prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna blir mycket slor och kommer i de flesta fall atlhärstamma från två eller flera nationaliteter. Den blir så uppblandad att deetniska gränserna blir mindre lydliga. Den ekonomiska utvecklingen är sannolikt avbetydelse för de etniska relationerna, men sambandet är inte så klart som mängahävdat. Den politik som syftar till all stärka invandrarnasegna resurser bör vara ägnad att öka den sociala mobiliteten bland invandrarnaoch deras ättlingar. Då kommer invandrare och svenskar att arbeta sida vidsida i fler yrken. De fördjupade kontakterna bidrar till bättre relationer. Bland främjandeåtgärderna bedöms en upprustning avsvenskundervisningen för vuxna som utomordentligt angelägen, inte minsl föralt öka den sociala mobiliteten. Remissammanställning över diskrimineringsutredningensdelbetänkande (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering och utredningens skrivelsetill Efterremiss av betänkandet har yttrande inkommit från: Justitiekanslern (), , , , riksåklagaren (), länsåklagarmyndigheten iSlockholms och , länsåklagarmyndigheten i , länsåklagarmyndigheteni , åklagarmyndigheten i ,åklagarmyndigheten i åklagardistrikt, åklagarmyndigheten i Uppsalaåklagardistrikt, åklagarmyndigheten i ,(), polisstyrelsen i , polisstyrelseni , polisstyrelsen i polisdistrikt, polisstyrelseni polisdistrikt, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) efler hörandeav juridiska fakullelsnämnden vid , statensinvandrarverk (), bostadsslyrelsen, statskontoret, iSlockholms län, länsslyrelsen i , bostadskommittén (Bo 1982:01),ombudsmän (), , . Botkyrkakommun, kommun, , kommun, (), HSB, , , i (LO), (), Centralorganisationen /SR, Föreningen . Föreningen , , , Riksförbundei finskaföreningar i , , i , Esternas representation , /Letliska Hjälpkommitlén, Gemensamma arbetsgruppen mol rasism ochRiksförbundei för personal vid invandrarbyråer (RIB), Yttranden över skrivelsen fråndiskrimineringsulredningen (DU) har lagits upp i avsnitt 2,2,2. Beträffandedenna har yttranden endast inkommit från JK, , kammarrällen iJönköping, Slockholm tingsrätt, RÅ, RPS, , bostadsslyrelsen, statensarbetsgivarverk, länsslyrelsen i , JO, , , Landslingsförbundel saml Slockholms och Söderiälje kommuner. UHÄ har ingivit yttranden från , ochUppsala universitet. Yttrande har också inkommit från förinternationella adoptionsfrågor () och . 1 Allmänt Prop, 1985/86:98 Flertalet remissinstanser är positiva till utredningensallmänna synpunkler. Lunds univershet, kommun, Riksförbundei finska föreningari , i , i , Esternas representation i och stödersamtliga förslag och synpunkter, medan länsslyrelserna i län är positiva till allt de inte uttalat kritik mol (se avsnitt 5,2), Renl allmänt kan nämnas att deräitsvårdande remissinstanserna varit mer kritiska än övriga instanser,Särskill stark kritik har härvid riktals mol utredningens slutsatserbelräffande hur polis och åklagare handlägger den här typen av ärenden, RÅ anför bl, a,: har isitt belänkande framfört allvarlig kritik mol de räitsvårdande myndigheternashandhavande av denna lagstiftning. Vad gäller åklagarna har jag låtit göra engenomgång av de mål i vilka utredningen riktat särskild kritik mol åklagarnasbeslul. Genomgången ger vid handen alt visserligen utrymme kan finnas för annanbedömning än den som kommit lill uttryck i någol av fallen, men också allkritiken i långa stycken skjuter över målet. Sårskilt påtagligt är attutredningen i belydande grad saknat förmåga atl anlägga ett strikt straff- ochslraffprocessrätls-ligl betraktelsesätt, I sin strävan alt i alla lägentillgodose en eventuell målsägandes inlresse bortser sålunda utredningen intesällan från det grundläggande kravel alt också den misstänktes rätt måstetillvaratas. Beviskraven måsle givetvis upprätthållas liksom gängsetolkningsmetoder beträffande straffrältslig reglering iakttas oavsett om denföreteelse som man vill slävja framstår som utomordentligt förkastlig. Det årbeklagligt atl utredningen inte haft tillgång till juridisk sakkunskap. Dettager sig till känna inte bara i utredningens granskning av de olika fallen utanockså i dess analyser av gällande bestämmelser och givna domar samt i dessförslag till lagstiftning och andra åtgärder av rättslig beskaffenhet. Stundomupphöjer utredningen sina egna bedömningar och slutsatser till gällande rätt.Ämnets allvarliga arl hade förtjänat en mera sakkunnig och balanseradbehandling, Mitt intryck av den redovisning somutredningen har gjort belräffande handläggningen är att utredningens slutsatseri mycket är felaktiga och synnerligen överdrivna. Den genomgång avhandläggningen som utredningen har gjort borde enligt min mening ha lämnais ålkompetenta myndigheter - och riksåklagaren. Jag anser inteall jag på grundval av utredningens påståenden kan eller bör uttala mig om deförslag till ålgärder som utredningen har lämnat. Polisstyrelsen i Uppsalapolisdistrikt påpekar i sill remissvar all del inie är ovanligl att tiU polisoch åklagare inkomna anmälningar resulterar i beslut atl inie väcka åtal ochalt den genomsnittliga siffran är all av alla anmälningar resulterar i ellsådanl beslut. Även TCO lar avslånd från deangrepp som DU riktar mot polisens handläggning av diskrimineringsärenden ochanför. TCO är starkt kritisk tiU delunderlag som utredaren presenterar för sitt Prop. 1985/86:98 ställningslagandeoch de schabloniseringar i fråga om attityder och relationer utredningentillvitar poliskåren. Det är med den utgångspunkten inte förvånande altutredaren i delta delbelänkandet funnit brister på alla kartlagda områden.Utredaren pekar bl, a, på brister i rättstillämpningen på grund av atl polisenfelaktigt avskrivit anmälningar rörande hets ftiol folkgmpp och olagadiskriminering. Utredarens konstaterande är här riktigt endast ur striktformell synpunkt och det ger knappast någon grund för slutsatsen atl del finnsfelaktigheter i rättstillämpningen. Det avgörande för atl bedömarättstillämpningen är huruvida en strikt formell hantering skulle leda tillell annal resultat än de avskrivningsbeslut som fallas av polisen, Detla harutredaren inte kunnat påvisa. Åtskilliga remissinstanser finnerdock visat all fel förekommit vid handläggningen av diskrimineringsärenden ochJO ullalar. I betänkandet redovisar utredningenresultatet av en undersökning av anmälningar om hets mot folkgrupp och olagadiskriminering. Med stöd av iakttagelser som därvid har gjorts riktarutredningen hård kritik mol de räitsvårdande myndigheterna för handläggningenav sådana anmälningar. Del är inte alldeles lätt all på gmndval av undersökningsmaterialet,så som del redovisas i betänkandet, skapa sig en rättvisande bild av läget. Vadjag framför allt saknar är någon form av jämförelse med andra slags ärenden.Genom sina exempel visar utredningen dock alt del har förekommit anmärkningsvärdafel vid handläggningen och all vissa beslul har grundat sig på bedömningar somkan ifrågasättas. Även om jag inte i alla delar kan ansluta mig lillutredningens resonemang, måste också jag dra den slutsal-sen all del på sinahåll har brustit i kännedomen om rättsreglernas innebörd. Avsaknaden avvägledande domstolsavgöranden lorde också ha hafl betydelse i sammanhanget. 2 Föreslagna ändringar i 16 kap 9 § Medan ändringsförslaget rörande straffskalan kritiseratsav ett stort anlal remissinstanser har förslagen rörande räckvidden avbeslämmelsen godtagils av det stora flertalet remissinstanser. 2.1 Ändring i straff skalan för olaga diskriminering Förslaget tillstyrks av (som dockinte anser ändringen särskill angelägen), åklagarmyndigheterna i , överåklagaren i , RPS, ,länsstyrelserna i och . ,och kommuner. , , SverigesAdvokatsamfund, socialdemokratiska kvinnoförbundet och Lettiska cenlralrådelsaml Lettiska lijälpkomimttén i . Såväl RPS som länsslyrelsen iMalmöhus län förklarar dock att de inte tror alt ändringen kommer all leda till några ändringar priorileringsmäs- sigl, I övrigi godlar de positiva remissinstanserna de skäl DU framfört. Överåklagaren i förklarar också atl han tillstyrker brollsbalks- ändringarna eftersom de kan medverka till alt hos allmänheten inskärpa 285 hur allvariigt samhället ser på trakasserier mot medlemmarav etniska Prop. 1985/86:98 minoriteter, LO anser alt brottet hels motfolkgrupp är allvarligare än olaga diskriminering men förordar en vissskärpning av straffskalan så alt den ger en anvisning om all samhället serallvarligt på alla former av diskriminering, avstyrker denföreslagna ändringen eftersom olaga diskriminering allmänt sett är ett ringarebrott än hets mot folkgrupp. Hovrätten förklarar dock att det torde kunnaförekomma fall av olaga diskriminering som är så grova atl sex månadersfängelse inie räcker som påföljd. Hovrätten föreslår därför ett tillägg av delinnehållet alt det för grova fall stadgas fängelse i högst . Förslaget avstyrks av JK, Göteborgstingsrätt, RÅ, länsåklagarna i . ochÖstergötlands lån, överåklagaren i , polisstyrelserna i Malmöpolisdistrikt och , , ,statskontoret, JO, , och Föreningen . De flesta avdessa instanser åberopar som skäl för sitt ställningstagande att brottet helsmot folkgmpp är allvarligare än olaga diskriminering. Bl, a, JK och RÅ gör gällande attolaga diskriminering är alt jämställa med grov förolämpning, för vilket brottstraffmaximum är fängelse . Flera av de negativa instanserna(bl, a. Föreningen Föreningen ) har också förklarat all de inte tror all denföreslagna ändringen skulle medföra all ifrågavarande brott skulle komma attprioriteras ulrednings-mässigl i högre grad än av polis- ochåklagarmyndigheter, RA och polisstyrelsen i polisdistrikt motsätter sigockså att strafflatituden används för att prioritera och inrikta verksamhei,RÅ anför. All skärpa en straffsats i syfteall förmå vederbörande myndigheter lill störte skyndsamhel och noggrannhetsaknar all anknytning liU vedertaget kriminalpoliliskl tänkande; det kan juinte rimligen komma i fråga alt generellt skärpa påföljden för dem somövertygals om ell vissl brott av den anledningen atl ansvarigamyndighetspersoner eventuellt kan göra sig skyldiga lill försummelser i sambandmed broltsbeivrandel, , och länsåklagarmyndigheten iÖstergötlands län kan dock tänka sig en viss skärpning av slraffmaximum. Detkan också nämnas alt anser atl man, innan en ändring avstraffskalan genomförs, i vart fall bör avvakta fängelseslraffkommitlénsöversyn av slraffskalorna. 2,2,1 Precisering av del straffbara områdel Förslagel har ulan förändringar och med accepterande i deflesta fall av de motiv som DU anfört tillslyrkis av , Stockholmsoch Göle- borgs tingsrätter, länsåktagaren i län.överåklagarna i Prop. 1985/86:98 Slockholm och (belräffande den senarese även avsnitt 2,1), Polisstyrelsen i polisdistrikt, UHÄ,åklagarmyndiglieierna i och , länsslyrelsen i Stockholmslän. , statskontoret, JO, Svenska kommunjörbundel. , HSB,, , , SverigesAdvokatsamfund och Lettiska centralrådet i samt LettiskaHjälpkommii-tén i . univershet är i och försig positivt lill en ändring av beslämmelsen men förordar en annanordalydelse, Endasl JK, RA, länsåklagaren iSlockholms län och , och Föreningen har avstyrkt förslaget. Härvid anför JK lill en början attnågon förpliktelse all utöka det straffbara området inte föreligger på grundav eller andra internationella åtaganden, JK anser vidare attden nuvarande bestämmelsen är klar medan den föreslagna medför altgränsdragningen mellan del straffbara och del icke straffbara området enligtJK:s mening blir flytande och ger utrymme för alllför slort godtycke ibedömningen. Det kommer även att uppstå bevissvårigheter. JK anseratistraffbestämmelsen med den föreslagna ändringen blir alllför allmäni hållen ochoprecis för atl kunna accepteras ur rättssäkerhetssynpunki, Enligi JK:s meningskulle den dessulom leda till en osäkerhet hos tjänstemännen vid kontakter medinvandrare vilket knappast kan vara ägnat atl gagna invandrare när de sökerhjälp hos myndigheter. Någon godtagbar moiivering för den föreslagna ändringenhar inte framförts från utredningens sida. Förslaget bör således enligt JK:smening inte föranleda lagstiftning, RA och Föreningen all förslaget inte innebär en precisering utan en utvidgning av detstraffbara områdel, någol som RÅ ej finner behov av. Föreningen anför i denna fråga vidare: När en offenlligansiälld beter sigpå visst säll i en angelägenhet som inte omfattas av hans arbetsuppgifter atlgå allmänheten tillhanda bör han, enligt föreningens mening, inte kunna drabbasav ansvar för olaga diskriminering, eftersom han i en sådan silualion intebehövt bistå någon allmänhet överhuvudlaget. Slutligen hävdar länsåklagaren i ochGotlands län atl förslagel inte är ägnat alt ligga lill grund för lagstiftningsamt atl det inte heller ger språkligt uttryck för vad utredningen vill uppnå. 2,2,2 Personkretsen Alla utom två remissinstanser ärpositiva till detta förslag, RÅ har förklarat att ändringen bör genomförastrots atl de beslut som kan bliaktuella i vissa fall kan angripas genom kommunalbesvär eftersom detta rättsmedel ofta är fögaändamålsenligt. anför alt "personkretsen i denaktuella straffbestämmelsenbör omfatta såväl anslällda som förtroendevalda. relsenär också av den uppfattningen att de förtroendevalda inte täcks av Prop.1985/86:98 begreppet anställd i allmän tjänsl. Oavsett hur rättsläget är förnärvarande tillstyrker därför styrelsen den föreslagna ändringen av 16 kap. 9 §brottsbalken". Förbundel har vidare uttalat atl man genom den föreslagnaändringen inte löser frågan om förhållandel mellan diskrimineringsförbudoch bostadsanvisningslagen. Del är enligt förbundels mening därför önskvärtatl lagstiftaren vid utformningen av det nya slraffsladgandet klarlägger omett handlande i enlighel med motiven till bostadsanvisningslagen kanvara straffbart som olaga diskriminering enligt . Slutligen harförbundel uttalat alt straffbestämmelsen bör utformas så atl del klart framgåratl anställda och styrelseledamöter i allmännyttiga bostadsförelag är underkastadestraffansvar, JO tillstyrker all paragrafen ändras i föreslagenriktning men anser atl den föreslagna lydelsen är mindre lillfredsslällande, tillstyrker förslagel med deninskränkningen all ledamöler av beslutande statliga eller kommunalaförsamlingar inte bör omfattas av slraffbudels tillämpningsområde. Kammarrätten i och JK avstyrkerförslaget. Kammarrätten anför därvid: Enligt kammarrätten mening är det en delvis öppenfråga var gränsen går mellan diskriminering av etniska minoriteter ochförfaranden vilka i sig tjänaren vällovligt syfle, d, v, s, alt inlemmainvandrare och övriga minoriteter i det svenska samhället, - Kammartättenkänner sig inte övertygad om all man bör utvidga straffansvaret all gälla ävenpolitiskt förtroendevalda, vilkas handlingar normall bör bedömas i denpolitiska tillsättnings-processen - när del gäller fullmäktige i allmänna val.Utredningens förslag innebär att beslul om de förtroendevalda i ökadutsträckning kommer att styras genom straffrättsliga bestämmelser. Del innebären urholkning av den kommunala självstyrelsen. Det innebär också all alla ifullmäktige kan straffas för vissa beslut, vilket lorde vara unikt och knappastpåkallat. Utredningens förslag avser som nämnts endasl beslul av kommunalaorgan i enskilda ärenden, varigenom de går allmänheten tillhanda. Det gälleralltså inte beslul om generella riktlinjer. Skillnaden mellan all fatta principbeslutoch alt tillämpa principerna i det enskilda fallet kan ibland vara liten. Ävendetla kan vara skäl till atl underlåta en slraffrällslig reglering.Kammarrätten avstyrker utredningens förslag, I vart fall bör beslul avfullmäkligeförsamlingar undantas från slraffbudels tillämpningsområde, JK påpekar dels alt förslaget skulle innebära atlen egendomlig konkurrenssituation kan uppstå i fråga om tillämpningen avbestämmelserna i 16kap, 9 § om olaga diskriminering och i 20kap, I§ samma balk om myndighetsmissbruk, dels atl Förslaget syftar lill all förhindra diskriminerandeavgöranden som träf fas av politiskt valda förtroendemän i styrelser och nämnder. Till skillnad från andra fall av diskriminering finns härvidlag medel atl rätta lill diskri minerande ålgärder genom all diskriminerande beslul kan överklagas och ändras med hänvisning till alt de vilar på orättvis grund. Någon särskild kriminalisering behövs därför inte enligt min mening för att komma tiU rätta med eventuella olägenheter, om en styrelse eller nämnd kan anses ha 288 gjort sig skyldig till illojal maklanvändning. 1985/86:98 20 kap, 1 § ommyndighetsmissbruk kan bli tillämpliga vid sådana fall av diskriminerandebeslul. De föreslagna bestämmelserna kommer i första hand atl träffamyndighetsbeslut som fallas av politiskt valda förtroendemän i kommunalanämnder av olika slag. Sådana beslul är avsedda att grundas på i huvudsakpolitiska överväganden inom ramen för den kommunala självstyrelsen mera än på entillämpning av direkta och entydiga författningsregler. Den typ av beslut somdel i allmänhet kan bli fråga om atl ingripa mot år såsom framgår av den tillförslagel fogade promemorian t, ex, bostads- eller boendepolitiska avgöranden,I den mån slalsmaklerna på nu angivet säll har ansett all politiska värderingarskall tillåtas påverka en myndighets beslul bör man enligt min mening varaförsiktig med att stämpla ett sådanl politiskt ställningstagande som brottsligt.Det är naturiigt atl det i sådana ärenden lätt uppslår missförstånd ochmisstolkningar i fråga om bakgrunden till besluten. Del gäller i än högre gradbeträffande så känslomässigt laddade frågor som diskriminering. Utrymmet förgodtycke i bedömningen av om ell beslul skall uppfattas som diskriminerandeblir då särskill påtagligt och därmed blir kriminalisering också tveksam urrättssäkerhetssynpunkt. Uppenbara bevissvårigheter kommer även alt uppslå medavseende på om diskrimineringssynpunkter eller politiska bedömningar har legallill grund för beslulel. Del nu antydda utrymmet för godtycke vid enstraffrältslig bedömning och den rättsosäkerhet som uppslår kan enligt minmening molverka fullgörandet av förvaltningsuppgifter som innefallar politiskaavgöranden och som kommuner enligt min mening även fortsättningsvis bör handhainom ramen för sin självstyrelse. 3 Ändring i 1 kap. 3 § skadeståndslagen Förslagel tillstyrks av alla utom fyra av deremissinstanser som yttrat sig i frågan. Uttalat positiva är ,som hänvisar lill , , åklagarmyndigheterna iSödertälje och , överåklagaren i , polisstyrelsen i Malmöpolisdistrikt, och , , länsslyrelsen iSlockholms län, Slockholms och kommuner, JO, som dock önskar engmndligare analys av lagens effekter. Svenska kommunförbundel, HSB, ,, , samt Lettiska centralrådetoch Letliska hjälpkommitlén i . JK, polisstyrelsen i Göteborgspolisdistrikt och RÅ avstyrker förslagel medan lingsräii ger ullryckför viss tveksamhet, JK uttalar alt ideellt skadestånd redan enligt gällanderätt kan utgå såväl vid olaga diskriminering som vid hets mot folkgrupp ombrottet kan anses innefatta ärekränkning av enskild person och atl skadeståndvid olaga diskriminering endasl bör ulgå i sådanl fall, RÅ och Slockholmslingsräii har i huvudsak samma grund för sill slällningslagande som JK varjämtetingsrätten påpekar all den rått till skadestånd som sålunda föreligger årtillräcklig för atl uppfylla , 19 1985/86. 4 Åtgärder inom polis-och åklagarväsendet Prop. De åtgärdsförslag som framlagts inom delta område har fåttetl övervägande negativt mottagande. Som tidigare anförts (avsnitt 1) harmycket kritik framförts mot den utredning som legal lill grund för DU: sställningslagande i dessa frågor, ,länsslyrelsen i Slockholms län saml Leltiska cenlralrådel och Leltiskahjälpkommiitén i tillstyrker ändringarna rörande ändrade rutiner vidhandläggningen av diskrimineringsärenden hos polis- och åklagarmyndigheter.SIV, Föreningen . Föreningen samtde letliska föreningarna tillstyrker atl bättre anvisningar ulfärdas förpolisen. Dessa instanser tillstyrker också att bättre utbildning ges på delsätt DU föreslagit, är även ullalat positiv till ändringarna rörandeändrade formkrav för handläggningen av diskrimineringsärenden och lill all SIVtUlerkänns en mer markerad stödfunktion och rätt att formellt granskarättstillämpningen. Förslaget om ändrade behörighetsregler för åklagarnatillstyrks uttryckligen endasl av de leltiska föreningarna (jfr, dock ävenunder avsnitt 1), tillstyrkersamtliga förslag utom angående ändrade behörighetsregler för åklagare. Förslagel om ändringar irikspolisstyrelsens anvisningar och utfärdande av anvisningar för åklagarna såatt hets mol folkgmpp och olaga diskriminering behandlas som angivelsebrolthar avstyrkts av länsåklagarmyndigheterna i , JO, RPS,polisstyrelserna i polisdistrikt, och Uppsalapolisdistrikt samt Föreningen . Såväl RPS som polisstyrelsen iUppsala polisdistrikt anför att de aklueUa brotten ej kan få karaktär avangivelsebrolt ulan all lagändring görs i 16kap. Polisstyrelsen iUppsala polisdistrikt har även anfört atl en sådan ändring skulle molverkaDU:s syfte och minska del anlal mål som går till åtal, RPS anför belräffandeanvisningar även all man har för avsikt all snart gå ul med information för allförhindra all polismyndighet, i strid mol gällande anvisningar, lägger nedförundersökning beträffande hels mol folkgrupp och olaga diskriminering, RA, ,länsåklagarmyndigheierna i Öslergöllands och , överåklagarna iSlockholm och , åklagarmyndigheterna i och , polisstyrelseni polisdistrikt, , JO, statskontoret och Föreningen att inskränkningar görs i nuvarande regler om vilka åklagare som harrätl all handlägga diskrimineringsbrolten, Länsåklagarmyndighelen iÖslergöllands län avstyrker att utbildning skall äga rum i speciella former. Allmänt negativa mol förslagen idenna del är länsåklagarmyndighelen i och Gol lands län,länsåklagarmyndighelen i , bortsett från all den myndigheientillstyrker all åklagarna genom : s försorg uppmärksammas på de hithörandeproblemen, samt åklagarmyndigheterna i och . 5 Utökade uppgifter för . Det förslag som DU lämnat i dessa avseenden har iallmänhet avstyrkts av remissinstanserna. 5.1 Mottagande av anmälningar Ingen remissinstans har uttryckligen tillstyrkt dettaförslag, Direkl negativa har JK, , lingsräti, RA,polisstyrelsen i , SACOISR, ,överåklagaren i Slockholm, åklagarmyndigheterna i och , länsåklagarmyndigheleni saml TCO varit, medan länsåklagaren i släUlsig tveksam, JK finner för sin del förslaget diffust och ogenomtänkt och anför: Enligt förslaget skall "påeget initiativ överiämna eller begära omprövning av ärende hos åklagare för atlslävja allvarligare eller systematiskt förekommande handlingar som kan stå istrid med lagen". För det första ligger sådana uppgifter enligt min meninginte i linje med : s nuvarande uppgifter eller kompelens. För del andraanserjag all förslagel slår i dålig överensstämmelse med beslämmelserna i 11kap, 7 § regeringsformen om förbud för andra myndigheter atl bestämma hur enförvaltningsmyndighet i ell särskill fall skall besluta i ärende som rörmyndighetsutövning eller rör tillämpning av lag. Det föreligger således enligtmin mening hinder i gmndlag mol atl ges den kontrollfunktion som utredningenföreslår, vilken bl, a, skulle innefatta "bevakningen av rättstillämpningen". i Malmöpåpekar all del inte finns någol som hindrar all gör anmälan eller begäromprövning av ärenden redan enligt gällande regler men all del är tveksamt omman bör gå längre eftersom : s personal saknar rutinerna för sådanl arbete, föreslår all ellfristående organ får rätl alt vid sidan av polis och åklagare ta emotanmälningar. 5.2 Övervakning av handläggning hos polis- ochåklagarmyndighet Endasl de letliska föreningarna är hell positiva tillförslagel. Några remissinstanser -länsslyrelsen i lån, och socialdemokratiskakvinnoförbundet - tillstyrker atl en ny övervakning kommer lill stånd men villinte all skall ulöva denna på grund av risken för intressekonflikter, Istället föreslås någol fristående organ, , , TCO ochJO, har förklarat alt det är bra om följer rättstillämpningen men all deltaskall ske inom verkets normala verksamhei.