prop · G90370 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:70 om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket Regeringenföreslår atl anta de förslag som har lagils upp bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden . Riksdagenbeslutade ijuni 1984 om en försöksverksamhet med ökad självstyrelse,det s. k. frikommunförsöket. Frikommunema har presenterat olikadispensönskemål som omfattar hela del kommunala verksamhetsområdet. Regeringenhar därefter fallat en rad beslul som tillgodoser frikommunernas önskemål. Inågra fall har förslag till lagändringar förelagts . Idenna proposition föreslås vissa ytterligare lagstiftningsåtgärder som haraktualiserats i försöksverksamheten. Ikommunallagen föresläs en ändring som ger möjlighet lill ett förenklat förfarandeför kallelse lill fullmäktiges sammanträden. Ändringen avses gälla generelltför alla landets kommuner och landstingskommuner. Frikommunernaföreslås få möjlighet all inrätta särskilda organ, t. ex. så kallade byulvecklingsgrupper,för förvaltning och verkställighet under etl lokall organ, t. ex. en kommundelsnämnd.Vidare möjliggörs försök med enklare regler i fråga om anmälan av beslul somhar fallals med stöd av ddegalionsuppdrag från en nämnd. Det föreslås också allstiftelser som förvallas av frikommunerna inte skall behöva slå under tillsynav , om deras förmögenhet är . Slutligenföreslås atl miljö- och hälsoskyddsnämnden i frikommunerna får ökade befogenheteratt ingripa mol försummelser i fråga om vård och behandling av djur. Ensamlad redovisning för frikommunförsökels hittillsvarande utveckling och deåtgärder som regeringen har vidtagit kommer atl lämnas lill inomkort. Lag om ändring i kommunallagen (1977: 179) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 10 § kommunallagen (1977:179) skall ha följande lydelse. Kungörelseom sammanträde med fullmäktige utfärdas av ordföranden. Kungörelsen skallinnehålla uppgift om lid och plats för sammanträdet saml om de ärenden somskall behandlas. Kungörelsen skall minst före sammanträdesdagen anslås pä kommunens eller landstingskommunens anslagstavla och sändas med posten lill varje ledamot och suppleant i fullmäktige. Kungörelsenskall minst före sammanträdesdagen anslås på kommunens ellerlandstingskommunens anslagstavla och sändas med poslen lillvarje ledamot och suppleant i fullmäktige eUer på annat lUlförlilUgl sätttillställas dem. Uppgiftom tid och plats för sammanträde samt, om fullmäktige har bestämt del, uppgiftom de ärenden som skall behandlas skall minst före sammanträdesdageninföras i en eller flera ortstidningar. Vid sammanträde före december månadsutgång avgöres för följande kalenderår i vilken eller vilka tidningar sådanttillkännagivande skall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridninginom olika grupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringartillkännagivandel lill de flestas kännedom. Om förslag om atttillkännagivandet skall införas i annan ortstidning får minst en tredjedel avrösterna, skall tillkännagivandet införas också i denna tidning. Omärende fordrar så skyndsam Om ärende fordrar så skyndsam handläggning atlkungörande i den handläggning att kungörande i den ordning som föreskrivs i andra och tredje styckena ej hinnes med, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen före sammanlrädesdagen och sändas med posten till varje ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigt all den kan antagas komma honom till banda . ordningsom föreskrivs i andra och tredje styckena ej hinnes med, skall kungörelsen meduppgift om ärendet anslås senast vardagen före sammanlrädesdagen och på etttillförlitligt sätt sändas lill varje ledamot och suppleant i fullmäktige såtidigt atl den kan antagas komma honom hända inom samma lid. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1984: 382) om försöksverksamhet meden friare nämndorganisation Härigenom föreskrivs alt del i lagen (1984:382) omförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation skall införas tvånya paragrafer, 2 a § och 9 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om fullmäktige beslular det, får en nämnd i enförsökskommun, ulan hinder av vad som föreskrivs i 3 kap. 12 § tredje stycket och 13 § andra slyckel kommunallagen (1977:179) eller i någon annan för fattning om anmälan av beslul som har fattats med stöd av uppdrag från nämnden, besluta om i vilken utsträckning sådan anmälan skall ske. Beslut som inte anmäls skall protokollföras särskilt, om beslutet får överklagas enligt 7 kap. kom munallagen. Fullmäktige i en försökskommun får inrätta särskilda organför alt handha förvaltning och verkställighet under etl lokall organ. I frågaom sådana särskilda organ skall 4 § lagen (1979:408) om vissa lo kala organ i kommunerna tilläm pas. Etl särskilt organ får dock inte väcka ärende hos fullmäktige. Dess budgetförslag skall lämnas till del lokala organet inom den lid som delta har bestämt Denna lag träder i kraft och gäller lill ulgångenav . Rättelse: S. 4, sista raden Tillkommer: 1988. 3Förslag till Prop. Lag om undantag för vissa kommuner och landstingskommunerfrån beistämmelserna i lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser I frägaom stiftelser som förvaltas av de kommuner och landstingskommuner inom vilkadel fär bedrivas försöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhetmed en friare nämndorganisafion skall i stället för den värdegräns på20000 kronor som föreskrivs i 2 § första slyckel 7 och 8 § första styckeltredje meningen lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser gälla en värdegränspå . Dennalag träder i kraft och gäller till ulgången av . 4 Förslag till Prop. Lag om försöksverksamhet med ökade kommunala befogenhetervid tillsyn enligt lagen (1944: 219) om djurskydd 1 § Med avvikelse från vad somföreskrivs i 14 och 17 §§ lagen (1944:219) om djurskydd får försöksverksamhetenligt denna lag bedrivas i , , , , , ,, och kommuner. 2 § Miljö- och hälsoskyddsnämndenhar samma befogenheter som enligt 14 § 4 mom. andra styckel och 17 § lagen(1944:219) om djurskydd tillkommer . 3 § Miljö- ochhälsoskyddsnämndens beslul enligt 2 § gäller , om inte något annatbeslutas. 4 § Miljö- ochhälsoskyddsnämndens beslul enligt 2 § får överklagas hos genombesvär. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . pp- 1985/86:7o Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , ,, Proposition om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket Riksdagenhar beslutat alt en försöksverksamhet med ökad självstyrelse skallbedrivas till och med utgången av (prop. 1983/84: 152, KU 32, rskr368). Regeringen har utsett de kommuner och landstingskommuner (de s. k.frikommunerna) som skall ingå i försöket. Dessa är , , ,, , , , och kommuner samlGöteborgs och , och läns landstingskommuner. Avsiktenmed försöksverksamheten är atl frikommunerna skall kunna få dispens frånstatliga regler som verkar onödigt styrande på den kommunala verksamheten.Försöksverksamheten kan också gälla atl utveckla former för en bättre samverkanmellan kommunerna och lanr'«:tingkommunerna liksom mellan kommunala och statligaorgan. Inomramen för frikommunförsöket pågår ett omfattande förändrings-ochutredningsarbete. Regeringen har faltal en rad beslul om avsteg från gällandeförfattningar. 1 några fall har förslag om lagändringar förelagts . Någraav frikommunerna har hos regeringen väckt förslag om förändringar i kommunallagsliflningen.Ett sådant önskemål är atl reglerna om utsändning av kungörelse tillsammanträde med fullmäktige förenklas. Förslag har också väckts om atl beslämmelsernaom anmälan av delegationsbeslut skall förenklas. Etl tredje förslag gällermöjlighet atl inrätta särskilda organ, s. k. byulvecklingsgmpper, förförvaltning och verkställighet under ett lokalt organ, t. ex. en kommundelsnämnd.Dessa förslag fordrar lagändring för alt kunna genomföras. Blandfrikommunernas önskemål finns vidare etl förslag om all sfiftelser somförvallas av kommuner och landstingskommuner skall undantas från länsstyrelsernastillsyn eller atl förmögenhetsgränsen på . Ett annat förslagsyftar lill atl ge miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommunerna störrebefogenheter atl ingripa mot försummelser i fråga om vård och behandling avdjur. Även dessa förslag kräver lagändring. Jag lar nu upp de nämndaförslagen. Beträffande frågan om undantag från tillsynskravet enligt stiflelselagsliflningenhar jag samrått med chefen för justifiedepartementel och beträffande frågan omökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt lagen om djurskyddmed chefen för . Några av frikommunerna harframfört önskemål om atl få bedriva försök med brukarinflytände. I regeringensskrivelse /85:202 om den offentliga sektorns förnyelse framhöll jagbehovet av åtgärder på olika områden för atl stärka bmkarnas ställning.Demokratiberedningen har i betänkandena (SOU 1985:28) Akfivl folkstyre ikommuner och landsting och (SOU 1985: 30) Skola för delaktighet redovisatsådana förslag. Efler remissbehandhngenavser jag alt lägga fram förslag. I samband därmed kanfrikommunernas önskemål beaktas. Mot den bakgmnden avslår jag frän atl ta uppfrågan om bmkarinflylandel i detta sammanhang. Slat-kommunberedningen(C 1983:02) har i uppdrag att svara för att frikommunförsöket genomförs ochutvärderas (Dir 1984:28). Beredningen skall lämna en rapport fillregeringen om hur försöksverksamheten fortlöper. I samband med riksdagensbeslut om försöksverksamheten förutsattes att även skulle få sådanarapporter. Jag kommer därför att föreslå regeringen atl enredovisning för frikommunförsökels hittillsvarande utveckling och de åtgärdersom regeringen har vidtagit lämnas till . 2.1 Förenklat förfarande för kallelse till fullmäktiges sammanträden Mittförslag: Reglerna i kommunallagen (1977:179) om kallelse lill fullmäktigessammanträden ändras så atl kallelse kan ske även på annat sätt än genom poslen.Ändringen genomförs inte bara för frikommunernas del ulan generellt. Skälenför mitt förslag: Kungörelse om sammanträde med fullmäktige utfärdas enligt 2kap. 10 § kommunallagen (1977:179, KL) av fullmäktiges ordförande. Kungörelsenskall innehålla uppgift om lid och plats för sammanträdet samt om de ärendensom skall behandlas. Kungörelsen skall minst före sammanlrädesdagenanslås på kommunens anslagstavla och inom samma lid sändas med poslen ullvarje ledamot och suppleant i fullmäktige. Tillkännagivande om tid och platsför sammanträdet skall också införas i en eller flera ortstidningar senast envecka före sammanlrädesdagen. Haningekommun har framställt önskemål om all KL ändras så atl del blir möjligt med enförenklad utsändning av sammanlrädeshandlingar. Till regeringen har också frånannat håll inkommit en framställning i samma fråga. Syftet med bestämmelsen omkallelse till fullmäktiges sammanträden är att skapa garantier för altkungörelsen kommer ledamöter och suppleanter i fullmäktige lill hända på etlbetryggande sätt. Detta utesluter emellertid inte att kallelse bör kunna skeäven på annat sätt än genom poslen, om det uppfyller rimliga krav på tillföriitlighet.En sådan ordning har redan genomförts i lagen (1982: 1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter i fråga om kallelse lill kyrkofullmäktigessammanträden. I det sammanhanget föreslog bl. allsamma ändring skulle göras i KL. Föredragande statsrådet anförde att dennafråga fick övervägas i annat lämpligt sammanhang (prop. 1982/83:19 s. 103). Molbakgrund av vad jag nu har sagt anser jag alt systemet med obligatoriskpostsändning i fråga om kallelse lill fullmäktiges sammanträden bör mjukas upp.Det finns enligt min mening, bl. a. med hänsyn lill vad som uttalades i sambandmed ändringen pä det kyrkliga området, inte skäl alt bedriva någonförsöksverksamhet i denna fråga. Jag föreslår därför all KL ändras så alt utsändningenav kungörelsen till ledamöter och suppleanter i fullmäktige skall kunna skeantingen med posten eller på något annat fillföriitligl sätt, t. ex. genom bud. Mittförslag: De kommuner som ingår i frikommunförsöket får möjlighet att ini-ättasärskilda organ, t. ex. så kallade byulvecklingsgrupper, för atl handhaförvaltning och verkställighet under ett lokall organ, t. ex. en kommundelsnämnd. Skälenför mitt förslag: Inom det kommunala området pågår ettförnyelsearbete med inriktning mot en decentraliserad nämndorgani-salion. Kommunernakan inrätta lokala organ med stöd av lagen (1979:408)om vissa lokala organ i kommunerna (omtryckt 1979:1167, ändrad senast 1983:304). Lokala organ får inrättas både inom det kommunallagsreglerade området ochdel specialreglerade området. Avsikten med lokalorganslagen är att gekommunerna stor frihet alt förankra sin verksamhet lokall. I lagen har manövergett principen om kommunen som odelad förvaltningsenhet och kommunerna harmöjlighet atl inrätta såväl sektorsvisa som sektorsövergripande lokala organ.Inom hela del kommunallagsreglerade området får lokala organ inrättas för delav en kommun och för anläggningar. Inom del specialreglerade området får lokalaorgan inrättas för del av kommunen men inte för anläggningar. Ifrikommunerna fär försök med en friare nämndorganisalion bedrivas med stöd avlagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisalion.Lagen medger att frikommunerna gör avsteg frän specialförfatlningamas krav påcentrala nämnder. De får även inrätta institutionsstyrelser för institutionereller anläggningar inom specialreglerade verksamheter, någol som lokalorganslageninte medger. frikommunernagöra avsteg från lagens krav på anknytning till en kom- Prop. 1985/86: 70mundel eller begränsning till en anläggning. Bräckekommun har framställt önskemål om all kunna inrätta s. k. byulvecklingsgrupperunder en kommundelsnämnd. Syftet är enligt kommunen bl. a. atl fler medborgareskall kunna engageras som förtroendevalda i den kommunala verksamheten. Enligtmin mening är del väsentligt all öka kommunmedlemmarnas intresse för denkommunala verksamheten genom alt ytterligare fördjupa den lokala demokrafin.Det ger bl. a. möjligheter till fler kontakter med förtroendevalda i närmiljön.Därmed öppnas större möjligheter för medborgarna atl utöva inflytande öververksamheten. Jag ser del därför som viktigt alt främja de strävanden som finnsbl. a. i kommun alt finna former för atl ytterligare utveckla den lokalanämndorganisalionen. Även i andra kommuner kan del finnas behov av atl tillämpaen organisation med lokala nämnder på två nivåer t. ex. om det finns lokalaorgan med ett stort befolkningsunderlag eller sådana organ med en bred ochomfattande verksamhet. Jagföreslår därför atl det inom frikommunförsöket öppnas en möjlighet för dedeltagande kommunerna att inrätta särskilda organ, t. ex. byulvecklingsgrupper,under etl lokalt organ för atl handha viss förvaltning och verkställighet inomdet lokala organets verksamhetsområde. Del kan i sammanhanget nämnas altlandstingskommunerna redan har getts en motsvarande möjlighet genom lagen(1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. Desärskilda organen kan tillföras uppgifter som faller inom det lokala organelsverksamhetsområde. De får därvid handha uppgifter som har begränsats fill enviss del av kommundelens territoriella område, t. ex. en by eller ettbostadsområde och där uppgifterna annars ligger på del lokala organet. De kanockså ansvara för en eller flera anläggningar som är belägna i kommundelen. AvKL följer atl det är fullmäktige som har att fatta beslut om och i vilkenutsträckning särskilda organ skall inrättas. I normalfallet förutsätter jag atlfrågan om alt fördjupa demokratin i etl visst område väcks genom initiativ fråndel lokala organet. Fullmäktige får därefter la ställning till var särskildaorgan skall finnas, utse ledamöter och suppleanter saml fastställa derasuppgifter. Enligt min mening skall inrättandet av särskilda organ inte behövamedföra atl ytterligare en nivå tillskapas i den administraUva organisaUonen.Jag förutsätter nämligen atl del skall vara möjligt att utnyttja de resursersom finns hos de lokala organen. Desärskilda organen blir all betrakta som nämnder i KL: s mening även om de får en mindre självständig roll än lokala organ. Enligt min mening måste nämligen de övergripande uppgifterna för kommundelen alltjämt ligga kvar på det lokala organet. Detta har därmed rätt atl lämna direktiv lill de särskilda organen utöver vad fullmäktige redan kan ha slagit fast genom bestämmelser i reglementen eller särskilda beslut. Av delta följer också enligt min mening all ett särskilt organ inte skall fä rätt all väcka ärenden hos fullmäktige och atl dess budgetförslag skall lämnas fill det lokala organ inom vars verksamhetsområde det verkar. Däremotär det enligt min mening väsentligt att de särskilda organen blir ansvariga försin verksamhet direkt inför fullmäktige. Det innebär atl de fär ettrevisionsansvar i den omfattning som de har fått förvaltnings- och vei kslällighelsuppgifter. Iövrigt bör enligt min mening lokalorganslagens handläggningsregler gälla. Delinnebär atl särskilda organ som enbart har kommunallagsreglerade uppgifterskall följa samma regler som gäller för kommunallagsreglerade nämnder. Men såsnart de har någon specialreglerad uppgift kommer vad som är föreskrivet ispecialförfattningarna om denna verksamhet all gälla. I motsats lill vad somföreskrivs i specialförfatlningarna bör dock fullmäktige få bestämmamandattiden även för särskilda organ som handhar specialreglerad verksamhet. Deregler som behövs för all genomföra försöket bör las in i lagen om försöksverksamhetmed en friare nämndorganisation. 2.3 Enklare regler för anmälan av delegationsbeslut Mitt förslag:Frikommunerna får möjlighet atl göra avsteg från kommunallagens och specialförfatlningamaskrav på alt beslut som har fattats med stöd av delegafion frän en nämnd skallanmälas lill nämnden. Förslagel innebär all nämnden själv får besluta i vilkenutsträckning anmälan skall ske. Beslul som får överklagas genom kommunalbesvärskall protokollföras särskilt, om anmälan inte skall ske. Skälenför mitt förslag: Fullmäktige kan ge styrelsen och nämnderna möjlighet alldelegera sin beslutanderätt i vissa grupper av ärenden lill en särskildavdelning beslående av ledamöter eller suppleanter, till en ledamot eller suppleanteller lill en tjänsteman. Ärendenas beskaffenhet skall anges i reglemente ellergenom särskilt beslut. Framställning eller yttrande lill fullmäktige får dockinte delegeras. Delsamma gäller yttrande med anledning av atl styrelsens ellernämndens beslut har överklagats. Alla beslul som har faltals med stöd avdelegationen skall anmälas lill styrelsen eller nämnden, som dock har frihet atlbestämma hur och hur ofta anmälningsskyldigheten skall fullgöras. Dessaregler finns för styrelsens dvs. kommunstyrelsens och förvaltningsutskottetsdel i 3 kap. 12 § andra och tredje styckena KL. Genom hänvisning i 13§ andra slyckelhar de gjorts tillämpliga på de fakultativa, kommunallagsreglerade nämnderna,t. ex. fritidsnämnd och kulturnämnd. De har också genom hänvisningar i olika specialförfattningargjorts till-lämpliga på de specialreglerade nämnderna, t. ex. socialnämnd och hälso-ochsjukvårdsnämnd. En del specialförfattningar innehåller dock ullryck-liga delegalionsförbudi vissa ärenden som alltså förbehålls nämnden. Haningekommun har föreslagit all styrelsen och nämnderna själva skall fä avgöra omskyldighet all anmäla delegafionsärenden skall föreligga. Enligt kommunen ärdel utmärkande för de delegerade ärendegrupperna all de är många lill antaletoch av icke-principiell natur. Trots alt vart och ettav ärendena i praktiken inneburit beslutsförfarande med rätt till överklagandeär de både innehålls- och handlingsmässigt att betrakta som verkställighelsåtgärder.Nämndemas polifiska intresse för dessa delega-fionsbeslut är lågt. Anmälan omdelegationsrättens användning har enligt kommunen endast registreringsvärde.Delta värde måste ställas i relation det arbete som läggs ned på sortering,förteckning och sammanställning m. m. av delegationsbesluten. Enligtmin mening är del möjligt atl pröva en försöksverksamhet med en uppmjukning avkravet på anmälan. Det är dock vikfigt atl enskildas rättsställning inteförsämras. Besvärsfideni fråga om beslul som fattas efter delegation räknas för anslaget avprotokollet från det nämndsammanlräde där beslutet anmäldes. Om den eller desom har fattat beslutet har fört eget protokoll och har anslagit justeringen avprotokollet, löper dock besvärstiden från den anslagsdagen. I fråga om beslut som överklagas genom förvaltningsbesvärräknas besvärstiden som vanligt från den dag när det delgavs den berördaparten. Del är givetvis väsentligt all se lill all besvärsliden börjar löpaäven om kravet på anmälan slopas. Medhänvisning lill del anförda föreslår jag en bestämmelse som ger frikommunernamöjlighet att låta styrelsen och nämnderna själva besluta om i vilkenutsträckning anmälan av beslul som fallals med stöd av delegation frånstyrelsen eller nämnden skall ske. För alt säkerställa att besvärsliden börjarlöpa så att besluten kan vinna laga kraft bör föreskrivas atl beslul som fåröverklagas genom kommunalbesvär skall protokollföras särskilt, om beslutetinte skall anmälas. Självfallet skall justeringen av protokollet anslås påkommunens anslagstavla. Någon särskild föreskrift om detta behövs dock inte. Debestämmelser som jag föreslagit bör lämpligen tas in i lagen om försöksverksamhetmed en friare nämndorganisation. Beslämmelserna blir tillämpliga påalla nämnder, dvs. även på lokala organ i kommunerna och särskilda organ ilandstingskommunerna. 2.4 Undantag från tillsynskravet enligtstiftelselagstiftningen Mitt förslag:Stiftelser som förvaltas av kommuner eller landsfingskommuner ingående i frikommunförsöketundantas från tillsyn enligt lagen (1929:116) om fillsyn över stiftelser, omderas förmögenhet är . Skälenför mitt förslag: Kommuner och landstingskommuner förvallar genom sina olikaorgan en stor mängd stiftelser som har bildals efter donationer från enskildapersoner. Enligtlagen (1929:116) om tillsyn över sfiftelser (fiilsynslagen) skall en stiftelsemed allmännyttigt ändamål i princip stå under fillsyn av i detlän där stiftelsens förvaltning utövas. Att en stiftelse står under tillsyninnebär att har befogenhet all ingripa mot stiftelsen, om deninte förvaltas i enlighet med tillsynslagens bestämmelser. relsenkontrollerar kontinueriigt förvaltningen med ledning av den åriiga redovisningsom en stiftelse under tillsyn är skyldig all avge. Detfinns emellertid flera undanlag frän principen om tillsyn. Sålunda gäller bl.a. att en stiftelse som har en förmögenhet . inte behöver anmälasför tillsyn (2 §7). I konsekvens härmed får från fortsall tillsynundanta en stiftelse vars förmögenhet har sjunkit . (8 §). Haningekommun har hemställt alt tillsynen slopas eller i vart fall att värdegränsen på20000 kr. Fråganom en helt ny sliftelselagsliflning övervägs f. n. i justitiedepartementet.Avsikten är atl dessa överväganden skall redovisas i en departementspromemoriasom efter sedvanlig remissbehandling kan läggas till grund för en propositionom en ny sådan lagstiftning. En av de frågor som kommer atl tas upp i delsammanhanget är om inte den kontinuerliga kontrollen av stiftelserna med ledningav årliga redovisningar bör begränsas till alt avse endast stiftelser med enväsentligt högre behållen förmögenhet än . Enligtmin mening bör man kunna tillgodose önskemålet om att inom ramen för frikommunförsökethöja den nämnda värdegränsen ulan all därmed del pågående arbetet med en ny stiflelselagsliflningföregrips. Jag föreslår atl gränsen bestäms till . För den tid som frikommunförsöketpågår bör alltså sfiftelser som förvaltas av de kommuner och landstingskommunersom ingår i försöket undantas från tillsyn, om deras förmögenhetär . Bestämmelser om detta bör tas in i en särskild lag. 2.5 Ökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnden enligtlagen om djurskydd