prop · G90335 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:35 om ändring i lagen (1976: 666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. innehållerbestämmelser om bl. a. skyldighet att betala vissa avgifter vid överträdelserav byggnadslagen (1947:385) och byggnadsstadgan (1959:612). I propositionenläggs fram förslag till justeringar i avgiftssystemet. Förslagen, som innebär bl.a.att det öppnas större möjligheter att jämka eller efterge vissa avgifter,stämmer i sak överens med motsvarande förslag i prop. 1985/86: I om ny plan-och bygglag. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I 1985/86. Prop.1985/86:35 Förslag till Lag om ändring i lagen (1976: 666) om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande m. m. Härigenomföreskrivs att 4. 7 och 8 §§ lagen (1976; 666) om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande m. m. skall ha följande lydelse. 4§Vidtages åtgärd, till vilken erfordras byggnadslov, utan att sådant lovföreligger, skall byggnadsavgift utgå. Byggnadsavgiftbestämmes till belopp motsvarande fyra gånger den avgift som enligt taxa, fastställdmed stöd av 8§ byggnadsstadgan (1959:612), skulle ha er-lagts om byggnadslovtill en motsvarande åtgärd hade meddelats, dock till . Vid bestämmandeav byggnadsavgift på grundval av taxa skall hänsyn ej tagas till sådan höjningeller sänkning av normalbeloppel som enligt taxan föranledes avomständigheterna i det särskilda fallet och ej heller till belopp som belöperpå tillhandahållande av nybyggnadskarta, utstak-ning eiler lägeskonlroU avbyggnad eller annan mätningsteknisk åtgärd eller på framställning av fotonega-liveller bUdkorl. Byggnadsavgifibestämmes lill belopp motsvarande fyra gånger den avgift som enligt taxa, fastställdmed stöd av 8 § byggnadsstadgan (1959:612), skulle ha er-lagts om byggnadslovtill en motsvarande åtgärd hade meddelats, dock till . Vid bestämmandeav byggnadsavgift på grundval av taxa skall hänsyn ej tagas till sådan höjningeller sänkning av normalbeloppel som enligl taxan föranledes avomständigheterna i del särskilda fallet och ej heller till belopp som belöperpå tillhandahållande av nybyggnadskarla, utslak-ning eller lägeskontroU avbyggnad eller annan mätningsteknisk åtgärd. Ar överträdelsen ringa, får bygg-nadsavgiflen bestämmas tdlett lägre belopp än som följer av andra stycket eller helt efterges. Byggnadsavgift utgår ej om 1. det utförda rättas innan fråga om påföljd elleringripande enligt denna lag upptages vid sammanträde med eller 1. rättelse sker innan fråga om påföljd eller ingripandeenligt denna lag tas upp lill överläggning vid sammanträde med byggnadsnämndeneller 2. åtgärden avser rivning av byggnad och rivningen har a) företagils medstöd av lag eller annan författning eller annars varit nödvändig för attavvärja eller begränsa omfattande skada pä annan egendom eller b) företagils därför att byggnaden tillväsentlig del hade skadats genom eldsvåda eller annan liknande händelse. 7§' I fall som avses i 4 § första stycket utgår förutombyggnadsavgift en tilläggsavgift om åtgärden innebär att 1. helt ny byggnad uppföres, 2. befintiig byggnad till- eller päbygges, 3. byggnad inredes helt eller delvis tillväsentligen annat ändamål än det lill vilket byggnaden förut har varit använd, 4. byggnad eller del av byggnad tagesi anspråk för väsentligen annat ändamål än det till vilket byggnaden förut harvarit använd eller som finnes angivet på godkänd ritning eller 5. byggnad rives. Tilläggsavgift utgår ej i fall som avses i 5 §. Avgiftutgår ej heUer om åtgärden omfattar utrymme som ej överstiger . Tilläggsavgiftutgår med belopp .som motsvarar för varje kvadratmeter brutioareasom åtgärden har omfattat. När bruttoarean beräknas skall tio kvadratmeterräknas av. Harföreläggande om rättelse enligt 15 § meddelats eUer har del utförda rättatsgenom handräckning eller på annat sätt eller föreligger annars särskilda skäl,får avgiften bestämmas tUl lägre belopp än som följer av tredje slycket ellerhelt efterges. Avgiftenfår bestämmas till ett lägre belopp än som följer av iredje stycket eller heltefterges, om föreläggande om rättelse har meddelats enligt 15 §, om rättelsehar skett genom handräckning etter på annat sätt etter om det annars finnssärskilda skäl. 8 §2 Frågaom byggnadsavgift och särskild avgift prövas av . att förutsättningar föreligger allta ut tilläggsavgift på grund av bestämmelserna i 7§ första och andrastyckena, skatt nämnden anmäla förhållandet till altmän åklagare. Fråga oni tilläggsavgift prövas av aUmän domstol på talan av allmän åklagare. Talan får väckas endast om har begärt det. I fråga om sådan talan tillämpas bestämmelserna i om åtal för brott, på vilket ej kan följa svårare straff än böter, och om kvarstad i brottmål. Frågor om tilläggsavgift prövas av allmän domstol på talanav åklagaren. Talan får väckas endast om har gjort anmälan enUgtandra stycket. I fråga om sådan talan tillämpas bestämmelserna irättegångsbalken om åtal för brott, på vilket inte kan följa svårare straff änböter, och om kvarstad i brottmål. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1979:903. Senaste lydelse 1981:865. ti /86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , , Proposition om ändring i lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. Lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. (påföljdslagen) innehåller bestämmelser om bl. a. avgifter, handräckning ochföreläggande vid överträdelser av byggnadslagen (1947; 385) och byggnadsstadgan(1959:612). Deolika avgifter som kan tas ut är byggnadsavgift, särskild avgift och tilläggsavgift. 1 prop.1985/86:1 har regeringen lagt fram förslag om en ny plan- och bygglag (PBL) somskaU ersätta bl.a. byggnadslagen, byggnadsstadgan och påföljdslagen. Förslaget,som har granskats av lagrådet, innebär såvitt avser avgiftsbestämmelserna ipåföljdslagen bl. a. att det öppnas större möjligheter än all jämka ellerefterge vissa avgifter. PBL föreslås träda i kraft . Undervintern 1984. då lagrådets granskning av PBL-förslaget pågick, behandladebostadsutskottet (BoU 1983/84: 14) en motion 1983 (fp) med förslag till ändringav påföljdslagen. Motionären föreslog att - i enlighet med vadsom föreslagits i lagrådsremissen om PBL - skulle få möjlighet alt underlåtaatt påföra byggnadsavgifi om överträdelsen är ringa. fann atten bred enighet torde råda om att påföljdslagen bör modifieras i vissaavseenden och uttalade bl.a. att del enligt utskottets uppfattning fanns skälatt genomföra den i motionen förordade lagändringen när lagrådels granskning avPBL-remissen avslutats och när regeringens överväganden med anledning däravgjorts såvitt avsåg den aktualiserade frågan. Utskottet hemställde attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anförtom ändring i påföljdslagen. biföll utskottels hemställan (rskr 170). Jagvill nu ta upp bl.a. den av aktualiserade ändringen i påföljdslagen. 2Föredragandens överväganden 2.1 Justeringar i avgiftssystemet Mittförslag: Vissa av de justeringar i påföljdslagens avgiftssystem som finns iförslaget till ny plan- och bygglag (PBL) genomförs redan nu i påföljdslagen. Skälenför mitt förslag: I skilda sammanhang har påpekats att påföljdslagen äralltför onyanserad och "stelbent". Till största delen beror detta på avgiftssystemetsutformning. I propositionen om PBL har därför föreslagils sådana ändringar iavgiftssystemet att en mer nyanserad tillämpning av avgiflsbesiämmelserna blirmöjlig. Jagdelar den uppfattning som har kommit till uttryck i bostadsutskottets nyssnämnda betänkande och anser alltså alt vissa av de ändringar i avgiftssystemetsom har föreslagils i propositionen om PBL bör genomföras möjligtgenom att påföljdslagen ändras. bör även vissa andra förtydligandejusteringar göras i lagen. Jag återkommer till dessa i specialmotiveringen. Jagvill i delta sammanhang nämna all lagrådet vid sin granskning av PBL-förslagetinte framförde några erinringar i sak i de frågor som jag nu tar upp (prop.1985/86:1, BU. s. 309-311). Mittförslag: får nSöjlighet att sätta ned eller eftergebyggnadsavgiften, om överträdelsen är ringa. Skälenför mitt förslag: Byggnadsavgifi las ut när någon utan lov vidtar en åtgärd,som kräver byggnadslov (4§ påföljdslagen). Den las ut med ett belopp sommotsvarar fyra gånger den avgift som enligt kommunens byggnadslovstaxa skulleha tagits ut, om byggnadslov hade sökts och beviljats innan åtgärden utfördes.Minimibeloppet är . Avgiftenkan nedsättas eller efterges, om det fmns särskUda skäl för del. Den frågan prövasemellertid inte av utan av (I I §påföljdslagen). Densom har gjort sig skyldig til! olovligt byggande kan undgå avgiftsskyldighetom han lar bort eller på annat sätt rättar det olovligt utförda, innan fråganom avgift eller ingripande i form av föreläggande eller handräckning tas uppvid sammanträde med (5 § påföljdslagen). a. PBL-utredningenhar i sitt betänkande (SOU 1979; 66) Ny plan-och bygglag (s.504 och 505)påpekat att denna bestämmelse ibland får konsekvenser som måste uppfattas sommycket byråkratiska. När det gäller t. ex. åtgärder av mindre omfattning - omfärgningav fasader, reklamskyltar, plank, fasadförändringar, mindre tillbyggnader o. d.- händer det att den byggande efter diskussion med någon tjänsteman hos nämndenfår ett muntligt besked att något hinder mot lov inte föreligger. 1985/86: 35 missförstås elt sådant besked ochåtgärden vidtas innan byggnadslov har meddelats. För att undvika byggnadsavgiftmåste dä den byggande undanröja åtgärden före sammanträde.Dagen efter - då byggnadslovet har beviljats kan dock åtgärden åter vidtas. En ordning som den nu beskrivna måste givelvis uppfattassom onödigt byråkratisk. Innanjag går närmare in pä del förslag som jag avseratt lägga fram, vill jag emellertid något beröra handläggningen av ärenden somrör mindre ålgärder. Enligt 3 kap. 12 § andra stycket kommunallagen och 3§andra slycket byggnadsstadgan kan ge bl. a. tjänstemänhos nämnden bemyndigande att på nämndens vägnar besluta i en viss grupp avärenden. Motsvarande möjligheter finns enligt PBL-förslaget (II kap. 3 §). a. de åtgärder avmindre omfattning som pekade på förefaller vara av denbeskaffenheten att det normalt saknas anledning alt lägga prövningen pånämnden. Om prövningen i stäUet anförtros någon lämplig tjänsteman, kanbyggnadslovet lämnas så snart ansökningshandlingarna är kompletta. Situationersom den beskrivna bör därmed i stor utsträckning kunna undvikas. Jag villockså erinra om möjligheten alt i enklare ärenden göra muntlig ansökan om lov(55 § 1 mom. byggnadsstadgan). Även denna möjlighet finns enligt PBL-förslaget(8 kap. 19§). Enligl min mening kan alltså redan i daggenom förenkling av handläggningsrutinerna råda bot på en del av det som uppfattassom krångligt och byråkratiskt med påföljdslagen. Om man skall få enändamålsenlig ordning, är det emellertid nödvändigt att - som har föreslagitsi propositionen om PBL ge möjlighet att avstå från att ta utbyggnadsavgift för överträdelser som är bagatellartade eller kan jämställas medordningsförseelser. Mol en sådan lösning kan invändas all den i viss månavviker från en av principerna bakom påföljdslagen. Av förarbetena till lagen (prop.1975/76; 164) framgår nämligen att en förutsättning för att beslutanderätten ifråga om byggnadsavgiften då skulle kunna läggas på byggnadsnämnderna var attdet skuUe vara enkelt både att konstalera om skyldighet att betala avgiftföreligger och att bestämma avgiftens storlek i det enskilda fallet.Departementschefen framhöU bl.a. (s.41) att det inte borde anförtros enpolitiskt sammansatt nämnd att på skönsmässiga grunder ålägga enskilda allbetala avgifter av så betydande storlek som det kan bli fråga om vidtillämpning av påföljdslagen. Av den anledningen lades prövningen av frågor omnedsättning och eftergift av byggnadsavgift på . Ett avsteg frånden principen gjordes dock i och med att fick möjlighet attavstå från all la ut särskild avgift för överträdelser som kan anses som ringa. Som jag framhöll i mitt anförande till propositionen om PBLfinns det inte anledning att hysa några betänkligheter mot att nu göra ytteriigare ett avsteg från principen all inle skall kunna anlägga skönsmässiga bedömningar i avgiflsärenden. Den vidgning av nämndens befogenheter när det gäller byggnadsavgiften som har genomförts i PBL-förslaget, medger en tillämpning av påföljdssystemet så att onödig 6 byråkrati kan undvikas. Jag kan inleheller se några risker från rättssäker- hetssynpunkt med milt förslag. I överensstämmelse med PBL-förslagetförordar jag alltså att 4§ påföljdslagen ändras så att fårbefogenhet att nedsätta eller efterge byggnadsavgiften, om överträdelsen ärringa. Jag vill slutligen erinraom att någon ändring inte föreslås i fråga om rätt att, ombyggnadsnämndens beslut överklagas, sätta ned eller efterge byggnadsavgift (11§ påföljdslagen). Mittförslag: Tilläggsavgiften, som prövas av domstol, skall kunna jämkas ellerefterges, bl.a. i fråga om överträdelser som är att betrakta somordningsförseelser. Skälenför mitt förslag: Tilläggsavgift skall tillsammans med byggnadsavgifi tas utvid vissa angivna former av olovligt byggande som anses särskilt angelägna attmotverka (7§ påföljdslagen), nämUgen när det olovliga byggandet består i att 1. en helt ny byggnad uppförs, 2. en befintlig byggnad till- eller påbyggs, 3. en byggnad inreds helt eller delvis till väsentligen annat ändamål än dettill vilket byggnaden förut har varit använd, 4. en byggnad eller en del av en byggnad tas i anspråk för väsentligenannat ändamål än del till vilket byggnaden förut har varit använd eller som finnsangivet på godkänd ritning eller 5. en byggnad rivs. för varje kvadratmeter bruttoarea som åtgärden har omfattat.När bruttoarean beräknas skall dock frånräknas. Frågan om tUläggsavgifii ett visst fall skall tas ut prövas av allmän domstol på talan av allmänåklagare. I fråga om sådan talan skall bestämmelserna i omåtal för brott, på vilket inte kan följa svårare straffan böter och om kvarstadi brottmål, lillämpas (8§ påföljdslagen). Domstolenkan enligt 7§ fjärde stycket påföljdslagen nedsätta eller eftergetilläggsavgiften bl. a. om det olovligt utförda rättas. Nedsättning eller eftergiftkan också ske om det annars finns särskilda skäl. Av förarbetena tiU lagen (prop.1975/76; 164 s.33) framgår dock all denna möjlighet skall komma tUl användningfrämst i bagatellfall, men även i fråga om överträdelser som kan anses varaursäktliga, t.ex. att den byggande fått ett felaktigt besked att byggnadslovför åtgärden inte behövs (s.23). Det har emellertid visat sig att bestämmelsenhar tillämpats mycket olika av domstolarna. Bestämmelsernaom tilläggsavgift gäUer åtgärder som kan skilja sig mycket ål sinsemellan. Oftarör det sig om former av olovligt byggande som från samhällets synpunkt är heltoacceptabla, och där det utförda därför bör undanröjas. I andra fall kan detgälla åtgärder som vid en förhandsprövning inte skulle ha godtagils men som avolika skäl, l.ex. Prop.1985/86: 35 hänsyn tiU samhällsekonomiska och sociala intressen, måsteaccepteras i efterhand. Jag vill understryka att jämkning i dessa fall skallvara en undantagsföreteelse. Imånga fall innebär emellertid överträdelsen att den byggande inte sökerbyggnadslov till en i och för sig helt acceptabel byggnadsåtgärd. Det kan t.ex. vara fråga om en åtgärd som är förutsatt eller medgiven i en plan e. d. Envanlig situation är också att den byggande ger in en ansökan om lov och atthan, efter alt ha fått besked att han kan påräkna lov, på grund av missförstånde. d. påbörjar åtgärden innan lovet har meddelats. I fall av detta slag är denbyggandes underlåtenhet att invänta att byggnadslov lämnas vanligtvis altbetrakta som en ordningsförseelse. Om tUläggsavgifi skall tas ut i sådana fallär en fråga som i rättspraxis bedöms mycket olika. Delta ärotillfredsställande, särskilt med tanke på att tiUäggsavgiften kan uppgå tillavsevärda belopp. Föregen del finner jag det rimligt att tilläggsavgiften allt efter omständigheternajämkas eller efterges i fall som de nämnda, dvs. i fråga om åtgärder somär att betrakta som ordningsförseelser. För att en sådan bedömning lättareskall kunna göras av domstolen kan det vara ändamålsenligt att byggnadsnämndeni sin anmälan till åklagaren uttalar sig särskUt i den frågan. Attbyggnadsavgiften har nedsatts eller helt eftergetts kan givetvis vara ett skälför domstolen att också nedsätta eller helt efterge tilläggsavgiften. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande m. m. Förslagetstämmer överens med motsvarande delar i det av lagrådet granskade PBL-förslaget.Lagrådets hörande i delta ärende skulle därför sakna betydelse. Paragrafenhar i PBL-förslaget sin motsvarighet i 10kap. Blandde kostnader som enligl andra stycket f.n. inte skall beaktas när byggnadsavgiftenbestäms är kostnader för framstäUning av fotonegativ och bildkort. Dessakostnader ingår numera i det s. k. grundbeloppet enligt Svenskakommunförbundels normalförslag tUl byggnadslovslaxa och de framräknas aUtsåinte längre särskilt. a. på grund härav finns det enligt min mening intelängre anledning att behåUa bestämmelsen att dessa kostnader skaU frånräknasnär byggnadsavgiften bestäms. Andra stycket har utformats i enlighet härmed. 1ett nytt tredje stycke har föreskrivits att byggnadsavgiften får bestäm- Prop.1985/86: 35 mas till ett lägre belopp än som följer av andra slycket eller heltefterges om överträdelsen är ringa. Beträffande motiven till bestämmelsenhänvisar jag till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). 5§ i PBL-förslaget. Föratt rättelse skall medföra avgiftsbefrielse krävs all den sker innanfråga om påföljd eller ingripande tas upp vid sammanträde med byggnadsnämnden.Har nämnden vid sammanträdet diskuterat om del byggda kan tUlåtas stå kvareller inte, medför rättelse som sker därefter inte avgiftsbefrielse. Något kravpå att frågan om påföljd eller ingripande skall ha avgjorts vid sammanträdetuppställs således inte (prop. 1975/76; 164 s. 67, 284 och 285). PBL-utredningenhar påpekat att del i den praktiska tUlämpningen har uppfattals som oklarthuruvida en sådan anmälan om ett s. k. svartbygge som bara föranleder enbordläggning utan alt frågan om påföljd tas upp till sakdiskussion, skaUavskära från möjlighelen att genom rättelse åstadkomma avgiftsbefrielse.Utredningen konstaterar att det inte torde vara avsett att ett sådantbordläggningsbeslut skaU medföra att rättelse som sker därefter inle skaUmedföra avgiftsbefrielse. Eftersom tveksamhet har ansetts föreligga på dennapunkt, har utredningen föreslagit att ett förtydligande görs genom att ordet"upptages" ersätts med orden "tas upp tiU överläggning".Hovrätten för Nedre har avstyrkt en sådan ändring därför att den kanleda till godtycke och skönsmässiga bedömningar (se SOU 1982:9, s. 614). Somjag framhöll i mitt anförande till propositionen om PBL finns det enligt minmening inte anledning att hysa sådana farhågor som hovrätten har gett uttryckför. Jag ansluter mig alltså till utredningens förslag och anser attförtydligandet bör göras även i påföljds-lagen. Paragrafen har utformats ienlighet härmed. Föralt det klarare skall framgå att paragrafen avser även det fallet att en olovliganvändning av en byggnad eller byggnadsdel upphör har orden "det utfördarättas" bytts ut mol "rättelse sker". Motsvarande justeringfinns även i PBL-förslaget (s. 771). I PBL-förslagetmotsvarar paragrafen 10 kap. 7§. Avsamma skäl som har anförts i specialmotiveringen till 5 § har i det fiärdestycket orden "har det utförda rättats" bytts ut mot "omrättelse har skett". Beträffandemöjligheterna att med stöd av Qärde stycket sätta ned eller helt eftergetilläggsavgift vill jag hänvisa till vad jag anfört i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3). Att endast domstol har en sådan rätt framgår av 8§påföljdslagen. 1985/86:35 8§ 1 PBL-förslagetmotsvarar paragrafen 10kap. 8 § PBL har på förslag av lagrådet tagits in en bestämmelse om skyldighetför att till åklagaren anmäla överträdelser som kan föranledatilläggsavgift. obligatoriska anmälningsskyldighet framgår f.n.inte tydligt i påföljdslagen, vilket har vållat tillämpningssvårigheter. 1klargörande syfte har därför den av lagrådet föreslagna bestämmelsen tagits ini 8§ som ett nytt andra stycke. Angående den närmare motiveringen tillbestämmelsen viU jag hänvisa liU följande uttalande av lagrådet. Avförarbetena till påföljdslagen framgår att, när fråga uppstår om att göraanmälan till åklagaren om uttagande av tUläggsavgifi, inte fårgöra någon egen bedömning av möjligheten tUl eftergift av avgiften. att förutsättningar föreUgger att ta ut tiUäggsavgift pågrund av bestämmelserna i 7§ första och andra styckena har nämnden enobligatorisk anmälningsskyldighet. Detta förhållande framgår emellertid intetydligt av lagtexten, något som har vållat tiUämpningssvårigheter (se JO; s ämbetsberättelse1984/85 s.358). Lagrådet föreslår därför ett nytt andra stycke i förevarandeparagraf varav framgår att inte får göra någon diskretionärprövning av frågan om en överträdelse skall rapporteras till åklagaren. Detsagda innebär att lagrådet instämmer i departementschefens uttalande attanledning ej finns till ändring i dagens ordning. Detta stäUningslagande ärnämligen en naturlig följd av att tilläggsavgift skall prövas inte avbyggnadsnämnden utan av allmän domstol. En politiskt sammansatt nämnd sombyggnadsnämnden har nämligen ansetts ej (se prop. 1975/76:164 s.278f) böra fåefter skönsmässig bedömning ålägga enskild betydande avgifter. Det bör då inteheller ankomma på att ta ställning tUl om skäl för eftergiftföreligger. Somjag har framhåUit i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) kan det dock varaändamålsenligt att i sin anmälan till åklagaren uttalar sig ifrågan om åtgärden enligl nämndens bedömning kan betraktas som enordningsförseelse. Inte minst processekonomiska skäl talar för detta. Iåklagarens uppgifter ingår bl. a. att bedöma om talan skall väckas. På talan avåklagaren ankommer det sedan på domstolen att pröva frågan om tilläggsavgift. Ienlighet med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1) börde föreslagna ändringarna genomföras möjligt. Jag föreslår därför attändringarna skall träda i kraft den . Vadsom föreslås i fråga om möjligheterna att sätta ned eller efterge byggnadsavgift och tilläggsavgift bör tillämpas också på överträdelser som har begåtts före ikraftträdandet och som ännu inte är slutiigt avgjorda. Några övergångsbestämmelser härom behövs inte, eftersom en sådan tillämpning i sak stämmer överens med vad som allmänt gäller /jfr 5 § andra 10 slycket lagen (1964:163) om införande avbrottsbalken/. 5 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1976:666) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. Regeringen anslutersig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.