prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Statliga kreditgarantier för låntill bokförlag ulgår enligt förordningen (1978:490) om statligt lilleralurslöd(ändrad senast 1985:527). Kreditgarantier beviljas fr. o. m. innevarandebudgetår inom en total engagemangsram av 6 milj. kr. Under budgelårel 1984/85 har inga garantier beviljats.Fyra ansökningar på totalt . Av engagemangsramen omtolall 6 milj. kr. var 2,7 milj. kr. intecknade vid ingången av innevarandebudgelår. För budgelårel 1986/87 föreslär verkel inle några förändringar. Jag förordar en oförändradengagemangsram om tolalt 6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl lill Kreditgarantier tillförlag för /87 anvisa etl förslagsanslag av . Stöd till fackbokhandel m. m. 1984/85 Ulgift 2157762' 1985/86 Anslag 2300000 1986/87 Förslag 2438000 Från anslaget ulgår stalligldislribulionsslöd lill bokhandel enligt bestämmelserna i förordningen(1981:445) om statligt stöd lill distribution av böcker (ändrad 1985:526). /86 utgår det statliga stödet till distribution av ' böcker av den rabatt om som förlagen lämnar för litteraturslöddaböcker. Det s.k. fackbokhandelsavtalel mellan förlagen och fackbokhandelnföreskriver numera alt alla titlar för vilka förlagen söker statligtulgivningsstöd skall ingå i bokhandelns abonnemang. Denna ändring har medförtatl ett slörre antal titlar än tidigare blir berättigade till stöd. Kulturrådetföreslår en ökning av anslaget med . Vidmin beräkning har jag lagil hänsyn lill att belaslningen på anslaget bestäms avdel tolala antalet titlar som är stödberättigade samt av prisutvecklingen. Jagberäknar en ökning av anslaget med . 1984/85: 141 om litteratur ochfolkbibliotek anförde jag (s. 42) bl.a. att, mol bakgrund av den stora kullur-,utbildnings- och forskningspolitiska belydelse som utgivningen av ell stortuppslagsverk har, staten bör kunna ta på sig elt visst ekonomiskl ansvar.Därvid räknade jag med elt engångsbelopp, som borde kunna finansieras genomomprioritering av redan anvisade medel på medieområdet. Regeringen bordebemyndigas att besluta om ett sådant stöd. hade inget alt erinra motdetta (KrU 1984/85:21, rskr 392). Regeringen har genom beslut den 29 augusli1985 medgivit alt får betala ul 8,5 milj. kr. lillBokföriagel och därvid belasta förevarande anslag. Denna utgifthar finansierats genom en besparing under anslaget Lån till dagspressen. Enlika stor summa betalas av , som tillsammans medkulturrådet slutit avtal med Bra Böcker om utgivningen av ett slort svensktuppslagsverk. Avtalet har godkänts av regeringen. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår atl lill Stöd till fackbokhandel m.m. förbudgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86Anslag 2775000 1986/87Förslag 2858000 Enligt förordningen (1985:525) om staUigt slöd tillbokhandeln utgår frän anslaget sortimentsstöd till bokhandel som inle ärfackbokhandel samt slöd till utbildning och konsultation till i första hand småoch medelstora bokhandlar. Från anslaget utgår dessutom stöd till spridning avbokinformation samt bidrag till ()kostnader för administration av den statliga stödverksamheten. Prop.1985/86: 100 Bil 10 ' Avbeloppet får BFI omfördela högst . 4 får dock inga medel omfördelas. BFI begär en ökning av anslaget som kompensationför normal kostnadsutveckling (+ . I skrivelse den 13 november 1985föreslår BFI alt högst . av anslagspost 1. Sortimenlsslöd får användasför alt ersätta de koslnader som dellagande i en inköpsgrupp förnyhelsabonnemanget till servicebokhandeln medför. Innevarande budgelår ulgår för försia gången etltidsbegränsat stöd för spridning av bokbranschens gemensamma bokkatalog förbarn och ungdom. Katalogen har distribuerats lill samlligahushåll med barn i åldern samt till bokhandlar, skolor ochbibliotek. Slöd för inköp av ett brett urvalallmänlitleratur, ett s. k. sortimenlsslöd, ulgår fr.o.m. innevarande budgetårlill i första hand servicebokhandlar. Bokurvalet för sortimenlsstödet görs avbokbranschens organ. För flertalet mindre bokhandlar medför ett dellagande iinköpsgruppen koslnader för extra personal, vilka överstiger de statliga bidragbokhandeln tar emol för nyhetsabonnemanget. Enligt min mening bör koslnadernaför nyhets-abonnemanget ges en samlad redovisning. Mol denna bakgrund bör arvodeskostnadernaför urvalsgruppen kunna bestridas av medel anvisade för sorfimenisstödet.Enligt vad jag har erfarit kommer bokbranschen även i fortsättningen att svaraför de direkta kostnaderna för gruppen, dvs. för logi och resor. Jag avser attsenare ålerkomma till regeringen i fråga om beloppets storiek. Jag beräknar en ökning av anslaget med . Med hänvisning till vad jag nu haranfört och till sammanställningen hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen atl till Stöd till bokhandel /87 anvisa ett reservationsanslag av . Lån för investeringar i 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Utgift 2281000 1985/86 Anslag 1925000 1986/87 Förslag 1925000 Från anslaget utgår stöd enligtförordningen (1985: 525) om statligt stöd till bokhandeln. BFI anhåller för /87 om oförändral 1 925 000kr. 1 enlighel med Bokbranschens Finansieringsinstituts ABförslag bör anslaget för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Lån för investeringar ibokhandel för /87 anvisa etl reservationsanslag av I . 1984/85 Ulgift 10724147 1985/86 Anslag 12640000 1986/87 Förslag 13762000 Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TPB) har enligt sin instruktion (1979: 1073, ändradsenasi 1985:390) lill uppgift att i samverkan med andra bibliotek i landelarbeta för att synskadade och andra handikappade får tillgång till litteratur.Det åligger särskilt att framställa och låna ul talböcker ochpunktskrifisböcker saml atl inom sill verksamhelsområde lämna informalion ochråd till folkbibliotek och andra. I fråga om utlåningen av talböcker skall TPBinrikta sin verksamhel på alt fungera som lånecentral. svarar ocksåför framställning av sludielilteralur för synskadade högskolestuderande ochtillhandahåller punktskriftsböcker för försäljning. Vidare beslutar TPB omutbetalning enligt förordningen (1982:798, ändrad senast 1985:1036) omkompensation i vissa fall lör kostnader på grund av kassettskatt. Utgifterhärtor bekostas av medel ur anslaget. Till är knuten enpunktskriftsnämnd. Enligt förordningen (1985:391) om talboks- ochpunklskriflsbiblioiekels punktskrifts-nämnd har nämnden lill uppgift all främjaoch utveckla punktskriften för synskadade. Nämnden skall bl.a. utarbeta normerför den svenska punktskriften. Beräknad ändring 1986/87 Prop.1985/86: 100 Bil 10 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Kompensation för kostnader på grundav kassettskatt (7 865000) I 475 000 12640000 (+ 847000) (+ 768000) TPB:s utlåning av böcker ökade under budgelårel 1984/85med . Tal-boksullåningen från folkbiblioteken har enligt preliminärauppgifter från ökat med drygl underår 1984.Utvecklingen av den lokala och regionala talboksverksamhelen har lett till atlTPB fr. o. m. kan inrikta sin låneverksamhet helt på förmedlingslån,dvs. enstaka fjärrlån och depositioner. Direktlån av talböcker inom landet tillenskilda personer upphör med undanlag av studielitleraturenhetens utlåning. För de kommande tre budgetårenföreslår TPB all personalen skall öka med 5,25 årsarbetare som en konsekvens avall begär medel för en höjning av Utelnivån. begår ävenmedel för alt kunna administrera försäljning lill folkbiblioteken avpunktskrifisböcker lill svarl-skriftspris. TPB:s anslagsframställning innebär i övrigt i huvudsakföljande. Pris- ochlöneomräkning m. m. TPB anser aU,om huvudförslaget skall tillämpas, 1,eller . bör tas ul /87. För budgetåren 1987/88 och 1988/89 föreslår TPB enneddragning med 1,(.) resp. 1,(). Sammanlagt för detre budgetåren uppgår den femprocenliga besparingen till . För /87 innebär besparingen au medlen för75% av kostnaderna för en heltidstjänst vid enhet för utvecklingoch information dras in samt atl medlen för personaladministration minskas med40000 kr. Följden av besparingen blir att all verksamhel med den bokinformationsom förmedlas lill lallidningar och punkl-skriftstidningar läggs ned.Telefonförfrågningar lill kan inte besvaras i samma utsträckningsom . De krav som ställs på TPB:s personal nödvändiggör en kontinueriigfortbildning när det gäller den tekniska utvecklingen, inom detupphovsräitsliga området m.m. Besparingen i fråga om personaladministrationinnebär emellertid all medlen för fortbildning av TPB:s personal minskar medungefär hälften. Även resurserna för den interna utbildningen, l.ex. i ekonomi-och personaladministration och trycksaksproduktion, minskar. Sammanfattningsviskonstaterar att en neddragning hämmar bibliotekels internaulveckling och förmåga att lösa nuvarande och framtida upp- Prop. 1985/86:100 gifter. Möjligheterna för att spela en akUv roll somcenlral Bil 10 instans minskar drastiskt. /88 innebär besparingen att medlen för av kostnaderna fören bibliolekarietjänst vid enheten för lalboksullåning dras ner, vilket medförstarkt försämrad service till låntagarna. Vidare återbesätts inle endeltidstjänst () vid enheten för ulveckling och informalion, vilkel minskarTPB:s möjligheter au samla in och bearbeta statistik, någol som i sin tur försvårarfördelningen av det nya statsbidraget. Möjligheterna att ta emot studiebesökoch alt göra snabba interna utredningar minskar också. Slutligen föreslåsanslaget för resor minska, vilkel påverkar TPB:s rådgivande verksamhet som tillbetydande del sker i samband med resor inom landel. /89 föreslås en neddragning av medlen för av koslnaderna fören bibliotekarietjänst och av kostnaderna för en assistenttjänst videnheten för produklion, något som får effekt på förvärven av nyatalböcker och punktskrifisböcker lill . Anslaget för resor ochpersonaladministration beskärs ytterligare. TPBanser atl bör undantas från tillämpningen av huvudförslaget.Besparingen för /87 bör därför inte tas ut (+148000 kr. bör under anslagetE 8. Bidrag lill vissa sludiesociala ändamål Ullföras medel för alt gemöjlighet åt högskolesluderande rörelsehindrade och dyslektiker atl fåtalböcker som studieliUeratur. I samband därmed begär TPB medel motsvarandekoslnaderna för en handläggare (+144000 kr. Antalet talboks- ochpunktskriftstitlar bör öka. I samband därmed begär TPB medel för ytterligare enhalvtids handläggartjänst och en och en halv assistenttjänst (+260000 kr. i pris- och löneomräkning för talboks- ochpunklskriftsbibliotekets (TPB) förvaltningskoslnader. Huvudförslaget har tillämpats. Av den femprocenligabesparingen bör en tredjedel las ul under vart och etl av budgetåren 1986/87,1987/88 och 1988/89. Besparingen för nästa budgetår (-.) bör, i likhetmed motsvarande besparing pä anslaget för innevarande budgetår, las utunderbibliotekets produktionskoslnadsanslag. (1,3) I likhet med TPB anser jag att produklionen avtalböcker bör öka. Jag avser att återkomma till denna fråga under anslaget G18. Talboks- och punktskriflsbiblioteket: Produktionskostnader. I konsekvensmed den ökning av anslaget för produktionskostnader som jag kommer att föreslåbör medel avsättas under förevarande anslag för personal, övriga förvaltningskostnaderoch lokalkostnader (+400000 kr.). De föreslagna åigärderna har möjliggjortsgenom en särskild handikappram om 75 milj. kr. kaförutsättningarna för denna reform har åstadkommits genom omprioriteringarinom statsbudgeten. Chefen för har i delföregående, under anslaget E 8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål,anfört aUhan inte är beredd aU tillstyrka TPB:s förslag om aU likställadyslektiker och vissa rörelsehindrade med synskadade när det gäller atl fåtillgång till talböcker som sludielilteralur. 1 konsekvens härmed har jag isamråd med honom inte beräknat medel för koslnaderna för den handläggartjänstTPB begärt. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört och tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår atl till Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Förvaltningskostnader för budgelårel 1986/87 anvisa ell förslagsanslag av . 1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Utgift 1985/86Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bekostas talboks- ochpunklskriftsbibliotekets (TPB) produktion av talböcker och punktskrifisböckersamt kataloger och annat informationsmaterial. den utbetalas från anslaget statsbidrag för länsbibliotekensinköp av talböcker. Från anslaget ulgår också bidrag till () för produktion av videogram för döva. Beräknad ändring 1986/87 informationsmaterial m. m. Bidrag för inköp av talböcker till läns- Bidrag till för produktion av videogram ii-Riksdagen 1985/86. 1985/86: 100 Under /85 omfattade produktionen av talböckerca 14,50 titlar. Därutöver förvärvade ytteriigare ca 660talbokstitlar, varav 380 härrörde från studielitleraturenhel ochövriga från utomstående talboksproducenter. Produklionen av punktskriftsböckeruppgick 437 titlar. Dessutom producerades 28 punktskrifistitlar vidsludieliiteraturenhelen. För de kommande tre budgeiårenföreslär TPB att antalet talbokstitlar skall öka med 200 titlar åriigen. Ikonsekvens med förslaget om höjd titelnivå begär TPB medel för katalogisering.Vidare begär TPB medel för produktion av punktskriftsböcker för försäljninglill folkbiblioteken till svartskriftspriser. TPB:s anslagsframställning innebär i övrigt i huvudsakföljande. för TPB:s produktionskostnader och . TPB anser aU,om huvudförslaget skall lillämpas. 1,eller . bör las ut förbudgelårel 1986/87. För budgeiåren 1987/88 och 1988/89 föreslår TPB enneddragning med 1,(.) resp. 1,(). Sammanlagl för detre budgeiåren uppgår den femprocenliga besparingen till . För /87 innebär besparingen att TPB upphörmed kostnadsfri utdelning av mikrokortkalalogen, en mycket allvarlig försämringav servicen till folkbiblioteken. Förslaget innebär en övervältring avkostnader på kommunerna och skulle troligen påverka resurserna för talboksinköpnegativt och således motverka intentionen med det bidrag till inköp avtalböcker som skali fördela . Vidare innebär besparingen enneddragning av förvärvsnivån av talböcker med 20 titlar. För /88 föreslås en neddragning avförvärvsnivån för punktskrifisböcker med 16 titlar och för /89en neddragning av förvärvsnivån för talböcker med 60 titlar. Bibliotekelsproduktionskoslnadsanslag bör undantas från tillämpning av huvudförslaget undertreårsperioden. Besparingen för /87 bör således inte tas ut(+396000 kr. Antaletegenproducerade talbokstitlar bör höjas med 200 (+ . 1 konsekvensmed sin begäran om ökat Utelantal begär TPB medel för ökade koslnader förkatalogisering (+75 000 kr. TPB begärbemyndigande atl /87 få lägga ut beställningar av talböcker,punklskriftsböcker och informationsmaterial som belastar anslaget budgetåret1987/88 upp lill ett belopp av 6.6 milj. kr. SDR begär ökademedel (+688000 kr.) för sin produktion av videogram på teckenspråk. Vidarebegär SDR medel för information (+100000 kr.) och utbildning (+100000 kr.). TPBföreslår, i avvaktan på förslag med anledning av betänkandet (Ds U 1984: 18)Videogram för döva, ingen ökning utöver prisomräkning. Slutligen har SDR i ensärskild skrivelse redovisal de samlade kostnaderna för en ulbyggnad av förbundelsvideoverksamhel i l.o. m. /89. Utredningen(U 1983:02) om videogram för döva Prop. 1985/86: 100 Efter regeringens bemyndigande den 28 april 1983tillkallades en särskild utredare med uppgift att bl.a. utarbeta förslag omförutsättningarna för och utformningen av de framtida statliga insatserna förden verksamhet med videogram för döva som bedrivs av . Utredaren överiämnade betänkandet (Ds U 1984: 18)Videogram för döva till regeringen. I betänkandet föreslås i huvudsak följande. Videospelare föreslås bli fritttekniskt hjälpmedel för döva under förutsättning atl produklionen av videogrampå teckenspråk stigit till minst . Att förse 3000 hushållmed videospelare kostar 15 milj. kr. plus mervärdeskatt, en reform som böråstadkommas . Staten bör ta huvudansvaret förproduktionen av videogram pä teckenspråk vid SDR men bör inle bli huvudman förverksamheten. Statsbidrag föreslås ulgå med en viss procentandel av eltbidragsgrundande belopp inom en angiven totalram. Bidragsgrundande belopputgörs av produktionskostnaden vilken uppgick lill5000 kr., ett belopp som bör räknas upp med hänsyn lill inflationen. Vid högst500 minuters produktion bör staten bidra av det bidragsgrundandebeloppel. Vid 501-750 minuters produktion bör staten bidra och vid751-1 000 minuters produktion bör staten bidra av det bidragsgrundandebeloppet. Pengarna bör betalas ut i förskoll. Om volymen inle uppnås görsavdrag inför nästa budgetår. Statlig insyn bör ske genom ensärskild ledningsgrupp för videogrampro-duklionen vid SDR (SDR Video) medrepresentanter för SDR och TPB och med en av staten utsedd ordförande. Gruppenbör ansvara för ekonomi, administralion och långtidsplanering men bör ej hainflytande över programverksamheten. Förutom att SDR:s produktion avvideogram på teckenspråk ges ökat slöd bör insatserna för döva på video- ochTV-områdel ökas genom atl () och () i kommande avtal med staten förpliktas att regelbundeloch i större omfattning än nu producera TV-program på teckenspråk. TPB föreslås få i uppgift alt svaraför en katalog över videogram på teckenspråk. Materialet bör läggas in iBibliotekstjänsts bibliografiska databas . Grundkostnadema för första åretberäknas till . Därefter beräknas kostnaderna lill . årligen.TPB:s förvaltnings-koslnadsanslag bör tillföras dessa belopp. Utredaren anser att biblioteken ären naturiig spridningskanal för videogram på teckenspråk. Ett Ijärriånesystemmed TPB som lånecentral föreslås därför. Kostnaden för anskaffning av äldreprogram från SDR och UR lill beräknas . Därtill kommeråriiga kostnader för anskaffning av nya program. TPB bör tillföras dessabelopp. Remissinstanserna är i stort sett positiva till förslageni betänkandet. SDR har invändningar när det gällerutredarens sätt alt göra kostnadsjämförelser med andra videoproducenter.Kulturrådet () menar atl förulsäUningarnaför folkbibliotekens medverkan har belysts alltför sum- Prop. 1985/86: 100mariskt. TPB saknar en närmare analys av koslnaderna m. m. om bibliote- Bil10 kel skulle bli lånecentral för videogram på teckenspråk. Flertalet remissinstanser anser attv i d e o s p e I a r e bör bli fritt tekniskt hjälpmedel för döva som använderteckenspråket. Av dessa ansluter sig (SoS), statenshandikappråd. (HfR), SDR m.fl. till utredarensåsikt, nämligen all detta bör ske på sikl, dvs. när SDR:s produklion stigittill minsl per är. Remissopinionen är delad när detgäller förslaget till statsbidragsmodell. SoS, TPB, (),statskontoret. och (,SAB) tillstyrker den föreslagna bidragsformen. TPB anserdock att det är nödvändigt alt ytterligare bearbeta förslaget. Statskontoret tillstyrker denföreslagna konstruktionen fram lill . Därefter bör en enklare modellövervägas. Del bidragsgrundande beloppel bör inle knytas lillkostnadsutvecklingen utan i stället räknas upp efter normer som lillämpas vidberäkningen av anslag till statlig verksamhel. SDR anser att beräkningsgrunden förbidragets storlek är komplicerad och föreslår en någol annorlunda konstruktion,nämligen all staten vid 500 minuters produktionsnivå bör bidra avkostnaden. Vid 750 minuters produktionsnivå bör staten bidra av helakostnaden och inle bara i intervallet . Slutligen bör staten vid1000 minuters produktionsnivå bidra av hela kostnaden. Förslaget all staten skall få enviss insyn i SDR:s videoverksamhet genom en särskild ledningsgrupp berörs avytterst få remissinstanser och tillstyrks endast av statskontoret, för döva och hörselskadade barn (DHB). TPB kan inte tillstyrka förslagetatt en särskild ledningsgrupp skall inråttas. En ledningsgrupp av detta slagskulle innebära onödig byråkrati. Flertalet remissinstanser, nämligenSoS, , . SAB, HfR, SDR. DHB och (), tillstyrker förslaget att SVT och UR i det nya radioavialet skall åläggasatt i större omfattning texlsätla program för döva och sända program påteckenspråk för såväl barn som vuxna samt alt koslnaderna härför skall bäras avprogramföretagen. SDR föreslår dessutom att det avdet nya avtalet skall framgå atl SVT skall ombesörja daglig nyhetsförmedling påteckenspråk. Häri instämmer DHB och HCK. () anser inteatt det finns anledning all i ell nytt avtal med UR skärpa formuleringarnabeträffande UR:s skyldigheter atl göra program lillgängliga för döva ochhörselskadade. Även när del gäller SVT är det nuvarande avtalet tillfyllest.SVT har under innevarande avtalsperiod satsat på en kraftig utbyggnad avprogramtextning och lext-TV i syfte all göra fler program tillgängliga för dövaoch hörselhandikappade i . SVT avser alt så långt tillgängliga resursertillåter fortsätta denna ulbyggnad. Av de remissinstanser som berör frågan om information ochka- Prop. 1985/86:100 lalogisering tillstyrker samtliga förslaget att dennauppgift bör ligga på Bil 10 TPB. Hit hör SoS, stålens handikappråd, KUR,TPB, SÖ, statskontoret, , , HfR. SDR, DHB, HCK m.fl. TPB ser posiUvl på aU la på sigansvaret för katalogiseringen av videogram på teckenspråk under förutsättningatt medel härför ställs till bibliotekels förfogande. Förslaget alt kataloginformationenskall läggas in i Bibliotekstjänsts bibliografiska databas tillstyrks avbl.a. SoS, TPB, , . SDR, DHB och HCK. TPB framhåller att utredaren intediskuterat i vilka former katalogen skall framställas och inte heller beräknatkostnaderna härför oavsett om det gäller mikrokorlskatalog eller tryckt katalogi bokform. Även statskontoret saknar enredovisning av koslnaderna för framställning och distribution av den trycktakatalogen. Alternativa meloder för all framställa katalogen saknas också, bl.a. elt alternativ utan inmatning i BURK. Eftersom del gäller ett begränsatantal titlar, ca 150 st., och eftersom mindre än hälften avlandets folkbibliotek har tillgång till BURK, kunde eventuellt enbart en trycktkatalog vara tillräcklig tills vidare, om den kan framställas lill en lägrekostnad än en . Utredaren finner det önskvärt altTPB blir lånecentral för hela landet när det gäller videogram på teckenspråk.Detla synsätt stöds av bl.a. SoS, KUR, TPB, SÖ. , ,, HfR. KUR menar all del samlade beståndetav videogram på teckenspråk bör finnas på TPB. bör länsbibliotekenoch de största kommunbiblioteken fortsätta som alt köpa de mestefterfrågade videogrammen. Utlåningen bör ske vid del lokala , som isin lur lånar depositioner eller enstaka titlar från TPB. TPB framhåller att belänkandetsaknar kostnadsredovisning vad avser teknisk utrustning, personal, lokaler m.m. Det är heller inle klarlagt hur kopieringen av program skall gå till och vemsom skall utföra den. Även upphovsräitsliga frågor bör belysas liksom frågan ompostbefordran. Den portobefrielse som gäller för talböcker och punktskrift börutökas till att även gälla videogram för döva. emballage lämpligl förpostbefordran måste också tas fram. SAB anser att uppbyggnaden avvideobestånd på länsbibliotek och andra enskilda bibliotek bör ske efter behovoch atl koslnaderna tillkommer landsting och kommuner. Huvudansvaret föruppbyggnaden av video-bestånd med statliga medel bör ligga på TPB. Statskontoret nämner som enalternativ dislributionsmodeli att de tre länsbibliotek vilka nu fungerar somlånecentraler/depåbibliotek får till uppgift all svara för utlåningen avvideogram för döva. SDR befarar långa väntetider förlåntagarna om TPB skall bli lånecentral för videogram på teckenspråk. SDR:s videoprogram distribueras till dövföreningslokalerna i landet. De program som liknar böcker, dvs. har litterärt innehåll, bör i framliden, förutom i dövlokalerna, åven finnas på biblioteken. För distribution av program med aktualiletsvärde föreslår SDR att man bör utreda om ny teknik kan las i bruk. Jag har beräknal . i prisomräkning för talboks-och punkt-skriftsbiblioiekels (TPB) produktionskostnader. Enligt min mening börhuvudförslaget inte tillämpas för förevarande anslag. Däremoi bör, i enlighel medvad jag har föreslagil i det föregående, den besparing om . som harberäknats påTPB:s förvalinings-kostnadsanslag las ut under förevarande anslag. (1,3)