prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — 7.3 Beslutandemyndigheter ................................. 49 8 Utrymmet förandra sätt all fullgöra skolplikten än de reguljära . 9 Skolhälsovård .............................................................. .. 52 9.1 och gymnasieskolan ................. .. 52 168 9.2 Särskolan .................... ;........................ .. 54 9.3 Specialskolan ............................................... .. 54 10...................................................................................... Särskildafrågor 55 Prop. 1985/86: 10 10.1 Länsskolnämndernam.m.................................. ... 55 10.2 Intagningsnämnderna...................................... ... 57 10.3 Kommunernasuppföljningsansvar för ungdomar under 18 är .............................................................. ... 59 10.4 Vartannatårsintagningen ............................... ... 59 10.5 Disciplinäraåtgärder mot elever i 60 10.6 Frågor om tillsynöver vissa fristående skolor m. m. 12 Upprättadelagförslag ................................................... 63 13 SpecialmotiveringtUl förslaget till skollag ................... 64 Lagens disposition m.m................................................. ... 64 1 kap. ....................................... 64 2 kap. Detoffentliga skolväsendets allmänna organisation .... 69 3 kap. Skolpliktoch rätt till utbUdning ........................ ... 75 4 kap.Grundskolan .................................................... 95 5 kap.Gymnasieskolan .............................................. 102 6 kap. Särskolan ......................................................... 109 7 kap.Specialskolan .................................................. 114 8 kap.Sameskolan ...................................................... 117 9 kap. Frislåendeskolor ............................................. 118 10 kap. Särskildautbildningsformer .............................. 124 11 kap.Skolhälsovård ................................................... 129 12 kap. ............................................ 131 14 Specialmotiveringtill förslaget till införandelag .......... 135 15 Hemställan .................................................................. . 139 16 Beslut ......................................................................... 139 Bilagor1-15 Se Del B Bilaga 16Lagrådsremissens lagförslag .......................... . 140 1 Förslag tillskollag ........................................................... . 140 2 Förslag lilllag om införande av skollagen (1985:000) ..... 158 3 Förslag tilllag om ändring i lagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda Utdrag ur lagrådets protokoll .............. 161 Utdrag ur protokoll vid regeringssanimdnträde den 27 Juni1985 ... 164 1 Inledning ........................................................................ 164 2 Anmälan avlagrådets yttrande ..................................... 164 3 Övrigt ........................................................................... . 166 4 Hemställan .................................................................... . 166 5 Beslut ........................................................................... 167 Tryckeri, 1985 169 Regeringensproposition 1985/86: 10 Ny skollag m. m. Del B Bilagorna 1 15 till regeringsprotokollet den 6juni 1985 (lagrådsremiss om ny skollag m. 1 1985/86. Bilagal Prop.1985/86:10 Skollagen (1962: 319) ""'' 1 8 Den genom samhällets försorgbedrivna undervisningen av barn och ungdom har lill syfte att meddela elevernakunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främjaelevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga ochansvarskännande samhäUsmed-lemmar. 2 § Varje kommun skall a) sörja för undervisningen avbarn i grundskola, b) bedriva uppföljande studie- ochyrkesorientering och vidta andra åtgärder tUl stöd för ungdomar som inte harfyllt och som efter avslutad grundskola inte genomgår utbildning ellerhar fast anställning, c) främja åtgärder i syfte attbereda ungdom undervisning i gymnasieskola ävensom d) iövrigt vårda skolväsendet i kommunen, sävkt ej handhavandet därav ankommer på annan. 2a 8 Staten sörjer för undervisningen i specialskola av barn som på grand avsynskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada icke kunna följaundervisningen i grandskolan. 2 b § Varje landstingskommunskall främja åtgärder i syfte att bereda ungdom undervisning i gymnasieskola. 3 8 I varje kommun skall finnasen skolstyrelse och en skolchef. Förspecialskolan finnas särskilda lokala styrelser enligl bestämmelser somregeringen meddelar. Ivarje landstingskommun, som anordnat gymnasieskola, skall finnas enutbildningsnämnd. Landstingskommunfär UUsätla särskild utbildningsnämnd eller uppdraga ät annan nämnd att varautbildningsnämnd. Har så ej skett är förvaltningsutskottet utbildningsnämnd. 3 a8 Med skola avses i denna lag grandskola, specialskola eller gymna sieskola, om inle annat anges. Ilagen åsyftas med fristående skola en skola som har en enskild fysisk ellerjuridisk person som huvudman. Med föräldrar avses barnets vårdnadshavare. 4 8 1 varje län finnes såsomstatsmyndighet för skolorna en länsskolnämnd. 5 § Närmast under regeringenutövas högsta inseendet över skolorna och därtill hörande verksamhet avskolöverstyrelsen. 6 8 Om undervisning av vissapsykiskt utvecklingsstörda gäller bestämmelser i lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Prop,1985/86: 10 6 a § Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 S lagen(1980:621) med särskUda bestämmelser om vård av unga skall skolpliktiga barn som Bilaga 1 inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på någotav de sätt som anges nedani 6 kap. i stället fullgöra skolplikten genom att delta i undervisning vidhemmet. Sådan undervisning skall anordnas genom huvudmannens försorg. Den skallmed nödvändiga avvikelser motsvara undervisningen i . Intelängre skolpliktiga unga som vistas i hem som avses i första stycket skallgenom huvudmannens försorg ges möjlighet att få undervisning som de behöver ochinte lämpligen kan få på annat sätt. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter omundervisningens närmare innehåll, dess organisation och lUl-synen över den. Om kommunens skolstyrelse och skolchef 7 §Skolstyrelsen är styrelse för och därtill hörande verk samhet. Harkommunen anordnat gymnasieskola, skall skolstyrelsen vara styrelse även förden skolan och därtUl hörande verksamhet. Påframställning av kommunfullmäktige må regeringen besluta, att skolstyrelsenskal) vara styrelse även för annan skola än som avses i första och andrastyckena. 8 8På framställning av kommunfullmäktige må regeringen besluta, att särskild styrelse skall finnas för del av kommunens gymnasieskola. skola gälla de bestämmelser, som meddelas av regeringen ellerden myndighet regeringen förordnar, 9 §Skolstyrelsen skall beakta den allmänna utvecklingen på skolväsen dets område, följa skolväsendets tillstånd inom kommunen och taga erfor derliga iniliaUv för att bereda barn och ungdom i kommunen Ullfredsstäl lande utbildning. a) i den mån sådant ej tillkommerannan enHgt beslämmelser som regeringen meddelar eller enligt beslut som avsesi 3 kap, 14 8 kommunallagen (1977:179), ombesörja de angelägenheter avseendeskolväsendet i kommunen, vilka äro att hänföra till förvaltning ochverkställighet, b) tillse, att verksamheten vidskolorna fortgår enligt gällande föreskrifter, och sörja för samordning av ochenhetlighet i verksamheten, c) främja pedagogiska försök ochlärarnas fortbildning, d) verkaför samarbete mellan hem och skola saml e) verkaför jämställdhet mellan kvinnor och män. 9a§ Skolstyrelsen skall ha hand om förvaltning och verkställighet inom det områdesom avses i 2 8 b), i den mån dessa uppgifter inte tillkommer någon annanenligt bestämmelser som regeringen meddelar eller enligt beslut som avses i 3kap. 14 8 kommunallagen (1977:179). Skolstyrelsenskall fullgöra de uppgifter som följer av särskilda föreskrifter om statligtbidrag till åtgärder för utbildning och arbete ät ungdomar under arton är. 10 §På skolstyrelsen ankommer att besluta i frågor, som avses i 32, 34 och 35-37 §8. Fråga om att förvägra elev i eller kommunensgymnasieskola befrielse enligt 27 § och fråga om alt förvägra någon inträde isådan skola på grund av bestämmelsema i 44 och 45 §8 skall prövas avskolstyrelsen, i den mån regeringen ej annorlunda förordnar. Skolstyrelsen har ock att taga befattning med de ärenden,vilkas handläggning enligt särskilda författningar ankommer på styrelsen. 11 § Skolstyrelsen äger att frän kommunstyrelsen ochkommunens övriga nämnder samt dess beredningar och befattningshavare infordrade yttranden och upplysningar, som erfordras för fullgörande av skolstyrelsensuppgifter. Skolstyrelsen bör samarbeta med myndigheter och andra,vilkas verksamhet berör styrelsens. Prop.1985/86: 10 Bilaga I 12 § (Upphävtsgenom SFS 1977:194). 13 8 1 fråga omskolstyrelse tillämpas bestämmelserna i 3 kap. 2 S, 3 8 första stycket, 4 8, 58 tredje stycket, 7 och 8 S§, 9 8 första stycket och 10-12 SS kommunallagen(1977: 179) pä motsvarande sätt. I annan kommun än tillämpasäven bestämmelserna i 3 kap. 5 8 första stycket och 6 8 nämnda lag pämotsvarande sätt. Uppdrag som avses i 3 kap. 12 8 andra stycketkommunallagen (1977:179) får ej omfatta befogenhet att meddela eller återkallagodkännande enligt 34 8 denna lag. Utanhinder av 2 8 2 förvaltningslagen (1971:290) tiUämpas bestämmelserna i 4 och 58§ nämnda lag i samtliga ärenden hos skolstyrelse. (Upphävtsgenom SFS 1977:194). 16 a § Skolstyrelsen skaU utse ett planeringsråd meduppgift att biträda styrelsen i frågor rörande utbildningens anknytning lill arbetslivet och att följa yrkesutbildningen i kommunen. Planeringsräd skaU bestå av minst fem ledamöter.Arbetsgivare, arbetstagare och den offentliga arbetsförmedlingen skola varaföreträdda i planeringsråd. 17 § I kommun, som anordnat gymnasieskola, skallskolstyrelsen utse ett eller flera yrkesräd med uppgift att biträda styrelsen i frågor rörande yrkesinriktningen av utbildningen i gymnasieskolan. Yrkesråd skall bestå av minst tre ledamöter. I yrkesrådskola företagare och anställda vara företrädda. 18 8 (Upphävtsgenom SFS 1977:194). 19 8 Skolchefeni kommunen åligger a) att biträdaskolstyrelsen i dess verksamhet och närmast under styrelsen vara ledare avskolväsendet i kommunen, b) att, i den mänsådant enligt 3 kap. 12 8 andra stycket kommunallagen (1977:179) uppdrages äthonom, fatta beslut å styrelsens vägnar samt c) att tagabefattning med de ärenden och i övrigt fullgöra de uppgifter, vilka enligtsärskilda författningar eller skolstyrelsens beslul ankomma på honom. 20 § Om olika slag av skolchefer och andra skolledare ikommunen förordnar regeringen. 1985/86:10 3kap. 20a 8 är styrelse för landstingskommunens gym- Bilaga 1 nasieskola och därtUI hörande verksamhet. Påframställning av landsUnget må regeringen besluta, alt utbildningsnämndenskall vara styrelse även för annan skola. 20b § Påframställningavlandstinget må regeringen besluta, alt särskild styrelseskall finnas för del av landstingskommunens gymnasieskola. skola gäUa de beslämmelser, som meddelas av regeringen eller denmyndighet regeringen förordnar. 20c § skak beakta den allmänna utvecklingen på skolväsendetsområde, följa tiUståndet i landstingskommunens gymnasieskola och tagaerforderliga initiativ för att bereda ungdom i landstingskommunentillfredsställande utbildning i gymnasieskolan. a) i den mån sådant ej tiUkommerannan enligt bestämmelse som regeringen meddelar eller enligt beslut som avsesi 3 kap. 14 8 kommunallagen (1977:179), ombesöija de angelägenheter avseendelandstingskommunens gymnasieskola, vilka äro att hänföra förvaltning ochverkställighet, b) tillse, att verksamheten vidlandsUngskommunens gymnasieskola fortgår enligt gäUande föreskrifter och sörjaför samordning av och enhetlighet i verksamheten, c) främja pedagogiska försök ochlärarnas fortbUdning, d) verkaför samarbete mellan hem och skola samt e) verkaför jämställdhet mellan kvinnor och män. 20d § Fråga om att förvägra elev i landsUngskommunens gymnasieskola befrielseenligt 27 § och fråga om att förvägra någon inträde i sädan skola på grund avbestämmelserna i 45 och 47 b SS skall prövas av utbildnings-närhnden, i den månregeringen ej annorlunda förordnar. 20e § äger att från förvaltningsutskottet ochlandstingskommunens övriga nämnder saml dess beredningar och befattningshavareinfordra de yttranden och upplysningar, som erfordras för fullgörande avnämndens uppgifter. Utbildningsnämndenbör samarbeta med myndigheter och andra, vilkas verksamhet berör nämndens. 20f § I fråga om särskild utbildningsnämnd tiUämpas bestämmelserna i 13 och 17 8§på motsvarande sätt. § Om olika slag av skolledare för landstingskommunens gymnasieskolaförordnar regeringen. 21 § skall hainseende över skolorna i länet och därtill hörande verksamhet. 22 § utgörs av nioledamöter, som utses för tre är, räknat året efterdet, då val i hela riket landsting och kommunfullmäktige har ägt ram. Avledamöterna skaU två utses av regeringen, varav en bland företrädare förarbetsgivare och en blandföreträdare för arbetstagare inom länet, samt en av skolöverstyrel- Prop.1985/86: 10 sen och en av . Fem ledamöter skall väljas avlandstinget. 1 skall fem ledamöter utses av kommunfullmäktige iGotlands Bilaga 1 kommun. Omfattar annat län kommun, som ej tillhörlandstingskommun, skall tre ledamöter utses av och två ledamöter avkommunfullmäktige. Förvar och en av de ledamöter som utses av regeringen, och länsstyrelsenskall en suppleant utses. För de ledamöter som väljs av ellerkommunfullmäktige skall lika mänga suppleanter väljas. Suppleanterna skallutses som ledamöterna. Ledamöternaoch suppleanterna skall vara bosatta inom länet. Om villkor i övrigt gällervad regeringen föreskriver. Om undervisningen m. m. 23 §Vaije barn, för vilket gäller skolplikt enligt 30 §, äger rätt att fä undervisning i . Skolpliktigtbarn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel-eller talskada icke kanfölja undervisningen i äger rätt tiU undervisning i specialskolan.Fråga om barns rätt till sådan undervisning prövas av lokal styrelse förspecialskolan. 24 §Grundskolan omfattar nio årskurser, betecknade 1 -9 och fördelade pä lågstadium, mellanstadium och högstadium, vart och ett om tre års kurser. Utöverden för alla elever gemensamma undervisningen anordnas pä grundskolanshögstadium olika kurser med hänsyn till skilda intresseinriktningar hoseleverna. Pä samtliga stadier anordnas undervisning för elever med behov avsärskilt stöd. Förbarn, som på grund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingartill upprepad kortare frånvaro ej kunna dellaga i vanligt skolarbete, anordnassärskild för dem lämpad undervisning, 25 §Alternativ i fråga om kurser i väljs av elevens föräldrar efter samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats av skolan. Uttagningtill sådan undervisning för elever med behov av särskilt stöd som avses i 24 8andra stycket andra meningen sker genom skolans försorg. 25a 8 omfattar skolhälsovård. Skolhälsovårdenhar till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra derassjälsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Denskall främst vara av förebyggande natur. Nyinskrivenelev i grandskolan skall läkarundersökas i början av läsåret och därefter framUll och med årskurs 8 minst två gånger. Utövervad som följer av tredje stycket skall sådan elev i som företerbrister i hälsotillståndet läkarundersökas så ofta skolläkaren finner detbehövligt. Undersökning skall även ske av elev som personal vid grundskolaneller föräldrarna särskilt hänvisat till skolläkaren. Detåligger elev i att låta sig undersökas i fall som avses i tredjeoch fjärde styckena. har rätt att bli läkarundersökt, om han begär det hos skolläkareeller skolsköterska. Elev har även i övrigt rätt att anlita skolhälsovården.All skolhälsovård skall vara kostnadsfri för eleven. 1985/86: 10 Kommunfår besluta att uppgifter som enligt denna paragraf ankomma päkommunen i stället skola fullgöras av landstingskommun. Bilaga I dock ske, endast om landstingskommunen har åtagit sig att fullgörauppgif- 26 8Alla som verka inom ha att där främja trivsel och arbetsglädje. Elevskall visa aktning och lydnad för lärare och annan skolans personal samteftersträva ett gott förhållande till övriga elever. Kroppsligbestraffning eller kränkande behandling av elev må ej förekomma. 27 8Elev i grandskolan må på föräldrarnas begäran befrias frän alt deltaga i morgonsamling, om skäl äro därtill. Elevskall på föräldrarnas begäran befrias från att deltaga i undervisning ireligionskunskap, om eleven tillhör trossamfund, som fått regeringens tillståndatt i skolans ställe ombesörja religionsundervisning. 28 § För undervisningen i må avgift ej uttagas. 28a § Specialskolan omfattar tio årskurser, betecknade I-10 och fördelade på lågstadium,mellanstadium och högstadium enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Bestämmelsernai 24 8 andra och tredje styckena gäller även för specialskolan. Förelev i specialskolan som icke kan följa undervisning enligt första och andrastyckena meddelas undervisning anpassad efter hans utveckling. Bestämmelsernai 25 och 26-28 8S gäller även för specialskolan. Fråga om att förvägra elevbefrielse enligt 27 8 prövas av den lokala styrelsen. 28 b§ Specialskolan omfattar skolhälsovård. I denna ingår förebyggan de hälsovård och sjukvård. specialskolan skall möjligt efter intagningen undergå fullständigläkarundersökning. Därvid skall den särskilda skada som föranlett intagningenundersökas av specialist. specialskolan bör undergå allmän läkarundersökning minst två gånger årligenoch undersökas av specialist när det är nödvändigt. Ifråga om skolhälsovården i specialskolan äga i övrigt 25 a 8 flärde-sjättestyckena motsvarande tillämpning. 29 SUngdomar, som äro bosatta i riket och som fylla föreskrivna in trädesfordringar, äga i mån av tillgång på plats bli antagna till undervisning i gymnasieskolan. Om inträdesfordringar, urvalsgrunder och ytterligare vUlkor för rätt UU undervisning i gymnasieskolan gälla föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, annan myndighet med delar. Omundervisningen och verksamheten i övrigt skola bestämmelserna i 26, 27 och 28§8 äga motsvarande tillämpning. Gymnasieskolanomfattar skolhälsovård för eleverna pä studieväg som omfattar minst ett läsår.Sådan elev skall läkarundersökas en gång under första läsåret och därefterhögst enligt bestämmelser som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, annan myndighet meddelar. I övrigt äga 25 a 8 andra, Qärde,sjätte och sjunde styckena motsvarande tiUämpning. 29 a 8 Kommuner fåranordna gymnasial läriingsutbildning enligt före- Prop. 1985/86:10 skrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen be stämmer. Gymnasiallärlingsutbildning innebär att en elev i gymnasieskolan är lärlinghos ett företag eller motsvarande och därvid huvudsakligen genom företagetsförsorg får utbildnng för ett visst yrke enligt plan som är fastställd ellergodkänd av statlig eller myndighet. Föreskrifternai 29 8 gäller inte gymnasial läriingsutbildning. Elever i gymnasiallärlingsutbildning har rätt till skolhälsovård enligt föreskrifter som meddelasav regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Om skolplikt m. m. 30 8 För barn, som är bosatt i riket, gäller skolplikt. Skolpliktinträder med början av höstterminen det kalenderår, då barnet fyller sju är,och upphör, om den ej fullgjorts , med utgången av vårterminen detkalenderår, då barnet fyller . Förbarn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada ickekan följa undervisningen i upphör dock skolplikten senast vidutgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . 31 §Skolpliktiga barn skola deltaga i undervisningen i , om ej annat följer av vad nedan i detta kapitel sägs. Skolpliktigabarn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel-eller talskada ickekunna följa undervisningen i skola deltaga i undervisningen ispecialskolan, om ej annat följer av 39 a 8. 32 §Barn, som ej uppnått skolpliktsåldern men som finnes ha för skol gång erforderlig mognad, må tillåtas att börja skolgång i höstterminen det kalenderår, då barnet fyller . Harskolpliktigt barn ej nått den mognad som fordras för att deltaga iundervisningen i grandskolan, må dess skolgång med föräldrarnas medgivandeuppskjutas . Barn vars skolgång uppskjutits skall dellaga i förskola.Skyldigheten att deltaga i förskola skall omfatta högst . Omintagning i vissa fall av elever i grandskolan gäller vadregeringen därom förordnar. 33 8Skolplikt får fullgöras i annan offenUig skola än enligt bestämmelser, som utfärdas av regeringen eller den myndighet regeringen förordnar. Skolasom avses i första stycket omfattar skolhälsovård för skolpliktig elev. I frågaom skolhälsovården äger 25 a 8 andra-sjäite styckena motsvarande tillämpning. Regeringenkan medge undantag från vad som gäUer enligt andra slycket. 33a § Skolplikten fär fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkändenligt 34 8. I 34 a S finns beslämmelser om alt skolplikten i vissa fall fårfullgöras i annan fristående skola, om den har godkänts för ändamålet. 1 engodkänd skola får ett barn som inle har uppnått skolpliktsåldern tas in i enårskurs som motsvarar årskurs i , endast om skolstyrelsen med stödav 32 8 första stycket har tillätit att barnet börjar skolgång höstterminen detkalenderår, då barnet fyller . Prop.1985/86: 10 34 8 En fristående skola skall godkännas för skolpliktensfullgörande, om skolans undervisningger kunskaper och färdigheter som till art och Bilaga 1 nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot Om skolan inte längre uppfyller dessa villkor och bristerna inle avhjälps efterhänvändelse till huvudmannen, skall godkännandet återkallas. 34a 8 Barn som är endast tillfälligt bosatta i landet eller som har andrasärskilda skäl att få en undervisning med internationell inriktning får fullgörasin skolplikt i en fristående skola med sådan undervisning (internationellskola), om skolan av regeringen har godkänts för ändamålet. Förgodkännande krävs att skolans undervisning som helhet betraktad är likvärdigmed . Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter somunderlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och omsvenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de här tillfälligtbosatta eleverna behöver. Omskolan inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälpsefter hänvändelse till huvudmannen, skall regeringen återkalla godkännandet. 34 b8 En fristående skola omfattar skolhälsovård för skolpliktiga ele ver, om huvudmannen såsom villkor för statsbidrag har skyldighet att svara för sådan skolhälsovård. Ifråga om skolhälsovården tUlämpas 25 a 8 andra-sjätte styckena. 35 8Beredes bam i hemmet eller annorstädes enskild undervisning, som väsentligen motsvarar grandskolans, skall barnet befrias frän skolgång. Barn,som befriats från skolgång, må kallas tUl prövning. Uteblir barnet ulan giltigtförfall eller finnes vid prövningen, att barnet ej fått tillfredsställandeundervisning, och vinnes ej rättelse på annat sätt, skall skolgång åläggasbarnet. 36 § Skolplikten är fullgjord, näreleven tillfredsställande har gått igenom årskurs 9 i eUermotsvarande årskurs i annan skola där eleven fär fullgöra sin skolplikt.Detsamma gäller om eleven vid särskild prövning visar sig ha motsvarandekunskaper. 37 § Har elev i grandskolan ejföre skolpliktens upphörande Ullfredsställande genomgått årskurs 9, måskolgången fullföljas, om han finnes kunna tillgodogöra sig undervisningen. 38 8 Föräldrar till skolpliktigtbarn skola övervaka, att barnet fullgör sin skolgång eller deltager i förskola.