prop · G90318 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:18 om godkännande av protokoll nr 8 till konventionen angående skydd för de 1985/86:18 mänskliga rättigheterna och de Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner protokoll nr 8 till konventionenden angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Protokollet innehåller regler om ändringar iproceduren inför kommissionen och domstolen i , Den viktigasteändringen är att kommissionen skall kunna arbeta på kamrar. Genom protokolletändras artiklarna 20. 21, 23. 28-31, 34, 40, 41 och 43 i konventionen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, . , , , , ,, , R. Carisson, , , , Proposition om godkännande av protokoll nr 8 tillkonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna Medstöd av godkännande (prop. 1951:165, UU 1951:11. rskr 1951:251)deponerade ratifikationsinstrumentet avseendekonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna. De i konventionen upptagna rättigheterna harsedermera kompletterats genom tilläggsprotokoll av (prop.1953:32, UU 1953:1, rskr 1953:124) och protokoll nr 4 av (prop,1964:87, UU 1964:4, rskr 1964: 137). De svenska ratifiktionsinslrumentenavseende dessa protokoll deponerades respektive den 13 juni1964, Genomprotokoll nr 2 av (se betr, protokoll nr 4) fick den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna behörighet att under vissa förutsättningaravge rådgivande yttranden. Protokoll nr 3, som också undertecknades den 6 maj1963 (se betr, protokoll nr 4), avsåg ändring av artiklarna 29, 30 och 34 ikonventionen i syfte att underlätta arbetet för den europeiska kommissionen förde mänskliga rättigheterna. Genom protokoll nr 5 av den 20 januari 1966ändrades artiklarna 22 och 40 i konventionen när det gällde mandattiden förledamöterna av kommissionen och av den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna, Iprotokoll nr 6 av behandlas dödsstraffets avskaffande ifredstid (prop, 1983/84: 31, UU 1983/84:4, rskr 1983/84:62), Riksdagenhar godkänt protokoll nr 7 av . Detta protokolluppställer garantier för vissa ytterligare rättigheter, bl.a, rätt tillprövning i två instanser av brottmål, rätt till ersättning för oriktiga brottmålsdomaroch krav på Hka behandling av makar i vissa familjerätts-liga frågor (prop,1984/85:123, JuU 1984/85:31, rskr 1984/85:305), Jag avser föreslåatt ratificerar detta protokoll. har vid sitt 379:e ställföreträdarmöte antagittexten till ett åttonde tiUäggsprotokoU lill konven- Protokollet, som rör proceduren inför kommissionenoch domsto- Prop, 1985/86: 18 len för de mänskliga rättigheterna, öppnadesför undertecknande av ministerkommittén , dä det skrevs underav . Protokollet står öppet för undertecknande av de medlemsstater iEuroparådet som har undertecknat konventionen. Protokollet blir bindande för medlemsstaterna genomundertecknande utan förbehåll för ratifikation, godtagande eller godkännande,eller under-lecknande med förbehåll för ratifikation, godtagande ellergodkännande, följt av ratifikation, godtagande eller godkännande. Protokolletträder i kraft i den månad som följer efter utgången av denperiod från den dag då alla parter i konventionen har uttrycktsitt samtycke till att vara bundna av protokollet i enlighet med bestämmelsernai artikel 12, De engelska och franska texterna, som har samma giltighet,samt en översättning till svenska bör fogas till protokollet i della ärende sombilaga. Jag avser nu ta upp frågan om godkännande av dettatilläggsprotokoll. Protokoll nr 8 till den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna består aven inledning och 14 artiklar. Genom artikel I ändras den nuvarande texten i artikel 20 ikonventionen. Denna har följande lydelse: Kommissionen består av ledamöter till samma antal som dehöga fördragsslutande parterna. Mer än en ledamot av kommissionen må ej varamedborgare i en och samma stat. Denna text blir nu punkt I i den nya artikel 20. Därefterläggs fyra nya punkter till. Enligt den nya punkt 2 är huvudregeln att kommissionenskall sammanträda i plenum. Den kan dock upprätta kammare, som var och enskall bestå av minst sju ledamöter. Kamrarna kan gä igenom framställningar somhar getts in enligt artikel 25, dvs, framställningar som enskilda personer, icke-statligaorganisationer eller grupper av enskilda har gett in till kommissionen. Somvillkor för prövning i kammare uppställs att framställningarna kan handläggaspå grundval av vederlagen rättspraxis och att de inle ger upphov till nägonviktig fråga som rör tolkningen eller tillämpningen av konventionen. Syftet äralltså att kamrarna med det nu nämnda förbehållet skall kunna utöva alla debefogenheter som kommissionen har tilldelats i konventionen. Ett ytteriigareförbehåll ställs upp i punkt 5 (se i det följande). Prop,1985/86: 18 Den nya punkt 2 föreskriver vidareatt den ledamot av kommissionen vars inval har skett med hänsyn till en högfördragsslutande part, mot vilken en framställning har gells in, har rätt attingå i den kammare till vilken framställningen har hänskjulits. Som jämförelsekan nämnas regeln i artikel 43 som föreskriver att den domare som kommer frånen stat som är part i målet skall vara självskriven ledamot av den avdelning avdomstolen som dömer i målet. Enligt den nya punkt 3 kan kommissionen tillsättakommittéer, var och en med minsl tre ledamöter. En sådan kommitté harbefogenhet att genom ett enhälligt beslut avvisa eller från ärendeförteckningenstryka en framställning som har gells in enligl artikel 25. Förutsättningen ärdock att ett sådant beslut kan fattas utan ytterligare undersökning. Enligt den nya punkt 4 kan en kammare eller kommitté närsom helst avsäga sig sin domsrätt till förmån för hela kommissionen.Kommissionen har också möjlighet alt besluta att överta prövningen av en framställningsom har hänskjulits till en kammare eller kommitté. Som nämnts är en kammare inte behörig alt utöva allauppgifter som ankommer pä kommissionen. Utöver de inskränkningar som följer avden nya punkt 2 föreskrivs i nya punkt 5 att hela kommissionen måste delta vidgenomgång av ansökningar som har getts in enligt artikel 24. dvs. dä en konventionsstalhar gjort gällande att en annan konventionsstat bryter mot konventionen, samtdå kommissionen utnyttjar sin rätt att hänskjuta ett ärende till domstolen ochdå den beslutar om sin arbetsordning. Genom artikel 2 ändras den nuvarande ariikel 21 ikonventionen. Denna handlar om val av ledamöter i kommissionen och innehåller f,n, tvä punkter. Genom tilläggsprotokollet föreslås nu att en ny iredje punktskall fogas lill artikeln. Enligt den nya punkt 3 skall kandidaterna tillkommissionen vara moraliskt högtstående och antingen uppfylla de villkor somerfordras för utnämning till högre domarbefaltning eller vara personer averkänd kompetens inom nationeli eller internationell rätt. Genom ariikel 3 ändras nuvarande artikel 23 ikonventionen. Denna föreskriver att kommissionens ledamöter tar säte ikommissionen i egenskap av enskilda personer. Till denna text fogas nu etttillägg av innebörd att ledamöterna under sin mandattid inte skall inneha ensådan annan ställning som är oförenlig med deras oberoende och opartiskhet somledamöter av kommissionen eUer med de krav som kan ställas på detta ämbete. Genom artikel 4 ändras artikel 28 i konventionen. Dennuvarande texten i den sistnämnda artikeln skall med vissa justeringar utgörapunkt I i en ny artikel 28, Artikel 30, som fick sin nuvarande lydelsegenom protokoU nr 3 Prop, 1985/86: Ii tUl konventionen, överförs samtidigtmed vissa redaktionella justeringar till artikel 28 där den bildar en ny punkt2, Den nya artikel 28 framgår i sin helhet av bilagan. Någon ändring i sak ärinte avsedd. Genom artikel 5 ändras lydelsen av artikel 29 ikonventionen. Artikeln, som fick sin nuvarande lydelse genom protokoll nr 3till konventionen, har f. n, följande lydelse: Oaktat kommissionen upptagit en framställning enligtartikel 25, må den enhälligt besluta att avvisa densamma, därest kommissionenvid sin prövning finner att någon i artikel 27 angiven grund för att ickeupptaga framställning föreligger. I sådant fall skall beslutet delgivas parterna. Som framgår reglerar bestämmelsen vilka möjligheterkommissionen har att avvisa en framställning, som har gjorts av en enskildklagande, sedan kommissionen en gång har förklarat sig behörig att ta uppframställningen. Beslut av detta slag fordrar att kommissionen ärenhällig. Genom det nu förevarande tilläggsprotokoUet ändras denna regel så attavvisningsbe-slut skall kunna fattas med en majoritet av 2/3 av kommissionensledamöter. Som nämnts har den nuvarande artikel 30 ikonventionen förts över till artikel 28,1 stället för den tidigare artikel 30införs nu en ny bestämmelse i konventionen. Syftet är att rationaliserahandläggningen i kommissionen, I den nya bestämmelsen föreskrivs att kommissionen kan påvarje stadium i förfarandet besluta att stryka en framställning från sinärendeförteckning, i de fall då de faktiska omständigheterna leder tillslutsatsen att sökanden inte har för avsikt att fullfölja sin framställning,att saken har lösts eller att det av något annat skäl är befogatatt fortsätta genomgången av framställningen. Kommissionen skall dock fortsättagenomgången i de fall då respekten för de mänskliga rättigheterna kräver det. När kommissionen beslutar att stryka en framställning frånsin förteckning efter att ha tagit upp den, skall den enligt punkt 2 arbeta uten rapport. Denna skall innehålla en redogörelse för de faktiskaomständigheterna, beslutet om att framställningen strukits och skälen tilldetta. Rapporten skall överlämnas till parterna saml lill ministerkommittén förkännedom. Kommissionen kan offentliggöra den. Kommissionen kan även besluta attåter la upp en framställning i sin ärendeförteckning, om den anser attomständigheterna berättigar en sådan åtgärd. ti /86. Prop.1985/86: 18 Artikd 7 Genom artikel 7 ges nuvarande punkt 1 i artikel 31 en nylydelse. Ändringen är redaktionell och avser endast bestämmelsens inledning.Bestämmelsen inleds med orden "Om en lösning icke kunnat uppnås,skall kommissionen--- ", Denna text föreslås utbytt mot"Om genomgången av en framslällning inte har fullföljts i enlighet medartikel 28 (punkt 2), 29 eller 30, skall kommissionen- ". Genom artikel 8 ges artikel 34 i konventionen, som ficksin nuvarande lydelse genom tilläggsprotokoll nr 3, ny lydelse. I artikelnföreskrivs alt kommissionens beslut fattas med en majoritet av närvarande ochröstande ledamöter, , n, finns endast ett undantag från denna regel, nämligenbestämmelsen i artikel 29 (se i det föregående). Genom all nya artikel 20(punkt 3) innehåller regler om att de där avsedda kommittéerna skall fattabeslut enhälligt måste undantag göras också för denna situation i förevarandebestämmelse. Genom artikel 9 ges artikel 40 i konventionen, som ficksin nuvarande lydelse genom tilläggsprotokoll nr 5, ny lydelse. Artikelninnehåller i sex punkter beslämmelser om val av ledamöter i domstolen och omledamöternas mandattid, I en ny sjunde punkt införs nu i likhet med vad somhar skett betr, kommissionen i nya artikel 23 vissa regler om domstolsledamöternasställning i personligt hänseende. I den nya punkten föreskrivs att domstolensledamöter skall tjänstgöra i sin personHga egenskap. Under sin ämbetstid får deinte inneha något annat uppdrag som är oförenligt med deras oberoende ochopartiskhet såsom ledamöter av domstolen eller de krav som ställs på dettaämbete. Genom artikel 10 ändras nuvarande artikel 41 i konventionen.Bestämmelsen handlar om val av ordförande och vice ordförande i domstolen, F, n,skall ordförande och vice ordförande väljas . Genom ändringen blirdet möjligt att välja ytteriigare en vice ordförande , Genom artikel 11 ändras nuvarande artikel 43 ikonventionen. Bestämmelsen innehåller regler om att domstolen skall bestå aven kammare med sju domare när den prövar ett mål. Ändringen innebär att ensådan kammare skall bestå av nio domare. Artiklarna1214 innehåller slutbestämmelser. Frågan om ratifikation (artikel 12) ochikraftträdande (artikel 13) har berörts i avsnitt I, Det bör noteras attsamtliga parter i konventionen måste samtycka till ändringarna för attprotokollet skall träda i kraft. Prop, 1985/86: 18 Miltförslag: bör godkänna protokoll nr 8 till konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Skälenför mitt förslag: Genom den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de tillkonventionen hörande tilläggsprotokollen har inom ram skapats ettviktigt instrument pä området för de mänskliga rättigheterna. Jag hade nyligenanledning att närmare beröra rättighetskatalogen i samband med att regeringenbeslöt föreslå att anta det sjunde tilläggsprotokollet lillkonventionen (se prop, 1984/85:123). När jag nu tar upp frågan om godkännandeav det åttonde tilläggsprotokollet är det emellertid inte rättighelskatalogensom sådan som aktualiseras. Deändringar som föreslås i protokoll nr 8 berör i stället de organ som upprättatsför att övervaka konventionens tillämpning. Kontrollorganen är i första handden europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna. harockså vissa uppgifter enligt konventionen, men dessa berörs inte . Protokollnr 8 innehåller regler om ändringar i proceduren inför kommissionen ochdomstolen. Ettav de grundläggande problemen när det gäller internationella överenskommelsertill skydd för de mänskliga rättigheterna är hur man skall åstadkomma eneffektiv övervakning av att de fördragsslutande staterna fullgör deförpliktelser som de har iklätt sig. Det kontrollsystem som upprättats genomden europeiska konventionen fär betraktas som utomordentligt långtgående viden jämförelse med andra fördrag på området, t. ex. de som upprättats inom FN, Underden europeiska konventionens snart tjugofemåriga historia har antalet ärendensom kommissionen och domstolen haft att behandla ökat avsevärt. Domstolen detta laget avkunnat över 100 domar. Den mest dramatiska ökningen iarbetsbördan faller dock på kommissionen. Följandesiffror kan vara av intresse i sammanhanget (Källa: Kommissionens "Surveyof Activities and Statistics 1984"): Prop,1985/86: 18 Registrerade framställningar Beslut om avvisning utanyttrande från vederbörande regering Beslut om avvisning efter yttrande frånvederbörande regering Beslul om att framställningen skall prövas i sakRapporter lill ministerkommittén i sakfrågan Rapporter till ministerkommitténom uppgörelse i godo Det bör noteras att alla framställningar inte registreras.Kommissionen tillämpar ett summariskt förfarande i sädana fall dåframställningarna uppenbart inte kan komma under dess prövning, I sådana fallläggs upp provisoriska akter. Antal sådana akter uppgick till 28 315 under åren1973-1984, Motsvarande siffra för var 3 007, Kommissionen sammanträder numera minsl ,, Problemen med den allt större anhopningen av mål införkommissionen och domstolen har alltmera kommit i blickpunkten vid dediskussioner som förts mellan företrädare för Europarådelsstater. Frågan berördes bl, a, vid en ministerkonferens i . En vid denna konferens antagen resolution om konventionenskontrollsystem tar upp frågan om kontrollorganens möjligheter att fungeraeffektivt. Resolutionen grundas på en schweizisk rapport som rekommenderar ensammanslagning av kommissionen och domstolen tik ett enda heltidsarbelandeorgan, en domstol för mänskliga rättigheter. Resolutionens rekommendationerpräglas av en försiktigare inställning till reformer. att uppdra åt existerande behöriga expertorgan att medprioritet studera ytterligare förbättringar i konventionens kontrollsystem ochlägga fram förslag. Vidare uppmanas ministerkommittén att bl.a. vidtaomedelbara åtgärder för att förbättra konventionsorganens ochsekretariatspersonalens arbetsförhållanden. Resolutionen avslutas med enuppmaning till stater som inte redan har erkänt den enskilda klagorätten ochdomstolens behörighet ati pä nytt noga undersöka möjligheten att göra detta. har tillsatt en expertkommitté föratt studera och lägga fram förslag i syfte alt skapa bättre arbetsförhållandenför konventionsorganen och sekretariatspersonalen. Framtiden får utvisa vilkareformer som kan genomföras på detta område. Jag vill bara här notera att denavvägning som har skett när det gäller kompetensfördelningen mellankommissionen, domstolen och ministerkommktén har tillkommit efter noggrannaöverväganden. Iavvaktan på resultatet av det pågående utredningsarbetet bör emeller- Prop,1985/86: 18 tid en begränsad reform genomföras. Det åttonde tilläggsprotokolletinnehåller regler som avser att rationalisera arbetet främst i kommissionen. Enliglmin mening bör dessa ändringar antas. Jag anser det angelägel att samtliga konventionsstalersnarast ratificerar protokollet, så att hand-läggningsliderna och målbalansenkan nedbringas. Denviktigaste nyheten är reglerna i artikel 20 i konventionen (artikel 1 i tilläggsprotokollet)om möjlighet för kommissionen att arbeta på kamrar. F.n, föreligger inle någonsådan möjlighet, utan i princip skall samtliga ledamöter delta när kommissionenutövar sina befogenheter. Eftersomantalet ledamöter i kommissionen är 21. blir det möjligt att inrätta högst trekamrar som kan arbeta parallellt. Det bör observeras att en kammare inte får taupp annat än framställningar som har lämnats in av enskilda. En kammare fårinte heller pröva viktigare frågor som rör tolkningen eller tillämpningen avkonventionen. Genom ändringen bör det bli möjligt att uppnå en snabbare takt ibeslutsprocessen. Avstor betydelse blir också möjligheten enligt artikel 20 punkt 3 att tillsättakommittéer med befogenhet att avvisa framställningar. En förutsättning för attett sådant avvisningsbeslut skall få meddelas är att kommittén är enhällig ochatt beslut kan fattas på grundval av föreliggande material. Att en sådan regelbehövs framgår av de siffror som jag har nämnt. Dessa visar attkommissionen mottar ett mycket stort antal framställningar som avformella eller andra skäl måste avvisas av kommissionen, Iprincip skall konventionens regler om kommissionen tillämpas också närkommissionens beslutanderätt utövas av en kammare eller en kommitté. Detligger emellertid i sakens natur att hela kommissionen måste besluta iviktigare frågor, I den nya artikel 20 föreskrivs däiför att hela kommissionenskall handlägga ansökningar som har getts in av en konventionsstat samt frågorom hänskjutande av ärenden till domstolen och om fastställande av kommissionensarbetsordning. Vidare fär kommissionen alltid besluta att överta handläggningenav en framställning som har hänskjulits till en kammare eller kommitté. Deändringar som föreslås i artiklarna 21 och 23 i konventionen (artiklarna 2 och3 i tilläggsprotokollet) fordrar enligt min mening inte någon närmarekommentar. Ändringeni artikel 28 i konventionen (artikel 4 i tilläggsprotokollet) får närmastbetraktas som redaktioneU; genom att nuvarande artiklarna 28 och 30 harsammanförts, har utrymme skapats för en ny artikel 30 (se i det följande), F,n, krävs att kommissionen är enhällig, om den vill avvisa en enskild framställningsom har tagits upp. Genom en ändring i artikel 29 i konventionen (artikel 5 itilläggsprotokollet) blir det möjligt att fatta sådana avvisningsbeslut med2/3 majoritet. Enligt min mening är denna ändring lämplig. Det bör observerasalt denna regel om beslutförhel blir tillämplig också på kammare (se nyaartikel 20 punkt 2). Genom den nya artikel 30(artikel 6 i tilläggsprotokollet) fastslås i vilka fall kommissionen kan besluta att stryka en framställning från ärendeför- 9 Prop.1985/86: 18 teckningen. Artikeln innebär också den nyheten att kommissionen, omden stryker en framställning frän förteckningen, skall arbeta ut en rapport härom,vilken skall överlämnas till parterna och till minislerkommittén för kännedom. Ändringarnai artiklarna 31 och 34 i konventionen (artiklarna 7 och 8 i tilläggsprotokollet)är av redaktionell natur och kräver knappast någon närmare kommentar. Dennya ariikel 40 i konventionen (ariikel 9 i lilläggsprotokollet) innehållerregler om domarnas personliga kvalifikationer (jfr den nya lydelsen av artikel23 i konventionen). Genomändringen i ariikel 41 i konventionen (artikel 10 i tilläggsprotokollet) blirdet möjligt för domstolen alt utse tvä vice ordförande i stället för som f. n,en vice ordförande. Skälet härtill är att domstolen nu har flera ledamöter äntidigare och att ledamöternas arbetsbörda har ökat avsevärt . Domstolensammanträder f.n. på kamrar. Varje kammare har sju ledamöter. Genom ändringeni artikel 43 i konventionen (artikel 11 i tilläggsprotokollet) skall kamrarnai fortsättningen bestå av nio ledamöter. Motiven till denna ändring är attökningen av antalet ledamöter av domstolen har inneburit att kamrar beståendeav sju domare gradvis blivit mindre representativa för domstolen i dess helhet.Delta har i sin tur medfört att kamrarna allt oftare har avstått från alt utövasin jurisdiktion till förmån för domstolen (in pleno). För att motverka dennatendens har antalet ledamöter i kamrarna höjts till nio. Protokolletsslutbestämmelser (artiklarna 12-14) har utformats på sedvanligt sätt. Jag villsärskUt peka på ariikel 13, Eftersom protokollet innefattar en ändring iprocedurreglerna, krävs att samtliga konventions-stater skall tillrådaprotokollet för att del skall träda i kraft. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna protokoll nr 8 till konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop,1985/86: 18 8 to the Convention for the Protection ofHuman Rights and Fundamental Freedoms Protocole No 8 ä la Convention de Sauvegarde des Droits de1'Homme et des Libertés Fondamentales The member States of the Councilof Europé, signatories to this Protocol to the Convention for the Protectionof Human Rights and Fundamental Freedoms, signed at on (hereinafterreferred to as "the Convention"), Considering that it is desirableto amend certain provisions of the Convenlion with a view to improving and in particularto expe-diting the procedure of Commission of Human Rights, Considering that it is alsoadvisable to amend certain provisions of the Convention concerning the procedureof Court of Human Rights, Haveagreed as follows: LesEtats membres du Conseil de l'Eu-rope, signataires du present Protocole ä la Conventionde Sauvegarde des Droits de THomme et des Libertés Fondamentales, signée ä Romele 4 novembre 1950 (ci-aprés dénommée «la Convention»), Considérant qu'il convientd'amender cer-taines dispositions de la Convention en vue d'améliorer et plus particuliéremenid'accé-lérer la procedure de la Commission euro-péenne des Droits de 1'Homme, Considérantqu'il est également opportun d'amender certaines dispositions de la Conventionrelalives å la procedure européenne des Droits de 1'Homme, Sontconvenus de ce qui suil: Theexisting text of Article 20 of the Convention shall become paragraph 1 of thatArticle and shall be supplemented by the following four paragraphs: "2.The Commission shall sit in plenary session. It may, however, set up Chambers, eachcomposed of at least seven members, The Chambers may examine petitions submittedunder Article 25 of this Convention which can be dealt with on the basis of establishedcase law or v/hich raise no serious question affecting the interpretation or applicationof the Convention.