prop · G903110 · 1985-12-31 00:00:00 — Utredningen förordarockså i enlighet med sina principiella ställningstaganden atl kommunen ges rättall förvärva holmarna. Kommunen vill genom ett förvärv säkerställanalurvårdsintresset och kommuninnevånarnas behov av och tillgång lill orördskärgårdsnatur samt själv avgöra om marken skall få friköpas eller om den skallvara kvar i allmän ägo. Enligt mening kan hävdas att ävenett fortsatt statligt innehav av öarna tillgodoser naturvårdsintresset ochbehovet av orörd skärgårdsnatur. Emellertid utgör - som tidigareframhållit - yrkesfiskeintresset vid dessa öar ett starkare skäl att ställasig tveksam till ett kommunalt förvärv. I varje fall bör bästa möjligagarantier krävas för att yrkesfiskarnas rättigheter bibehålls. I dagslägetsynes en av kommunens beslutande organ gjord utfästelse i detla avseende varaden säkraste garanti som kan ges. har dock pekat på en vissosäkerhet i en sådan beslutsomgång på grund av eventuella motstående intressen.Under alla förhållanden bör utfästelsen vara ett villkor för ett kommunaltförvärv. Mot bakgrund av ovanstående anser attkronoholmarna bör kvarstå i siaflig ägo men, därest försäljning av tomtmarktill enskilda aktualiserasbör holmarna överlåtas till kommunen, som sedan får ta '26 ställningtill planering och ev avstyckningar. kommun ''" Prop. 1985/86: 110 Avskäl som utredningen anför bör öarnas disposition inte ändras. Kommunenbör enligt mening få förvärva Fjärdgrund trots att detta stridermot den företrädesrätt, som i princip bör gälla för i fall, därön är av betydelse för sjöfarten. Kommunens skäl för sin önskan om förvärvet -hamnens utvecklingsmöjligheter - är tungt vägande. Det bör såvitt länsstyrelsenkan förstå vara fullt rnöjligt för kommunen och att träffa enöverenskommelse, som tillgodoser sjöfartens intressen. I fråga om godtar kommunen i sitt yttrandeatt fortifikations-förvaltningens dispositionsrätt bibehålls underförutsättning alt ytterligare bebyggelse ej skall aktualiseras på ön.Länsstyrelsen delar detta ställningstagande. Kommunen är vidare intresserad av all förvärvaRisön, inbegripet befintlig arrendetomt. Detta överensstämmer med uiredningensförslag och har inga erinringar däremot. Värmlandslän berörs av utredningen endast beträffande ett fåtal öar i inom Luröskärgårds naturreservat inom kommun (sid 312-313). Utredningen konstaterar att samtliga bebyggdakronoholmar i länet står under och att öarnaingår i naturreservat och är av riksintresse för naturvården och friluftslivet.Mot bakgrund härav anser utredningen att fastighetsbildning pä öarna inte kanutföras och att markförsäljningar till enskilda inle bör komma ifråga.Kronoholmsutredningen föreslår atl staten behåller äganderätten lill all markpå öarna. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning. ÄvenHieiagrunden som består av de två småholmarna ingår ifasligheten Sandskär 2:1. På Kajava som är denmindre av holmarna finns en bosättning nära stranden. Den består av tväfiskestugor. I den fysiska riksplaneringen är Haparanda skärgårdklassificerad som riksintresse för rörligt friluftsliv, vetenskaplig naturvård,fritids- och yrkesfiske. Dessutom framgår i utredningen reservat 1980att yttre skärgård har många viktiga värden som bör skyddas.Därför anser kommun det viktigaste vara all kronoholmarna förblir isamhällets ägo. Påde som kommun äger har inga marköverlåtelser Prop. 1985/86:110 lill enskilda skett. I de fall då kommunen upplåtit mark förfritidsbebyggelse så har det uteslutande varit fräga om arrendetomter. Dettakommer ocksä att vara kommunens fortsättningsvisa ståndpunkt. kommun anser följaktligen att päkronoholmarna får inga marköveriåtelser till enskilda ske under några som helstomständigheter. Somett led i sitt arbete skrev tillkommunen och frågade, om kommunen kunde tänkas vara intresserad av atl förvärvakronoholmarna inom kommunen. Vi uppfattade skrivelsen på det sättet, att deinom kommunen belägna kronoholmarna möjligen skulle komma alt försäljas. Frånkommunens sida ansågs det nödvändigt att säkerställa kommunmedborgarnas och delröriiga friluftslivets behov av tillgång till orörd skärgårdsnatur. Det ansågsdärför angeläget alt kommunen förvärvade kronoholmarna, så atl de i framtidenblev kvar i del allmännas ägo. I händelse av förvärv avsåg kommunen att ickeexploatera holmarna. Ny bebyggelse skulle tillålas endasl i den omfattning somframgår av kommunens kuslplanering. Mot denna bakgrund meddelade kommunenutredningen, att kommun var intresserad av att förvärva de kronoholmarsom är belägna inom kommunen. Efler att ha tagit del av utredningens betänkandefår vi meddela, all kommunen med samma mouvering som fortfarande uppfattningen, all kronoholmarna skall vara i del allmännas ägo. Kommunenser helst all de forifarande ägs av staten. Om staten av en eller annananledning avser att försälja kronoholmarna, är kommunen mot bakgrund av som härsagts fortfarande intresserad av atl förvärva samtliga kronoholmar.Köpeskillingen bör därvid fastställas med utgångspunkt från den värdering somlåg lill gmnd vid försäljningen till SCA-bolaget av fastigheterna Rånön ochBergön. Inomkommunen finns 28 bebyggda kronoholmar. Intresseområdet ett (tätorter) inrymmeren bebyggd kronoholme, Likskärei, medan 13 kronoholmar finns inom området nr 2(ytterskärgården) och 14 öar inom det tredje intresseområdet (skärgårdens inredelar och fastlandskusten). anser att tomtmark på öar iLuleå yttre skärgård inle bör kunna komma i fråga för överlåtelse tillhusägare och att kronoholmarna i den yttre skärgården av kommun börbehållas av staten. Med hänsyn till att kommunen i praktiken sköterförvaltningen av Brändöskäret och Haraskär bör dock dessa områden erbjudaskommunen. Öarna i den inre skärgården kan enligt utredningensuppfattning överlåtas lill kommun. Det kommer därmed att åvila kommunenatt ta ställning till enskildas önskemål om friköp av tomtmark. Skulle kommun inle vara intresserad av atlköpa de bebyggda kronoholmarna i den inre skärgården, förordar kronoholmsutredningen att 128 fastighetsbildningpåbörjas som förberedelse till försäljning av tomtmark Prop. 1985/86: 110till husägarna på öarna. Med anledning av ovanstående villfastighetskontoret redovisa följande synpunkter. När det gäller kronoholmar i den yttre skärgårdensom enligt kronoholmsutredningens uppfattning inte bör avyttras till kommunenförutsätter faslighelskonloret att staten där kommer att vidta åigärder för detrörliga friluftslivet etc i likhet med kommunens intentioner inom området.Dessutom har stadsarkitekten vid samråd uttalat ett visst intresse för allöverföra Kluntarna i kommunens ägo. Vad så gäller kronoholmar som enligt utredningensuppfattning bör kunna avyttras till kommunen förutsätter attde tilltänkta överlåtelsevillkoren kommer att preciseras. Härvidspelar köpeskillingen naturligtvis en stor roll. Staten bör ge exempelvislantmäteriet i uppdrag att värdera de aktuella öarna, 1 sammanhanget måstehänsyn tas till att kommunens policy är att ej avyttra tomtplatserna tillprivata husägare. Skulle enighet om överlåtelsevillkoren inte kunnanäs förutsätter atl samråd med sker innanfastighetsbildning påbörjas. Kommunen intar nämligen en restriktiv hållningtill avstyckningar på flertalet av ifrågavarande öar. Sammanfattningsvis anser attkommunens intresse att förvärva kronoholmarna kvarstår men att slutligställning inte kan tas förrän överlåtelsevillkoren preciserats. yrkar att yttrandet ändraspå så sätt att sista meningen i första stycket' på detta blad i första handulgår och i andra hand ges följande lydelse: I sammanhanget mäste hänsyn lastill att kommunens policy f. n. är alt ej avyttra tomtplatserna till privatahusägare. Piteåkommun får härmed meddela att vi inget har att erinra mot att staten ifortsättningen äger kronoholmarna. framgår att endast enstaka husägare är intresserade av att förvärvatomtmark. Den allmänna uppfattningen tycks vara atl man vill behålla nuvarandearrendeförhållanden. Utredningen konstaterar dock att hänsynen lill naturvårdenoch det rörliga friluftslivet knappast utgör ett hinder mot fastighetsbildningbeträffande den bebyggda marken. Eftersom önskemål om friköp av tomtmark saknas börenligt utredningens mening kommun erbjudas köpa öarna. Kommunstyrelsens arbetsutskott har 1981 03 24 § 397beslutat att förklara kommunen beredd överta Kronoholmarna, därest staten villöverlåta 'Sjunde stycket i denna remissammanställning. 9 1985/86. anser dock all del ej Prop. 1985/86: 110finns några omständigheter som kan motivera alt staten skänker öarna tillkommunen utan hävdar all köpeskillingen skall beräknas med ledning avmarknadsvärdet. Främsta skälet för kommunen atl vilja överta Kronoholmarna ärall säkerställa nalurvårdsintressena och kommuninnevånarnas behov av ochtillgång lill orörd skärgårdsnatur. Genom förvärv avgör kommunen huruvidamarken framledes bör bli kvar i allmän ägo eller överlåtas till privatpersoner. Sammanfattningsvis föreslår allbelänkandet lämnas utan erinran och atl kommunstyrelsens arbelsulskoltstidigare fattade beslut i princip vidhålles men atl frågan om köpeskillingensstorlek får diskuteras mellan parterna. Umeåkommun begränsar sitt yttrande till de delar i utredningen som berör denframtida dispositionen av de tre kronoholmarna i kommunen. Kommunen har tidigare anmält intresse av atlförvärva de tre aktuella öarna. Som skäl för att överta Fjärdgrund haråberopats att kommunen äger det omkring ön liggande vattenområdet. Risön, somligger i anslutning till naturskyddsområdet som ägs av kommunenär också intressant. I fråga om har anförts atl kommunen äger ettintresse av atl ön inte privatiseras. har uppgett atl man har intresse avatt förvalta Fjärdgrund även framledes. I Hamns långsiktiga strategiskamålsättning ingår utfyllnad av vattenområdet vid Fjärdgmnd för att erhållaytterligare markområde. pågår utfyllnad av vägbanken lillFjärdgrund kontinuerligt efter tillgång på användbara massor. Efterfärdigställande av vägbanken avser Hamn anlägga vågbrytare öster om ön föratt ytterligare förbättra vågskyddet för sjötrafiken. Kronoholmen Fjärdgrund äralltså av slort intresse för hamnens kommande utveckling. Vid ett kommunaltförvärv av Fjärdgrund skulle fyrbyggnaden kunna undantas och således slå kvar isiatens ägo. Belräftande som föreslås vara kvar istatens ägo förutsätter kommunen att ytterligare bebyggelse ej aktualiseras. Kommunen är intresserad av all förvärva Risön lillett pris som är motiverat utifrån nuvarande markanvändning. Förvärvet bör ävenomfatta befintlig arrendetomt. Bilagtöversändes fotografi över Hamn. På fotografiet framgår de gränser somutvisar Hamns kommande planer på utfyllnad av vattenområde för erhållandeav ytterligare markområde. pågår utfyllnad av vägbanken tillFjärdgrund kontinuerligt efter tillgång på användbara massor. ken avser Hamn attanlägga vågbrytare längs den streckmarkerade Prop. 1985/86: 110 gränsen föratt ytteriigare förbättra vågskyddet för sjötrafiken. Hamn äger ca landområde. Ihamnens långsiktiga strategiska målsättning för erhållandet av ytterligarerriarkområde ingår som fotografiet utvisar även området runt kronoholmenFjärdgmnd. Som framgår av ovanstående är kronoholmenFjärdgrund av stort intresse för hamns kommande utveckling. Kronoholmari är Klacksörarna utanför Humlegårdsstrand, vilka förvaltasav . Päförslag av arbetsutskottet beslutar kommunstyrelsen all säsom kommunensyttrande hänvisa lill vad stadsarkitekten anfört samt uttala alt kommunen ejhar några invändningar mot kronoholmsutredningens belänkande samt alt kommunenär beredd uppta förhandlingar i frågan om eventuellt köp av Klacksörarna. FörKlacksörarna gäller enligt utredningen följande: Ögruppen består av 113 halandyta och är bebyggd med elva hus spridda över öarna. Tomterna är upplåtnasom bostadsarrende, () med undantag för ell hus som domänverkethyr ul. Några av husen är gamla fiskarstugor som är av kulturhistorisktintresse. Övriga är frilids-hus uppförda efler 1940. El och telefon saknas. Detär svårt att lägga till vid öarna. Klacksörarna har ett inleobetydligt regionalt intresse för naturvård och kulturminnesvård och är avlokal betydelse för friluftslivet. Samtliga enskilda pä öarnaönskar friköpa sina tomter. , som äger en stor del av övrigaöar i kommunen har intresse av att förvärva ögruppen för alt säkrafriluftslivets intressen. Enligl utredningens bedömning torde hänsyn lillfriluftsliv och naturvård och kulturminnesvärd inte utgöra hinder motavstyckning av den bebyggda marken, men fastighetsbildningen bör föregås avnågon form av planutredning. bör erbjudasalt få köpa Klacksörarna. Om kommunen avböjer förvärv bör staten ansöka omfastighetsbildning i syfte att försälja tomtmarken till de enskilda. bör således i sitt yttrande överKronoholmsutredningens betänkande ta ställning till följande frågor: 1) Vilka bevarandeintressen harögruppen ur naturvårds-, kulturvårds-och friluftslivets intressen? 2) Har kommunen intresse av atläga Klacksörarna? 3) Är det lämpligt att tillåtafastighetsbildning för befintlig bebyggelse? 1förslaget till kustplan, som är under utarbetande anges atl Klacks örarna är av mycket stort intresse för naturvård och rörligt friluftsliv. Strändernaär läll framkomliga men möjligheterna till landstigning är be- Prop. 1985/86:110 gränsade på grund av den blockrika botlen. Skogsbruket bör inriktas pågallring och skärmställning helt efter friluftslivets krav. Vissa öar lämnashelt och tillåls fortsatt utveckling mot urskog. För friluftslivet kan anordnasenklare anläggningar för att underlätta landstigning och tillgänglighet, t.ex.brygga, vindskydd eller övernatlningskoja, strövstigar mm. Fiskeläget är igrupp 111 enligt kulturhistorisk inventering och bör behandlasvarsamt. Friköp av tomter för befintlig bebyggelse tordevara tillåtlig ur fastighetsbildningssynpunkt. Någon form av planutredning börförst upprättas som klarlägger frågor ur olika synpunkter som tillgänglighet(allemansrätt), VA-frågor, eventuella gemensamhetsanläggningar (båtplatser mm), möjligheter att till fastigheterna knyta båtplatser på fastlandet,kulturminnesvård m m. hardärvid att bedöma omfastighetsbildning kan göras utan föregående detaljplanering. Om kommunen ienlighet med utredningens förslag köper holmarna får kommunen som markägare taställning till om tomterna skall avstyckas och säljas. Motsvarande tomter påkommunens övriga öar upplåts med arrende. Desynpunkter som kommunen kommer alt lämna begränsas till att avse vad ibelänkandet särskilt anföres rörande Öja. Kommunen har ett starkt intresse av atl skärgårdenhålles levande genom att fast befolkning finns där. Det är angeläget attnuvarande befolkning kan behållas i skärgården men också atlskärgårdsbefolkningen föryngras. har kommunen sökt verkaför att göra ny bosättning möjlig på Öja. Del har dä varit fråga om personalvid som önskar vara bosatt på ön och erhålla lämpligafamiljebostäder. Det innebär i praktiken att vederbörande skall fä möjlighetatt uppföra statligt belånat hus där. Den möjlighet till förhyrning avbostadshus som redovisas pä sidan 260 i betänkandet är ej tillfredsställande.Alternativet lill atl hyra bostadshus behöver ej vara det som utredningen synesförutsätta, nämligen att byggherren skall äga tomtmark. synestidigare icke ha varit särskilt intresserat av att medverka till sådanbosättning och har bl.a. hänvisat till alt militära myndigheter ej önskarbostadsbebyggelse på Öja. har verket emellertid i princip gått med påatl i ett fall upplåta tomtmark på långtidskontrakt (), vilket ärtillräckligt för att ett enfamiljshus skall kunna belånas statligt, under förutsättningatl borgen kan erhållas. På sidan 261 i betänkandet framkommer farhågor attett ökat friköp av tomter skulle kunna komma i konflikt med totalförsvaretsintressen. Kommunen har förståelse för att en mera betydande nyfritidsbebyggelse skulle kunna vara till men för försvarsintressena och villäven framhålla att ej heller kommunen är intresserad av en sådan utveckling. Den vill dock understryka att en tillräckligt storpermanent bosatt be folkning på Öja enligt den information kommunen erhållit av närmast '32 berördamilitära myndigheter bedömes vara äv stor betydelse för det Prop. 1985/86:110militära försvaret, varför sagda myndigheters uppfattning sammanfaller medkommunens. Sålunda har chefen för ostkustens örlogsbas vid överläggningar medkommunens representanter kraftigt betonat det militära intresset avatt fast befolkning finnes på Öja. Chefen för kustartilleriförsvarhar genom fortifikalionsbefälhavaren på kommunens förfrågan framförtmotsvarande synpunkter. Företrädare för hemvärnet har framhållitangelägenheten av att hemvärnspersonal finns att rekrytera i skärgården, vilketförutsätter fast bosättning av någon omfattning. Även den kraftiga expansionenav fritidsbåtsverksamheten har gjort att det är angeläget med fast befolkning iskärgården. Båttrafiken kring Öja är synneriigen livlig och en fast befolkningdär är utan tvekan en tillgång för . Erfarenheten har också visatatt när det gäller att få ull stånd snabba insatser för oljebekämpning,förekomsten av fast befolkning i skärgården har mycket slor betydelse. Ovan redovisade önskemål om förbättrade möjlighetertill bosättning på Öja behöver ej komma i konflikt med utedningens pä sid 261redovisade slutsals all ön även fortsättningsvis bör ägas av staten; något somför övrigt på gmnd av öns militära betydelse förefaller ganska självklart.Kommunen är dock angelägen att understryka att de möjligheter till fastbosättning som redovisas av utredningen icke är tillfredsställande. Kommunenvill därför framhålla atl det förvaltande statliga organet ()bör få direktiv att framgent aktivt verka för att permanent bosättning pä Öjaunderlättas. Detla kan med de begränsningar som tillgång på lämplig mark ochfärskvatten föranleder ske i den ovan nämnda formen med sådanalångtidupplåtelser av byggnadstomter som möjliggör statlig belåning avbostadsbebyggelsen. Eventuellt skulle för den boende förmänligalångtidskontrakt till befintliga bebyggelse kunna tillgodosebehovet av lämpliga bostäder även för unga familjer. Detta skulle kunna bidratill att bevara den gamla kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen och ge denintressanta miljön liv. Det är angelägel atl de olika statliga myndighetersom kan ha intresse av att det finns fast befolkning på Öja samverkar för atlfå en lämplig permanenlbebyggelse lill stånd. Regeringen bör därför lainitiativ till sådant samarbete mellan , militärförsvaret, sjöräddningenoch . Kommunens medverkan kan påräknas. Utredningensförslag synes i huvudsak slå i överensstämmelse med fastlagda principer förden pågående kommunala planeringen av kronoholmarna gäller fastighetsbildning, upplåtelse och förvaltning. Stamfastigheterna resp 1:1 och Gullholmen1:1 förutsattes fortsättningsvis ägas av staten. De områden som enl resp områdesplan för Käringönoch byggnadsplan för avsatts för hamn- och verksamhetsändamål skall överiåtas pä kommun. Upplåtelseav mark för bostadshus sker i princip med tomträtt på Kä- Prop. 1985/86: 110ringön och med arrenderätt på . Eftersom tomträtt förutsätter fastighetsbildning,bör områdesplanen för på statens bekostnad kompletteras med enfastighetsbildnings-plan. I resp tomträtts- och arrendeavtal kan intagasföreskrifter syftande till säkerställandet av motivet att bevara miljön.Befogenheten att på statens vägnar träffa tomträtts- och arrendeavtal bör avkammarkollegiet kunna delegeras till . Genom kompletterande förrättningar enl AL börverksamhetsområdena för resp bildade samfällighetsföreningar utvidgas attomfatta all obebyggd mark med undantag endast för vägar under statligtunderhäll. I samfällig-hetsföreningarnas kompetens kan även ingå andra för respsamhälle gemensamma angelägenheter. Med erforderlig anpassning till kommunens målsättning,uttryckt genom kommunens egen planläggning, tillstyrker kommunstyrelsen sålundagenomförande av kronoholmsutredningens förslag vad avser kommun. Vistöder uiredningens förslag beträffande den bebyggda ön utom ifrågaom att överföra förvaltningen lill domänverket. Kammarkollegiet har sedanmycket varit en utmärkt förvaltare såvitt vi kunnat konstatera. Detfinns därför inte något skäl att överföra förvaltningen till domänverket. Vi instämmer i allt väsentligt i vad som sägs ibilaga 3 beträffande . Det måste vara en vägledande princip att debofastas intressen beaktas så långt det är möjligt. Den metod som tillämpas påKäringön måste också kunna tillämpas på andra bebyggda kronoholmar. Tomträttsavgifter,arrendeavgifter och markpriser måste emellertid avpassas efter ortens ekonomisnarare än till de höga markpriser som åstadkommes genom sommargästersefterfrågan. Samtligapä kronoholmen boende är starkt medvetna om öns specifika karaktäroch dess stora kulturella värde. Det är för oss myckel tillfredsställande redan i utredningsuppdraget speciellt uppmärksammat Gullholmenssärpräglade fysiska miljö. publicerades förslag till riktlinjer förbevarandeplan för ön , vilket fått ett mycket positivt mottagande, avGullholmens invånare. Innan Kronoholmsutredning offentliggjordes sommaren1983 hade emellertid kommun framlagt ett förslag till byggnadsplan förkronoholmen , vilken i vissa delar ej går all förena med avsikternai tidigare nämnda bevarandeplan. Vi är mycket förvånade över att kommunenlåtit utarbeta denna byggnadsplan. Vivill med ett exempel visa denna desavouérihg av bevarandeplanens Prop.1985/86:110 intentioner. I bevarandeplanen anges: (citat)"Småskaligheten är utmärkande för helhetsbilden". Nya storasammanhängande bryggkonstruktioner har byggts och dessa stämmer dåligt medsamhällels karaktär. I byggnadsplanens beskrivning anges motsalt avsikt:(citat) "Det är angeläget med likformig utformning av samtligabryggor" - "och samfällighetsföreningen bör genom avtal medmarkägaren (kommun eller staten) åtaga sig skötsel av desamma". Detta byggnadsplaneförslag väckte bestörtning hoskronoholmens invånare och en namninsamling mot förslaget fick en 100%-iganslutning av de fastighetsägare som kunde näs pä året (juni1983) utgörande av kronoholmens fastighetsägare. Det som upprördegullholmarna mest var alt del föreslagna hamnområdet på öns östra sida skulleöverföras till kommunens ägo. Vi anser även att hamnområdet på öns västra sida,som ägs av kommunen, övergår till staten. Medan dessa diskussioner pågick på Gullholmenoffentliggjordes . Det som huvudsakligen gjorde attgullholmarna ställde sig positiva till utredningen var alt man föreslår altstaten fortfarande skall äga marken. Vi har haft mycket goda erfarenheter avkammarkollegiums administration och tvistefrågorna har varit få och då deförekommit har de lösts på bästa sätt. Vi önskar därför understryka alt vi anser detangeläget, med ovan nämnda undantag, att nuvarande ägoförhällanden bibehålles. För atl karaktären på denna, för hela riketintressanta ö, skall kunna bibehållas måste mångfalden och det individuellainslaget bibehållas. 1 föreslås atl Domänverketskulle handha administrationen av kronoholmarna. Vi är starkt betänksamma överett sådant arrangemang beträffande . Detta affärsdrivande verk skullekunna medverka till liknande försök till omdaning av ön som vi motsatt ossgentemot kommun. Under alla förhållanden måste KronoholmenGullholmens framlid avgöras genom att kronoholmens invånare, genom , får ett sådant inflytande atl man i samråd medantikvariska myndigheter kan förverkliga bevarandeplanens intentioner utangenomgripande förändringar i mark och byggnadsdisposition. 7.2 Äldre kungliga brev och andra författningar KammarkoUegiet pekar på förekomsten av vissa äldrekungliga brev med upplåtelser av fiskerätt. Övriga remissinstanser har interedovisat nägra liknande brev eller författningar inom sitt förvaltningsområde. Kronoholmsutredningenhar slutligen efterlyst förekomsten av äldre kung liga brev och andra författningar vars giltighet kan ifrågasättas. Så vill fortifikationsförvallningen har kunnat utröna förekommer inga sådana 135 brev eller författningarinom förvaltningens område. 7.2.2 Prop.1985/86: 110