket lill sammanlagl . I den följande redovisningeningår dessa kostnader i resp. verksamhetsområde i enlighet med följande tabell.Utöver administrationskostnaderna beräknas en nettoförbrukning under nästabudgetår av . för utredningar rörande byggnadsprojekt m. m. Verksamhelsområde Av byggnadsslyrelsen beräknat för 4, 5, 25 500000 81500000 92 700000 11000000 3 400000 26000000 83 100000 94519000 11 100000 3 500000 I. Lokalhållning omfattarlokalförsörjningsplanering, behovsprövning samt inhyrning av lokaler. Enligtbyggnadsstyrelsen innebär etl minskal utrymme för investeringar i nybyggnaderalt betydelsen av en fortlöpande angelägenhetsgradering av aktuella projektökar. Elappindelningar måste prövas i större utsträckning än tidigare.Befintliga lokaler mäste utnyttjas mer effektivt. Lokalstandarden varierar dockkraftigt mellan olika områden. Det är enligt angelägel att derestriktioner som blir aktuella inte drabbar brukare med låg lokalstandard.Della kräver ell mer intensivt planeringsarbete inom verket. Den lokalstandard som tillämpasidag bör enligt ytterligare diskuteras. Standard ochkostnader mäste vägas mot övriga kostnader för verksamheterna. I försia handmåsle grundläggande arbelsmil-jökrav lillgodoses. Lokalbrukarna måsle i högregrad än lidigare vara beredda atl tillsammans med verket pröva lokallösningarsom innebär elt ökat hänsynstagande lill begränsningarna i befinlliga lokaleroch knapphet pä medel för slörre ändringsarbeten. I övrigt måste syftet varaatt de tolala koslnaderna för lokalbrukarnas verksamhet blir så låga sommöjligl. Den av förvaltadelokalarean uppgick vid utgången av /85 till ca 9 miljoner m',varav ca 5,9 miljoner m' ulgjorde statsägda lokaler. Detta innebär en ökningunder budgetåret med ca 80000 m. Andelen slalliga lokaler har ökat med ca110000 m' medan inhyrda lokaler minskal med ca 30000 m'. Enligt regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställning- 54 arför /87 skall civila slalliga myndigheter redovisa i vilkenomfattning och som begränsningar i lokalinnehavet beräknaskunna genomföras under de närmasle följande tre budgetåren. Redovisningarnaskall utföras i samråd med byggnadsslyrelsen. Ca 60 myndigheter har redovisalförslag lill lokalbesparingar som enligt styrelsens bedömning bör leda lillreducering av lokalkostnaderna under /87. Av del redovisadematerialet framgår atl den disponerade lokalarean kan minskas med ca 21000m". För all åstadkomma reella lokalbesparingar kommer byggnadsstyrelsenalt samråda med berörda myndigheter och uireda hur de lokaler som lämnas skallkunna användas för annan verksamhel. administrationskosmader förprogrammel lokalhållning beräknas för /87 lill ca 26 milj. kr. omfattar ekonomisk ochteknisk förvaltning av fasligheler. Den ekonomiska fastighetsförvaltningenavser uthyrning av lokaler samt ekonomiska och juridiska frågor somsammanhänger med fastighetsägande. Den tekniska fastighetsförvaltningenomfattar fastighelsdrift, fastighetsunderhåll och ombyggnader samlenergibesparande ålgärder. Förvaltningens primära ändamål är all lillgodose destatliga myndigheternas behov av ändamålsenliga lokaler och en god arbetsmiljö.Den skall bedrivas så atl fastigheternas värde och tekniska funktion vidmakthålls.Den skall vidare ge elt godtagbart ekonomiskl resullal vid en marknadsanpassadhyressätlning. Resullatbudgetför fastigheter som förvaltas av . 1985/86: Bil. Av byggnadsslyrelsen beräknad ändring 1986/87 Hyror från statsmyndigheter Hyror från enskilda Diverse intäkter + 179000000 + 10100000 + 4 500000 Teknisk fastighetsförvaltning i statsägda lokaler Hyror m. m. för inhyrda lokaler b) ränta på kapitalet + 64000000 + 2200000 + 16500000 + 36200000 Resultat efter avskrivningar, finansiella intäkter och kostnader Extraordinära intäkler/kostn. Resullal före avsättningar och skatt 665 300000 -1000000 * Inkl. administrationskostnader för lokalhållningen och övrig verksamhet . Det i förhållande till /86 nägotlägre beräknade resultatet Prop. 1985/86: 100 för /87sammanhänger huvudsakligen med en långsammare Bil. 9 ökningstakt av hyrornagenom all hyresuppräkningen anpassals till regeringensinflationsbekämpningsmål och hastigare ökning av underhållskostnaderna.Resullalel påverkas också av alt nya statsägda lokaler tas ibruk där verkel denförsia liden inte fär full kostnadstäckning genom att marknadshyran liggerunder koslnadshyran. Om de intäkter och kostnader som inle direkt ärknutna till statsägda fastigheter, viss del av administrationskostnaderna m.m.,räknas bort saml drifl- och underhållskostnaderna reduceras med de delar somfaller pä de s. k. slotlsfastigheterna förbättras resultatet före extraordinäraintäkter/kostnader, avsättningar och skatt till drygl 620 milj. kr. Dellaöverskott uppgår till av hyresinkläklerna vilket jämfört med andrafastighets-förvaltande förelag och med beaktande av högrebe-läningsgrad räknat på fastigheternas marknadsvärde är fullt godtagbart. Överskottet för fastighetsförvaltningen /85 uppgick enligt bokslutet lill ca 465 milj. kr. avser inrikes fastighetsförvaltning. En del av detla överskott, 36 milj.kr., haruppkommit genom realisationsvinster vid fastighelsförsäljning varav 15,5 milj.kr. avser försäljning av inrikes fasligheter. Byggnadsslyrelsen föreslår attrealisationsvinsten /85 får användas för faslighelsunderhäll ochombyggnadsarbeten och därmed jämförliga åtgärder. Under utgifterna för fastighetsförvaltningen /87 har beräknal sammanlagt ca 1 290 milj. kr.för teknisk fastighetsförvaltning i statsägda lokaler. Av beloppet avser ca850 milj.kr. fastighelsdrift, vilket innebär en ökning om ca 95 milj. kr.jämfört med innevarande budgelår. För fastighetsunderhåll samt ombyggnad ochkomplettering beräknar sammanlagl ca 437 milj. kr., varav ca20 milj.kr. avser slottsbyggnader m.m. och ca 22 milj.kr. utrikes fastigheter.Della innebär en ökning för den inrikes fastighetsförvaltningen med ca 80 milj.kr. varav för slottsbyggnader 10 milj. kr. För utrikes fastigheter ärunderhållskostnaderna oförändrade. administrationskostnaderför programmel beräknas lill ca 83 milj.kr., dvs.en ökning med ca 2 milj. kr.Förräntning av del av byggnadsslyrelsen förvallade kapitalet och avskrivningarberäknas öka med ca 36 milj. kr. resp. med ca 16 milj.kr. Överskottet avfastighetsförvaltningen beräknas lill ca 600 milj. kr. vilkel är en minskningmed ca 65 milj. kr. Svårigheten alt i ombyggnadsprojekt göra enuppdelning av koslnaderna på åtgärder som är värdehöjande investeringar ochålgärder som är normalt underhåll har gjort all ombyggnader ofta i sin helhethar finansierals med invesleringsmedel. Detla innebär ökade kapitalkostnaderför verket vilkel ger högre årskostnader för lokalerna. Med den ökande mängden ombyggnader fårfinansieringen större betydelse än . Verkel finner del ur fastighets- ochföretagsekonomisk synpunkt angelä gel atl såväl yttre som inre underhällsåtgärder finansieras via driftsiaten med hyresintäkter och direkt belastar verkets resultat. En noggrann uppdelning av kostnaderna på investering ochunderhålls- Prop. 1985/86: 100 åtgärder i ombyggnadsprojekten innebäromfattande kalkyleringsarbeie. 9 föreslår därför atlunderhållsåtgärder i samband med ombyggnadsprojekt schablonberäknas vad gällerde invändiga arbetena. Samtliga yttre underhållsåtgärder finansieras via driflsstalen. Byggnadsslyrelsen hemställer omgodkännande av redovisade riktlinjer för finansieringen av ombyggnadsarbeten.Byggnadsstyrelsen föreslår att de föreslagna principerna för finansieringentillämpas fr.o.m. budgelårel 1987/88. Anskaffning omfattardelprogrammen Byggproduktion och Köp och försäljning av fasligheler.Delprogrammel Byggproduktion omfattar projektering och byggande. Förprojekteringen anlitas utomstående konsulter. Projektledning utförs avprojekteringsbyrån och i viss utsträckning vid regionkonloren. De senare svararäven för byggledning, kontroll och besiktning. För utförandet anlitasentreprenörer eller egenregienheterna i , och . För att skapa elt bättre underlagför statsmakternas beslul om investeringsnivån och för alt också tillvaratamöjlighelerna all genom god fram-förhällning effektivisera del egna arbetet harbyggnadsslyrelsen i likhel angelägenheisgraderat planeradebyggprojekt. Med hänsyn till bl.a. investeringsbehoven inom högskolan samlkraven på alt ta i anspråk friställda lokaler inom nedlagda regementen harverkel beräknat investeringsnivån för /87 till ca 685 milj. kr.avseende verkels lokalhållningsansvar. För planeringsperioden beräknar dockbyggnadsslyrelsen all medelsbehovel i genomsnill uppgår lill ca 560 milj. kr.per budgelår i prislägel den . vilket överensstämmer med de avregeringen i prop. 1983/84: 100 bil 9, sid 81 lämnade planeringsdirekii-ven.Till della skall läggas investeringar om ca 690 milj. kr. Sammanlagt räknar verkel alltsåmed en investeringsnivå av storleken I 350 milj. kr. för /87vilket jämfört med innevarande budgetår innebär en ca 150 milj. kr. lägre nivä,allt i prisläge den . Styrelsen redovisar all byggnadsprojeki meden beräknad investeringsnivå budgelårel 1985/86 av ca 210 milj. kr. För fastighetsköp uppgickförbrukningen pä de olika berörda anslagen under /85 lill ca 49milj. För budgetåren 1985/86 och 1986/87 beräknar styrelsenmedelsförbrukningen till 92 milj. kr. resp. 80 milj. kr. Koslnaderna för byggproduktion ochför fastighetsköp bestrids slulligl frän anslag till byggnadsverksamhet m. m. samt från uppdragsmedel. Ad ministrationen av verkets byggproduktion finansieras genom ett arvode som läggs på byggprojektens direkta koslnader. Arvodet för inrikes bygg produktion uppgår till för projeki inom verkels lokal hållningsområde och till 6,för projekt som utförs på uppdrag från affärsdrivande verk m.fl. Skillnaden beror på all uppdragsmyndighelerna själva upprättar byggnadsprogram eller molsvarande. Genom olika ratio naliserings- och besparingsåtgärder har verkel kunnat sänka arvode för projeki inom verkets lokalhållningsområdel från 9 till 7,. ocksåutvecklat sin organisation och sina arbetsformer gentemot uppdrags- Prop.1985/86: 100 myndigheterna och även här kunnat sänka arvodesnivån. 9 arvodesnivån innebär också större möjligheter lill flexibilitet iförhandlingar om arvodet för uppdragsprojekten. administrationskostnaderför programmet beräknas för innevarande budgetår lill ca 93 milj. kr. Eftersomverksamheten är beroende av investeringsvolymen kan resursbehovet /87 slutgiltigt bedömas först mot slutet av innevarandebudgetår. Byggverksamheten i egen regi har enproduktionsvolym av ca 250 milj. kr. per budgelår vilket är av verkels lolala byggvolym. Bäde ny- och ombyggnadsarbeten inom styrelsens byggproduktion och arbelen inom förvaltningsprogrammet utförs i egen regi. Under senare är har verksamheten i ökad utsträckning inriktats mol underhålls- och om byggnadsverksamhel och ombyggnad av byggnadsminnesmärken där del kan vara svårl att upphandla arbelen lill fasl pris. Genom egenregiverk- samhelen får byggnadsslyrelsen insyn i byggbranschen och detaljkunskap om kostnader och produktionsteknik. Erfarenhetsålerföringen frän verk samheten stärker styrelsens kompetens som beställare och byggherre. Inredning omfattar planering och upphandling avinredning för lokaler inom utbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsområ den och i övrigt efter regeringens särskilda beslut. Sålunda har verkel bl. a. fåll ansvaret för planering och anskaffning av inredning för lokalerna för i . Härtill kommer sådana projeki, där lokal brukarna uppdrar åt styrelsen att planera och upphandla inredning och ställer ertbrderiiga medel till styrelsens förfogande.