prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Punkt 6, som handlar omvindkraftverk, motsvarar 54 5 1 mom, 6 byggnadsstadgan. Bestämmelserna om vindkraftverkinfördes på förslag i prop, 1980/81:99 och trädde i kraft ,Bygglovsplikten för vindkraftverk är f, n, avgränsad genom detaljeradebeslämmelser, Lagrådel har (yttrandet s,81) - närmast av lagtekniska skäl -föreslagil en förenkling av lagtexten. Emellertid innebär lagrådels förslagalt bygglovsplikten normalt skall omfatta alla slag av vindkraftverk. Med tankepå att de nuvarande bestämmelserna rätt har införts och alt de såvittjag har bekant har fungerat väl är jag inte beredd att göra den sakliga ändringsom ligger i Prop.1985/86:1 690 Med smärre språkliga justeringar haralllsä dagens be- 8 kap. 2 § slämmelser tagits in i punkt 6, Punkl 7 handlar om murar och plank,Enligl 54 8 I mom, 5 byggnadsstadgan krävs byggnadslov när någon skalluppföra eller väsentligt ändra en mur, ett plank eller någon därmed jämförliganordning. Av 2 mom, 4 i samma paragraf framgår atl man utan lov får uppföra enmur eller etl plank för att avgränsa en skyddad uteplats i anslutning till enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter. Förutsättningarna för befrielsefrån bygglovsplikl är vidare alt anordningen placeras minst 4,5 m från tomtgränsen,alt den inte är högre än m och att den inte sträcker sig mer än 3m ul frånbyggnaden. Undantaget för en- och tvåfamiljshusen har sin grund i ett förslag iprop, 1978/79: 111, bil, 12, De nu gällande reglerna synesinnebära en lämplig avvägning mellan den enskildes intressen av att kunnautföra enklare åtgärder utan krav på prövning och önskemålet om alt anordningarpå tomten inte orsakar olägenheter för t, ex. trafiksäkerheten och omgivandefastigheter. 1 punkt 7 har tagits upp detgenerella kravet på lov för murar och plank. Undantaget för en- ochtvåfamiljshusen finns 14 84. Enligt ett uttalande avdepartementschefen i prop. 1959: 168 (s. 137) skall staket och grindar avsedvanlig beskaffenhet inte omfattas av Ull-ståndsplikt. Detta bör enligt minmening gälla även i fortsättningen. finns det utrymme att krävalov även för "därmed jämförlig anordning". Detta har föranlett någrarättsfall som har avgjorts av regeringsrätten. I ett fall (RÅ 1966 s. 45)krävdes lov för en spaljé, uppsatt som vind- och insynsskydd. I etl annat fall(RÅ 1968 K 270) krävdes däremol inte lov för elt stängsel av tält uppsattagranpinnar. Kammarrätten i har mol denbakgrunden i sill remissvar framhållil atl del även fortsättningsvis kan finnasbehov av all kunna åberopa lokutionen "därmed jämförlig anordning".Jag har motsatt uppfattning. En sådan formulering skulle i onödan öppna förtvister om gränsen för bygglovsplikten. Anordningar som inte är mur eller plankbör alltså gå fria från bygglovsplikt. Murar och plank prövas främst motbakgrund av kraven i 3 kap. 1, 2 och 488. 1 punkt 8 har tagils inbeslämmelser om parkeringsplatser. Enligt gällande rätt fordras ingeltillstånd förärt anlägga en parkeringsplats. I stadsplan kan visseriigenavsättas områden för parkeringsändamål, men detla kan inte sägas vara etttillräckligt effektivt instrument för all utöva påverkan frän samhällets sida. Flera faktorer har bidragit till atl del har växt framönskemål om lill- 1985/86:1 691 En av de viktigaste är konkurrensen om 8 kap. 2 §marken. Ett ökat miljömedvetande har medfört skärpta krav på grönytor och kravpå hänsyn till buller-, lukt- och ljusstörningar. En annan faktor ärtrafikriskerna såväl inom parkeringsplatserna som vid framkörningsvägar ochutfarter. Önskemålen avser inte bara att kunna förpröva nya anläggningar utani väl så hög grad alt kunna komma till rätta med befintlig störande parkeringfrämst inom bostadsområden. En ganska vanlig situation i samband med förnyelseav bebyggelsen i de störte och medelstora städerna är att avrivna kvarter tas ianspråk för bilparkering. Detta sker ofta på ett helt oreglerat sätt, och detkan ibland bli fråga om rält långvarig markanvändning. De som bor i området haringen möjlighet alt påverka saken. Också hänsynen till de kringboende och tillallmänheten talar alltså för en förprövning. I anslutning till rekreationsområden, utflyktsmåloch liknande behövs som regel rätt stora biluppställningsplatser. Det är isådana fall viktigt att anläggningarna placeras på ett sätt som gör atl minstamöjliga ingrepp sker i naturen. Likaså måste parkeringsplatserna dimensionerasmed hänsyn lill tillfartsförhållandena m. m. Tanken är att i PBL göra del möjligt alt lösaparkeringsfrågan på andra sätt än . En grund för att åstadkomma sådanalösningar är att anläggandet av parkeringsplatser blir en bygglovspliktigåtgärd. Mot bakgrund av del anförda och med stöd av ennärmast enig remissopinion har i punkt 8 föreskrivits att anordnande avparkeringplatser utomhus skall kräva bygglov. Vissa undantag har föreskrivits iandra stycket. Bygglovsplikten för parkeringsplatser avser iförsta hand fysiska förändringar av marken, såsom asfaltering eller avgmsningsaml anordnande av räcken och markeringar. Bygglovsplikten skall dock.gällaäven ianspråktagande av mark som parkeringsplats, även om ingen fysiskförändring av marken behöver göras. Bygglovsprövningen skall inte bara omfatta anläggningenstillåtlighet ulan även utformningen. kan exempelvis avmiljöskäl vilja påfordra att en slörre parkeringsanläggning delas upp i mindreenheter. Detaljutformningen av anslutningarna till gatan behöver ofta granskasav trafiksäkerhetsskäl. Avskärmning av buller och strålkastarljus kan likasåbehöva prövas. Vidare kan det tekniska utförandet behöva prövasmed hänsyn till anläggningens inverkan på grundvattenförhållandena. När entätort byggs ut, beläggs stora ytor, inte minsl parkeringsytor. med asfalt.Därmed minskas infiltralionsmöjligheterna för ytvattnet, och en del vatten somannars skulle ha bildat grundvatten avleds eller avdunstar. Stora ochasfalterade parkeringsplatser kan alltså ha den effekten, att de bidrar tillatt vattenbalansen blir störd. Detta kan få till följd att betingelserna förväxtligheten förändras och att sättningar i marken kan inträffa. Prop.1985/86:1 692 De beslämmelser som mot dennabakgrund kan komma i fråga för 8 kap. 2-3 §f) tillämpning i 3 kap. äralltså främst 1, 2 och 655. 1 punkt 9 föreskrivs på förslag avlagrådel atl bygglovsplikt föreligger för väsentliga ändringar av anläggningareller anordningar som avses i punkterna 1-8, 1 andra styckel har pä lagrådetsförslag samlats undantagen från bygglovsplikt för cisterner, , torn ochparkeringsplatser. Undantaget för parkeringsplatsergäller - i enlighet med lagrådets formulering (yttrandet s,81) - bl, a, sädanasom är avsedda för fastigheter med "endast ett eller två enbostadshuseller ett tvåbostadshus". Undantaget beträffandeparkeringsplatser för fastigheter med en- eller tvåbostadshus åsyftarsjälvfallet parkeringsplatser för fastighetens eget behov. Om byggnaden på ensådan fastighet rivs, får där inte utan bygglov ordnas en parkeringsanläggningför ett behov som inte har nägon anknytning till fastigheten. Några remissinstanser harföreslagit undantag för parkeringsplatser som anordnas av kommunen på befintliggatumark eller annan allmän plats. Jag delar uppfattningen att enbygglovsprövning inte skulle Uäna något syfte om det gäller parkering på galaeller väg, eftersom platsen redan används för trafikändamäl. Därtor har ävensådana anläggningar undantagils frän bygglovsplikten. Däremot kan del finnasskäl att ha en prövning av parkeringsplatser som skall anläggas på andraallmänna platser, t. ex. i en park. Som lagrådet har framhållit bör iett särskilt stycke ges upplysning om de bestämmelser i kapitlet som innebäravvikelser från paragrafens regler. Sådana hänvisningar till 5 och 1085 hartagits in i tredje stycket. Särskilda bestämmelser för områden med detaljplan 3 8 1 områden med delaljplan krävs, utöver vad somföreskrivs i 1 och 2 58, bygglov för att 1. färga ombyggnader eller byta fasadbeklädnad eller taktäckningsma-lerial samt för attgöra sådana ändringar av byggnader som avsevärt påverkar byggnadens yttreutseende, 2. sälla upp ellerväsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar, 3. uppföra, byggatill eller på annat sätt ändra ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk ellerdärmed jämförlig näring. 1 4 och 1055 finns särskildabestämmelser för en- eller tvåbostadshus och för vissa byggnader avsedda förtotalförsvaret. Enligt 5 5 tredje siycket får kommunen i fråga om vissa enklarebyggnader föreskriva undantag från kravet på bygglov enligt första stycket. 1985/86:1 693 I denna paragraf har under en särskild rubriksamlats de särskilda 8 kap. 3 § bestämmelser som gäller ombygglovsplikten för områden med detaljplan. I punkt 1 föreskrivs bygglovsplikt för vissa yttreåtgärder på byggnader inom områden med delaljplan. Enligt 54 8 I mom. förstastycket 2 byggnadsstadgan krävs byggnadslov för ändringar som avsevärtpåverkar en yttre utseende, oberoende av om byggnaden ligger inomeller utanför områden med stadsplan. Vidare föreskrivs i andra styckel av sammamoment att det inom områden med stadsplan krävs byggnadslov för bl. a.omfärgning av fasader som inte vetter mot en kringbyggd gärd eller annan sådanplats och för utbyte av takläckningsmalerial. Med ändringar som avsevärtpåverkar en yttre utseende avses enligt dagens praxis icke alltförobetydliga ingrepp eller andra förändringar i byggnadens substans, såsom atlman putsar eller lägger på ytterpand på en byggnad som inte tidigare varilputsad eller försedd med panel, samt all man lar upp nya fönster eller dörrareller väsentigt ändrar befintliga sådana. Däremot anses inte omfärgning ochutbyte av taktäckningsmaterial ingå i denna kategori, eftersom sådana åtgärderär särskilt reglerade inom områden med stadsplan. Enligt min mening bör ändringar som avsevärtpåverkar en yttre utseende i fortsättningen kräva lov endast inomområden med detaljplan (3 8 första stycket 1). Lagrådet har (yttrandet s.79)konstaterat att detta innebär en i lagrådsremissen inte närmare motiveradändring i förhållande till gällande rätt när det gäller sådana ändringar soml.ex. putsning av en byggnad som inte förut varit pulsad. Jag vill medanledning härav säga att det nu föreslagna systemet med en möjlighet förkommunerna att inom områden som utgör en värdefull miljö utvidgabygglovsplikten för yttre åtgärder (6 5 första stycket 1) gör att det generellakravet på lov för yttre åtgärder inte behöver sättas lika högt som . Delräcker således enligt min mening att bygglovspliklen i det nu aktuellaavseendet blir obligatorisk inom områden med delaljplan. 1 punkt l,som motsvarar 8kap. 1 84 i detremitterade lagförslaget har alltså samlats alla yttre åtgärder som normaltskall kräva lov inom detaljplan. Förutom de särskilt angivna åtgärderna, nämligenatt färga om byggnader och att byta ut fasadbeklädnaden ellertaktäckningsmaterialet, krävs det enligt lagtexten bygglov för ändringar somavsevärt påverkar byggnadens yttre. Med detta avses samma åtgärder som enligtdagens praxis. Jag vill påpeka att det undanlag fråntillståndsplikt som gäller för omfärgning av fasader mot kringbyggdagårdar nu tas bort. Miljöhänsyn och de boendes intressen motiverar enförprövning även i dessa fall. Punkten 1 måste ses i samband med några andraföreskrifter i detta kapitel för att bilden av bygglovsplikten skall blifullständig. 1985/86:1 694 Beträffande en- eller tvåbostadshus krävs detenligt 4 5 första stycket 3 8 kap. 3 § bygglov för att färga om fasaden endastom byggnadens karaklär väsentligl ändras. Detla krav gäller dock bara för en-eller tväbostadshus inom områden med detaljplan. Utanför delaljplanelagdaområden krävs det normalt inte bygglov för omfärgning av några byggnader.Vidare gäller för en-eller tväbostadshus vissa undantag i fräga om uteplatseroch skärmtak. Det framgår av 4 5 första siycket punkterna 4 och 5, Kommunen kan emellerUd med slöd av 6 8 förstastyckel besluta om skärpningar i bygglovspliklen för områden som utgör envärdefull miljö. Inom omräden med detaljplan kan sålunda med stöd av 65 förstastycket 2 införas bygglovsplikt för alla slag av omfärgning av en- ellertväbostadshus inom områden med detaljplan, dvs, även omfärgning som inte ändrarbyggnadens karaktär. Utanför områden med detaljplan kan kommunen enligt 65första stycket 1 genom områdesbestämmelser införa bygglovsplikt för allaåtgärder som anges i 3 8 första siycket 1, dvs, inte bara atl man färgar omhusen utan också att man byter fasadbeklädnad eller takläckningsmaterial ochatt man gör ändringar som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende. Med byte avses här ändring till annat material. Medomfärgning avses att byggnaden färgas om i en ny kulör. Alt måla om en byggnadi samma färg som den har haft förut kräver alltså inte bygglov enligtförevarande punkt, 1 vissa fall kan det dock som en underhållsåtgärd kräva lovenligt 6 8 första styckel 3, Jagåterkommer till detta i specialmoliveringen till 68, Punkt 2, som behandlar kravet på bygglov förskyltar och ljusanordningar inom delaljplan, motsvarar 54 8 1 mom, andrastycket byggnadsstadgan, 13kap, 3 82 samt 5 8 5-7 i utredningsförslaget och8kap, 3 5 första stycket i det remitterade lagförslaget. Enligt dagens bestämmelser krävs byggnadslov föruppsättande eller väsentlig ändring av skyltar eller ljusanordningar. Kravetgäller enbart i områden med stadsplan eller byggnadsplan. För ljusanordningarkan dock byggnadslovsplikt råda även utanför detaljplanelagt område till följdav ett förordnande av enligt 54 8 1 mom, sista stycket byggnadsstadgan.Det gäller områden i närheten av befästningar, vissa flygplatser m. m.Bestämmelser om hur skyltar och ljusanordningar skall utföras finns i 52 8 byggnadssladgan. Punkl 2 stämmer i sak överens med dagensbestämmelser om skyltar och ljusanordningar inom stadsplan och byggnadsplan.Det innebär ell avsteg från utredningsförslaget, som innebär atl kommunen måstemeddela särskilda beslut om atl skyltar skall prövas. Jag ansluter mig härtill en ganska allmän uppfattning hos remissinstanserna. Ettkrav på prövning av skyltar m.m. är motiverat bl.a, av estetiska Prop.1985/86:1 695 Anordningarna måsle emellertid också uppfylla vissakrav pä säker- 8 kap. 34 §§ hel. De skall vara tillräckligt hällfasta ochinte medföra risker från trafiksäkerhetssynpunkt. Det betyder att deegenskapskrav i 3 kap, som närmast kan bli aktuella finns i 1, 2, 4 och 688, Motsvarigheten till dagens reglerom ljusanordningar i närheten av befästningar m, m, finns i 7 8, 1 punkl 3 föreskrivs i enlighet medvad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 12,1,3) att åtgärdermed ekonomibyggnader kräver bygglov inom områden med detaljplan. 1 stycket ges upplysning om debestämmelser i kapitlet som innebär avvikelser från paragrafens regler. Särskilda bestämmelser för en- eller tvåbostadshus 4 8 Bestämmelserna i 1-3 88 gäller inte i fråga om nedan angivna åtgärderbeträffande en- eller tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus,garage och andra mindre byggnader (komplementbyggnader): 1, installeraeller ändra anordningar för vattenförsörjning eller avlopp, om byggnaden skallvara ansluten lill en egen anläggning för vattenförsörjning eller avlopp, 2, göra andrainvändiga ändringar, som inte innebär att det inreds någon ytterligare bostadeller någon lokal för handel, hantverk eller industri och ej heller berörkonstruktionen av byggnadens bärande delar, eldstäder eller rökkanaler, 3, färga ombyggnader inom områden med delaljplan, om byggnadens karaktär därigenom inteändras väsentligt, 4, med mur ellerplank anordna skyddade uteplatser i anslutning till bostadshuset, om mureneller planket inte är högre än , inte sträcker sig mer än utfrån huset och inte placeras närmare gränsen än , 5, anordnaskärmtak över sådana uteplatser som anges i 4 eller över altaner, balkongereller entréer, om skärmtaket inte är större än och intesträcker sig närmare gränsen än , 6, uppföra högsttvå komplemenlbyggnader i omedelbar närhet av bostadshuset, om byggnadernassammanlagda byggnadsarea inte är större än , laknockshöjden inteöverstiger och byggnaderna inte placeras närmare gränsen än . Om de grannar som berörs medger attåtgärder som avses i första stycket 4-6 utförs närmare gränsen än ,krävs inte bygglov. i en detaljplan eller områdesbestämmelser attbyggnader skall placeras pä ett visst avstånd från gränsen, krävs dock alltidbygglov för åtgärder som avses i första stycket 6, om de skall utföras inom delangivna avståndet. Enligt 68 får kommunen i eltsärskilt fall föreskriva att den åtgärd som avses i första stycket 3 kräverbygglov. 1985/86:1 696 Till denna paragraf har överiorts del sakligainnehållet i 54 8 2 mom. 1-6 8 kap. 4 § byggnadsstadgan. En del av dessabestämmelser om undantag från kravet på lov till vissa åtgärder som rör en-eller tvåbostadshus infördes den efter förslag i prop. 1978/79:111 bil. 12, I utredningens förslag är motsvarande bestämmelser inte samladetill ett enda lagrum utan spridda i 1-3 och 5 55. Undantagsbestämmelserna gäller också vissabyggnader som hör till en-eller tvåbostadshus. Härmed avses vad som i 8 kap, 55 första stycket I i det remitterade lagförslaget benämns komplementbyggnader.Som lagrådel har framhållit (yttrandet s, 82) är det lämpligl alt redan i 4 8införa detta begrepp. Som framgår av paragrafens ingress har begreppetkomplementbyggnad - helt enligt lagrådets förslag - inte försetts med denbegränsning som f, n, ställs upp i 54 8 2 mom, 6 byggnadsstadgan och sominnebär alt byggnaderna inte får vara avsedda som bostad. Jag anser detnaturiigl atl nu låta denna begränsning bortfalla, 1 den prakliskatillämpningen är begränsningen närmast skenbar. Atl den tas bort leder till enökad klarhet i regelsystemet, som nackdelarna från allmän synpunkt ärmycket små. Jag anser del ligga väl i linje med lagens allmänna inriktning attavskaffa regler som onödigtvis begränsar den enskildes frihet. Punkt I innehåller en avvikelse frånutredningsförslaget. Va-ledningarna skall enligl utredningsförslaget vara friafrån bygglov i fråga om alla slags byggnader som är anslutna till en egenva-anläggning. Flera instanser ifrågasätter om t. ex. hotellanläggningar,industrier och andra större objekt verkligen bör omfattas av undantaget. I daggäller undanlaget enbart för bosladsbyggnader med högst tvä lägenheter. Jaganser att dagens regler är lämpligl avvägda och att det således inte är befogatatt göra någon ändring av dem. Av punkt 2 följer att det krävs bygglov, om någonvill inreda ytterligare en bostad i en villabyggnad. Däremot krävs det - somlagrådet har påpekat (yttrandet s.82) - inte lov om någon vill utvidga sinbostad genom att inrätta ett ytterligare rum exempelvis på vinden utan attbärande delar berörs. Enligl punkt 2 krävs vidare lov för att inreda envillabyggnad för handelsrörelse, hantverk eller industri. Däremot krävs detnormalt inte lov. om någon inreder ett kontor i sin villa. Jag har erfarit altdet på fältet råder delade meningar i frågan om detta är en tillräckligteffektiv reglering. Några påtagliga olägenheter av dagens ordning i dettaavseende har, såvitt jag vet, inte visat sig. Nuvarande bestämmelser har därföri sak oförändrade tagits in i punkt 2. Punkt 3 medger frihet från bygglovsplikt föromfärgning, som inte medför att byggnadens karaktär väsentligt ändras. Iförtydligande syfte har i lagtexten utsagts att punkten enbart behandlarbyggnader inom område med detaljplan, Uianför sädana omräden råder ingenbygglovsplikt beträffande omfärgning av byggnader. Till skillnad mot dagensordning skall dock kommunen i de fall som avses i 6 5 första stycket 1 och 2kunna införa bygglovsskyldighet för alla slag av omfärgning. 1985/86:1 697 1 anslulning till punkt 6 vill jag ta upp en frågasom har diskuterats, 8 kap. 4 § nämligen om rätten att utan lov fä uppförahögst tvä uthiis eller andra liknande, fristående byggnader skall vara anknutentill begreppet register-fastighet eller om det finns en rätt att uppföra sådanabyggnader utan lov också pä t, ex, artenderad mark. De lättnader i skyldigheten att söka bygglov somföreskrivs i 4 5 avser åtgärder som företas i eller i omedelbar närhet av en-eller tväbostadshus. Vem som äger marken där huset finns saknar därvidbetydelse. Om marken arrenderas, bör det avstånd om 4,5 m som föreskrivs ipunkterna 4-6, lämpligen räknas från gränsen för den tomtplats som arrenderas.På lagrådets inrådan (yttrandet s.83) har i paragrafen genomgående använts detkorta uttrycket "gränsen". Rätten att utan lov uppföra högst två uthus omsammanlagt högst 10 m infördes, som jag nämnde, med verkan från denIjanuari 1980, Det är givetvis inte avsetl alt den som redan före PBL:sikraftträdande har utnyttjat denna rätt, - med hänvisning till det i huvudsakoförändrade stadgandet i punkt 6 - skall kunna uppföra ytteriigare uthus ellerliknande byggnader utan bygglov. Några särskilda bestämmelser om detta tordedock inte behövas. En nyhet är att de byggnader och anordningar somavses i första stycket 4-6 utan krav på bygglov får placeras närmare gränsen än4,, om berörda grannar medger det, Belräffande bakgrunden till förslagethänvisar jag lill vad jag har sagt om byggnader i den allmänna motiveringen(avsnitt 12,1,3), En skillnad, som framgår av en jämförelse mellan punkterna 4och 5 å ena sidan och punkt 6 å andra sidan, och som är motiverad av bl, a,brandsäkerhetsskäl, är att planbestämmelser om att byggnader skall föriäggas påett visst avstånd från gränsen alhid skall gälla även som en bestämmelse om varbygglov krävs. En överenskommelse med berörda grannar är således utan verkan idessa fall, 1 klarhetens intresse vill jag tillägga att en beslämmelse i endelaljplan om s. k. punktprickad mark bör betraktas som en bestämmelse om ell"byggnadsfritt" avstånd från gränsen. Lagrådel har avstyrkt bestämmelsen om att - såsomenligt gällande rätt - en planbestämmelse om ett byggnadsfritt avstånd frångränsen medför atl bygglov alltid krävs, om någon vill uppföra en byggnad pådelta område. Som har framgått av vad jag anförde är det dock minuppfattning att en sådan regel bör finnas även i PBL. Jag vill här närmare bemötalagrådets kritik. Lagrådet har bl. a. anfört följande (yttrandet s. 83 0: Bestämmelsema om frihet från bygglov skallemellertid inte gälla fullt ut. 1 del remitterade förslaget föreskrivs nämligeni punkt 6 i motsats till vad som gäller enligt punkterna 4 och 5 att om det iplanbestämmelse anges 1985/86:1 698 attbyggnader skall placeras på ett visst avstånd från tomtgränsen den 8 kap. 4 §bestämmelsen alltid skall gälla. Avsikten med denna undantagsbestämmelse är -säsom enligl gällande rält (se 54 5 2 mom. första styckel 6 in finebyggnadsstadgan) - att en planbestämmelse om ett byggnadsfritt avstånd frångränsen medför att bygglov alltid krävs om nägon vill uppföra en byggnad pådetta område. Detta borde komma till tydligt uttryck i lagtexten, om intebestämmelsen skall missförstås. Lagrådet kan emellertid av följande skäl intetillstyrka bestämmelsen i sak. 1 6 8 anges uttömmande kommunens möjligheleratt utvidga bygglovsplikten. Enligt departementschefens förslag är dessamöjligheter snävl avgränsade till vissa yttre åtgärder och underhåll inomområden som utgör en värdefull miljö. Föreskriften i sista meningen i punkt 6innebär formellt sett inte en möjlighet för kommunen att utvidgabygglovsplikten. Faktiskt fär emellertid regeln den effekten att kommunen genomplanbestämmelser kommer att reglera bygglovsplikten. Regeln kan därför på grundav sina verkningar uppfattas som en möjlighet för kommunen att utökabygglovsplikten. En sådan möjlighet för kommunen passar mindre väl in i PBL:s syslem.Inte heller någon annan planföreskrift har en sädan effekt på bygglovsplikten.1 och för sig vore det eftersträvansvärt om planbestämmelser aldrig kunde gålängre än bygglovsplikten. Framförallt är det för den byggande besvärande atten bygglovsfri åtgärd kan vara förbjuden till följd av planbeslämmelse. Ensådan ordning synes emellertid inte praktisk möjlig ulan man måste accepteraatt kommunerna genom planbeslämmelser ges möjligheter att reglera ocksåbyggnadsåtgärder som ej är bygglovspliktiga enligt 8 kap, Ocksä andrabestämmelse!