prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Huvuddelen avser statsbidrag till vårdområden under kommunalthuvudmannaskap. Det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vården samt detidigare ersättningarna från sjukförsäkringen för läkarvård m.m. inom öppenvård har i princip omvandlats till en enhetlig ersättning perinvånare till de offentliga sjukvårdshuvudmännen. Vidare utgår statsbidragtill kommuner och landstingskommuner för drift av hem för vårdeller boende. Statsbidrag utgår också till kommunerna för annan hälso- ochsjukvård, social hemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. Hälso-, sjuk- och socialvård Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -2,9 Allmän sjukvård m. m. -6,3 -1-6,4 -1,9 -0,5 De statliga utgifterna förhälso- och sjukvård avser, fömtom utgifter för vissa statliga myndigheter,statsbidrag till kommunerna för vissa former av hälso- och sjukvård. Staten ochlandstingskommunerna har träffat överenskommelse om ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvård . Desammanlagda ersättningarna beräknas till ca . för och 1986. Den största delen betalas av sjukförsäkringen. Förslag omersättning har förelagts . De sammanlagdaersättningarna föreslås, i enlighet med överenskommelsen mellan företrädareför regeringen och sjukvårdshuvudmännen, uppgå till ca . Ett nyttstatsbidragssystem till missbrukarvård m. m. har införts fr. o. m. Bidragssystemet innebär att de tidigare bidragen till driften av hem förvård eller boende slagits samman med bidragen till alkoholpo- likliniker ochvårdcentraler för narkotikamissbmkare. 1985/86: 150har träffats mellan och statens förhand- Bil. är bidraget 810 milj. kr. Inomäldre- och handikappomsorgen inriktas samhällets insatser i ökad omfattning påöppna vårdformer. Statsbidrag till den kommunala verksamheten med socialhemhjälp utgår dels per årsarbetskraft inom den sociala hemhjälpen, dels perålders- och förtidspensionär. Statsbidraget till social hemhjälp beräknas tilldrygt . för /87. Den kommunala kostnaden förverksamheten är beroende av volymen av social hemhjälp och av löneutvecklingenför aktuella personalkategorier. Samhälletsåtgärder för handikappade omfattar flera områden. Den största delen avutgifterna - t. ex. förtidspensioner och handikappersättningar inomfolkpensioneringen, bidrag till driften av särskolor och stöd tillarbetshandikappade redovisas inom andra ändamålsgmpper. 1 denna ändamålsgmppingår utgifter för färdtjänst och social hemhjälp samt bidrag tillorganisationer m.m. Ansvaret för handikapphjälpmedel åvilar landstingen.Ersättning för hjälpmedlen lämnas över sjukförsäkringen och redovisas därför iändamålsgruppen sjukförsäkringar m. m. StatsbidragtiW färdtjänst utgår i princip av kommunernas kostnader förverksamheten och beräknas för /87 till 410 milj. kr.Kostnadsnivån bestäms av den allmänna kostnadsutvecklingen, antalet förflyttningshandikappadesamt de enskilda kommunernas utformning av verksamheten. Ökningstakten förstatsbidraget till färdtjänst har gradvis avtagit . a. på att bidragsreglerna ändrats fr.o.m. i syfte atbegränsa kostnadsutvecklingen och utjämna skillnaderna mellankommunerna. har antagits en mindre volymökning. Ändamålsgruppenomfattar utgifter för affärsverken (postverket, , ,luftfartsverket och ) samt vägväsen-det inkl. trafiksäkerhet. Förvägväsendet baseras långtidsbudgetens beräkningar på planeringsförutsättningar,som innebär realt oförändrade anslag. Statensjärnvägar (SJ) tillgodoser sitt behov av medel för investeringar i rullandemateriel genom upplåning i . SJ:s investeringar i spårnätetoch i trafikrörelsens fasta anläggningar finansieras över statsbudgeten. Ilångtidsbudgeten beräknas dessa investeringar ligga på en realt oförändradnivå. 1985/86:150 Bil. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 -0,7 -1,0 -1,0 -10,8 -1,2 tillgodoser fr.o.m. /85 sittkapitalbehov genom upplåning på den allmänna kapitalmarknaden. Någonanslagsbelastning har därför inte tagits upp i långtidsbudgeten. Fr. o. m. /86 har postverket möjlighet attfinansiera samtliga investeringar med medel utanför statsbudgeten.Investeringsutgifterna kommer således inte att belastalångtidsbudgeten. Långtidsbudgeten för sjöfartsverksamheten utgår från denya principer för sjöfartens betalningsansvar som redovisas ibudgetpropositionen 1986. Detta innebär att även ges möjlighetatt finansiera sina investeringar genom upplåning i . Vidareförs kapacitetskostnaderna för isbrytningen över till sjöfartensbetalningsansvar medan Vänersjöfarten finansieras från ett särskilt anslag. De statliga investeringarna inom ändamålsgruppenKommunikationer är omfattande. De ojämförligt största insatserna avservägbyggande samt järnvägs- och teleanläggningar. Dessa svarar för närmare 90%av totalutgifterna som kan beräknas till . I diagram 1 visas ända-målsgmppenstotala investeringsutgifter samt fördelningen av dessa för /87oberoende av finansieringskälla. Diagram 1 Fördelning av större statliga investeringsuppgifterinom ändamålsgrup- Prop. 1985/86: 150 pen kommunikationer för /87 dji i -> Deinvesteringar i nät och annan utmstning som beräknas falla påteleverkskoncernen uppgår för /87 till . För depåföljande åren beräknas investeringsnivån uppgå till samma storleksordning.Investeringsutgifterna finansieras helt utanför statsbudgeten. Kapitalanskaffningenhandhas normalt av . SJ:sinvesteringar beräknas för /87 uppgå till 2,2 miljarder kr.Däri ingår dels en leasing-ram om totalt ca 70 milj. kr. förgodsvagnsanskaffning och ca 80 milj. kr. för bussanskaffning m. m. genom ettsärskilt dotterbolag. Investeringar i milande materiel för 640 milj. kr.föreslås få finansieras genom upplåning i . Deberäknade investeringsutgifterna för postväsendet uppgår för budgetåret1986/87 till ca 1070 milj. kr. varav 590 milj. kr. för byggande av posthus.Investeringarna föreslås få finansieras med i postverkets rörelse tillgängligalikvida medel. Enligt nuvarande planer kommer nivån på byggnadsverksamhetenatt sjunka något framöver. Utgifterna förvägbyggande kommer totalt för /87 uppgå till ca 1,4 miljarderkr., varav det statliga vägbyggandet svarar för 1 miljard.Investeringsutgifterna för luftfartsverket beräknas /87 uppgå till ca223 milj. kr. VIII Allmänna bidragtill den kommunala sektorn Deallmänna bidragen till kommunerna utgår i motsats till de specialdestineradeutan knytning till ett speciellt verksamhetsområde och aktivitetsnivån inomdetta. Ändamålsgmppen omfattar utgifter för skatteutjämningsbidrag tillkommuner och landsting samt bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. 1985/86:150 Bil. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -3,6 13262 +1208 -53 +111 +9,1 Skatteutjämningsbidragetsyftar till att minska skattekrafts- och kostnadsskillnaderna i olika delar avlandet. Bidragen har störst betydelse för , förnorrlandskommuner och för glesbygdskommuner i andra delar av landet. IStockholms län finns därutöver ett inomregionalt skatteutjämningssystem. Genomen särskild lag ges landstingskommun befogenhet att lämnabidrag och lån till kommuner inom landstingsområdet i den mån det behövs föratt främja skatteutjämning mellan kommunerna. Förkyrkliga kommuner finns ett inomkyrkligt utjämningssystem som finansieras överden s.k. kyrkofonden med en allmän kyrkoavgift vars storiek fastställs avregeringen. utfärdadesdirektiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se överskatteutjämningssystemet. överlämnade i december1985 sitt betänkande. I betänkandet redovisas förslag till förändringar avskatteutjämningssystemet och hur automatiken i bidraget bör finansieras.Betänkandet remitterades till ett stort antal remissinstanser som harinkommit med sina svar. Av tidsskäl kan ett förslag till revideratskatteutjämningssystem föreläggas som träder i kraft först . Iavvaktan på detta nya system föreslås i den reviderade finansplanen att deprovisoriska åtgärderna 1986 förlängs till att gälla även 1987. Skatteutjämningsbidragenbestår dels av ordinarie bidrag, dels av extra skatteutjämningsbidrag. Utgifterna för detordinarie bidraget styrs av skatteunderlaget och skattesatsernas nivå ikommuner och landsting. /87 beräknas bidraget komma att uppgåtill . Systemet garanterar kommunerna ochlandstingskommunerna ett visst skatteunderlag i skattekronor per invånare(skattekraft) i förhållande till genomsnittet för riket (medelskattekraften).Den garanterade skattekraften påverkas också av de tillägg till eller avdragfrån grundgarantin som görs med hänsyn till befolkningens åldersstmktur iresp. kommun och landstingskommun. Tillägg ges vidare för omfattandebefolkningsminskningar. Den totala garantin räknasom åriigen. Då justeras omfattningen av den enskilda kommunens resp.landstingskommunens skatteutjämningsbidrag. 4 1985/86. Däremotpåverkas i princip inte omfattningen av de samlade bidragen. 1985/86:150 Omfattningen påverkas endast av om relationerna mellan kommuner inom Bil. 1.3 resp. utom skatteutjämningssystemet förändras ifråga om den beaktadeåldersstrukturen. Skatteutjämningsbidragens storlek bestäms också av resp.kommuns och landstingskommuns skattesats. Förändringar av skattesatserna i debidragsmottagande kommunerna och landstingskommunerna får således effekt påomfattningen av skatteutjämningsbidragen. Skatteutjämningsbidragets utveckling påverkas således fömtomav skattesatsändringar, dels av utvecklingen av det egna skatteunderlaget iden enskilda kommunen eller landstingskommunen i förhållande till genomsnitteti landet, dels av en förändring av medelskattekraften. Det extra skatteutjämningsbidraget ges till kommuner somav olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. har anslagits250 milj. kr. för detta ändamål. Inom ramen för extra skatteutjämningsbidragetutbetalas ett särskilt bidrag till kommuner med hög utdebitering för att göradet möjligt för dem att sänka skattesatsen. föreslås i den reviderade finansplanen attramen för extra skatteutjämningsbidraget höjs till 400 milj. kr. Ett särskilt bidrag till kommunerna har införts fr.o.m. år1985 med anledning av avskaffandet av den kommunala taxeringen av juridiskapersoner. Företagsbeskattningen är därmed helt statlig. Bidragsåret 1986utbetalas I 569 milj. kr. Bidraget är helt avindexerat. IX Utbildning och forskning Ändamålsgruppen omfattar utgifter för utbildningsväsendetoch för den civila gmndforskning som bedrivs av staten eller ges statligt stöd.I utgifterna ingår bl. a. det obligatoriska skolväsendet (inkl. särskolan),gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högre utbildning, studiestöd samtgrundforskning. Till högre utbildning och forskning hänförs bl. a. högskolan(inkl. lantbmksuniversitetet), de statliga forskningsråden och styrelsen förteknisk utveckling. Vidare ingår de statliga utgiftema för forskning och utvecklinginom industriområdet. Kostnaderna för energiforskning och till-lämpad forskningredovisas däremot under ändamålsavsnittet Energiförsörjning. kr., oförändrad pris- och lönenivå Prop.1985/86: 150 Bil. Genom- Förändring till------- Procentuell Genom snittlig ------------------------- förändring snittlig procentuell 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- procentuell förändring 1987/88 förändring 1980/81- 1986/87- 1984/85 1990/91 -1,4 -2,8 -1,3 -3,5 -6,4 -2,9 forskning m. m. -0,9 -0,8 -1,2 -0,1 -0,3 De viktigaste utgiftspåverkande faktorerna inom ändmålsgmppenär antalet elever, löneutvecklingen för lärare samt basbeloppet. Dessa faktorerpåverkar framför allt anslagen inom skolväsendet, den högre utbildningen ochstudiestödet. Staten svarar för merparten av kostnaderna för skolledar-och lärar-löner. Dessa motsvarar något mindre än hälften av den offentligasektorns samlade utgifter för det obligatoriska skolväsendet ochgymnasieskolan. Resterande utgifter faller på kommunerna. minskar antalet elever igrundskolan () med . Vad beträffar gymnasieskolan () ärantalet 16-åringar i stort sett oförändrat . De stora årskullarnafrån mitten av passerar igenom högskolan. För högskolanbeslutades mot denna bakgrund om riktlinjer som innebar att antalet nyböriarplatserökat med ca 3000 under den första delen av . Under slutet av1980-talet minskar årskullarna i högskoleaktuell ålder. Dessa förändringar inomhögskolan genomförs med oförändrad resurstilldelning. Anslagen i fasta prisertill grundläggande högskoleutbildning beräknas således bli oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Eftersom antalet elever sjunker minskar utgifterna i fastapriser för det obligatoriska skolväsendet under hela långtidsbudgetperioden. Utgiftsstyrande faktorer för gmndskolebidraget i löpandepriser är -fömtom löneutveckUngen och antalet elever - det genomsnittligaantalet elever per klass eller undervisningsgrupp och omfattningen av lärarnasundervisningsskyldighet. Genom att utbetalningen av statsbidraget fördelas påförskott och slutreglering är belastningen på statsbudgeten regelmässigt skildfrån vad kommunema är berättigade till i statsbidrag för ett visst läsår. Det antal intagningsplatser inom gymnasieskolansgrundskoleanknutna ram som regeringen föreslår i årets budgetproposition(124000) fömtsatts gälla hela perioden. Utöver dessa platser finns ca 33000platser i sådana specialkursersom för tillträde kräver tidigare gymnasial utbildning, prak- Prop.1985/86: 150 tik eller viss ålder. Liksom beträffande styrskostnaderna för Bil. 1.3 gymnasieskolan förutom av löneutvecklingen ochantalet elever av storiekarna på klasserna eller undervisningsgmpperna samtomfattningen av lärarnas undervisningsskyldighet. Härtill kommer förgymnasieskolans del timplanernas skiftande utformning. Statsbidragutgår fr. o. m. till vissa kommunala åtgärder för de ungdomarunder som efter gmndskolan inte genomgår reguljär utbildning eller harfast arbete. Utgifterna styrs av antalet ungdomar som blir föremål för dessaåtgärder. Utgångspunkt för medelsberäkningen i årets budgetproposition är att14000 ungdomar i åldern väntas vara i behov av dessa åtgärder, vilketberäknas kosta drygt 220 milj. kr. Till gmnd för beräkningarna ligger ett antagande om att antalet l6-l7-åringar somkommer att bli föremål för åtgärder genom det kommunala uppföljningsansvaret äroförändrat. Kostnadernaför vuxenutbildningen, som huvudsakligen består av bidragsanslagen tillstudiecirklar, invandrarundervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal utbildning för vuxna (grundvux och kom-vux), beräknas inte öka underlångtidsbudgetperioden. De totala kostnaderna för vuxenutbildning beräknas /87 uppgå till . Riksdagentar ställning till nivån på anslagen till studiecirklar och invandramndervisning.Anslagen till driften av folkhögskolor och utbildning för vuxnaföljer huvudsakligen löneutvecklingen för lärare. Utbildningsvolymen förväntasbli oförändrad . Detta hänger bl. a. samman med riksdagensbeslut om att maximera antalet undervisningstimmar för såväl gmndvux som komvuxsom antalet elevveckor i folkhögskolan. Maximeringen av dessa utbildningarsomfattning fömtsatts gälla för hela perioden. Utgiftemai fasta priser för den grundläggande högskoleutbildningen väntas i stort settbli oförändrade. Ökningen av platsantalet på vissa utbildningsUnjer kommer attfinansieras genom att resurser fördelas om inom området. Dedominerande utgiftsstyrande faktorerna för den gmndläggande högskoleutbildningen,exkl. högskoleutbildning, utgörs av dels de planeringsramar i form av nyböriarplatsersom fastställs av , dels utbildningens längd, kostnaderna perutbildningsplats samt kring-kostnader såsom administrationen vidhögskoleenheterna m.m. Dessa faktorer utgör gmnden för de årligaanslagsberäkningarna. Lönerna utgör av de totala utgifterna. Bidragentill de kommunala undervisningssjukhusen har för långtidsbud getperioden i huvudsak beräknats med utgångspunkt i gällande gmnder för den i avtal fastställda finansieringsfördelningen mellan stat och kommun. Statens utgifter styrs främst av läkarutbildningens och den medicinska forskningens omfattning och av kostnaderna för investeringar vid under visningssjukhusen. Investeringarna beräknas minska något under peri oden. Staten ger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av 52 den kommunala högskoleutbildningen. Bidraget, som för budgetåret Prop. 1985/86: 1501986/87 beräknas uppgå till 189 milj. kr., antas vara realt oförändratunder Bil. Utgifternaför studiesociala ändamål styrs av antalet studerande på gymnasie- ochhögskolenivå. Den största utgiftsposten - de återbetalningspliktigastudiemedlen styrs även av basbeloppet. Studiemedelsta-garnas sammanlagdaskuld till staten uppgick vid utgången av till ca . Utgifternaför vuxenstudiestöden finansieras genom vuxenutbildningsavgiften. Denna avgiftkommer fr. o. m. att vara 0,av den totala lönesumman.Inkomsten av vuxenutbildningsavgiften beräknas till 970 milj. kr. budgetåret1986/87. Såvälantalet gymnasiestuderande som antalet studerande i högskolan beräknas totaltsett vara oförändrat . Antaletstuderande som utnyttjat studiemedel har minskat något.Under långtidsbudgetperioden bedöms dock utnyttjandegraden vara i stort settoförändrad. Destathga anslagen till forskning och utveckling uppgår till ca 11 miljarder /86. Utgifterna för forskningsändamål följer i stort den löpandepris- och löneutvecklingen. Fömtsättningarnaför anslagsberäkningarna för forskning och forskarutbildning budgetåren1984/85-1986/87 presenterades proposition om forskning. 1propositionen angavs att någon besparing enligt huvudförslaget inte skullegöras under de aktuella budgetåren vad gäller anslagen till forskning och forskamtbildninginom högskolan. Däremot angavs att förnyelse bör ske inom ramen för befintligaresurser. En ny proposition om forskning är planerad att läggas fram våren1987. Riksdagenhar för perioden /85-1986/87 fastställt ett program för stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. Tyngdpunkten i detta programligger på styrelsen för teknisk utveckling. De totala utgifterna för programmetuppgår till ca . Förutveckling inom rymdområdet beräknas 906 milj. kr. under perioden1986/87-1989/90, varav huvuddelen avsätts för europeiskt samarbete. Ilångtidsbudgeten har ej beaktats de eventuella förändringar som den planeradepropositionen 1987 kan leda till. För perioden efter /87 hardärför beräknats oförändrade resurser för forsknings- och utvecklingsarbete. Forskningeninom område svarar /86 för3,2miljarder kr. eller , av det statligt finansierade forsknings- ochutvecklingsarbetet. Verksamheten inom området finansieras även vid sidan avutbildningsdepartementets anslag, främst via sektorsforskning ochuppdragsverksamhet, men också till viss del genom fondavkastningar ochstiftelsemedel. De externa medlen uppgick till ca . budgetåret1983/84. Inomjordbruksdepartementets område uppgår de totala utbildnings- och forskningsresurserna till ca 870 milj. kr. för /87. Till detta kommer resurser utanför statsbudgeten pä ca 245 milj. kr. medlen inom departementetsområde finansierar verksamheten vid . Inomdepartementets område finansieras också viss kollektiv forskning rörande jordbmks-och skogsteknik m.m. samt miljövård. Nya förhandlingar rörande finansiering avden kollektiva forskningen kommer att tas upp med resp. bransch underlångtidsbudgetperioden. Medlen till forsknings- och utveckUngsverksamhet fömtsattsi stort vara oförändrade i fasta priser och löner. 1985/86:150 Bil. Ändamålsgruppenomfattar statens utgifter för skilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsomarbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning, kontantstödvid arbetslöshet, , arbetsmiljöåtgärder samt vissaandra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Vidare hör utgifterna förregionalpolitiska åtgärder till denna ändamålsgrupp. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Procentuell förändring 1986/87-1987/88 Genomsnittlig procentuell förändring 1986/87-1990/91 -8,4 Utgifternaför arbetsmarknadspolitiken beräknas för /87 uppgå till drygt 18miljarder kr. Enarbetsgivaravgift om 2,tas fr.o.m. den ut för att täcka avkostnaderna för vissa bidrag inom ändamålsgmppen. Den andel av dessa bidrag sominte täcks av arbetsgivaravgiften finansieras via statsbudgeten. Arbetsmarknadsutbildningomfattar dels särskilda kurser som anordnas av den s.k. AMU-gmppen efter avtalmed länsarbetsnämnd inom resp. län, dels utbildning inom det reguljäraskolväsendet eller studieförbund m.fl. för vilken deltagare beviljasutbildningsbidrag. Till arbetsmarknadsutbildningen hör också sådan utbildningav anställda för vilken arbetsgivaren kan erhålla bidrag enligt särskildaregler, s. k. AMU i företag. Deltagare i särskilda kurser och kurser inom detreguljära utbildningsväsendet uppbär utbildningsbidrag. De totala utgiftema förarbetsmarknadsutbildning beräknas för /87 uppgå till 4,5miljarder kr. finansieras via anslag över statsbudgetenoch resterande . Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand Prop. 1985/86: 150 avantalet kursdeltagare samt av utbildningskostnaden och utbildningsbi- Bil. 1.3dragets storlek per kursdeltagare. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildningenoch utbildningsbidragens storlek fastställs genom särskilda regeringsbeslut.Antalet kursdeltagare i verksamheten är beroende av arbetsmarknadsläget och avi vilken utsträckning de sökande uppfyller arbetsmarknadskungörelsens villkorför tillträde till utbildningen. Utbildningens inriktning och fördelningen avkursdeltagarna regionalt har också betydelse för kostnadsutveckUngen. Utbildningsbidragenär till viss del kopplade till ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar kan ge höjda utbildningsbidrag. Antaletkursdeltagare och fördelningen av dem mellan olika typer av utbildningarbestämmer antalet kursveckor, vilket är avgörande för kostnaderna för deutbildningsresurser i form av lärare, lokaler etc. som krävs. För innevarandebudgetår har medel anvisats för 120000 deltagare i olika former avarbetsmarknadsutbildning. För /87 har medel beräknats för 115000 deltagare. För långtidsbudgetperioden har antagits att utbildningsvolymenkommer att trappas ned till 110000 deltagare. Utgiftsberäkningarna har vidareutgått från beslut om en begränsning av kostnaderna förarbetsmarknadsutbildningen . Sysselsättningsskapandeåtgärder, som för /87 beräknas kosta ca , avserfrämst statliga, kommunala och enskilda beredskapsarbeten. Behovetav beredskapsarbeten är i hög grad avhängigt av konjunkturutvecklingen ochsysselsättningsläget. Det innebär att medelsåtgången kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för kostnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsättningsdagar, dels kostnader per sysselsättningsdag. Tillkommunalt och enskilt beredskapsarbete av investeringskaraktär lämnas fr. o. m.den 1 juli 1985 statsbidrag normalt av lönekostnaderna för de anvisadearbetslösa. Dämtöver utgår ett tilläggsbidrag om för övriga kostnader. Destatliga utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärder har som nämnts ovanberäknats till ca . för /87 motsvarande sammanlagt6,5 milj. sysselsättningsdagar för beredskapsarbeten. Utgifterna förstatsbidrag till de ungdomslag för 18- 19-åringar som startade i januari 1984beräknas till ca . sammanlagt för hela långtidsbudgetperioden.Därvid har antagits en volym om 25000 platser underperioden. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkända arbets löshetskassor, dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personer som står utanför arbetslöshetsförsäkringen. Statsbidragen till arbetslöshetsför säkringen samt det kontanta arbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten (), dels genom arbetsgivaravgifter (). Övriga kost nader för arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom medlemsavgifter från de försäkrade och genom ränteinkomster. Behovet av medlemsavgif ter styrs till stor del av statsbidragets storlek. Statsbidragen till deerkända arbetslöshetskassorna utgör av den arbetslöshets- 55 ersättningsom betalas ut. Utgifterna för stöd vidarbetslöshet styrs av arbetslöshetens omfattning Prop.