prop · G903133 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:133 om ändring i utlänningslagen (1980: 376) Regeringenföreslår atl anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen lägger regeringen fram förslag lill ändringar i utlänningslagen m.m.Avsikten med ändringarna är all stärka rällssäkerheten i verk-ställighelsärenden,atl förbättra effektiviteten i ärenden angående uppe-hållslillsländ, avvisningoch utvisning samt alt skapa möjlighet för snabbare handläggning avbesvärsärenden. 1 1985/86. Lag om ändring i utlänningslagen (1980: 376) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1980;376)' dels aU 68, 71, 72, 82 och 90 §§ skall ha följande lydelse, dels att ilagen skall införas sex nya paragrafer, 8 b, 8 c, 50 a, 65 a, 65 b och 89 a §§av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om en utlänning ansöker om uppehållstillstånd vidankomsten till eller därefter, får polismyndigheten omhänderta hanspass i avvaktan på att utlänningen får tillstånd att vistas här eller lämnarlandet. får ta en utlännings fingeravtryck ochfotografi om utlänningen, vid ankomsten till eller därefter, ansöker omuppehållstillstånd eller om utlänningen vid ankomsten till riket inte kanstyrka sin identitet. Otn förutsättningar för förvars tagande enligt 50 §första stycket föreligger, får polismyndigheten ta utlänningens fingeravtryckoch fotografi. Om den som överklagar ett beslut av statens invandrarverkinte har angett vilken ändring i beslutet som han begär eller grunderna förändringsyrkandet. får verket uppmana klaganden att lämna uppgifter i dessaavseenden. Finner statens invandrarverk att ett beslut, som verketmeddelat som första instans, är oriktigt på grund av nya omständigheter ellerav någon annan anledning, får verket ändra beslutet om det inte blir tillnackdel för utlänningen. 2 ' Lagen omtryckt 1984:595. Omprövning får ske även om beslutet överklagas hosregeringen. Sedan invandrarverket har överlämnat handlingarna i ärendet tillregeringen, får verket ompröva sitt beslut endast om regeringen begär yttrandefrån verket. Beslut avförvaltningsmyndigheter i ärenden enligt denna lag får överklagas endast i defall som anges i 63, 65, 66, 66 a, 67 och 90§§. Beslut avförvaltningsmyndigheter i ärenden enligl denna lag får överklagas endast i defall som anges i 63, 65, 66, 66 a, 67, 89 a och 90§§. Klagan får föras även över en förvaltningsmyndighetsbeslut atl avvisa ombud eller biträde och beslut i jävsfråga. Sådan klagan fårföras särskilt. 71 §Finner regeringen atl ett beslut om utvisning enligl 40 eller 43 § inle kanverkställas eller finns det annars skäl för alt beslutet inte längre skallgälla vare sig det har verkställts eller inte, får regeringen upphäva beslutethelt eller delvis eller ocksä medge atl utlänningen får uppehålla sig här iriket trots beslutet. Har fråganom verkställighet av ett beslut om utvisning enligt 40 eller 43 § överlämnatstill statens invandrarverk och finner invandrarverket att beslutet inte börverkställas, skall verket med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. Omfrågan om verkställighet av ett beslut om utvisning enligt 40 eller 43 § haröverlämnats till statens invandrarverk, skall invandrarverket med egetyttrande överlämna ärendet till regeringen, om verket finner att beslutet intebör verkställas. Detsamma gäller om frågan om verkställighet övergått till invandrarverketenligt 89 a§. Har frågan om verkställighet av ett beslut om avvisning enhgt28 eller 29 § eller utvisning enligt 38 § överlämnats till statens invandrarverkenligt 85. 86 eller 89 § eller övertagits av invandrarverket enligt 90 a § ochfinner invandrarverket att beslutet inte bör verkställas, får verket upphävabeslutet eller Omstatens invandrarverk efter omprövning bifaller en ansökan omuppehållstillstånd, får verket upphäva ett mot samma personmeddelat beslut om avvisning eller utvisning. Omfrågan om verkställighet av ett beslut om avvisning enligt 28 eller 29 § ellerutvisning enligt 38 § överlämnats till statens invandrarverk enligt 85, 86eller 89 §, får invandrarverket upphäva beslutet eller besluta anstånd medverkställigheten om verket finner att beslutet inte bör verkställas. Senaste lydelse 1985:425. beslutaanstånd med verkställigheten. Frågor om upphävande av beslut som anges idenna paragraf eller anstånd med verkställigheten av ett sådant beslut kanprövas av regeringen endast då invandrarverket med stöd av 69 § har överlämnatverkställighetsärendet till regeringen eller då verkets beslut har överklagatsenhgt 90 §. gäller om frågan om verkställighet övergått tillinvandrarverket enligt 89 a § eller övertagits av invandrarverket enligt 90 a §. Frågor om upphävande av beslut som anges i andra stycketeller anstånd med verkställigheten av ett sådant beslut kan prövas av regeringenendast då invandrarverket med stöd av 69 § har överlämnatverkställighetsärendet till regeringen eller då verkets beslut har överklagatsenligt 90 §. Avvisas en utlänning, som har kommit hil lill riket med fartyg eller luftfartyg, får han föras tillbaka till fartyget eller luftfartyget. Han får också sättas ombord på annat fartyg eller luftfartyg med samma innehavare. Vägrar fartygets eller luftfartygets befälhavare alt la emot utlänningen, får polismyndigheten förelägga honom lämpligt vite. Avvisas en utlänning, som har kommit hit lill riket medfartyg eller luftfartyg, får han föras tillbaka till fartyget ellerluftfartyget, om detta skall avgå till utlandet eller inom dennärmaste tiden. Han får också sältas ombord på annat fartyg eller luftfartygmed samma innehavare. Vägrar fartygets eller luftfartygets befälhavare att taemot utlänningen, får polismyndigheten förelägga honom lämpligt vite. Första stycket gäller även verkställighet av utvisningenligt 38, 43, 47 eller 48 §, om utlänningen har underlåtit atl vid inresanvisa upp sitt pass för polismyndigheten och utvisningsbeslutet har meddelatsinom efter inresan. Första och andra styckena gäller inte om fartyget ellerluftfartyget skall avgå till ett land dit utlänningen enligl 7780 §§ inle fårsändas. En polismyndighets beslut att inte överlämna eller hänskjutaett verkställighetsärende enligt 85 87 §§ får överklagas av utlänningen genombesvär hos statens invandrarverk. Åven beslut att inte överlämna ettverkställighetsärende enligt 89 § får överklagas av utlänningen i sammaordning under förutsättning att fråga uppkommit om avlägsnandebeslutet skallverkställas eller ej. Vid bifall till besvären övergår verkställighetsärendettill invandrarverket. beslut att inte bifalla besvären fårinte överklagas. Verkställigheten får genomföras utan hinder av besvärenligt första stycket, om inte invandrarverket förordnar annat.Invandrarverket skall skyndsamt ta ställning till om verkställigheten tillsvidare skall inställas samt även skyndsamt pröva besvären. beslut i ett verkställighetsärende får överklagas avutlänningen, om ärendet har överiämnats till verket enligt 85 eller 86 § ellerom ärendet har överlämnats på annan grund eller övertagits enligt 90 a § ochutlänningen i ärendet har anfört omständigheter som enligl 85 eller 86 § skallföranleda att ärenden som där avses överiämnas till verket. beslut i ett verkställigheisärende får överklagas avutlänningen, om ärendet har överiämnats lill verket enligt 85 eller 86 §.Detsamma gäller om ett verkställighetsärende överlämnats till invandrarverketpå annan grund eller övergått enligt 89 a § eller övertagits enligt 90 a § ochutlänningen i ärendet har anfört omständigheter som enligl 85 eller 86 §skall föranleda alt ärenden som där avses överlämnas till verket. Klagan förs hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft den . Bestämmelserna i82 § i dess nya lydelse tillämpas inle beträffande utlänning som ankommil lillSverige . 2 Förslagtill Prop. Lag om ingivande av besvär över statens invandrarverks besluti vissa ärenden enligt utlänningslagen (1980: 376) m. m. 1 §Statens invandrarverks beslut i frågor som anges i 65 och 90 §§ utlänningslagen (1980:376) eller i utlänningsförordningen (1980:377) överklagas skriftligt. I skrivelsen skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han begär. Skrivelsenges in till invandrarverket. Den skall ha kommit in dit frånden dag då klaganden fick del av beslutet. 2 §Statens invandrarverk prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in i rätt tid. Har skrivelsen kommit in , skall invandrarver ket avvisa den, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Skrivelsenskall inte avvisas, om förseningen beror pä att invandrarverket har lämnatklaganden en felaktig underrättelse om hur man överklagar. Skrivelsenskall inte heller avvisas, om den inom överklagandetiden har kommit in tillregeringens kansli. I sädana fall skall skrivelsen vidarebefordras lillinvandrarverket med uppgift om vilken dag skrivelsen kom in lill kansliet. 3 § Om skrivelsen inte avvisas enligt 2 §, skallstatens invandrarverk överiämna skrivelsen och övriga handlingar i ärendet tillregeringen. 4 § Om statens invandrarverk efter överklagandeändrar sitt beslut så som den klagande begär, skall överklagandet inle leda lillytteriigare åtgärder. I så fall tillämpas inle 2 och 3 §§. beslutet på annat sätt än klaganden begär, skall överklagandetanses omfatta det nya beslutet, om inte avvisning skall ske enligl 2 §. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . p- '985/86:133 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , , R. Carisson,, , , , Lagrådsremiss med förslag till ändring i utlänningslagen m.m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag en särskildutredare (1984:01) med uppgift all göra en utredning om asylförfarandel vidgränserna och om klagorätt i verkställighelsärenden. Till särskild utredareförordnades kommunalrådet . Utredningen har antagit namnetasylutredningen. Utredningen avlämnade delbetänkandet (Ds A 1985:4) Klagorätti verkställighelsärenden enligl utlänningslagen. Utredningen har i deltadelbetänkande föreslagit, atl en utlänning får rätt atl överklaga avpolismyndigheten fattade beslut under verkställighetsförfarandel. Till protokollet i detta ärende bör fogas en sammmanfaltningav utredningens förslag, bilaga 1, och en sammanställning av remissyttrandenaöver detta, bilaga 2. Inomarbetsmarknadsdepartementet har därefter upprättats en promemoria. Sanktioneri utlänningslagen mot transportföretag m. m. Promemorian, som utöver förslagom en vitessanktion mol transportföretag i vissa fall innehåller andra förslag,bl. a. angående regler om fingeravtryck och fotografi, bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 4. Jag har , i ett frågesvar, i klargjort att delför närvarande inte är aktuellt att lägga fram eu förslag om en vitessanklion.Jag behandlar inte här den frågan vidare. Jagavser nu alt la upp frågan om ändringar i utlänningslagen (1980; 376 - UtlL) ianledning av förslag framförda dels av utredningen, dels i övriga delar avpromemorian saml dels av vissa remissinstanser vid remissbehandlingen avpromemorian. Jag avser också att behandla ytterligare förslag, som haraktualiserats i samband med prop. 1985/86; 80 om ny förvaltningslag. Förstredovisar jag utgångspunkterna för mina förslag (avsnitt 2). Jag övergårdärefter till alt i den allmänna motiveringen behandla de särskildaförslagen var för sig enligt följande huvudrubriker; klagomöj- Prop.1985/86: 133 lighet i verkställighetsärenden (avsnitt 3.1), omhändertagande avpass (3.2), tagande av fingeravtryck och fotografi (3.3), transportörersskyldig-hel atl medföra en utlänning från (3.4) saml omprövning av besvärsärenden(3.5). Slutligen lämnas en speciaimolivering (avsnitt 5). 2 Utgångspunkterna för mina förslag Iutlänningslagen och utlänningsförordningen (1980:377 - UllF) regleras utlänningarsrätt att resa in och vistas i . En grundprincip i utlänningslagstiftningenär att endast svenska medborgare har en ovillkorlig rätt att vistas i Sverige.För att kontroll skall kunna utövas över vilka personer som tillåts resa in ochvistas i krävs i princip att utlänningar skall ha pass (7 § UfiL och 1§ UfiF) och visering (10 § UfiL och 24 § UfiF). Medborgare i vissa stater ärdock befriade från skyldigheten all ha vise-ring. Undantagen frän viseringsskyldighetenär angivna i 24 § UtlF. En utlänning, som saknar pass, visering,uppehållstillstånd eller arbetstillstånd när innehav av sådana handlingareller tillstånd är en förutsättning för inresa och vistelse i , kanavvisas (28 § UtlL) eller utvisas (38 § UfiL). Ufiänningslageninnehåller vidare detaljerade regler om vilka omständigheter som skallföreligga för atl avvisning och utvisning skall få tillgripas. Lagen innehållerockså regler om möjlighet för utlänningen att överklaga ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut. Det är särskilt viktigt att det finns väl fungerande överprövningsregleri de fall där en utlänning hävdar, atl han riskerar alt utsättas för politiskförföljelse om han inle filials stanna i eller om andra starka skältalar mot att utlänningen skall tvingas lämna landet. har ocksä i olikainternationella sammanhang åtagit sig atl garantera vissa rättigheter förutlänningar, som kommer till vårt land. Här kan särskilt nämnas FN-konventionom flyktingars rättsliga ställning och Europakonvention angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ()jämte tilläggsprotokoll. Det har emellertid gjorts gällande, all de svenskabestämmelserna beträffande verkställighet av avvisnings- och ut-visningsbeslulinte till fullo uppfyller de rättssäkerhelskrav som bör uppställas i dettasammanhang. a. därför tillsattes asylutredningen . Asylutredningenhar i sitt delbetänkande övervägt om de svenska reglerna mot den bakgrunden börändras. Den saken behandlas i det följande (avsniu3.1). Föralt förhindra att utlänningar utan tillstånd uppehåller sig i kontrolleraspasshandlingar och visum vid inresan och ibland även under vistelsen i (8 § UtlL). Denna kontroll är naturiigtvis av grundläggande betydelse för skall kunna tillse att utlänningslagens bestämmelser om vilka som har rättatt vistas i följs. Passkontrollen är också en viktig utgångspunkt förbedömningen av om en person, som begär skydd i vårt land med stöd av 3, 5 eller6 § UtlL, skall ha rätt att stanna här. Passet behövs inte enbarl för atl manskall kunna fastställa Alt en giltig passhandling finns i behäll är också ofta Prop.1985/86: 133 nödvändigt för atl man skall kunna klargöra om en asylsökandeutlänning har vistats så lång lid i något annat land där han är skyddad molförföljelse, alt man bör överväga atl återsända honom lill delta land. Undersenare år har det blivit vanligare atl utlänningar kommer till utanpass och dä uppger atl passet har förkommil eller att de aldrig haft någotsådant. Dessa påståenden visar sig ofta vara orikliga. Del är också vanligt allpasshandlingar, som har uppvisals vid inresan i , inte finns i behållvid tillståndsärendets senare handläggning. Därigenom kan verkställigheten avett avlägsnandebeslul i hög grad försvåras. saknade 3 259utlänningar pass när de ansökte om uppehållstillstånd. Ungefär en tredjedel avdessa sökte asyl inne i landet och kan antas ha haft pass när de anlände lilllandet. Deredovisade problemen med pass gäller så gott som uteslutande asylsökande.Under senare år har allt fler personer brutit upp från sina hemländer och söktbosättning i något annat land. I många fall är del fråga om personer, som ihemlandet utsatts för politisk förföljelse eller annan förföljelse av liknandenatur. I andra fall är emellertid den främsta anledningen till uppbrottet enönskan att få leva under bättre ekonomiska och sociala förhållanden. Även idessa situationer åberopas emellertid ofta politiska skäl för alt få stanna idet nya landet. Om identitetshandlingar inle företes försvåras myndigheternasmöjligheter att avgöra, om en sökande har behov av asyl. Alt den sökandes identitetinle kan fastställas gör all utredningen i asylärendet tar betydligt längretid, vilket får generella återverkningar för handläggningstiderna iasylärenden. Den ökade tillströmningen till bl. a. av asylsökande,som enligt gängse regler inle är berättigade lill asyl, kan leda till enurholkning av fiyktingbegreppel och försvåra situationen för de politiska flykfingarna.Delta har med skärpa påpekats av FN; s flyklingkommissarie (). I syfte atlförhindra att pass försvinner efter ankomsten till föreslås i detföljande utökade möjligheter att omhänderta en utlännings pass (avsnitt 3.2).För all söka komma till rätta med identifieringsproblemen föreslår jag vidare någoländrade regler rörande möjligheten all la fingeravtryck och fotografi av utlänningar,som söker uppehållstillstånd här i landet (avsnitt 3.3). Enanpassning lill de regler som internationellt gäller beträffande en transportörsskyldighet atl medföra en utlänning frän bör också ske. Jag framläggerdärför förslag härom (avsnitt 3.4). Eltav de stora problemen på utlänningspolilikens område är för närva rande de alltför länga handläggningsliderna. Ökningen av antalet asylsö kande har medfört att handläggningstiderna, framför allt av besvärsärenden hos regeringen, har blivit längre än vad som i tidigare lagstiftningssammanhang ansetts godtagbart. Del är väl känt vilka påfrest ningar det innebär för den som söker uppehällslillständ, framför allt för en asylsökande, alt få vänta pä elt beslut, om han skall få stanna i . Långa handläggningslider innebär också betydande kost nader för samhället, som normalt svarar för en asylsökandes försörjning . Handläggningsliderna hos regeringen skulle sannolikt bli kortare om man minskar antalet ärenden hos regeringen. Detta får dock 9 inte ske på bekostnad avutlänningens rätt att få sin sak prövad av en högre instans. Det är emellertidinte ovanligt att statens invandrarverk (), ofta sedan nya omständigheterframkommit i besvärsärendet, i yttrande till regeringen tillstyrker en ändringav sitt eget tidigare negativa beslut. Om ges rätt att under vissaförutsättningar ompröva sina egna beslut även om besluten har överklagats, blirdet möjligt att minska handläggningstiderna hos regeringen. Även i dettaavseende framläggs förslag i det följande (avsnitt 3.5). 3.1 Klagomöjlighet i verkställighetsärenden Mittförslag: I utlänningslagen införs bestämmelser, som ger en utlänning rätt altöverklaga en polismyndighets beslut att inte överlämna ett ärende rörandeverkställighet av ett avvisnings- eller utvis-ningsbeslut till . Sådan klagomöjlighetskall finnas när frågan rör om utlänningen löper risk för politisk förföljelseeller liknande i del land dit han skall sändas eller om han över huvud tagelskall behöva lämna . Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med milt. Utredningen har dock föreslagiten vidare omfattning av klagomöjligheten än den jag nu föreslår. Remissinstanserna:De flesta är positiva fill förslaget. Några har dock betonat atl förslagel för atlfå full effekt måste kombineras med andra åtgärder. Andra har ifrågasatt om inleförslaget kommer all medföra behov av ökade resurser hos polismyndigheterna ochSIV. Skälen för mitt förslag Enutlänning, som saknar för inresa i föreskrivna handlingar eller som avannan i utlänningslagen angiven omständighet inte får resa in i eller vistas iSverige, kan avvisas vid ankomsten hit eller därefter. Ettbeslut om avvisning fattas av polismyndigheten. Del kan överklagas till ochdärifrån till regeringen. Ett överklagande av polismyndighetens beslutpåverkar inte verkställigheten, om inte beslutar om inhibi-fion, dvs. aft avvisningentills vidare inte får verkställas. Om utlänningen åberopar, att han riskerar aUutsäUas för politisk förföljelse om han avvisas från och dettapåstående inte är uppenbart oriktigt, får polismyndigheten inte besluta omavvisning ulan skall överiämna ärendet till . 1 de fall där polismyndighetenfattar beslut om avvisning, trots aU utlänningen åberopat politiska skäl föratt få stanna här, måste beslutet anmälas till innan det får verkställas.Om inte delar polismyndig- betens bedömning skall SIVöverta ärendet. - Jag vill i detta sammanhang Prop. 1985/86: J33 erinra omau bestämmelserna om direktavvisning ses över av asylutredningen.Ett belänkande i frågan väntas föreligga . Etlbeslut om utvisning kan fattas antingen av eller av allmän domstol isamband med broltmålsprocess eller, av allmän förvaltningsdomstol, på grund avasocialitel, : s ulvisningsbeslul kan överklagas till regeringen, medandomstolarnas ulvisningsbeslul överklagas till resp, överinstans. Ett beslut omutvisning på grund av brott eller asocialitel kan, sedan det vunnit laga kraft,upphävas av regeringen. Vissa beslut om avvisning och utvisning (terrorister m.fl.)fallas direkt av regeringen. Ettulvisningsbeslul är inle verkställbart förrän del vunnit laga kraft. Om fråganom verkställighet av ett av domstol fatlat ulvisningsbeslul är anhän-gig hosregeringen, kan regeringen meddela inhibition. Verkställighetenav avvisnings- och utvisningsbeslut handhas av polismyndigheten. I 77-94 §§ UtlLfinns regler om förfarandel. Dessa innehåller bl. a. bestämmelser om när detskall anses föreligga politiskt verkställighetshinder, till vilket landverkställighet skall ske och när den skall ske. Polismyndighetensbeslut i verkslällighetsärendet är inle överklagbarl. är dock ofta skyldig all överlämna verkslällighetsären det till , när påstående om politiska hinder framförs. Enligt 85 § UtlL skall således elt verkställigheisärende överiämnas till , om utlänningen påslår alt han i det land han skall sändas lill - eller i ett land till vilkethan kan bli sänd från det landet - riskerar antingen politisk förföljelse eller atl bli sänd lill krigsskådeplats eller straffas för att han vägrat fullgöra krigs tjänstgöring, överlämnande skall dock inle ske, om påslåendet är uppen bart oriktigt eller redan har prövats. Samma överlämnandeskyldighel före ligger enligt 86 §, om utlänningen förklarar sig inle vilja återvända lill sitt hemland på grund av de politiska förhållandena där. I dessa fall skall överlämnande dock inte ske, om de åberopade skälen kan lämnas ulan avseende eller om invändningarna redan prövats. Överlämnande skall ocksä ske när del i andra fall föreligger hinder mot eller svårigheter alt verkställa en avvisning eller utvisning. Dessa bestämmelser återfinns i 89 §. I denna paragraf sägs alt elt ärende skall överlämnas till om det i andra fall än som anges i 85-87 §§ uppslår hinder eller svårighet beträffan de verkställigheten eller om det är tveksamt hur beslutet skall verkställas. Av motiven lill denna paragraf (prop. 1979/80:96 s. 79) framgår atl invänd ningar av icke-politisk art i allmänhet inte bör föranleda att etl ärende överlämnas lill . Delta gäller framför allt när invändningen gäller förhållanden, som förelåg redan vid avgörandet av ärendet om avvisning eller utvisning. Om det emellertid vid verkställigheten föreligger svårighe ter av allvariig natur - l.ex. allvariig sjukdom eller självmordsrisk - är dock huvudregeln att ärendet överiämnas. Som jag påpekade i prop. 1983/84:144 s. 106 bör överlämnande även ske i vissa fall, när de person liga förhållandena har ändrats i väsentlig mån efter avlägsnandebeslutet. Andra fall då överlämnande kan behöva ske är när giltighetstiden för utlänningens pass gått ut eller när det land lill vilket eller genom vilket utlänningen skall resa inte tar emot honom. Jag vill dock i del här samman hanget erinra om att del i 91 § föreskrivs om skyldighet för alt lämna 11 anvisningar för verkställigheten. Särskilda regler rörande hänskjutandeav verkställighelsärenden röran- Prop. 1985/86: 133 de terrorister m. fl.återfinns i 87 §. I90 a § finns bestämmelser för de fall när en utlänning först i samband medverkställigheten av etl av polisen fattat avvisningsbeslut gör gällande sådanthinder som, om påståendet framförts tidigare, skulle ha föranlett att avvisningsärendelöverlämnats lill .