prop · G903132 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86: 132 om ändringar i finansieringssystemet för p använtkärnbränsle, m.m. 1985/86:132 Regeringenförelägger vad som har lagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I proposifionenföresläs ändringar i finansieringssystemet för använt kärnbränsle m. m. Deavgifter som innehavarna av kärnkraftsreaktorer betalar in fill staten för atlfinansiera framlida kostnader för hantering av använt kärnbränsle, avvecklingav anläggningar m. m. skall i sin helhet vara placerade på räntebärande kontoi . Reaktorinnehavarnas rätt till återlån av de inbetalade medlenföreslås avskaffad. Detanmäls vidare atl statens kostnader för den fortsatta avvecklingen av deleuropeiska bolaget för upparbetning av bestrålat kärnbränsle, Euro-chemic, och utveckling () kommer attfinansieras från de medel som betalas in till staten inom ramen förfinansieringssystemet. 1 1985/86. Lag om ändring i lagen (1981:669) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1981; 669) om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsle m.m. dels atl 8 § skall upphöra att gälla, dels att 10 §skall ha följande lydelse. 10 § Frågor omkompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhet, övervakning och kontrollav slutförvar, utlåning till reaktorinnehavare av inbetalade avgifter samtanvändande av inbetalade avgifter prövas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 10 § Frågor omkompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhet, övervakning och kontrollav slutförvar samt användande av inbetalade avgifter prövas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1986. I fråga om amorteringar ochräntor avseende lån som beviljats före ikraftträdandet gäller äldreföreskrifter. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. Carisson, , , , , , Proposition med förslag om ändringar ifinansieringssystemet för använt kärnbränsle, m. m. Enligtlagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finansieringslagen) föreligger skyldighet för innehavare avkärnkraftsreaktor att till staten erlägga vissa avgifter i förhållande till denlevererade energin. Avgiftssatsen beslutas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. Medlen är avsedda atl användas till att ersättareaktorinnehavarna för deras kostnader för slutlig hantering av använtkärnbränsle, rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet.Vidare används medlen för alt täcka vissa kostnader som staten har isammanhanget för bl. a. tillsyn och kompletterande forskning. Avgifterna sättsin på räntebärande konto i . Medlen får även lånas ut till dereaktorinnehavare som har svarat för inbetalningen inom ramar som har meddelatsi en lillämpningsförordning. Är1981 inrättades använt kärnbränsle (numera statenskärnbränslenämnd) som förvaltningsmyndighet för statens övergripande ansvarför hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från detta samt föravveckling och rivning av reaktoranläggningar. Nämnden har bl. a. fill uppgiftatt handlägga de nämnda finansieringsfrågorna. Jagtillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en kommitté meduppgift att se över vissa frågor om resurser och organisation för den statligaverksamheten på kärnavfallsområdel. Kommittén skulle också, vilket utveckladesytterligare i tilläggsdirektiv , utreda alternafiv fill detnuvarande systemet för förvaltning av de fonderade medlen. Kommitténöverlämnade sill belänkande (SOU 1984; 76) Samordnad kärnavfallshanlering- planering, tillsyn och finansiering. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanfattning av kommittébetänkandet, en förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissvaren finns fogade som bilaga lillpropositionen 1984/85:120. ti /86. Efterbeslut av (prop. 1984/85; 120, NU 30, rskr. 1985/86:132 362) har kärnbränslenämndens resurser förstärkts och dess arbetsuppgifteranpassats till den grundsyn i kärnavfallsfrågor som kommer till uttryck i dennya lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Förslag om enreform av finansieringssystemet har aviserats till 1985/. Kärnlekniklagen och finansieringslagen bygger på synsättetatt staten har det övergripande ansvaret för den kärntekniska verksamheten,däribland hantering av kärnavfall och avveckling av kärntekniska anläggningar. Utgångspunkten för finansieringssystemets utformning äralt alla kostnader, även de framtida, för hanteringen av kärnkraflproduklionensrestprodukter skall bäras av dem som utnyttjar kärnkraften. Elproduktionen ikärnkraftverk kommer alt avslutas helt , medan ca två tredjedelarav slulhanteringskoslnaderna beräknas infalla efter denna tidpunkt. Detnuvarande finansieringssystemet innebär all avgifter läggs på produktionen avkärnkraft och atl avgiftsmedlen fonderas och förvaltas av staten för alt varatillgängliga när utgifterna uppslår. Med hänsyn lill den långa tid somförvaltningen måste pågå ter sig denna roll för staten som naturlig. Finansieringssystemets nuvarande utformning och omfattning Avgiften enligt finansieringslagen har enligt regeringensbeslut varil per kWh levererad elenergi från kärnkraftverk t. o. m. år1983 och därefter per kWh. Det ankommer på kärnbränslenämnden all varjeår föreslå regeringen vilken avgift som skall utgå. Innan finansieringssystemet trädde i kraft avsattekärnkraftföretagen medel för sluthanleringen internt i sina bokslut. De medelsom per var fonderade inom kraftföretagen uppgick lillsammanlagt 2230 milj. kr. Övergången till del nuvarande finansieringssystemetskedde successivt . Nämnden beslöt sålunda om ensärskild engångsavgift, varigenom de inom förelagen avsatta fonderna kundeupplösas. Beslutet kom all innebära atl reaklorägarna skulle betala insammanlagt 2285 milj. kr. som en engångsavgift. beslöts omersättningar till reaktorägarna för uppkomna kostnader t.o.m. utgången av år1982. Sedan dessa ersättningar dragits av skulle återstående medel kvarstå hosförelagen men balanseras av räntebärande fordringar för nämnden. Dessa medelhar med förtur använts till ersättningar genom ett kvittningsförfarande och harunder lill fullo tagits i anspråk. Följande sammanställning visar storleken av räntebärandefordringar, inbetalda avgiftsmedel, utbetalda ersättningar saml medel som vidrespektive års utgång funnits avsatta hos framUdahanteringskostnader (milj. Fordringar Avgifter Ersättningar Avsatt förfram- Prop. 1985/86: 132 1982 1 189 634 Ersättningarna har i första hand föranletts avfärdigställande och drift av centrallagret för använt kärnbränsle (CLAB) ochtransportsystemet för bl. a. använt kärnbränsle. Vidare har ersättningarlämnats för betalningar inom ramen för tidigare ingångna upparbetningskonlraklmed del franska företaget . övertog Grängeskraftverksrörelse av . Köpeskillingen uppgick lill drygt I miljardkronor. förvärv av anläggningar och aktier finansierasnormalt över anslaget : Kraftstationer m. m. Vidförvärvet av kraftsverksrörelse tillämpades emellertid en annanfinansiering, nämligen atl sådana medel utnyttjades som var disponibla förverket lill följd av dess avsättningar av medel inom ramen förfinansieringssystemet (prop. 1981/82:25 bil. 10 punkt 2, NU 13, rskr. Valtenfallsverkelhar av dessa medel lånat ca 385 milj. kr. För all finansieraresterande del av köpeskillingen har verket behov av ytteriigare lån. Möjligheten att låna tillbaka inbetalda medel (åleriån)har utnyttjats av ytteriigare två reaktorinnehavare. har lånat 330 milj.kr., som ingår i finansieringen av III. harlånat 370 milj. kr. för investeringar i bl. a. filleranläggningen för Barsebäcksverketoch i överförings- och distributionssystem. För Forsmarks KraftgruppAB har ännu inle funnits något utrymme för återlån. Sammanlagt har hiUills 1085 milj. kr. OKG ABoch har begärt atl få låna ytteriigare190 milj. kr. resp. 120 milj. kr. Återbetalningen av de lån som har lämnats sträcker sigfram omkring och har enligl amorteringsplanerna sin största omfaUningmot slutet av lånens löptid. I lånevillkoren finns klausuler som reglerarfrågor om förtida in- eller slutbetalning och om justeringar av räntesatsen.Dessa klausuler liknar lill sin utformning dem i banklån av motsvarande slag. Den inledningsvis nämnda kommittén för översyn avkärnbränslenämndens verksamhet har undersökt den framlida utvecklingen av in-och utbetalningar av medel, fondernas storlek och låneutrymmet enligt nuvarandebestämmelser. Kommittén har därvid redovisat de antaganden som den hade gjortom den framtida produktionen av kärnkrafisel, kostnader som skall täckas av defonderade medlen saml avkastningen på det förval- Prop. 1985/86: 132 tadekapitalet. Inbetalningarna ligger i etl referensfall på en jämn nivå fram tillca och upphör helt i samband med kärnkraftens avveckling.Utbetalningarna beräknas bli störst dels under 1980-lalel, dels under åren2010-2020, då investeringarna för sluthanleringen har stor omfattning. Somföljd av dessa betalningsströmmar väntas utrymmet för att bevilja nya återlånväxa och av hålla sig på nivån500-800 milj. kr. i nuvarande penningvärde. Därefter minskar delsnabbt. Från omkring överväger återbetalningarna av lån. Deolika antaganden som kommittén har redovisat i fråga om avkastning avkapitalet, likviditetskrav m. m. leder till varierande ulfall av låneutrymmetsutveckling, men förloppet i stort över tiden följer samma mönster som i referensfallel. Ikommittébetänkandet föreslogs alt ålerlånesysiemet från omkring skulleavlösas av ett annat system som tillgodoser säkerhetskrav för de fonderandemedlen, krav på real avkastning och energisektorns kreditbehov mer allmänt.Kommittén har redovisat alternativen direktlån, förvaltning omfattande ävenaktier och obligationer samt fondering i . Vidremissbehandlingen har kärnkraflsförelagen motsatt sig att ålerlånesysiemetavskaffas. Riksbanksfullmäktige och fullmäktige i förordardäremot att systemet avskaffas . Från flera håll avstyrksvidare specialdesfinering av kapital lill energisektorn. Föregen del vill jag anföra följande. De fonderade avgiftsmedlen utgör ett sparandesom ger utrymme för investeringar inte bara inom kraftindustrin ulan också inomövriga sektorer i ekonomin. För att kredilmarknaden skall fungera sominstrument för effektiv kapitaltilldelning för investeringar bör i princip allainvesteringsprojekt underkastas iradifionell kreditprövning. Inte hellersträvan att realsäkra fonderade medel ger motiv för atl utlåning endast skallske till kärnkraflsförelagen. Del finns enligt min mening inte anledning tillatt ge investeringar i kraftindustrin särskild prioritet vid långivningen.Rätten till återlån av inbetalda medel är mot denna bakgrund inle motiverad.Jag föreslär därför atl ålerlånesysiemet avskaffas. Enligtmin mening bör de inbetalda avgifterna i enlighet med nuvarande ordningförvaltas genom att de sätts in på konto i . Detta är etladministrativt enkelt sätt att kanalisera medlen till kreditmarknaden. Avkastningenpå de fonderade medlen har varil knuten till den s. k. prioriteraderäntan. Denna har genomgående legat lägre än de marknadsbestämda räntorna. Detär enligt min mening rimligt atl sä långsiktigt fonderade medel som det här ärfrågan om ges en avkastning som ligger i paritet med de räntesatser som gällerpå den långa kapitalmarknaden. Jag har som en förutsättning för minaöverväganden utgått från atl avkastningen pä de i fonderade medleni fortsättningen kan knytas till räntenivån vid statens långfristiga upplåningoch justeras dä förändringar i räntelägel påkallar det.Jag har under hand erfarit all har funnit Prop. 1985/86: 132 allen sådan ordning är möjlig. Det ankommer på regeringen att utfärda föreskrifterom förvaltningen av de fonderade medlen, bl. a. att följa hur avkastningskravettillgodoses. Eftersommöjligheten till åleriån faller bort till följd av de förslag jag har redogjortför förändras också valtenfallsverkets möjligheter att slutligt finansieraförvärvet av kraflverksrörelse. Jag avser därför all senare återkommatill denna fråga. Åleriånsom lämnats före den bör inle nu påverkas av reformen. Jag har föravsikt att senare inbjuda lånlagarna till överiäggningar för att prövamöjligheten till omplaceringar av dessa lån. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för finansdeparlemenlel. 3 Ersättning till det europeiska bolaget ilikvidation Eurochemic,ett europeiskt bolag för upparbetning av bestrålat kärnbränsle, initierades år1956 som elt samarbetsprojekt inom ochutveckling () och dess alomenergior-gan (, ). Enkonvention om samarbetet undertecknades och trädde 1959.Sverige ratificerade konventionen . Det ursprungliga syftet varatt demonstrera upparbetning av använt kärnbränsle. Bolagets anläggningar föriadestill Mol i och uppförandet påbörjades . Upparbelningen pågick underåren 1966-1975. beslutade altverksamheten skulle läggas ned. Redan ingångna kontrakt krävde en fortsättning framtill , varefter avvecklingen inleddes. Ca 180 lon bränsle, mest fråntung- och lättvattenreaktorer, hade då upparbetats. Häri ingick även svensktanvänt kärnbränsle från kraftvärmeverkel . Efterdriftens upphörande vid Eurochemic har anläggningarna dekonta-minerals frånradioaktiva föroreningar, och det radioakliva avfallet har beretts förslutförvaring. Detta arbete avslutades . Dock kommer dethögaktiva upparbetningsavfallet enligt planerna atl vara slutligt behandlat förslutförvaring först på 1990-lalel. Eurochemicträdde i likvidation ijuli 1982. Avvecklingen sker enligl en konvention från år1978. Deltagarländerna har att gemensamt svara för avvecklingskoslnaderna,medan arbetet med att omhänderta det radioaktiva avfallet administreras ochutförs av den belgiska staten. Betalnings-planen för återstående kostnader harpå deltagarländernas begäran omför-handlats ull en paketlösning för atldärigenom undvika osäkerhet beträffande kvarvarande skyldigheter. Ett förslaghärom kommer att läggas fram i s. k. i april 1986.Förslaget innebär en åriig ersättning till belgiska staten. Ersättningenuppgår för del till ungefär 27 milj. belgiska francs, eller ca 4 milj.kr. (penningvärde), . Därmed skulle samtligaåterstående förpliktelser avseende Eurochemic vara uppfyllda. bestridskostnaderna för Eurochemic för svenskt vid- Prop. 1985/86: 132 kommande fränanslaget B 4. och utveckling ()under femte huvudtiteln. Detsvenska deltagandel i syftade lill att vinna erfarenheter isluthanteringssteget för använt kärnbränsle. Enligt finansieringslagen har en kraftreaktorinnehavareskyldighet att svara även för Statens kostnader för kompletterande forsknings-och utvecklingsverksamhet för sluthanleringen. Därtill kommer att bränsle frånden av vallenfalls-verket innehavda Agestareaklorn har bearbetats av Eurochemic.De återstående kostnaderna för Eurochemicprojeklels avveckling bör därför enligtmin mening anses falla under finansieringslagens bestämmelser och såledesfinansieras med avgiftsmedel. förutsätts beakta dettautgiftsbehov i sill förslag lill avgift fr. o. m. . Jagföreslår att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört om kostnaderna för avvecklingen av det europeiska bolaget för upparbetningav bestrålat kärnbränsle, Eurochemic. Jagavser att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt statenskärnbränslenämnd all ombesörja att ersättning utgår till Eurochemic avseendeden svenska delen av de återstående avvecklingskostnaderna. Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet . Inomindustridepartementet har i anslutning fill vad jag har anfört under 2utarbetats: Lagom ändring i lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m. m. delsföreslår att anta förslagel till lag om ändring i lagen (1981: 669)om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m., delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört i det föregåendeom finansieringen av det svenska deltagandel i avvecklingen av Eurochemic. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Förslagtill Lag om ändring i lagen (1981:669) om finansiering av framlidautgifter för använt kärnbränsle m. m............ ... 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 3 1 Inledning ........................................................ 3 2 Finansieringssystemet ..................................... 4 Finansieringssystemelsnuvarande utformning och omfattning ... 4 Kommitténför översyn av kärnbränslenämndens verksamhet .... 5 Föredragandensöverväganden .......................... ... 6 3 Ersättning fill det europeiskabolaget i likvidafion ... 7 4 Upprättat lagförslag ........................................ ... 8 5 Hemställan ..................................................... ... 8 6 Beslut .......................................................... ... 8