prop · G90312 · 1985-12-31 00:00:00 — Speciellaregler gäller vidare för ombordanställda pä fartyg och flygplan samt förpersoner som är sysselsatta utanför en stats kust i verksamhet som har sambandmed utforskningen eller utnyttjandet av naturtillgångarna på denna statshavsbottenområde. Idet fall en i bosatt person uppbär inkomst av enskild tjänst som får beskattas i den andra avtalsslutande staten skall dubbelbeskattning 11 Prop.1985/86: 12 enligtdubbelbeskattningsavtalet undvikas genom att från denna persons svenskainkomstskatt avräknar ett belopp motsvarande den inkomstskatt som betalats iden andra staten. Dock skall avräkningsbeloppet inle överstiga den svenskainkomstskatt som belöper på inkomsten, Idet fall den svenska skatten på den ifrågavarande inkomsten är högre än denutländska skatten på samma inkomst och arbetstagaren debiterats socialavgifteri anställningslandet far arbetstagaren således eriägga sammanlagd skatt som omhan arbetat i samt dessutom de utländska socialavgifterna. Dessakan uppgå till för den enskilde kännbara belopp, I är nästan allalöntagare skyldiga att betala medlemsavgift till den s,k, folketrygden. Medlemsavgiftensom är obligatorisk består av en pensionsdel som uppgår till av bmttolönenoch en sjukdel som uppgår till av nettointäkten vid taxeringen tillstatlig inkomstskatt sedan denna minskals med ett ""-avdrag somden skallskyldige har rätt till vid taxeringen tiU inkomstskatt, IFinland utgår avgift till folkpensioneringen och sjukförsäkringen avden tkl inkomstskatt beskattningsbara inkomsten, I utgåravgift till tilläggspensioneringen av bruttolönen och i utgår sädanavgift med ca . 3 Införandet av avdragsrätt Mitt förstag:Rätt till allmänt avdrag införs vid inkomsttaxeringen för obligatoriskaavgifter som den skattskyldige på grund av arbete i ett annat nordiskt land,enligt slutligt fastställd debitering, skall betala i överensstämmelse med dennordiska konventionen om social trygghet, om den avgiftsgrundande intäkten tastill beskattning för beskattningsåret i , Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen hade dock föreslagitatt avdrag skulle medges för obligatoriska avgifter som den skattskyldige underbeskattningsåret, pä grund av arbete i annat nordiskt land, har betalat iöverensstämmelse med den nordiska konvenUonen om social trygghet, i den mån denavgiftsgrundande intäkten beskattas i . Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som vak att besvara remissen har tillstyrkt all avdragsrältinförs. Skälen för mitt förstag:Såsom utredningen funnit är det önskvärt att det ifrågavarande problemet lösesinom ramen för det nordiska samarbetet. Det är dock angeläget att i avvaktanhärpå redan nu försöka att lindra problemet för de i bosatta personersom arbetar i annat nordiskt land. Detta bör enligt vad utredningen föreslagitske genom att rätt avdrag som allmänt avdrag införs för de ifrågavarandeavgifterna, INorge erläggs medlemsavgift till folketrygden löpande på sammasätt som gäller beträffande preliminär skatt. Avgifterna bestäms dock slutligtförst vid taxeringen som sker året efter inkomståret. Den skattskyldigeerhåller uppgift om den slutligt fastställda avgiften i samband med skattsedelnpå slutlig skatt. Denna skattsedel erhåller de flesta skattskyldiga iseptember - oktober året efter inkomståret, I vissa fall kan det dock dröjatill november eller december innan den skattskyldige fält uppgift om avgiftensstorlek. Även avgifterna till folkpensioneringen och sjukförsäkringen iFinland fastställs i samband med taxeringen och uppgifterna om avgifternasstorlek framgår av slutskattesedeln. Av det sagda framgår attdet kan vara svårt eller omöjligt för den skattskyldige att undertaxeringsperioden erhålla uppgift om avgifternas storlek. Det är dock för denskattskyldige synnerligen angeläget att erhålla en lättnad i beskattningen detår dä intäkten i fråga tas till beskattning. För att uppnå detta anser jag attavdrag skall medges för avgifter som den skattskyldige enligt slutligtfastställd debitering har att erlägga om den avgiftsgrundande intäkten tas tillbeskattning för beskattningsåret i , Enligt mitt förslag gör det medandra ord ingen skillnad om avgiften helt eller delvis inte erlagts underbeskattningsåret. Avdrag skall ändock kunna medges så snart avgiften blivitslutligt fastställd. Med slutligt fastställd avses här att avdrag inte skallmedges för en preliminär avgift. Avsikten är dock inte att ett fastställelsebeslutmåste ha vunnit laga kraft för att avdrag skall kunna medges. Prop.1985/86: 12 Mitt förslag: skattskyldige först efter taxeringsperiodens utgång yrkat avdrag förnordisk socialavgift och har taxeringen till följd härav blivit oriktig, fårlänsstyrelsen eller den lokala skattemyndigheten, om inte särskilda skäl talarför att länsrätten bör avgöra frågan, besluta om rättelse av taxeringen.Skattskyldig, som inte fått avdrag för nordisk socialavgift som han ärberättigad , fär anföra besvär i särskild ordning. Utredningensförslag: Utredningen har inte framlagt något sådant förslag. Remissinstanserna:Flera remissinstanser, bl, a, , i länoch i , har föreslagit att rätten tillavdrag bör kombineras med en rätt för och den lokalaskattemyndigheten att besluta om rättelse. Skälen för mUt förslag: Avdet tidigare anförda har framgått att det kan vara svårt eller omöjligt för denskattskyldige att erhålla uppgift om avgifternasstorlek. Såsom flera remissinstanser anfört bör därför en avdragsrättkombineras med rätt för och den lokala skaltemyndigheten altbesluta om rättelse. Detta innebär att en skattskyldig som först eftertaxeringsperiodens utgång erhållit uppgift om avgiftens storlek kan vända sigtill eller lokal skattemyn- Prop.1985/86: 12 genom attframställa yrkande om avdrag och förete erhållen slutskattesedel eller annanhandling av vilken avgiften framgår, erhålla rättelse av taxeringen. Dettaunder förutsättning att inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgörafrågan. Skulledet vara sä att yrkande om avdrag framställts men intekunnat bifallas därför att den skattskyldige inte dä kunnat styrka sin rätt kanlänsstyrelsen eller den lokala skattemyndigheten redan enligt gällandelagstiftning besluta om rättelse av laxeringen. Vad nu sagts gäller underförutsättning att inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgörafrågan. Omskyldighet att betala nu ifrågavarande avgifter fastställs först efter utgångenav maj månad efter taxeringsåret kan rättelse inte längre erhållas genom beslutav länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. I sådant fall torde denskattskyldige i de flesta fall vara hänvisad till alt anföra besvär i särskildordning. Skattskyldig som inte fått avdrag för nordisk socialavgift som han ärberättigad till, bör därför kunna anföra besvär i särskild ordning. Vissaremissinstanser har ansett att det bör övervägas att föra över rätten altbesluta i ärenden om avräkning av utländsk skatt från taxeringsnämnd . Jag är inte beredd all nu ta ställning lUl denna fråga men jagämnar återkomma till den i ett annat sammanhang. 5 Införandet av skattskyldighet för avgift som satts nedgenom ändrad debitering A/(fr/ör5/a:Skyldighet alt betala skatt för nordiska socialavgifter införs i den mån avdraghar medgetts för avgifterna och dessa därefter satts ned genom ändraddebitering. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Har ej haftnågra invändningar mot alt skattskyldighet införs. Skålen för mitt förstag:Rätt till avdrag för obligatoriska nordiska socialavgifter bör kombineras medskattskyldighet för dessa i den män avdrag erhållits och avgiftema däreftersatts ned genom ändrad debitering, vilket medför att skyldigheten att erläggaavgifterna bortfaller eller, i det fall betalning skett, att restitution skakske. Medhänsyn tik att avgiftsreglerna i den nordiska konventionen om social trygghetblev Ullämpliga bör rätt lill avdrag för obligatoriskanordiska socialavgifter införas frän och med taxering. Denskattskyldige som önskar sådan tUIämpning bör därför i den ordning som anges i 100 §taxeringslagen (1956:673) få anföra besvär över Prop. 1985/86: 12 1983,1984 och taxeringar. Avdrag bör medges endast i den mån avgifternainte satts ned genom ändrad debitering. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1, lag om ändring i kommunalskattelagen(1928: 370), 2, lag om ändring i lagen(1985:405) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3, lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), Förslagenär enligt min uppfattning av så enkel beskaffenhet alt lagrådet inte behöverhöras. Jaghemställer att regeringen föreslär att anta förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop, 1985/86: 12 Bilaga I Underskott vid joint venture- och annan verksamhet iutlandet, m. m. Idetta delbetänkande lägger skatteavräkningssakkunniga fram förslag om vissaändringar i beskattningsreglerna för direktägda rörelser i utlandet. Förslagetavser dels den speciella samverkansformen "joint venlure", somförekommer dä svenska företag tillsammans med utländska går samman i ettgemensamt, ofta mycket kostnadskrävande, projekt som t, ex, byggnads- ochanläggningsentreprenad och oljeprospektering, dels frågan om avdragsrätt förunderskott i filial i utlandet då enligt dubbelbeskattningsavtal exemptmetodenskall tillämpas i förhällande till det land där verksamheten bedrivs genomfilial. Vidare behandlas två speciella problem, som aktuaUseras vid beskattningenav löntagare, som bor i och arbetar i annat nordiskt land. föreslagit vissa förtydliganden och kompletteringar av de intema avräkningsreglerna. Bakgrundentill förslaget beträffande joint ventureverksamhet är en framställning tillregeringen av några svenska företag, som deltar i oljeprospektering. Företagenhemställer om ändrade regler vid beskattningen av sådan verksamhet i utlandet.Nuvarande regler skiljer mellan de fall en rörelse i uUandet är en gren (filial)till en rörelse i och de fall då den utländska rörelsen bedrivssjälvständigt. Om utlandsrörelsen är att betrakta som en filial medför det bl,a, att underskott i denna får utnyttjas för avdrag från inkomst av rörelsen iSverige, Då det gäller självständigt bedriven rörelse hänförs verksamhetenutomlands till en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget kapital.Underskott i denna särskilda förvärvskälla får inte räknas av mot inkomst avverksamhet som bedrivs i , Vid oljeprospektering är det vanligen så attföretag frän olika länder samverkar i ett visst projekt (joint venture). Dettaberor på alt sådan prospektering är ekonomiskt mycket krävande och riskfylld.Även inom byggnads- och anläggningsbranschen på den internationella marknadenär det vanligt att samverka i joint venture. Enligt nu gällande reglerbetraktas joint ventureverksamhet ur skattesynpunkt som självständigt bedrivenrörelse. Detta beror på att samverkan i joint venlure kräver en för de deltagandeföretagen gemensam lokal ledning, I och med det anser man att det "inresammanhang" som skall föreligga mellan en svensk rörelse i ochdess filial i utlandet bryts. Avdrag för underskott i verksamheten utomlandsfår således inte göras. Skatteavräkningssakkunniga föreslår i denna del(kapitel I) en ändrad gränsdragning mellan filialer och självständigt bedrivnarörelser, som innebär att den omständigheten att den skattskyldige samverkar iutlandet med annan i projekt med gemensam ledning inte skall leda attverksamhetens karaktär av fikal upphör. En betydelsefull fråga idetta sammanhang är hur regeln i 74 § KL om begränsning av rätten tillunderskotlsavdrag i vissa fall skall tolkas. 16 stämmeisen i 74 § stadgar att, om en inkomst genom UUämpning av ex- emptmetodeni ett avtal är undantagen från beskattning i , får - om Prop. 1985/86:12 ett underskott i stället uppkommer detta inte dras av mot inkomst som är skattepliktigi . Enligt ordalydelsen i paragrafen torde det inte föreligga någon skUlnadi fråga om underskott om verksamheten i utlandet är en självständigt bedrivenrörelse eller filial. Det skulle således i båda fallen råda förbud mot avdragför underskott i den utomlands bedrivna verksamheten. Emellertid har 74 § intekommit att tolkas eller tillämpas så bokstavligt. Vid den praktiskatillämpningen skiljer man i avdragshänseende mellan självständigt bedrivenrörelse och filial i uUandet. Dä det gäller den förra medges inte avdrag förunderskott som uppkommer utomlands. Däremot medges sådant avdrag i filialfallet.Det är främst frågan om rätten till avdrag för underskott i filialfallet somvarit föremål för diskussion, dä det gäller tklämpningen av 74 §, Det har fränfiskalt håll riktats kritik mot nuvarande tillämpning och förslag har framlagtsom en ändring av stadgandet sä alt avdragsförbudel även skulle gälla ifilialfallet. Man har ansett att hittillsvarande tillämpning är inkonsekventoch ger ett felaktigt resultat. Det kan nämligen inträffa att den skattskyldigekan fä avdrag för filialunderskottet både i och i det land därverksamheten bedrivs, Skatteavräkningssakkunnigaföreslår att en ny regel införs i 74 § som innebär följande, I de fall avdragför filialunderskott medgivits från inkomst som skaU beskattas här i riket ochunderskottet även beaktats vid beskattningen i den andra staten skall inom tioär motsvarande belopp återföras lUl beskattning i i den mån överskottuppstår. Kan den skattskyldige visa att avdrag för filialunderskottet intemedges enUgt lagstiftningen i den andra staten, eller om sådant avdrag fårmedges, avdraget inte kunnat utnyttjas, skall beloppet inte återföras UUbeskattning i . Detta system bmkar kallas "claw back". Bl, a,har ett sådant modifierat avdragssystem beträffande filialunderkottsom uppkom-mk i utlandet. BakgrundenUU förslaget i fråga om beskattningen av löntagare, som bor i och arbetar i annat nordiskt land (kapitel II), äratt beskattningssi- tuaUonen för dessa uppmärksammats bl, a, i flera motioner . Ett av problemen vid beskattningen av dessa löntagare, vilket också om nämns i kommittédirektiven, är att varken avtals- eller lagreglerna om avräkning medger full avräkning om på gmnd av låg beskattningsbar inkomst den svenska skatten på en utländsk inkomst är lägre än den utländska skatten på samma inkomst. En sädan situation kan uppstå t, ex, om en skattskyldig, som har arbete i annat nordiskt land, redovisar under skott av sin vklafastighet i , och hans beskattningsbara inkomst därför blir så låg att den svenska skatten inte förslår till avräkning av den utländska skatten som beräknats på arbetsinkomsten utan avdrag för un derskottet, Enligl kommitténs mening kan en tillfredsställande lösning pä detta problem endast nås genom överenskommelse meUan berörda stater eller genom harmonisering av lagstiftningarna. En internordisk arbets grupp är sedan en lid tillbaka sysselsatt med att söka finna en lösning på problemet. Kommittén lägger därför inte fram något förslag i denna del. Enligt de exempel som kommittén redovisar torde den grupp vars skattesi tuation blir besvärande vara relativt liten, 17 2 1985/86. Prop, 1985/86: 12 Ettannat aktuellt problem för dessa löntagare rör den s, k, trygdeavgif- teni , Det norska socialförsäkringssystemet, folketrygden, finansierasdelvis med avgifter från löntagarna själva. Mänga av de i bosattapersoner, som arbetar i , är skyldiga att betala till folketrygden.Eftersom avgiften inte omfattas av det nordiska dubbelbeskattningsavtalet,medges inte avräkning för denna. Avdragsrätt i som allmänt avdragföreligger inte. Enligt uppgift har inte heller vid den svenska taxeringenavdrag såsom för omkostnad medgivits för avgiften, 1denna del föreslår skatteavräkningssakkunniga att avdragsrätt som allmänt avdraginförs vid inkomsttaxeringen för obligatoriska avgifter, som avses ikonventionen mellan , , , och Norgeom social trygghet. Den norska trygdeavgiften omfattas av denna konvention ochblir alltså avdragsgill i om förslaget genomförs. Fr,o, m, taxering genomfördes på förslag av skatteavräkningssakkunnigavissa ändringar i reglerna om avräkning av utländsk skatt. Ändringarna innebarbl, a, att alla utländska inkomster och skatter för ett visst beskattningsårskall beaktas vid bestämmandet av hur mycket svensk inkomstskatt somfår tas i anspråk för avräkning detta år. Denna ändring i avräkningsreglernahar medfört behov av mer detaljerade bestämmelser om avräkning. Genom införandetav vinstdelningsskallen har behov också uppkommit av regler om hur avräkningfrän vinsldel-ningsskatt skall ske när en skattskyldig enligtdubbelbeskattningsavtal har rätt därtill. Vidare har det visat sig nödvändigtmed regler om avräkning frän sjömansskatt. Kommittén har med anledning häravutarbetat ett förslag en särskUd lag om avräkning av utländsk skatt. Dennalag kommenteras i kapitel III. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370) dels att 72 § 4 mom. skall upphöra att gälla, dels att 35 § 1 mom., 46 § 2 mom., 53 § 1 mom., 74 § samtpunkt 4 av anvisningarna till 38 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 1 mom.' Till intäkt av tillfällig förvärvsverksamhethänförs 1) inläkt somskattskyldig haft av annan förvärvskälla än förut har nämnts och som inteheller utgör intäkt av kapital, 2) sådanlotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligt 19 §, 3) restituerade, avkortade eller 3) restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter enligl lagen avskrivna egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, som (1981:691) om socialavgifter, som inte utgör intäkt av jordbruksfas- inte utgör intäkt av jordbruksfas tighet eller rörelse, i den mån av- tighet eller rörelse, och återbetalda drag har medgetts för avgifterna. avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3), allt i den mån avdrag har medgetts föravgifterna, 4) resUtuerad,avkortad eller avskriven vinstdelningsskatt i den män avdrag har medgetts förskatten, och 5) vinst -i den omfattning som anges i 2-4 mom, - genom icke yrkesmässig avyttring(realisationsvinst). (forts, av mom. utelämnad här) 2 mom.' I hemortskommunen fär skattskyldig, som varitbosatt här i riket under hela beskattningsåret, dessutom göra avdrag: 1) för periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som inte får dras avfrån inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning som framgår avpunkt 5 av anvisningarna; 2) för påförda egenavgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte får dras av från inkomstenav särskild förvärskälla; 3) * för obligatoriska avgifter som den skatlskyldigeunder beskattningsåret, på grund av arbete i annat nordiskt tand, har betatali överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1981:1284) omtillämpning av konventionen mellan , , ,och om social trygghet, i den mån den avgifisgrundande intäktenbeskattas i ; ' Senaste lydelse 1983: 1088. Senaste lydelse 1982:421. * Punkt 3 upphävd genom SFS 1982:421 och punkt 5 genom SFS1976:460. Prop.1985/86: 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4) för belopp som den skattskyldige enligt vid självdeklarationenfogat intyg eller annat skriftligt bevis under beskattningsåret har betalat föreller tillgodoräknats som underhäll av icke hemmavarande barn intill dess barnetfyllt eller intill dess det fyllt om det genomgår grundskola, gymnasieskolaeller därmed jämförlig grundutbildning, dock högst med . för varje barn;* 6) för avgift som den skatlskyldige har betalat underbeskattningsåret för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, somägs av arbetsgivare, om försäkringen ägs av den skattskyldige. (forts, av mom. utelämnad här) 53 § 1 mom. Skyldighet att erlägga skatt för inkomståligger sä framt ej annat föreskrives i denna lag eller i särskildabestämmelser, meddelade pä grund av överenskommelse eUer beslut, varom i 72 och73 §§ sägs. a) fysisk person: för tid, under vilken han varit här i riket bosatt: för all inkomst, som av honom här i riket eUer å uUändskort förvärvats; samt för tid, under vilken han ej varit här i riket bosatt. för inkomst av här belägen fastighet; för inkomst av rörelse, som här bedrivits; för avlöning eller annan därmed jämförlig förmän, somutgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eUer svensk kommun; för avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, somutgått av annan anställning eller annat uppdrag, i den mån inkomsten uppburitshärifrån och förvärvats genom verksamhet här i riket; för pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring tUlden del beloppet överstiger och för annan ersättning enligt nämndalag; för pension pä grund av anställning eller uppdrag hossvenska staten eller svensk kommun; för belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkringän tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedrivenförsäkringsrörelse; för ersättning enHgt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen(1956:293) om ersättning åt smittbärare samt enligt annan lag ellerförfattning, som utgått tiU någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete ellerpå grund av militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning tiUsjömän; för dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa enligt lagen(1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligllagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd; för timstudiestödoch inkomslbidrag enligt studiestödslagen (1973:349); för annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i rikelförvärvad inkomst av tjänst; för återfört avdrag för egenav- för återfört avdrag för egenavgifterenligt lagen (1981:691) om so- gifter enligt lagen (1981:691) om socialavgiftersamt - i den mån av- cialavgifter samt - i den män av- 20 -' Senaste lydelse 1984:353. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 12 drag har medgetts för avgifterna - drag har medgettsför avgifterna - restituerade, avkortade eller av- restituerade, avkortade eller av skrivna egenavgifter; skrivna egenavgifter samt för åter betalda avgifter som avses 146 § 2 mom. första stycket 3) i den mån avdrag har medgetts för avgif terna; för vinst vid icke yrkesmässig avyttring av fastighet eller rörelse här i riket eller UUbehör sädan fastighet eller rörelse och av egendom som avses i 35 § 3 a mom, och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket; samt för vinst vid icke yrkesmässig avyttring av aktier ochandelar i sådana svenska företag som avses i punkt 4 a av anvisningarna till 41§, om överlåtaren vid något Ullfalle under de tio kalenderår som närmastföregått det år då avyttringen skedde haft sitt egentliga bo och hemvist här iriket eller stadigvarande vistats här; (forts, av mom, utelämnad här) 74 § Skall i anledning av överenskommelse eller beslut,varom i 72 eller 73 § sägs, inkomst, som enligt denna lag är skattepliktig, ejhär i riket beskattas, får, därest underskott uppkommer vid inkomstberäkningen,sådant underskott icke vid taxering avräknas å inkomst, som skall härbeskattas, / det fatt kostnaderna i rörelse i utlandet, som är gren av rörelse inom riket, överstigit intäkterna i samma röretsegren och underskot tet avräknats mot rörelseresultatet här i riket gäller följande. Om in täkterna i rörelsegrenen, ett senare år överstiger kostnaderna i samma röretsegren, skaU det medgivna un derskottsavdraget återföras titt be skattning här i riket . Är överskottet lägre än underskottsav draget, återförs tUl beskattning dock endast ett belopp motsvaran de överskottet. Återstående un derskottsavdrag återförs på mot svarande sätt titt beskattning . Visar den skattskyldige all avdrag för underskott i rörelse grenen i utlandet enligt lagstift ningen där inte medges, skatt åter- föring till beskattning inte ske. Medges underskottsavdrag i utlan det och visar den skatlskyldige att sådant avdrag inte kunnat utnyttjas med ett belopp som uppgår titt det svenska underskottsavdraget, skatt återföring till beskattning ske en dast med ett belopp motsvarande 21