prop · G903154 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi räknar också med alt behovet av stöd tillföretagen i marknadsföringen av produkter som tagils fram genomteknikupphandling kommer att öka och att avsältningsmöjlighelerna i Sverigemåste kompletteras med export. Vi anser att del ökade kommunala engagemanget iexportverksamhet vi foreslagit också kan utnyttjas i kombination medteknikupphandling. Redan i samband med en upphandlingsuppgörelsc kan enkommunal beställare och en leverantör beakta möjligheterna till en framtidasamverkan i exporlsammanhang. Vi anser också att STU och andra finansiärer börge särskild prioritet at teknikutvecklingsprojekt som resulterar i produkteroch syslem med goda avsättningsmöjligheter på exportmarknaden. En medverkan i exportprojekl i de former vi föreslåravviker från traditionell verksamhet. Vi har därför särskilt behandlatfrågan om kompelens för tjänsteexport. Den redovisas i kap. Ib. Vianser att kompetensfrågan i och för sig skulle kunna lösas utan lagstiftning.Del finns emellertid faktorer som kan skapa osäkerhet såväl i kommuner och landsfingsom bland företag kring huruvida en viss medverkan Slår iöverensstämmelse med lagen eller ej. För att undanröja sådana oklarheterföreslår vi en särskild kompetenslag om kommunala åtgärder för att främjasvensk expon. Bilaga 2 Prop. 1985/86: 154 Lag omvissa kommunala åtgärder för att främja svensk En kommun får i samverkan med förelag eller statentillhandahålla tjänster i syfte att främja svensk expon. Som förutsättninghärför skall gälla att kommunen därvid utnyttjar de särskilda kunskaper ellererfarenheter som redan finns inom kommunens förvaltning och alt affärsmässigavillkor tillämpas. Om särskilda skäl föreligger får kommunen ensamtillhandahålla tjänsterna. Vad som sagts om kommun gäller även förlandstingskommun. Denna lag träder i kraft den 1985/86: 154 Sammanställning av remissyttranden över betänkandetKommunalt kunnande ett stöd för svensk export (SOU 1983:72) Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av styrelsen för internationellutveckling (SIDA), beredningen för internationellt tekniskt samarbete,kommerskollegium, , sjukvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut (Spri), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), styrelsen för teknisk utveckling, statskontoret, riksrevisionsverkel,i , exportråd. ,universiteten i och , , , , ,, , , , , och kommuner,, , , , och länslandstingskommuner. (), Centralorganisationen /SR,i (LO), , utredningen(H 1982:07) om åtgärder för atl främja export av tjänster, energiupphandlingsdelegalionen,beredningen för internationellt läkemedelssamarbete. internationalAB, TEMU-bolagen. , Swecare founda-lion,, Medenlgruppen. Yttrande hardessutom inkommit från i och . 2 Allmänna synpunkter på kompetensutvidgningen Deflesta remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag eller lämnar dem utanerinran. Detta gäller bl. , ,exportråd, , , kommerskollegium,beredningen för internationellt läkemedelssamarbete, styrelsen för tekniskutveckling, statskontoret. , Spri, UHÄ, Lundsuniversitet, , , , /SR, Swecare foundalion, SwedeHealthAB, Medenlgruppen, TEMU-bolagen och . De flestakommuner och landstingskommuner som har yttrat sig är positiva tillutredningens förslag. Negativaeller tveksamma till utredningens förslag är bl. a. ,, . Svenska konsullföreningensamt och kommuner. Statskontoret: Prop. 1985/86: 154 Utredningens förslag om en aktiv medverkan frånkommunernas sida atl sälja kommunala tjänster till utlandet förutsätter attkommunernas medverkan inte strider mot kommunallagen som reglerar denkommunala kompetensen. Den granskning som utredningen låtit utföra av den kommunalakompetensen i förhållande till den av utredningen föreslagna tjänsteexportenantyder atl kompelenstvislfrågor kan uppkomma. 1 syfte all undvika alt del iviss mån oklara rättsläget kan verka hämmande på den tilltänkta kommunalatjänsteexporten har utredningen föreslagit en särskild kompelenslag om vissakommunala åtgärder för att främja svensk export. Statskontoret har inget allerinra mot en sådan lag. Utredningen har enligt statskontorets uppfattning gjort ennoggrann genomgång av förutsättningarna för tjänsteexport. Statskontoretställer sig i allt väsentligt positivt till utredningens förslag om inriktningoch utformning av export av kommunala tjänster. Verket instämmer också iutredningens bedömning all förutsättningarna får anses goda för export avtekniskt och administrativt kunnande från kommunala och landstingskommunalaorgan. Hos dessa finns kompetens, erfarenheter och referensobjekt av sådan artsom bör utgöra en god grundval för sådan tjänsteexport som efterfrågas, bl. a.som komplement till näringslivets exportprodukter. Som utredningen framhållit finns del emellertid problemförknippade med atl sälja kommunala tjänster till utlandet. Orsakerna härtillhänför sig till bl. a. bristande kommersiell erfarenhet hos det stora flertaletsvenska kommuner alt bedriva tjänsteexport, stora krav på insatser av tid ochriskvilligt kapital, ävensom av hård konkurrens på den internationellamarknaden från vissa andra länder. Avgörande för en framgångsrik export av dekommunala tjänsterna liksom i fråga om det statliga tjänsteutbudet - ärefterfrågan hos kunderna, förmågan att inom fånga upp denna och anpassade tjänster som erbjuds till efterfrågan. På motsvarande sätt som för delstatliga tjänsteutbudet på exportmarknaden ställs här stora krav på en välfungerande organisation för kontakter såväl med utlandet som inom landet. instämmer i utredningens allmännabedömning alt landsting och primärkommuner har förutsättningar atl mer aktivtmedverka i svensk export. Kommitténs lagförslag kan därför tillstyrkas. Det är tveksamt om del under den pågående utvecklingsfasenmed samver kan mellan kommunerna och näringslivet är lämpligt att lagstifta inom ett område som kan väntas beröra bara etl mindre antal kommuner. Samma effekt skulle kanske nås genom all avge någon annan typ av viljeförklaring och låta en tidsenlig tolkning av kommunallagens allmänna kompetensbe stämmelse utvisa gränserna. Det föreliggande lagförslaget är dessutom inte entydigt när det gäller en kommuns möjligheter alt ensam eller i samverkan med annan kommun tillhandahålla kommunala tjänster för export. Del finns förutom informationsvärdet inte mycket som talar för atl stifta en särskild kompetenslag som också kommer att innebära tolknings- svårigheter. Farhågorna för alt kommunerna känner sig hämmade inför tilltänkt verksamhet på exportområdet om inte lagstiftning kommer till stånd är överdrivna. kommun är sammanfattningsvis positiv till attförutsättningarna Prop. 1985/86: 154 för tjänsteexport undersöksnärmare. Del är angelägel att skapa klarhet i rättsläget när delgäller möjligheten för kommuner och landsting atl engagera sig i tjänsteexport.Det lagförslag som utredningen lägger är i detta avseende tillfredsställande.Samtidigt framstår del tydligt alt kompetensutvidgningen strider motlokaliseringsprincipen och självkostnadsprincipen vilka är av grundläggandebetydelse i svensk offentlig rätt. Även om tveksamhet kan anföras ur legala aspekter, villdock utskottet inle motsätta sig förslaget. Den kommunala tjänsteexporten är enverksamhet som är klart avskild från övriga arbetsområden, varför någon allmänuppluckring av kompelensreglerna inte behöver befaras. Vidare finns anledningräkna med att verksamheten blir av begränsad omfattning. Medborgarnas krav påtillgänglighet och kvalitet på servicen ger litet utrymme för prioritering avexportfrämjande åtgärder. Inledningsvis konstaterar vi all utredningen gjort enintressant och väldokumenterad genomgång av problemen inom området. TCO principiella uppfattningen att det är positivt med åtgärder som på olikasätt kan utveckla den kommunala verksamheten och tillföra den kunnande ocherfarenheter. Vi tror också att ett kommunalt samarbete med företag för exportbefrämjandeåtgärder kan bli utvecklande för de anställda i kommuner och landsting. Vi instämmer i de mål utredningen sätter upp för export avkommunalt kunnande. Kommunernas främsta uppgift blir att agera som undanröjare avhinder och stöd till exportföretagen. Detta är tillsammans med den kunskapsbassom kommunerna utgör kommunernas främsta funktion i detta sammanhang. I diskussionen om tjänsteexport har överdrivnaförhoppningar om de sysselsättningsskapande effekterna framkommit. Enrealistisk bedömning är all sysselsältningseffeklerna av tjänsteexportinom överskådlig framtid endast blir marginella. Den offentliga sektorn i har expanderat i snabbtakt under . uppgår de offenfligautgifterna till av BNP. Detta har bl. a. medfört ett kraftigtbudgetunderskott och stor upplåning utomlands. En fortsatt expansion av denoffentliga sektorn skulle innebära en ytterligare försämring av den samhällsekonomiskabalansen. Del är således nödvändigt atl den offentliga sektorn inte tillåts ökaytterligare utan i stället hålls tillbaka och effektiviseras. måstedet privata näringslivet öka i volym för att kunna finansiera den offentligasektorn och för att den samhällsekonomiska balansen skall kunna återställas.För atl få balans i utrikeshandeln krävs gynnsamma tillväxlförulsätlningar inomden konkurrensulsatta delen av det privata näringslivet, både inom industrinoch inom tjänstesektorn. Mot den bakgrunden avvisar föreningen bestämt det avutredningen framförda förslaget atl kommuner skall ges möjlighet alt medverka i ex portansträngningar på ett sätt som avviker från traditionell verksamhet. Som utredningen påpekar har kommunerna till största del en förvaltande roll, medan flertalet kunder pä exportmarknaden efterfrågar 23 uppbyggnadsinsatser.Den förvaltande rollen bör enligt föreningens me- Prop. 1985/86: 154 ningäven fortsättningsvis vara huvudinriktningen i kommunernas verksamhet. Förbundet avstyrker en ändring av kommunernaskompetensområde med följande motivering. - Den kommunala verksamheten syftar till all tillvaratagakommunmed lemmarnas gemensamma intressen med principer om likaberättigande, rättssäkerhet och beskattningsrätt som grund för sill handlande på olika områden. Organisationen är baserad på lokala förutsättningar ochpolitiskt bestämda behov snarare än på en marknadsmässigt bestämd efterfrågan. - Det sätt enligtvilket en kommun ger service ål sinq invånare skiljer sig följaktligen på mångaoch väsentliga punkter fråp de principer som råder i en marknadsekonomi och detfinns inget som talar för alt den kommunala organisationsformen skulle ha någrafördelar vid exportverksamhet. - Det kommunalakunnandet är i första hand knutet till lokala förvaltningsuppgifter som ärbaserade på svensk tradition och lagstiftning och på förhållanden som ihuvudsak saknar direkta motsvarigheter i andra länder. - Det finns inlenågot generellt kommunalt kunnande att marknadsföra. Utredningen har redovisatnågra enstaka fall där del är teoretiskt tänkbart atl tjänsterna skulle kunnavara säljbara, under förutsättning atl det finns en marknad. - Del kunnandesom finns är i allmänhet knutet till enskilda personer. Del bästa sättet atttillgodose direktivens önskemål att frärnja svensk export är att tillämpa en generöstjänstledighelspolilik i sådana fall där utnyttjandet av kompetensen skulleleda till ökade svenska exportintäkter. anser dessutom att exportverksamhetdefinitivt inle faller inom det kommunala kompetensområdet. Denna ståndpunktinläs också av utredningen. Föreningen anser emellertid inte - i motsats tillutredningen - atl genom lagändring skall ge kommuner och landstingförändrade förutsättningar för exportverksamhet. Denna verksamhet inom tjänstesektorn- och andra sektorer - kräver för att b|i framgångsrik, förutom tillgång påkompetens, också en god marknadskännedom. Ett brett kontaktnät, kunskap om hurden på hemmamarknaden ofta standardiserade produkten skall anpassas tillmottagarlandets behov och en utvecklad marknadsföring är också förutsättningarför exportframgång. Förutsättningar som uppnås genom uthålligmarknadsbearbetning. Entreprenör-anda, affärsmässighet, ett nödvändigtrisktagande och finansiell uthållighet är andra avgörande komponenter iexportsatsningar. Ovanslående innebär en affärsinriktning och ettrisktagande som enligt vår uppfattning inte är förenlig med kommunernas/landstingensroll i samhället. 3 Formerna för exportmedverkan Prop. De flesta remissinstanserna godtar de tre olikasamarbetsformerna vid exportmedverkan som beskrivs av utredningen,tjänstledighets-modellen, avtalsmodellen och huvudleverantörsmodellen. Blanddessa instanser kan nämnas exportråd, kommerskollegium och Stockholmskommun. Några remissinstanser är negativa till huvudleveranlörsmodellen.Till dessa hör och Svenska handelskammarförbundet.Svenska arbetsgivareföreningen godtar endast tjänslledighetsmodel-len. - Intresserade kommuner bör överväga möjligheten attstarta ett gemensamt exportbolag i syfte all underiätta kontakter med förelag,ge utredningsservice i ekonomiska och organisatoriska frågor samt eventuelltförmedla personalresurser, intressanta ur exportsynpunkt, mellan olika kommuner.Alternativt skulle en sådan funktion kunna ligga inom kommun-respektivelandstingsförbundet. Universitets- och högskoleämbetet: I belänkandet föreslås och diskuteras olika former förkommunal tjänsteexport. Den form som förefaller vara mest lämplig är atl kommunemapå ett aktivt sätt engagerar sig i det lokala eller beträffande landstingskommunernaregionala näringslivet och försöker etablera samarbetsprojekl där det kommunalakunnandet tas tillvara. Ett agerande på exportmarknaden från kommuner där dessaav näringslivet uppfattas som konkurrenter på tjänsteexportmarknaden synes inteönskvärt. Förtroendet från näringslivets representanter för ett samarbeteskulle i sådana fall kunna undergrävas. När det gäller varuexport är det den svenska, privataindustrisektorn som svarar för en mycket stor del. Dessa exportföretag har iallmänhet byggt upp gedigna kunskaper om hur man exporterar,vart man skall exportera, vilka kanaler man skall välja etc. Många förelag hargenomfört direktexport, men en hel del har dock föredragit all överlåtaexportfunktionen åt vissa andra specialiserade företag, såsom handelshus,konsultföretag, trading-bolag m.fl., dvs. man har överlåtit de internationellamarknadsföringsaktiviteterna till de som har ett bättre kunnande. Kommunerna har etl stort kunnande om sittverksamhetsområde, men frågan är om de har personal med exportkunskaper ellermöjligheter atl anskaffa erforderlig sådan. Kanske borde man koncentrera sig påindirekt export, dvs. anlita sådana förelag och organisationer som harmångåriga erfarenheter inom området och som har bättre exportkunskaper än kommunernasjälva. De möjligheter till medverkan som kan finnas på varusidanär enligt Handelskammartorbundel mer komplicerade påtjänstesidan, där det inom en rad områden är fråga om enkonkurrenssituation. som utredningen framhåller ett kunnande inom den kommunalaverksam- 25 heten som har internationell efterfrågan och som därförbör kunna exporte- Prop. 1985/86: 154 ras. En förutsättning för att dettakunnande skall kunna kommersialiseras är emellertid alt man finner smidigasamverkansformer mellan den kommunala och privata sektorn. Det är såledesangeläget alt kommunerna utnyttjar den kommersiella erfarenhet som landetsexportföretag har. vill varna kommunerna för att påegen hand ge sig ut på den internationella marknaden. För atl landets totalaexportintäkter skall öka måste man undvika att den kommunala tjänsteexportensker på bekostnad av eller i konkurrens med de privata förelag som redan äretablerade. Den kommunala tjänsteexporten bör begränsas till områden därkommunerna har ett exklusivt kunnande eller kan komplettera de privataförelagens export. För att undvika störningar och negativa export-effektermåste kommunerna offerera på affärsmässiga grunder. Av de olika formerna för samverkan menar kommunstyrelsen atlavtalsmodellen är den fördelaktigaste och alt man bör vara restriktiv när detgäller atl använda huvudleverantörsmodellen. Vidare vill kommunstyrelsenframhålla vikten av alt avtalsfrågorna från början handlägges med ertorderligteknisk, ekonomisk och juridisk kompetens. Riskerna beträffande olika projekt bör ligga på företagen,medan kommunerna bör uppträda som underleverantörer och genom avtal medrespektive företag sälja sina tjänster. Föreningen anser det dock vara värdefullt all som tidigarelåta företag utnyttja kommunall kunnande i exportsammanhang enligt utredningenss.k. Detta kan bidra till att främja en angelägenexpansion inom den privata tjänstesektorn. De övriga två modeller somutredningen för fram skulle enligt föreningens mening verka bromsande för dennödvändiga tillväxten av det privata näringslivet och därmed för strävanden atlnå samhällsekonomisk balans. export i egen regi bör enligt förbundels meninginte förekomma. Brist på affärsmässighet, entreprenörsanda, kunskap omanpassning av tjänster till olika förutsättningar etc, talar klart emotkommunal export i denna form. export bör endast ske i samverkan med företag. Kommunernasinsatser får ej heller konkurrera med företagens export utan skall utgöra ettkomplement till denna. - I enstaka fall kan ett unikt kunnande vara samlathos etl fåtal kom muner. I den mån detta är koncentrerat till för exportmarknaden intres santa segment bör kommunerna överväga om inte dessa verksamheter bör överföras till näringslivet genom entreprenader. Förelagen kan då upparbeta ett kunnande på området med hemmamarknaden som bas för att sedan gå ut på exportmarknaden. Avgränsningen mellan verksamhet ochnäringslivets är inte glasklar, men bereder i allmänhet inga större lolkningssvårigheler mot bakgrund av regeringsrättens tolkningspraxis. Kompelenslagsliftningen är föremål för stat-kommunberedningens utredning. Det finns enligt uppfattning ingenanledning att göra 26 någon förändring av denkommunala kompetensen innan denna utredning Prop. 1985/86: 154 har lagtfram sitt belänkande. (Tjut): Tjutförordar att denna kunskap görs tillgänglig för export i samverkan mednäringslivet. Den professionella kunskapen måste för framgångsrik affärsverksamhetkombineras med kommersiell kunskap och erfarenhet, vilket helt naturligt,enbart finns inom den konkurrensutsatta sektorn. Om kommunerna engagerar sig iexport av skälet att vara vägröjare och spjutspets för näringslivels exportoch alt därigenom en förlustbringande verksamhet legitimeras skerofrånkomligen en oönskad inkomslöverföring från kommunernas invånare tillexportföretagen. Krav på avkastning måste därför vara vägledande i framlida exportprojekl. 4 Efterfrågan på kommunala tjänster för export Utredningendiskuterar för- och nackdelar med de tre modellerna för tjänsteexport:tjänstledighetsmodellen, avtalsmodellen saml huvudleverantörsmodellen. RRV villi sammanhanget peka på ytteriigare några risker som är förknippade medavtalsmodellen. För det första kan kommunens avtalspart - exportföretaget drabbas av sådana betalningssvårigheter att kommunen inle får ersättning föralla kostnader enligt avtalet. För det andra kan kommuner, delvis på grund avsin ovana att ingå affärsavtal av internationell karaktär, komma alt ingåoförmånliga avtal med exportföretag, som ofta har en långt större erfarenhet påområdet. Detta kan inträffa utan att exportföretaget på något sätt sökt vinnaoskäliga fördelar. Statskontoretserfarenheter av dess medverkan i den statliga tjänsteexporten är atlefterfrågan på renodlade administrativa tjänster har varil myckelbegränsad. Mot bakgrund härav vill verket i detta sammanhang varna för enalltför stor optimism hos kommunerna när det gäller utlandels efterfrågan påkommunala administrativa tjänster. Svårigheterna atl sälja sådana tjänster kanockså accentueras om det gäller att för export erbjuda stora och komplicerade datorbaseradesyslem. Dekontakter med svenska exportanslrängningar som SIDAs kontor i fårtyder på all det inle är hemmaproduktens förträfflighet i sig som säljer, utanförmågan alt sälla sig in i kundens behov och all visa uppfinningsrikedom föratt tillgodose dem. Utredningen nämner inget om den kunskapskälla som finns hosde kommunalt anställda som tidigare haft u-landsuppdrag för SIDA. Den bordeutnyttjas i detta sammanhang. Närfråga är om samverkan med varuproducerande företag torde del kommunala kunnandet enligt väl kunna tillvara tas. Det framgår inte minst av de exempel som anges i betänkandet. En sådan samverkan måste enligt ske på affärsmäs siga villkor. Del betyder bland annat all kommunerna skall komplettera 27 företagen och inle agerapå egen hand. Nödvändigheten av affärsmässigt Prop. 1985/86: 154 beteendeframhålls också av utrec" ' .gen, ehuru den enligt förbundet underskattatde svårigheter del innebär för icke kommersiella företrädare att ageraaffärsmässigt. Närdel gäller export av tjänster på energiområdet i allmänhet och Oärrvär-meområdeti synnerhet, finns kunskaper i kommunerna som kan vara av intresse förutländska kunder. Del gäller exempelvis den samlade bilden och erfarenheten avplanering, konstruktion, byggande, drift och underhåll av anläggningar. Dettagör kommunernas möjligheter atl medverka intressanta, t. ex. i beställarfunktionen.Företagens kunnande är ofta begränsat till de komponenter som den egnatillverkningen avser, medan kommunernas kunskap främst gäller systemen. Ettsamlat utnyttjande av komponenl-och syslemkunnande genom samarbete mellansvenska företag och kommuner bör i hög grad stärka exportmöjligheterna. 1985/86: 154 Propositionen .................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Förslag till lag omkommunal tjänsteexport ............. .... 2 Utdragav protokoll från regeringssammanträde .. 3 1 Inledning ........................................................ 3 2 Allmän motivering ............................................ 4 2.1 Kommunalt stöd åt svenskexport .................. 4 2.2 tjänsteexport .............................. 6 2.3 Formerna för den kommunalatjänsteexporten .. .... 7 2.4 Affärsmässighet ......................................... .. 10 3 Upprättat lagförslag ........................................ .. 11 4 Specialmotivering ............................................. .. 11 5 Hemställan .................................................... .. 14 6 Beslut ........................................................... 14 Bilagal Sammanfattning av utredningens förslag ..... 15 Bilaga2 Utredningens lagförslag .................... 20 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Kommunaltkunnande ett stöd för svensk export (SOU1983:72) ................................... 21 Tryckeri, 1986 29