prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Tekniskutveckling och arbeiskraftsrationalisering har tillsammans med en radbiologiska framsteg bidragit lill en kraftig produktivitetsökning inomjordbruket och skogsbruket . En utveckling i dennariktning kommer även att vara av avgörande belydelse för de areellanäringarnas konkurrensförmåga. Fortsatta framsteg är dock beroende av om nyoch fördjupad kunskap kan tillämpas så alt naturresurserna inte överexploateraseller miljön skadas. Därför behövs fördjupade studier av samspelet växter -djur - mark - vatten - luft. Ökade kunskaper krävs om de mera långsikligariskerna, som är förbundna med ett iniensivare utnyttjande av olika nyaproduktionsmedel. behöver handelsgödselns och olika bekämpningsmedelsindirekta och långsiktiga effekter i näringskedjan ytteriigare klariäggas.Effekterna berör inte endast växt- och djurproduktion. De kan också hainverkan på kvalitet och sammansättning av livsmedelsråvarorna och den slutligaprodukten för konsumtion. En ökad skogsproduktion måste åstadkommas underhänsynstagande till produktionsprocessens påverkan på miljön och till andraintressen såsom rekreation och friluftsliv. Allt högre krav ställs sålunda på forskning ochulveckling inom de areella näringarna. Forskningen skall l.ex. ge ell underlagför en produktionsinriktning som tillgodoser höga krav på effektivitetsamtidigt som hänsyn tas till miljövården. har jag också gett uttryck föri min anmälan till prop. 1983/84: 107 om forskning. Det råder enighet ombehovet av denna fördjupning och förnyelse av forskningen. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harlagt fram förslag till ett sammanhållet forskningsprogram rörandeproduktionsformerna inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Programmel, somföreslås bli genomfört , skall kunna ge underlag för enbedömning av såväl livsmedlens kvalitet som inriklningen av den produktion somkrävs för att ta fram dessa livsmedel. Ett forskningsprogram förlivsmedelsproduktion efter primäriedet är under utarbetande. Rådet har ävenlagl fram ett långsiktigt program för skogsforskning. Programmens innehåll ochförslagen med anledning av dem har redovisats i annat sammanhang. Sammanlagtförordas nu alt anslaget till räknas upp med 37,7milj. tiil 102,3milj. Den allmänna inriktningen av Sverigeslantbruksuniversitets (SLU) forskningspolitik har inneburit en fördjupning och bredd- 'O ningav kompetensen för all möta de krav på problemlösning som forsk- Prop. 1985/86:100 ningen ställs inför. Ett läge med allmänt krympande resurser innebär Bil. 11emellertid all vissa verksamheter måsle omprövas för atl förstärkning skallkunna ske av angelägna och prioriterade forskningsområden. SLU har därför i sinanslagsframslällning redovisat förslag till en omfördelning av resurserna förforskning och forskarutbildning. Omfördelningen uppgår till av resursernaför dessa ändamål eller ca 5 milj. kr. för nästa budgelår. Genom dessaomfördelningar kan den forskning stödjas som prioriterades iforskningspropositionen. Det gäller främsl doklorandljänster, forskningrörande biologiska produktionsprocesser och bioteknik, mät-, styr- ochreglerteknik, veterinärmedicin och djurhälsa, skogsproduktion,luftföroreningar och livsmedel. Välutbildad personal är nödvändig för altforskningens resultat skall kunna omsättas i praktiken. Grundutbildningenskvalitet är också avgörande för möjligheterna alt rekrytera forskare tillangelägna uppgifter. välutbildade forskare blir insatserna för forskningmindre värda. Mol denna bakgrund föreslås alt SLU genom omfördelningar delviskompenseras för del normala besparingskravet på utbildningsområdet. Vidareföreslås extra medel för att säkra den för det praktiska skogsbruket viktigaskogs-teknikerutbildningen. Sammanlagt föreslås atl anslaget till SLU räknasupp med 25,5 milj. kr. till 406,3 milj. kr. Måletför arbetet på miljövårdsområdet såväl nationellt som internationellt är atltrygga alla människors rätt till en god livsmiljö samiidigt som naturen skyddasmot allvarliga störningar. En gynnsam ekonomisk ulveckling måsle bygga påhushållning med naturresurserna. Materiellt välstånd får inle köpas lill prisetav rovdrift med naturresurser eller allvarliga risker för människors hälsa. Utsläppen av föroreningar i luften är ett av våraallvarligaste miljöhot. Framför allt utsläppen av svaveldioxid och kväveoxidhar allvarligl skadat miljön. Försurningen av sjöar, vattendrag, mark, skogaroch skador på byggnader och metaller är följder av dessa utsläpp liksom riskerför människors hälsa. försurningsproblemen börjadeuppmärksammas har omfat tande åtgärder successivt vidtagits i för att minska utsläppen av i första hand svaveldioxid. behandlade etl av regeringen framlagt program mol luftföroreningar och försurning. Pro grammel innehåller en serie ålgärder för atl ytterligare minska de svenska utsläppen av försurande ämnen. Bl.a. redovisas åtgärder som bedöms kunna minska de totala svaveldioxidutsläppen och kväveoxidut släppen fram räknat års utsläppsnivå. Särskilda insalser för forskning och inventering görs när del gäller skogs skador och grundvatlenförsurning. Vidare görs ökade insalser för kalkning av sjöar och vattendrag. För /86 har anvisats sammanlagt 135 milj. kr. För nästa budgetår föreslås en ökning av detta belopp med 28 milj. kr. I programmet mot luftföroreningar och försurningingick bl. a. införande Prop. 1985/86: 100 av skärpta avgaskrav förpersonbilar. Det är av hälso- och miljöskäl helt Bil. 11 nödvändigt attbilavgasutsläppen kraftigt minskas. I en nyligen lagd proposition redovisasden närmare tidsplanen för alt minska utsläppen av bilavgaser och förinförande av blyfri bensin. De riktlinjer som redovisas i propositionen innebärall avgasreningskrav som motsvarar gällande federala krav i införs iSverige frivilligt års bilmodeller och obligatoriskt fr.o.m.1989 års modeller. För att främja införandel av blyfri bensin föreslås vidareen differentiering av bensinskatten så att skatten på blyfri bensin blir lägreän på blyad bensin fr.o. m den Ijanuari 1986. har beslulal i enlighetmed regeringens förslag. Regeringen avser att återkomma till i frågaom en differentiering av bilaccisen. I takt med att de svenska utsläppen av försurandeämnen minskats har en allt slörre andel av nedfallet över kommit atlhärröra från utsläpp i andra länder. Del internationella arbetet har därförblivit allt mer betydelsefullt. Detta arbete har också ytterligare intensifieratsunder . Huvudfrågan har därvid varit det förslag om en minskningmed ' av svaveldioxidulsläppen i som de nordiska länderna lade fram och som nuundertecknats av 21 länder. Flera av de mest besvärliga miljöproblemen i dagenssamhälle kan hänföras till den stora användningen av kemikalier. Bara i Sverigeförekommer omkring 90000 kemiska produkter. De flesta ämnen och produkter somnu används är otillräckligt undersökta från hälso- och miljösynpunkt.Samtidigt är den kemiska industrin av stor belydelse för samhällel. har fattal en rad beslulom en effektivisering av kemikaliekontrollen. En ny myndighet kemikalieinspektionen inrättas den Ijanuari 1986. Inspektionen skall bedrivatillsyn av leverantörer och importörer av kemiska produkter samt förbällrainformationen om kemikaliers hälso- och miljörisker. Den förstärktakemikaliekontrollen skall ske med slöd av en ny lag, lagen om kemiskaprodukter. En kommitté har tillsalts för attutarbeta förslag om en miljöskadefond som i vissa fall skall svara förkostnader för återställningsåtgärder och ersättning vid miljöskador. Fondenskall finansieras genom avgifter som betalas av dem som driver miljöfarligverksamhet. Övergödningen av föroreningskänsliga vattenområdenär ytteriigare en fråga som kräver ökad uppmärksamhet. Med stöd av de ändringari miljöskyddslagen som infördes den Ijanuari 1985 har regeringen under våren1985 beslutat förklara Ringsjöområdet i som ett särskiltföroreningskänsligt område. Användningen av bekämpningsmedel inom jordbruketbör begränsas. Detta åstadkoms genom alt bl. a. godkännande av bekämpningsmedellids-begränsas och alt flygbesprutning över förbjuds. Avsiklen är altinom en femårsperiod halvera användningen. Det är angelägel atl medel anvisas för allsäkerställa särskilt skyddsvärd mark för naturvårdsändamåi samt för friluftsliv och rekreation. Anslaget för markförvärv och ersättningar kvarstår därför på en oförändral hög '2 Vården avnalurvårdsobjekt är en betydelsefull del av naturvårdsar- Prop. 1985/86: 100betet. Anslaget för delta ändamål föreslås öka med 4 milj. kr. till 36,2milj. har fått i uppdrag atl utarbeta skydds-och förvaltningsformer för urskogsomräden på tillsammans ca 600000 ha. För den fortsatta restaureringen av anvisas medel. På strålskyddsområdet vill jag särskill peka påbehovet av förstärkta resurser för forskning rörande bildskärmar, mammografioch radon. Jag har beräknat särskilda medel för dessa ändamål. Vad beträffarradon har regeringen med utgångspunkt i radonutredningens betänkande(SOU 1983:6) beslutat om atl arbetet skall föras vidare med att nedbringaradonhalten i bosläder. I beslutet ingår vissa uppdrag till ,strålskyddsinstitulet, statens planverk och statens mät- och provråd i syfteatt effektivisera arbetet med att nedbringa radonhalten i våra bosläder. Betydande resurser behövs också i fortsättningenför forsknings- och undersökningsverksamhet bl.a. i syfte att följaförändringar i miljötillståndet. Genom budgetförslaget ges förutsättningar försatsningar på angelägna områden. Sammantaget innebär föreliggande budgetförslag alt505 milj. kr. anvisas för miljövårdsinsatser. Huvuddelen av resursökningen finansieras med medelsom influtit i form av miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. 9Idrott, turism och rekreation Stödettill idrotten räknas upp med 12 milj. kr. till 217,5 milj. kr. Särskildainsalser görs för alt skapa bällre förutsättningar för kvinnoidrolt, handikappidrottsamt för aktiviteter bland invandrare. I likhel med innevarande budgelår förstärksinsatserna för att motverka bruket av dopingpreparal inom idrotten. Idrottensriksanläggningar kompletteras med elevhem vid Lillsved och insalser iVålådalen. Under huvudtitel föreslås en höjning avdel s. k. lokala akliviieisstödet . Detta betyder mycket förungdomsidrotten. Förslag läggs också fram om ytterligare platser vididroltsgymnasier saml om slöd till idrottens studieförbund. Stödet till turism och rekreation föreslås blidrygt 78 milj. kr. för /87. Väridslivsmedelsrådetselfte session hölls i . Sessionen präglades av den akutalivsmedelssituationen i och ålgärder all förbättra den. Vid sessionenbeslöts även atl göra en översyn av väridslivsmedelsrådets framlida verksamhet. manifesterades FAO: s 40-årsjubileum.Vidare ägde FAO: s 23: e konferens rum. Åtgärder för att förbättra deafrikanska ländernas livsmedelssitualion och jordbruksutveckling har fått enalll mer framskjuten ställning i FAO: s arbeie. Deninom ramen för det Allmänna tull- och handelsavtalet () 13 lillsaltajordbrukskommitlénhar enligt lidigare antagna rekommendationer Prop. 1985/86: 100 fortsattsitt arbete i en andra fas ägnad åt fördjupat studium av möjliga Bil. 11lösningar att liberalisera handeln med jordbruksprodukter. Internationella veteavlalet - omfattande envetehandels- och en livsme-delshjälpskonvenlion - löper ut vid halvårsskiftet1986. Man har beslutat om en revision av det nuvarande avtalet. Det nyareviderade avtalel som i sak knappast kommer att förändra velerådelsverksamhel, beräknas träda i krafl den Ijuli 1986. Inom internationella sockerorganisationen väntasintensifierade ansträngningar för att åstadkomma ett nytt intemalionelllsockeravial med ekonomiska bestämmelser. Del inom EG tillämpade importsystemetmed tullfria globalkontingenler för sill går på sin tredje kvoteringsperiod1984-1985. infördes för den svenska exporten i början av oktober.EG-kommissionen har lagt fram ett förslag om en tullfri tilläggskontingent om15000 ton för lullperioden fram till . Arbelel koncentrerasnu på alt hitta långsiktiga lösningar för den svenska sillexporten lill EG. Inom ramen för del inom den Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) antagna arbetsprogrammet pågår en översyn avde varor som finns upptagna i konventionens Bilaga E, fisk och andra marinaprodukter. Förhandlingar pågår även mellan EFTA-länderna och EG om konsekvensernaför dessa länders jordbrukshandel av EG: s utvidgning med och . Del antog etlnordiskl handlingsprogram på jordbruks- och skogsbruksområdel.Handlingsprogrammet är del första i sitt slag och anger en rad programområdeninom vilka samarbete skall genomföras fram . antog på lurismkommilléns förslaggemensamma riktlinjer för medlemsländernas lurismpolitik, vilka avses bidratill att liberalisera bestämmelser och regler för turism. Kommittén kommer attgranska såväl gamla som nya hinder för turism i syfte att söka få dessaavlägsnade i största möjliga utsträckning. , som avhöll tvåinformella idrollsministermö-ten, antog efter folbollskravallerna i imaj 1985 en konvention mot åskådarvåld vid idrottsevenemang. Sverigeratificerade konventionen som tredje land, varigenom denna trädde i kraft den Inovember 1985. En slående kommitté kommer atl övervaka medlemsländernastillämpning av konventionen. Vid sammanträde i med fiskerikommissionenför har beslul fattats om kvotering av fisket av sill och skarpsill . För innebär beslutet bl. a. att det svenska fiskels fångstmöjligheter i för har ökats avsevärt vad gäller skarpsill. För torsk och lax har enighet om en kvotering inte nåtts. Medlemsländerna skall i stället frivilligt söka minska uttaget av dessa fiskslag . För att skydda laxbestånd har även för beslutat förlänga den normalt rådande fredningstiden. Jag ämnar fortsätta ansträngningarna att genom bl.a. bilaterala kontakter med laxfiskande 14 nationer i Östersjönförsöka få till stånd en ylleriigare begränsning av del Prop. 1985/86: 100 där bedrivna fisket. Bilaterala avtal 1986 harslutils med , , , Tyska Demokratiska Repubhken och EG.Förhandlingar pågår med . Vidare har avtal slutils med EG ochNorge om regleringen av fisket i /Kallegatt . () höll i sin trettonde session. Viddella möte antogs bl. a. etl miljöprogram för hela FN-systemet, . Detta program finansieras delvis genom frivilliga bidragtill Miljöfonden och delvis via de FN-organ och andra organisationer, somsamverkar med . Vid en diplomatkonferens antogs eninlernalionell konvention om skydd av ozonlagrei. undertecknadekonventionen och avser att ratificera den. Den speciella miljökommissionen - Worid Commissionon Environmenl and Development, som tillkallades av FN: sgeneralförsamling har fortsatt sitt arbete med en rad specialmöteni olika världsdelar. Kommissionens arbeie kommer att intensifieras under år1986. Ordförande för kommissionen är den tidigare norska statsministern . Inom : s miljökommitté pågår samarbete om bl.a. energi, naturresurser, kemikaliekontroll, avfall, trafik och redovisning avmiljötillståndet. Etl miljöministermöte inom : s ram avhölls i i juni1985 och behandlade bl.a. frågor kring sambanden mellan miljövård och ekonomiskutveckling. Etl nordiskt miljöministermöte hölls i Mariehamnden , varvid bl.a. det fortsaita nordiska samarbetet iförsurningsfrågor behandlades. Inom ramen för nordiska ministerrådetsämbetsmannakommitté har bildats en kontaktgrupp för internationellahavsföroreningsfrägor. Gruppen skall bl.a. bidra till samordningen av de nordiskaländernas synpunkter och förslag inom de miljövårdskonventionerna. har inbjudit till enministerkonferens om miljö . Förberedelsearbetet infördenna konferens har redan igångsatts. kommer atl vara värd förInternationella valfångstkommissionens 38: e session. A. m. m. Prop. 1985/86: lOO 11 A 1. 1984/85 Utgift 18863 594 1985/86 Anslag 19083000 1986/87 Förslag 20296000 Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (17 364 000) (-1-1058000) -h 1213 000 Medel för verksamhet harberäknats med utgångspunkt i etl huvudförslag för budgeiåren 1986/87-1987/88.Den reala resursminskningen fördelas med I % och för resp. budgetår ienlighet med det treåriga huvudförslag på som lades fast inför budgetåret1985/86. Jag räknar med atl resursminskningen i slort sett kan av genompensionsavgångar. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgetår lill . Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt till för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgifl 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Lanlbruksråden har lill uppgift all inhämta ochförmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmedsammanhängande näringar ävensom miljövården i de länder eller internationellaorganisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F. n. är lantbruksrådenplacerade i . , , och . Beräknad ändring 1986/87 1985/86: 100 Bil. Ersättningar för resor till och -h 94 000 Ersättning för kostnader för För information vill jagnämna atl vissa förändringar har vidtagits i fråga om lantbruksrådensplacering. I syfte att förslärka bevakningen av bl.a. försurningsfrågorna harett lanlbruksråd placerats i . De göromål som ankommer på lanlbruksrådet iNairobi handhas av en tjänsteman i som tjänstgör ca tremånader i . Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atl till Lantbruksråd för /87 anvisa eltförslagsanslag av . A 3.Utredningar m. m. 1984/85 Utgift '6251263 1985/86 Anslag '3000000 1986/87Förslag 3000000 ' Anslaget Kommittéer m. m. Utöver utgifterna för departementets kommittéer bestridsfrån anslaget kostnaderna för miljövårdsberedningen saml beredningen förlivsmedels-och näringsfrågor. Med hänsyn till den beräknade omfatlningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 3 milj. kr. Jag hemslälleralt regeringen föreslår atl till Utredningar m.m. /87 anvisa ell reservationsanslag av . A 4.Extra utgifter Prop. 1984/85Utgift 648137 Reservation 1043 831 1985/86Anslag 500000 1986/87Förslag 500000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändral belopp. Jag hemställer atlregeringen föreslår atl till Exlra utgifter för /87anvisa etl reservalionsanslag av 500000kr. Jordbrukets rationalisering m. ni. Prop.1985/86: 100 Bil. 1984/85 Utgifl 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Lanlbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighetför ärenden om lantbruket och lantbrukels ralionalisering, trädgårdsnäringenoch trädgårdsnäringens ralionalisering, rennäringen och rennäringensralionalisering, stöd lill företag i glesbygd avseende de areella näringarna,kontroll och inspektion på växlskyddsområdel, den allmänna hälso- och sjukvårdenbland husdjuren, djurskyddet samt veterinärväsendet, i den mån sådana ärendeninte ankommer på annan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighet förlantbruksnämnderna och deras ortsombud, statens lanlbrukskemiska laboratoriumsamt distriklsvelerinärorganisalionen. Styrelsen är också tillsynsmyndighetöver avbylarverksamhelen inom jordbruket, statens utsädeskontroll och delokala frökontrollanstalter som är behöriga alt ulföra statsplombering avutsäde saml de lokala lanlbrukskemiska kon-trollanslaller vars stadgarstyrelsen fastslållt. Styrelsen skall vidare följa verksamheten vid dehushållningssällskap för vilka styrelsen fastställt stadgar. m.m. framgår av förordningen (1967:425) med instruktion förlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (27 715 000) (-H 096000) (+ 911000) -(- 304000 1985/86: 100 Detär även under de närmasle åren angelägel alt lantbruks verkel genom olikaåtgärder lämnar stöd till de jordbruks- och irädgårdsföretag som befinner sig iekonomiska svårigheter till följd av stora investeringar och högaräntekostnader. Storaarealer jord- och skogsbruksmark kan inte utnyttjas på ett rationellt ochändamålsenligt sätt eftersom fastighetsbeståndet i många fall inte är anpassattill rådande tekniska och ekonomiska villkor i samhället. Mot denna bakgrundser styrelsen det som angelägel alt aktiva insatser för att förbättrafaslighelsförhållandena i jord- och skogsbruket kan sättas in i minsl sammaomfaitning som hillills. Framför alll bör den skogliga strukturrationaliseringenges hög prioritet i lantbruksnämndernas verksamhet. Behovet av intensifieradrådgivning lill jordbruket i syfte att behovsan-passa användningen avväxtnäring och kemiska bekämpningsmedel i jordbruket har understrukits i etlflertal utredningar och beslul av statsmakterna under de senaste åren.Lanlbruksstyrelsen förutsätter all särskilda medel kommer alt ställas tillförfogande för utökade insatser inom delta område. Styrelsen avser även atlomedelbart påbörja programarbete och viss rådgivning om alternativaodlingsformer. Under /87 krävs utökade resurser för dennaverksamhel. Även kommer betydandeplaneringsinsatser att krävas vad gäller organisationen och finansieringen avden regionala verksamheten inom djurens hälso- och sjukvård. Lantbruksstyrelsen föreslår att kostnader ochintäkter som avser verksamheten med tillsyn av foderlagstiflningen förs uppsom en särskild anslagspost under anslaget. Vidare föreslår styrelsen attersättningar vid skador inom trädgårdsodlingen på grund av naturolyckor sesöver. Lantbruksstyrelsenhar redovisat reala nedskärningar /87 och budgetåret1987/88 enligt det treåriga huvudförslag som lades fast inför budgetåret1985/86. Jag föreslår atl anslaget beräknas i enlighel härmed. Jag bedömer altdetta kan genomföras genom fortsatta rationaliseringar. Jag har vidare beräknat . för vissauppgifter i fråga om försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civiladelar. Lanlbruksstyrelsen bör i fortsättningen få redovisaverksamheten med tillsyn enhgt foderlagstiflningen under anslaget. Jag förordardärvid alt utgifterna redovisas under en särskild post. Tillsynen äravgiftsbelagd och utgifterna skall svara mot inkomsterna. Enligt vad jag har erfarit kommer statsrådet alt lägga fram förslag om vissa oljeersätlningsfrågor. Några medel frånanslaget £17. Stöd till oljeersättande ålgärder, m. m. under XII:e huvudtitelnbör inte tillföras förevarande anslag. Medel för energirådgivningom . bör därför tas bort fr. o. m. nästa budgetår. Medel för dennarådgivning får fortsättningsvis avdelas inom ramen för ordinarie medel underanslaget. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen . 1985/86: 100 föreslår Bil- 11 atl till Lantbruksstyrelsen för /87anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Ulgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag skall uppmärksamt följa lantbrukelstillstånd och utveckling samt vidta eller hos lanlbruksstyrelsen föreslå deålgärder som är påkallade eller i övrigl lämpliga, särskill för atl åsiadkommaen fortsatt ralionalisering inom lantbruket och trädgårdsnäringen. Nämndensvarar även för vissa statliga åtgärder i fråga om tillsyn över växtodling ochhusdjursskötsel, om skördeskadeskydd, skördeuppskatlning och jordbruksstatistiksamt om försöksverksamhel och kursverksamhet inom lantbrukels område. Nämndenhandlägger vidare frågor inom rennäringens område och andra områden som enligtsärskilda bestämmelser ankommer på nämnden. Frånanslaget bestrids även vissa kostnader för fiskenämnderna. m. m. framgår av förordningen (1967:425) med instruktion förlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Intensifierad råd- (+15 884000) (+ 8806000) - 1 183 000 + 15 100000 - 1900000 Tilllantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skall tas till uppbörd underanslaget för atl användas inom renskötseln enligt föreskrifter som meddelas avlanlbruksstyrelsen. 1985/86: 100 Pris-ochlöneomräkning m. m. . "'' Ökning av anslagetmed . för flytlning av lantbruksnämnden i . Särskilda medelställs lill förfogande för intensifierad rådgivning om användning av växtnäringoch kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Särskilda medel ställs tillförfogande för rådgivning om alternativa odlingsformer. Jag föreslår atl under förevarande anslag anvisassammanlagl . Jag har därvid beräknat medel förlantbruksnämndernas verksamhel för näsla budgetår med utgångspunkl ihuvudförslaget. Jag har vidare beräknat . för vissa uppgifter i frågaom försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. Jag förordar atl 5 milj. kr.