prop · G90373 · 1985-12-31 00:00:00 — Försäkringskassornasvarar för större delen av samhällets ekonomiska trygghets- och stödåtgärderför medborgarna. Utredningen anser därför all det är viktigt atl verksamheten fären bred förankring genom atl förtroendevalda har inflytande påförsäkringskassornas verksamhet och besluten i enskilda ersältningsärenden. Medhänsyn till mängden av beslut hos försäkringskassorna är det dock nödvändigtatt koncentera de förtroendevaldas medverkan till ärendetyper där derasmedverkan har den största betydelsen. Utredningenhar gått igenom samtliga ärendelyper inom socialförsäkringslagstiftningen. Viddenna genomgång har utredningen strävat efter att få fram vilka typer avärenden som är av sådan karaktär, alt del är önskvärt att besluten fallas avförtroendevalda. Deförtroendevalda bör - enligt utredningens mening - falla beslul i ärenden därbeslutet har stor betydelse för den försäkrade från Irygghels-ochförsörjningssynpunkt och inrymmer betydande inslag av skälighetsbedömningar.Förtroendemän, som fått kontinuerlig, gmndläggande information om gällandelagstiftning och praxis och som har olika bakgmnd, kunskaper och erfarenhetfrån samhälle, arbetsliv och/eller hemarbete, bildar en grupp som är välskickad atl fatta beslut i sådana typer av ärenden. Styrkan i förtroendemannabeslutligger i att gruppens samlade kunnande och erfarenheter las tillvara iärendebedömningen. Förtroendevaldaskall fatta beslul i för de försäkrade vikfiga ärenden. De försäkrade har därför rätt att kräva all de förtroendevalda skall ha vilja, förmåga och tid nog för alt sätta sig in i deras situation. För att förtroende- 52 männenskall ha en möjlighet alt sälla sig in i ärendena måste antalet Prop.1985/86:73 ärenden per sammanträde anpassas så alt det finns lid dels förinläsning av det underlag, som skall ligga till grund för beslutet, dels förnödvändiga och meningsfulla diskussioner under sammanträdet. De förtroendevaldahar ansvar för atl ärendet bhr allsidigt belyst och atl gruppens samlade kunskaper,insikter och erfarenheter las tillvara. Utredningenanser atl förtroendevalda skall avgöra sådana typer av ärenden, där beslutethar betydande inslag av skälighetsbedömning och där utgången har stor betydelseför den försäkrade från trygghels- och försöijningssynpunkt. Utifråndessa utgångspunkter kommer utredningen med förslag om en ny förtroendemannaorganisation. Utredningenföreslår all de nuvarande pensionsdelegationerna och försäkringsnämndernaersätts med enhefiiga förtroendemannaorgan - socialförsäkringsnämnder. Utredningenföreslår därvid alt följande typer av ärenden som f.n. beslutas avpensionsdelegation eller försäkringsnämnd även i fortsättningen skall avgörasav förtroendevalda o förtidspension och sjukbidrag fill försäkrad under ohandikappersättning o vårdbidrag oärenden angående arbetssjukdom och egenlivränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkringo ärenden angående sjukdom och egenlivränta enligt lagen om statligt personskadeskyddo inkomstprövade förmåner, i följande fall - rätt lill hustmfillägg påsärskilda skäl - rätt till inkomstprövad förmånnär försäkrad åberopat oriktig uppgift eller underlåtit atl anmäla ändring avförhållanden som kunnat påverka rätten till och storleken av förmånen - beräkning av avhänt kapital -rättatl överskrida del i kommunens grunder angivna maximala bostadstillägget - fördelningav bostadskostnad mellan försäkrad och annan person med vilken den försäkrade sammanbor, på annat sätt än genom lika fördel ning mellan de sammanboende -beräkningav årsinkomst för försäkrad som bmkar eget jordbruk, driver rörelse eller har flerfamiljsfaslighel. Vidareföreslår utredningen all ärenden angående eftergift av återkrav mot denunderhållsskyldige för utgivet bidragsförskott, som f. n. beslutas avtjänstemän i fortsättningen skall avgöras av förtroendevalda. Följandelyper av beslul, som f.n. prövas av förtroendemän, skall i fortsättningenprövas av tjänstemän oförtidspension och sjukbidrag fill försäkrad som fyllt O inkomstprövadeförmåner i följande fall - ärenden i vilka försäkringsnämndeiisordförande fattar beslul - likställande av gift pensionsberättigadmed ogift sådan och det omvän- 53 da förhållandet 5 1985186.1 saml. -rätttill inkomstprövad förmån vid bosättning utomlands Prop.1985/86: 73 - beräkning av årsinkomst förförfluten tid, då beslutat om återkrav - beräkning av årsinkomst förförsäkrad som har del i oskiftat dödsbo när behållningen överstiger fyra gångerdel vid liden för dödsfallet gällande basbeloppet och del finns dödsbodelägareutöver efterlevande make - änkepension enligt äldre lag(övergångsänkor) i princip ompröva beslul i alla lyper av ärendeninom socialförsäkringsområdet där tjänsteman har avgjort ett ärende och enförsäkrad begär omprövning av beslutet. Ärenden där förmånen, som är föremålför prövning, understiger . skall dock enligt utredningen även ifortsättningen prövas av tjänstemän. Utredningenföreslår också all socialförsäkringsnämnden skall föra en regelbundenövergripande diskussion om rehabilileringsverksamheten inom sill område. Detbör enligt utredningen finnas en generell möjlighet för tjänstemän -som har detslutliga ansvaret för beslutet i ett ärende - alt hänskjuta enstaka ärenden avprincipiell natur lill förtroendevalda för beslul. Denna regel är tänkt försåväl det ursprungliga beslutet som ett eventuellt omprövningsbeslut. Utredningenanser all socialförsäkringsnämnden inte skall kunna ompröva sina egna beslut.Den som är missnöjd med nämndens beslut får anföra besvär direkt tillförsäkringsrätt. bör dock även i fortsättningen kunnaändra egna uppenbart felaktiga beslul (20 kap. 10 a § AFL). Utredningenberäknar alt totalt ca 150 socialförsäkringsnämnder behöver inrättas. Varjeförsäkringskassa bör ha sä många socialförsäkringsnämnder, som är lämpligt medhänsyn lill kassans storlek och ärendemängd. bör ansvara för vissdel av en försäkringskassas geografiska område. föreslås bestå av sju ledamöter. Ordföranden börförordnas av regeringen, tre ledamöter bör utses av - iförekommande fall kommunfullmäkfige - och tre ledamöter utses av riksförsäkringsverketefler förslag av arbetsmarknadens parter. Nämnden bör inom sig utse viceordförande. För alla ledamöter utom ordföranden bör suppleanter utses.Socialförsäkringsnämnden föreslås bestå av förtroendevalda med erfarenheteroch kunskaper från olika områden. Ingen yrkesgrupp skall ges företräde enbartpå grund av sina yrkeskunskaper. Den föreslagna nämnden har därför inte läkaresom ledamöter enbart i deras egenskap av läkare. Kostnadenför socialförsäkringsnämnderna beräknas lill ca 30 milj. kr., dvs. i stort settsamma kostnad som för de nuvarande pensionsdelegafionerna ochförsäkringsnämnderna. Utredningenföreslår att den nya förtroendemannaorganisalionen införs fr. o. m. den 1 juli1986. Bilaga 2 Prop.1985/86:73 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Ökat förtroendemannainflytandei försäkringskassorna (SOU 1985:21) Efterremiss har yttranden över betänkandet avgells av försäkringsöverdomslolen(FÖD), försäkringsrätten för (FRN), försäkringsrätten förMellansverige (FRM), försäkringsrätten för (FRS),(), (), ,(), (), ,. i (LO), Tjänstemännens cenlralorganisafion(TCO), Centralorganisationen /SR, (),(), () och SHIO-Familjeföretagen.Dämtöver har yttrande kommit in från Arbetarekommun och Malungskommun. Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från samfiiga försäkringskassor. Landsorganisafionen iSverige har bifogat yttrande från ochHallsbergs Arbetarekommun har bifogat yttrande från försäkringskassanslokalkontor i . Utredningenanser atl de förtroendevalda bör falla beslul i ärenden där beslutet har stor betydelse för den försäkrade ur trygghets- och försörj ningssynpunkt och inrymmer betydande inslag av skälighetsbe dömningar. Det stora flertalet remissinstanser är i huvudsak positiva fill utredningens allmänna motiv och anser del värdefullt att förtroendemän medverkar i försäkringskassornas hantering av socialförsäkringsärenden. FÖD framhåller alt myndighetsutövning i förvaltningen i i stor utsträckning är anförtrodd åt förtroendevalda lekmän som utövar sill upp drag vid sidan om annan huvudsyssdsältning. Del gäller laxeringsförfaran- del, handläggning av sociala frågor, hälso- och miljöfrågor, byggnadsfrägor m. m. Det gäller också stora delar av socialförsäkringsfältet. Någon anled ning atl närmare gå in på motiven för denna etablerade ordning finns det inte enligt FÖD. Del räcker med konstaterande alt systemet - inte minst när det gäller socialförsäkringsområdet - fungerat myckel väl. Del har inneburit all allmänheten genom de förtroendevalda fält insyn i hanterandet av socialförsäkringarna som socialförsäkringsad ministrationen har kunnat tillgodogöra sig lekmännens erfarenheter, kun skaper och förtrogenhet med lokala och regionala förhållanden. Den ak tuella diskussionen kring de förtroendevaldas medverkan i försäkringskas sorna bör därför ta sikte inte på hur man skall begränsa nuvarande ordning - ulan på spörsmålet om en vidgad medverkan av lekmän skulle vara lill gagn för en korrekt lillämpning av socialförsäkringslagstiftningen i linje med lagstiftarens intentioner. FKF:sprincipiella inställning är att utredningens förslag, mot bakgrund av de direkfivman hafl att utgå frän, kan ses som en plattform för en vidareutveckling av förtroendemannainfiytandeli försäkringskassorna. Del är FKF:s uppfattning alt förslaget trots alt delinnebär ett minskat anlal förtroendevalda och därmed ett minskal lokalt förtroendemannainflytande- genom del urval av ärenden som föreslås beslutas av förtroendevalda, tillgodoseretl behov av förnyelse som finns. Även om FKF inte helt delar utredningensuppfattning i alla avseenden, anser FKF all ett genomförande av förslaget (i dedelar FKF tillstyrker) är av stor betydelse för socialförsäkringens forisattautveckling i förtroendefull kontakt mellan medborgare och försäkringskassor. SACOISRär kritiskt mot utredningens förslag och finner all - om behov av utökat förtroendemannainflytandei beslutsprocessen kan redovisas, vilket inte sketl i detta belänkande dettai första hand införs i kassasly-relserna och i försäkringsrätterna. /SRfinner inte del föreliggande utredningsförslaget vara så underbyggt all ennärmare analys av effekterna är särskilt meningsfull. SAFföreslår fortsatt utredning där man diskuterar mera från principiella utgångspunkteroch där man även diskuterar fömtsätlningarna för alt ombilda beslutsorganen såatt det bland ledamöterna finns såväl försäkringsexpertis och medicinskexpertis som förtroendemän. RRV anser allförhållandel mellan försäkringskasseslyrelse och socialförsäkringsnämnd börframgå tydligare av lagtext och förarbeten. Del bör också närmare anges varansvaret ligger för en samordning mellan dessa organ. Utredningen föreslår t.ex. atl de förtroendevalda i nämnderna skall delta i regelbundna policydiskussionerbeträffande rehabiliteringsarbetet. RRV anser detta tveksamt med hänsyn till atlnämnderna skall besluta i enskilda ärenden, medan kassaslyrelsen, som också harförlroendeman-naställning, skall föra diskussioner om målsättningen förverksamheten o.d. Ansvarsfördelningen måsle också anges klarare mellansocialförsäkringsnämnd och de rehabiliteringsgmpper med företrädare för olikasamhällsorgan som finns vid varje försäkringskassa. 2 Förtroendemannamedverkan vid ärendenas avgörande Deremissinstanser som kommenterat förslagel är i princip positiva lillutredningens förslag om vilka ärenden som skall avgöras av förtroendevalda. förslag föreslår remissinstanserna några ytterligare ärendelypersom bör avgöras av den socialförsäkringsnämnd som utredningen föreslår. FÖD,FRM, FRS, RFV och LO anser alt även beslut om förtidspension och sjukbidrag fillförsäkrade över 60 är skall fattas av socialförsäkringsnämnden. Beslutom all stoppa utbetalning av sjukpenning bör föras över fill beslut avsocialförsäkringsnämnden anser FÖD, FRN, FRM, LO, TCO, FF och LRF. FÖD,FRN, FRM, FRS och FKF framhåller att socialförsäkringsnämn- Prop. 1985/86:73 den bör besluta i ärenden om återbetalningsskyldighel för obehörigen ellermed för högt belopp uppburen ersättning. FÖD, FRM och FKF kan tänka sig enlägsta beloppsgräns för dessa ärenden i syfle atl minska antalet beslut. Ävenbeslut om indragning eller nedsättning av en förmån bör fallas av förtroendevaldaanser FRN. FÖDoch FKF anser all likställande av gift pensionsberättigad med ogift sådan ochdel omvända förhållandet vid bedömning av rätt lill huslmlillägg och kommunaltbostadstillägg bör prövas i socialförsäkringsnämnden. FKF anser alt även rätt lillinkomstprövad förmän vid bosättning utomlands bör avgöras av nämnden.Beräkning av årsinkomst för förfluten tid då beslutat om återkravbör också avgöras av nämnden anser FRS. FÖDanser också atl beslut om olycksfall i arbetet enligt lagen omarbetsskadeförsäkring bör prövas i socialförsäkringsnämnden när frågan redanfrån början anmälts som både olycksfall och arbelssjukdomsärende. FKFvill all även beslut om humvida fastställt underhållsbidrag uppenbarligenunderstiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag skall fattas avsocialförsäkringsnämnden. Ettpar remissinstanser har föreslagit begränsningar i utredningens förslag. FRSanser att om man skulle vilja avlasta socialförsäkringsnämnden vissa ärendenkunde övervägas om inte vissa arbetsskadeärenden i fortsättningen borde kunnaavgöras av tjänsteman, exempelvis ärenden om hörselskador. Socialstyrelsenavstyrker förslaget atl överföra beslutanderätten i ärenden om eftergift av återkravtill förtroendemän. En överflyttning av beslutsfunktionen skulle enligtstyrelsens mening fördröja besluten, vilket skulle vara lill nackdel för denenskilde. LOdelar utredningens principiella uppfattning om fördelning av ärenden mellantjänstemanna- och förtroendemannabeslut, men anser alt den mer konkretafördelningen av ärendetyper mellan tjänstemän och förtroendemän isocialförsäkringsnämnderna som utredningen föreslagit måste ses över. LO anserförutom tidigare nämnda tillägg, atl beslul om rehabilile-ringsålgärder i långasjukfall bör fattas av förtroendemän. SACOISRhar i princip inte något atl erinra mol förslaget men anser att del är tveksamtom socialförsäkringsnämnderna kommer alt besitta erforderlig kompetens för atlkunna besluta i de uppräknade ärendeslagen eftersom sammansättningen av nämndemabygger på atl några läkare inte skall medverka i sin egenskap av medicinsktsakkunniga. AMS,RRV, , , , SHIO-Familjeföretagen,Arbetarekommun och kommun kommenterar inte förslaget idenna del. 3 Förtroendemannamedverkan i omprövningsbeslut Förslagetall förtroendevalda skall i princip ompröva alla lyper av beslul där tjänsteman har avgjort ett ärende och en försäkrad begär omprövning av del tillstyrks av FRN, FRM, FRS, RFV, FKF, LO och FF. 57 FRNvill som ytteriigare skäl till utredningens förslag anföra följande. Prop.1985/86:73 Den tjänsteman som fattar ett omprövningsbeslut kan genom råd elleranvisningar ha deltagit även i det första beslutet. Vidare finns risken all omprövningeninte blir sä allsidig och objektiv som den skulle ha blivit om den gjorts av etlfrån tjänstemännen fristående beslutsorgan. Ur den försäkrades synpunkt kanrättssäkerhetsskäl också tala för all omprövningen förs över från tjänstemanna-till förtroendemannaplanel. FRMär i och för sig positiv lill alt förtroendevalda medverkar i omprövningsförfarandel.Däremot ställer sig försäkringsrätten tveksam lill om denna medverkan bör ske ide former utredningen föreslår. Rätten ifrågasätter om del inte skulle kunnaha fördelar om etl centralt förtroendemannaorgan inom varje försäkringskassabeslutade i just omprövningsärendena. Med hänsyn till den stora mängd frågorav de mest skiftande slag som kan komma upp till bedömande i dessa ärenden kanvidare ifrågasättas om del inte skulle vara värdefullt om förtroendemannaorganetfilifördes försäkringsteknisk sakkunskap genom atl någon tjänsteman - gärnaen jurist ingick som ledamot. RFVtillstyrker förslagen om förtroendemannamedverkan i omprövningsbesluten. Detinnebär all tjänslemannabeslul skall omprövas av förtroendevalda, utom iärenden där värdet av förmånen understiger visst belopp. Beloppsgränsen bördock enligt RFV kunna sättas någol högre än utredningen föreslår och lämpligenknytas lill basbeloppet. (Den nivå som gäller 1981.) FKFmenar alt den föreslagna ordningen är av avgörande betydelse för all förslagetskall ses som ett förslag om vidgat förtroendemannainflytande. Förbundet anserdock all man inte fär blunda för alt det föreslagna omprövningsförfarandelleder lill längre handläggningslider och all kassornas personella resurserdärför måste anpassas så alt omprövningen inte leder lill väsentlig fördröjningjämfört med nuläget. FKF anser vidare att beloppsgränsen förslagsvis skullekunna fastställas till av basbeloppet. FÖD, SACOISR och 5AF avstyrker förslagel. FÖDanser all förslagel innebär atl utredningen i fråga om ompröv ningsärenden - lar avstånd från sina egna utgångspunkter atl förtroende mannamedverkan bör komma i fräga vid handläggning av ärenden som innefattar skälighelsavvägningar och som har särskild betydelse för den försäkrade ur trygghets- och försörjningssynpunkl. Tjänstemannabesluten omfattar med den fördelning av ärenden som domstolen anslutit sig till i huvudsak ärenden där tekniska frågor kommer i förgrunden eller där den aktuella författningstexten inte ger niigol större utrymme för skönsmässiga bedömningar. Det framstår därför som ett dåligt resursutnyttjande att låta de förtroendevalda, som torde blir hårt belastade av andra ärenden, även svara för omprövning av tjänslemannaärendena. Det är bättre all de får koncentrera sig på de ärendegrupper som de primärt skall handlägga. Till delta kommer atl man genom den föreslagna ordningen i sak inför en ny besvärsinslans mellan /tjänstemannens prövning och försäkringsrätten. En handläggning av omprövningsärendel inför förtroen devalda innebär ju all ärendet måste föredras inför etl helt nytt kollektivt 58 beslutsforum.Prövningen förlorar därmed sin karaktär av omprövning Prop. 1985/86:73 inomden egna instansen. SACOISRanser att del starkt kan ifrågasättas om socialförsäkringsnämnderna någonsinkommer att kunna besitta den djupa försäkringskunskap som gör dem lämpade attbesluta i omprövningsärenden. Utredningen har som skäl i sitt förslag bl. a. angettatt allmänhetens förtroende för socialförsäkringen därmed skulle öka. EnligtSACO/SR är det snarare så att allmänhetens inställning främst är beroende av ivilken män man uppfattar innehållet i ställningstagandensom förnuftigt och riktigt. Om man i vissa fall inte anser all delta är falletkommer missnöjet all drabba också förtroendemännen som enligt förslaget skallöverpröva tjänstemännens beslul. Vidare riskerar man om förslagel genomförs alttjänstemännens beslul kommer all uppfattas som provisoriska vilket får förödandekonsekvenser för tjänstemännens självständiga handläggning och kanmedföra en urholkning av tjänstemännens professionella status. RRVvill framhålla att utredningens förslag, vad gäller omprövning av tjänslemannabeslul,torde medföra längre handläggningstider och därmed ökade ärendebalanser,eftersom de föreslagna nämnderna förutsätts sammanträda endasl två gånger permånad. De länga handläggningsliderna vid försäkringsrätterna var etl av skälen lillatt försäkringskassornas ompröv-ningsrätl utökades fr. o. m. den 1 april 1982.Del nya omprövningsförfarandel har inneburit stora fördelar för såvälallmänheten som försäkringsrätterna och försäkringskassorna. RRV ifrågasätterdärför om detta förfarande nu behöver ändras i den utsträckning somutredningen föreslår. Omprövningsärendena innebär emellertid inte baraskälighetsbedömningar ulan torde ofta gälla regeltolkningar. Om nuvarandeomprövningsförfarande skall ändras anser RRV all de förtroendevaldasomprövningar bör begränsas till sådana ärenden där det huvudsakligen är frågaom alt göra en skälighetsbedömning. Om socialförsäkringsnämnden skall falla besluli ärenden som inte enbart gäller skälighetsbedömningar ulan även rena regdlolkningarbör enligt RRV kravet på juridisk sakkunskap beaktas. , , , , SHIO-Familjeföretagen,Arbetarekommun och kommun har inte kommenterat förslaget idenna del. 4 Omprövning av förtroendemannabeslut inte skall ompröva sina egna beslul tillstyrkseller lämnas ulan erinran av FRN, FRM, FRS, RFV, , ,, , , , SACOISR och FF. FRNanser alt förslaget härvidlag bör genomföras oberoende av om förslaget i övrigtkan realiseras. Socialstyrelsenframhåller att förslagel alt förtroendevaldas beslul inte fär överprövas av demsjälva innebär en rättssäkerhetsgaranti, nämligen att en enskild person har allanföra besvär direkt lill försäkringsrätt. FÖDoch SAF avstyrker förslagel. FÖDkonstaterar sammanfattningsvis att det nuvarande omprövnings- Prop. 1985/86:73förfarandet i försäkringskassorna fått sin åsyftade verkan, all det varit förebildför efterkommande reform på ett annat förvaltningsområde och atl det ärvägledande för den större reform inom hela förvaltningen som står för dörren.All i detta läge - och endast kort fid efler omprövningsförfa-randels införande- la tillbaka reformen och återgå till den gamla ordningen och det ulan kan åberopa någon väsentlig kritik mot vad som gäller förefalleroriktigt. De lösa anlaganden som görs om en onödig byråkralisering avbeslutsprocessen saknar fog. Påståendet om att besvärsprocessen försenas ärdirekt felaktigt. Vänlefidema i försäkringsdomstolarna är sådana och kommeratt vara sådana atl avgörandena där inte kan fidigareläggasgenom slopad omprövning. Däremot kommer en mängd av de ärenden som i dagändras av pensionsdelegationen vid omprövningen till den försäkrades förmån attförsenas. Förseningen torde uppgå lill mellan 1 och 11/. 5 Förtroendemannamedverkan i långa sjukfall RFVanser alt många ärenden inom sjukpenningförsäkringen är av den karaktären atlmedverkan av förtroendevalda vid avgörandena bör övervägas. Handläggning ochbedömning av långa sjukfaU har ofta nära samband med ärenden omförtidspension/sjukbidrag, som f. n. beslutas av förtroendevalda. Bedömningenav långa sjukfall och olika rehabiliteringsfrågor bör därför vara centralaområden för en utökad förtroendemannamedverkan. Med hänsyn lill den nyligentillsatta utredningen, som har alt se över sjukförsäkringens roll vad gällerförebyggande åtgärder i samband med rehabilitering tillstyrks, atl en utvidgad förtroendemannamedverkani sjukpenningärenden i enlighet med utredningens förslag tills vidarebegränsas lill omprövningsbeslul samt till diskussioner om rehabilileringsverksamhetenmot bakgmnd av en konfinuerlig redovisning av antalet långa sjukfall. Del ärdock enligt RFV angelägel all dessa frågor behandlas vidare i anslutning lillovannämnda utredningsuppdrag. Liknandesynpunkter har framförts av andra remissinstanser som kommenterat förslaget.Några remissinstanser har ansett atl beslut om atl stoppa utbetalning avsjukpenning redan nu bör föras över lill beslul av förtroendemän (se punkt 2). FKF anser att det ärnödvändigt - för alt de övergripande policydiskus- sionerna skall kunna ge etl konkret och meningsfullt utbyte - all diskus sionerna baseras på ett verklighetsunderlag. Förbundet ansluter sig därför i princip lill ledamoten särskilda yttrande där långa sjukfall föreslås föras lill socialförsäkringsnämnd dagar efter att de påbörjats. Med hänsyn till att antalet långa sjukfall överstigande ändå är så stort, anser FKF del dock inte fillrådligl alt lill nämndema föra samtliga sådana fall. Enligt förbundels mening kan emellertid den av ledamoten eftersträvade effekten lika väl uppnås genom ett urval fall (l.ex. alla fall med ett visst födelsedatum) som föreläggs nämnden som gransk ningsärenden. Med utgångspunkt från handläggningen i dessa fall och med ledning av övrig information som nämnden begär ges nämnden därigenom 60 möjlighetatl, på ett mera aktivt sätt än vad utredningen föreslagit, följa Prop.1985/86: 73 rehabiliteringsarbetet,ge vägledning och vid behov påtala behovet av ändradinriktning i detta arbete. Förbundet anser vidare, i likhet med