prop · G90392 · 1985-12-31 00:00:00 — Jaganser atl del är viktigt all förenkla kilometerskatten så mycket som möjligtför den enskilde fordonsägaren. Om en särskild avstämpling införs vid ägarbytenslipper fordonsägarna själva besväret med att räkna ut upplupnakilometerskatteskulder. Risken för att fordonsägare skall göra förluster på grundav okunskap om reglerna minskar också. Jag anser därför att de av utredningenförordade reglerna om avstämpling vid ägarbyte bör genomföras. Den ökademängden avstämplingar innebär visserligen ett merarbete för myndigheterna, Åandra sidan bör åtskilligt arbete med telefonförfrågningar från skattskyldiga,bilhandelsföretag etc. bort- Även de förslag jag i det följande redovisarinnebär förenklingar för beskattningsmyndigheterna. Det bör ankomma pä säljaren att se till att avstämpling avkilomelerräknaren görs i samband med ägarbytet. Slämpelkortel bör sedan sändasin till i samband med all äganderättsövergången anmäls. Om stämpelkortetinte kommer in fär säljaren föreläggas att ge in kortet , vidpåföljd att skaltedebiteringen annars görs skönsmässigt. Om istället köparenser till atl stämpelkortet kommer in bör givelvis även detta godias. Vanligen lordeavslämplingen komma att ombesörjas av köpare och säljare gemensamt i sambandmed att överiåtelsen sker. Reglerna för avstämpling vid ägarbyte bör i huvudsak tasin i vägtrafik-skalleförordningen (1973:776), Vissa ändringar krävs emellertidockså i VSL. 18 § tredje stycket VSL bör ändras så all kilometerskatt i sambandmed ägarbyten kan betalas även för en del av en skatleperiod. Vidare får i 20 §VSL införas en beslämmelse om att förre ägaren skall vara skallskyldig för denkilometerskatt som utgår för körsträckan före äganderällsövergången, och altden nya ägaren skall vara skaltskyldig för körsträcka därefter. Bestämmelsernai 21 § Qärde siycket VSL om brukandeförbud pä grund av obetald kilometerskattbör vidare ändras så att skatt som åvilar den tidigare ägaren, och som inte förfalliltill betalning vid ägarbytet, inte skall föranleda brukandeförbud lör ny ägare.Det innebär att brukandeförbud inte inträder om den lidigare ägaren intebetalar den skall som påförs honom på grund av avslämplingen vid ägarbytet. Prop, 1985/86:92 Mittförslag: Förseningsavgift skall endast påföras om fordonsägaren underlåtit attsända in slämpelkort för tvä på varandra följande skatleperioder. Utredningens förslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna: Har tillstyrkt förslaget. Någonremissinstans anser alt förseningsavgifterna hell kan slopas. Skälen förmitt förslag: Enligi 28 § första stycket VSL sänds en erinran till denskattskyldige om slämpelkort inte kommit in inom föreskriven tid. Omstämpelkort inte lämnats eller lämnats för sent även för minst en av de trenärmast föregående skalleperioderna, skall beskattningsmyndigheten i ställetpåföra ägaren en förseningsavgift, 28 § andra siycket. Förseningsavgiften är100kr,, men om förseningsavgift påförts även för minst en av de tre närmastföregående skalteperioderna skall i stället avgiften vara 200kr., 28 § tredje styckel. För alt kilomelerskatlesystemet skall fungera smidigt ärdel nödvändigl att slämpelkort lämnas i föreskriven utsträckning och inom rättlid. Uteblir stämpelkort medför detla all skönsdeblleringar m,m.får göras, ochdelta förorsakar arbete och komplikationer både för myndigheterna och förfordonsägarna, Särskill uppstår problem om fordonsägare vid upprepadetillfällen inte sänder in stämpelkorlen. Mot denna bakgrund anserjag atl förseningsavgifternabehövs om uppgiftslämnandet skall fortsätta att fungera väl. För att förenklareglerna och för att underlätta beskattningsmyndigheternas arbete bör dock defall dä förseningsavgift påförs kunna inskränkas. Förseningsavgift avseende enviss skatteperiod bör således kunna påföras endasl om stämpelkort inte lämnatseller lämnats för sent även för den närmasl föregående' skatteperioden. Förhöjdförseningsavgift, 200kr., bör i enlighet därmed kunna utgå endast omförseningsavgift påförts även avseende den närmast föregående skaiteperioden.Förseningsavgift med . bör liksom också utgå om en fordonsägareinte efterkommit en anmaning att lämna stämpelkort. Förslagen innebär ändringari 28 § andra och iredje styckena VSL. 5.3 Fastställelse av kilometerskatt i vissa fall Mittförslag: En möjlighel införs atl fastställa kilometerskall även för pågåendeskalleperiod i de fall dä elt fordon använts med en kilometerräknare som intefungerat lillfredsslällande. Utredningensförslag: Samma som milt förslag. Remissinstanserna:Förslagel har lämnats utan erinran. Skälen för mitt förslag:Enligt 25 § VSL kan efterbeskattning ske om ell kilometerskattepliktigt fordonbrukats trots att kilometerräknaren varit ur funktion. Del krävs dock all skatthar undandragits genom förfarandet. Detta innebär alt en skatleperiod måste hagäll till ända innan efterbeskattning kan ske. Del förekommer dock ofta vid enefterbeskattning all den period under vilken räknaren varit ur funktionsträcker sig in även , Eflerbeskatlningen kan inteomfatta även den liden. Inte heller kan beslut om fastställelse av skatt enligt23 § VSL fallas förrän perioden har gått ut. Detta innebär att man f. n. måstevänta med att efterbeskatta för den tid som avser den senaste skatteperioden tilldess all denna har gäll ul. Förfarandet är komplicerat, och t. ex. ett ägarbyteunder den aktuella tidsperioden kan innebära ytterligare svårigheter. Det skulle därför frånpraktisk synpunkt vara del lämpligaste att bestämma skatten för hela den lidunder vilken räknaren varit ur funktion vid ett och samma tillfälle, sä fortsom möjligt sedan felet jupptäckts och åtgärdals, I detta syfle bör ensärskild beslämmelse införas enligt vilken beskatlningsmyndighelen kanfastställa kilometerskatt efter skälig grund för den del av en skalleperiodunder vilken ett kilometerskattepliktigt fordon brukals trots att kilomelerräknarenvarit ur funktion, även om inte hela skalleperioden har gäll ul. Bestämmelseninförs lämpligen som en ny 25 a § i VSL, Bestämmelserna om betalning av kilomelerskatti 18 § VSL anpassas så att skatten i dessa fall kan eriäggas för en del av enskalleperiod. Vidare boren följdändring göras i 21 § VSL. innebärande att brukandeförbudinte inträder om det är en lidigare ägare av fordonet som påförs skallen. Mitt förslag: Samtliga kilometerskattepliktiga personbilarskall vara försedda med kilometerskaltemärke. Utredningens förslag: Samma som mitt förslag. Remissinstanserna: Ett par remissinstanser anser atlmärket helt bör slopas. Skälen för mitt förslag: En kilometerskallepliktigpersonbil som används utomlands skall enligt 17§ VSL vara försedd med etl särskillmärke, kilometerskaltemärke, som visar atl fordonet är kilometerskattepliktigt.Den fordonsägare som skall använda sill fordon utomlands kan mot en mindreavgift erhålla märket frän eller frän tullmyndigheten. Märketfästs pä bilens vindruta. Saknas märket vid in- eller utresa ur medgesinte avräkning av kilometerskatt för körsträcka utomlands. Närmare bestämmelserom delta meddelas i förordningen (1973:777) om återbetalning och avräkning av vägtrafikskatlm.m.för fordon som använts utom riket. Skälet lill all kilometerskattemärket införts är att delär svårt att annars skilja mellan dieseldrivna resp, bensindrivna personbilar.Möjligheterna till avräkning av kilomelerskatt vid ullandskörning innebär ocksäatl det är viktigt atl kilometerskattepliktiga personbilar inte kan passera utoch in i landet ulan att kilometerräknaren stämplas av. I annat fall öppnas möjlighellill olika skatteundandragande förfaranden. För tullpersonalens del har kilometerskattemärketinneburit förbättrade möjligheter lill kontroll av att avstämpling gjorts vidin- och ulpasseringar. Jag delar utredningens bedömning alt del fortfarandekrävs en sådan särskild utmärkning av de dieseldrivna bilarna. Jag anser ocksåatt skäl talar mol alt införa nägon annan form av utmärkning, l.ex, särskildaregistreringsskyltar. Kilometerskattemärket bör därför behållas. Bestämmelsernaom kilometerskattemärket har emellertid varit dåligt kända av mångafordonsägare, trots alt särskilda informationsåtgärder vidtagits. De har dåförsummat att skaffa kilometerskattemärket före utlandsresa. När avräkning avskatten då inte kunnat medges har irritationen blivit slor. kräveradministrationen i samband med utlämnande av märket, informationsinsatser m.m,förhållandevisslora resurser. Mot denna bakgrund är det enligt min mening lämpligast altmärket sänds ut lill alla ägare av kilometerskattepliktiga personbilar, redannär fordonet tas i bruk försia gången. Detta bör göras av TSV eller av länsslyrelsenulan särskild ansökan och utan någon kostnad för fordonsägarna. 5.5 Ytterligare förenklingar av kilometerskatten Som jag lidigare har nämnt har nya kilometerräknarebörjat las i bruk. Dessa räknare bygger i huvudsak på samma teknik som de äldreräknarty-perna. De har således en mekanisk funktion, de är avsedda för avstämplingav särskilda kort etc. Försök pågår emellertid också med hell ny leknik i formav elektronisk räknarapparatur. Till användningen av sädana räknare hör dåockså särskilda åtgärder för överföring av information som lagras i räknaren tilldatabaser där uppgifterna kan bearbetas. System av dessa slag har naturiigtvis slortinlresse. efiersom de kan möjliggöra en belydande rationalisering för sävälfordonsägare som berörda myndigheter. En provverksamhet och utvärderingerfordras dock innan det är möjligt att bedöma hur elektroniken skall kunnautnyttjas och hur l.ex. kontrollproblemen skall kunna lösas. Enviss sädan försöksverksamhet har pågått . Efler ändringar i 8§vägtrafikskatteförordningen (1973:776, ändrad senast 1985:769) ärdet möjligt att försöksvis använda elektroniska räknare för beskatlningsändamål.Resultaten av försöksverksamheten bör enligt min mening nu avvaktas. Förstdärefter bör bedömas vilka åtgärder som bör vidtas för ett eventuellt införandeav denna nya teknik. Denya typerna av kilometerräknare, mekaniska eller elektroniska, kan också iframtiden ge möjlighet till vissa förenklingar för fordonsägarna. Det kansåledes övervägas om antalet avstämplingar kan inskränkas, om kontrollkravenkan mildras etc. Jag är dock inte beredd att la ställning lill sådana ålgärderförrän de nya räknarna fått prövas en lid. Enligt min bedömning är utsikternadock goda för att sådana förenklingar senare skall kunna göras. 6 Vissa andra ändringar i vägtrafikskattelagen 6.1 Avrundning av öresbelopp Mitt förslag: Vidåterbetalning av vägtrafikskatl skall avrundning av beloppet ske lill närmasllägre krontal. Skälenför mitt förslag: Enligt 29 § första stycket VSL skall skatt och skattetillägganges i helt krontal så att öretal bortfaller, RSV har i en skrivelse tillregeringen föreslagit att denna avrundningsregel utvidgas till att ocksäomfatta återbetalning av skatt. Bakgrunden är följande. Vidåterbetalning av vägtrafikskatt, t, ex. då ett fordon avställs, har enligtlångvarig praxis avrundning lill närmast lägre krontal skett av detåterbetalade beloppet. Efter en dom i regeringsrätten slår det dock klart alten sådan avrundning inte är tillåten med nuvarande lagsliftning. Endastskattebeloppet för den tid skatteplikten varat får avrundas nedåt. Hittillsvarandepraxis har således inneburit att återbetalning av fordonsskall i åtskilligafall skett med elt för lågt belopp. Alt tillämpa olika avrundningsmelodervid betalning resp. vid återbetalning av skatt skulle enligt RSV förorsakabetydande administrativa nackdelar. Remissyttrandenöver RSV: s förslag har avgetts av trafiksäkerhetsverket (TSV) samt av länsslyrelsernai och i . Remissinstanserna har tillstyrktförslaget. i anför att om samma avrundningsreglerinte kan användas vid betalning resp. återbetalning avskatt kommer arbetet alt försväras och servicen till allmänheten alt bli sämre. Jag anser att bestämmelseni 29 § första stycket VSL bör ändras så atl den avser såväl återbetalning sombetalning av vägtrafikskatl. 6.2 Avkortning och avräkning av vägtrafikskatl Mittförslag: Avkortning av vägtrafikskall skall i vissa fall få göras genomautomatisk databehandling, utan särskilt beslul av . Beslämmelsernaom avräkning i samband med återbetalning av skatt kompletteras i vissahänseenden. Skälenför mitt förslag: Enligt 30 § försia stycket VSL skall vad som stadgas iuppbördslagen (1953:272) om bl. a, avkortning av skall i tillämpliga delarockså gälla fordonsskall, kilomelerskatt, skattetillägg och förseningsavgift.För alt avkortning skall ske krävs elt formellt beslul av , RSVhar i en skrivelse lill regeringen hemställt att i de fall förfallen fordonsskattinte har eriagts avkortning av skatten skall fä ske genom automatiskdatabehandling, utan atl beslut meddelas av länsslyrelsen. Försök har gjortsmed en sådan ordning och enligt RSV är erfarenheterna goda. Dessa förenkladerutiner kan tillämpas i de fall då skatteplikten för elt fordon upphör undertid för vilken fordonsskatt påförts men inte betalats. Även när fordonsskallensänks på grund av all etl fordons beskaffenhet eller användning ändras kan deförenklade rutinerna för avkortning av inte betald skatt användas, RSVföreslår ocksä atl 30 § VSL ändras sä atl det klart framgår all bl, a, beslämmelsernai 23 § VSL om rätl att påkalla beslut om fastställelse av skatt gäller även närskall avräknas i samband med återbetalningar. F.n. är bestämmelsen utformad såatt det formellt endasl är när restavgifter etc. avräknas som 23 § ärtillämplig. Slutligenföreslår RSV alt avräkningsbeslämmelsen kompletteras så atl vid återbetalningav skall skall få avräknas inte bara lill betalning förfallna vägtrafikskaller,restavgifter och avgifter enligt bilregisterkungörelsen ulan ocksäskattetillägg som belöper på vägtrafikskatl samt förseningsavgift enligi 28 § VSL. Remissyttrandenöver förslagen har avgetts av TSV samt av länsslyrelserna i ,och samt . Samtliga har tillstyrkt förslagen. Jaganser atl dessa förenklingar och kompletteringar nu bör genomföras. 6.3 Brukandeförbudi samband med konkurs Mittförslag: Brukandeförbud på grund av obetald vägtrafikskatl skall automatiskthävas för etl fordon som ingår i ett konkursbo eller som försäljs av konkursboet.Konkursgäldenären skall vara skattskyldig för kilomelerskatt som avser lidföre konkursbeslutel, och konkursboet skatlskyldigt för kilometerskatt för körsträckadärefter. Skälenför mitt förslag: Enligt beslämmelserna i 16 och 21 §§ VSL får ett skattepliktigtfordon inte brukas om vägtrafikskatl som förfallit lill betalning inte har eriagts.Brukandeförbudet gäller dock endasl om skatten avser det innevarande eller del närmaslföregående skalteåret. Vissa ytterligare undanlag finns. Bl, a. fär fordon somsålts exekutivt brukas av den nye ägaren utan hinder av äldre obetalda väglrafikskalter.Därutöver gäller all RSV efler särskild ansökan fär medge undanlag från brukandeförbudetom särskilda skäl föreligger. Ettstort anlal av dessa ansökningar om undantag frän brukandeförbud avser fall däen konkursförvaltare sålt elt fordon med vägirafikskatle-skulder eller dåkonkursförvaltaren fortsatt konkursgäldenärens verksamhet och däri ingåttfordon med brukandeförbud på grund av obetalda vägtrafikskaller, I dessa fallbrukar vanligen medges undanlag frän brukandeförbudet. Enligt praxis brukardock undantag inte medges om fordonet är köpt på kredit med förbehåll om ålertaganderätteller om del leasats, eller om intressegemenskap föreligger mellan konkursgäldenärenoch köparen, RSVhar i en skrivelse lill regeringen föreslagit alt brukandeförbudet automatisktskall hävas i konkursfallen. RSV har vidare föreslagit atl skallskyldighelsbegreppeli 20 § VSL ändras sä atl konkursgäldenären blir skallskyldig för kilomelerskattsom avser tid före konkursbeslutel, och konkursboet skatlskyldigt förkilometerskatten för körsträcka därefter. Remissyttrandenöver förslagel har avgells av , , länsstyrelserna i Stockholmslän och i , , Ackordscenlralenoch . Samtliga har tillstyrkt förslagen eller lämnatdem ulan erinran. anför att förslagen innnebär belydandeförenklingar och atl de dessutom återställer en strikt gräns mellankonkursfordran och massagäld. Jaganser att övervägande skäl talar för att brukandeförbuden i konkursfallen hävsulan särskild ansökan. Delta innebär belydande förenklingar, och någon risk förmissbruk av reglerna torde enligt min mening inte finnas. Förslaget kräverändringar i 16och 21 §§ VSL. Vidare bör20§ VSL ändras på av RSV föreslaget säll,vilket motsvarar del förslag jag lämnat i avsnitt 5.1 angående skattskyldigheteni samband med ägarbyte. Mittförslag: Slopandet av kilomelerskatten för elbilar m, fl, samt de nya reglernaom kilometerskattemärket resp. avrundning av öresbelopp träder i kraft den 1juni 1986. Övriga ändringar träder i kraft . Skälenför mitt förslag: Med hänsyn till erforderlig förberedelsetid hos myndigheterna,omprogrammering av datautrustning etc. kan ändringarna i huvudsak genomförasförst . Förslagelom slopad kilomelerskatt för elbilar m.fl.bör dock kunna träda i kraft redanden . Vidare är det angelägel atl förslagel om avrundning avöresbelopp, avsnitt 6.1, genomförs . De nya reglerna om kilometerskattemärketbör kunna börja lillämpas före semestrarna 1986, Även i dessa fall börikraftträdandet därför vara den , Medhänvisning lill atl lagstiftningsåtgärderna är av enkel beskaffenhet anserjagatt lagrådels yttrande över lagförslaget inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen attanla elt inom upprättat förslag till lag om ändring i väglrafikskattelagen(1973:601). Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå att anla det förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av vägtrafikskatteutredningens förslagÖversyn av vägtrafikbeskattningen, Del 6, Kilometerskatt eller brännoljeskatt (DsFi 1984: 22). Vårt uppdrag är att göra en teknisk översyn avvägtrafikbeskattningen. Enligt tilläggdirektiv har vi även fått i uppdrag atlgöra en utvärdering av kilometerskattesystemet samt bedöma alternativaskatteformer. som tas ut med ett vissl belopp per kördkilometer, infördes för personbilar, lastbilar och bussarsom drivs med annal drivmedel än bensin eller gasol. Från den laskilometerskatt ul ocksä för släpvagnar som dras av kilometerskattepliktigabilar, om släpvagnens tolalvikl är högre än . Från den Ijanuari 1985slopas dock kilomelerskatten på s. k. påhängsvagnar och i stället höjskilometerskatten på dragbilar till sådana vagnar med ett motsvarande belopp. Kilometerskallen infördes huvudsakligen därför atl denjämfört med den dåvarande brännoljeskallen - ansågs ge bättre möjligheter attanpassa beskattningen efler kostnadsansvarighetsprincipen och att avgränsa beskattningenpå etl effektivt sätt till vägtrafiksektorn, Kilomelerskatten ansågs också havissa fördelar från kontrollsynpunki. Alla kilometerskattepliktiga fordon skall vara utrustademed en särskild räknare som registrerar körsträckan. Det finns tvä olika typerav godkända kilometerräknare - vajerdriven och navmonlerad. Den vajerdrivna räknarenär vanligtvis placerad i motorrummet eller i förarutrymmet och drivs med envajer via en fördelningsväxel från uttaget för hastighelsmätare eller fardskrivarei fordonets växellåda. Den navmonlerade räknaren, som monteras pä ett avfordonets hjulnav, används framförallt på släpvagnar och många bussar men ävenpä lastbilar. Kilometerräknarna består av ett räkneverk och en slämplingsanordning,där räknarslällningen kan stämplas av på ett kort tillsammans med räknarensnummer. Kilometerräknarapparaturen skall vara plomberad. Apparaturen skallbesiktigas av AB () innan fordonet las i bruk och sedanvarje år. normalt i samband med den vanliga kontrollbesiktningen. Dessutomskall apparaturen besiktigas efler ingrepp i den eller i fordonet som påverkatapparaturen. Om räkneapparaturen slutar fungera skall den repareras inom tredagar och besiktigas , annars inträder brukandeförbud för fordonet. Kilomelerskatt betalas i efterskott för varjeskatteperiod, som i regel omfattar fyra kalendermånader. Fordonsägaren stämplar ett kort i räk naren under sista månanden i varje skatteperiod, den s.k.avstämplings- månaden, och sänder kortet lill trafiksäkerhetsverket (TSV) som genom automatisk dalabehandling påför kilomelerskatt på grundval av räknar slällningen. Uppbörd sker normalt under månaden efter avstämplingsmå- t, nåden. 3 1985/86. Skattesatserna varierar beroende på vikten och för släpvagnaräven Prop. 1985/86:92 beroende på antalet hjulaxlar. Statens intäkter frän kilomelerskattenvar /84 1 735 milj. kr. Antalet kilometerskattepliktiga fordon med registrerad körsträckaunder perioden - var enligt TSV:s körsträckeslalistik ca291000. Kostnader m.m. för kilometerskatten Länsstyrelserna är beskatlningsmyndigheter för väglrafikskatten,dvs. fordonsskatt och kilometerskatt, och även regionala myndigheter förfordonsregistreringen. En enkät som TSV gjort lill länsstyrelserna visarattunder /83 sysselsattes drygt 84 årsarbetskrafter med administrationenoch kontrollen av kilometerskatten. Kostnaden för detta uppgick (inkl. lönekoslnadspåläggoch etl administrativt pålägg på som vi genomgående räknat med) till 13,9milj, kr, () är central förvaltningsmyndighetför vägtrafikskatl och vid verkels distriktskontor utförs också revisioneravseende väglrafikskatten. RSV: s kostnader för kilomelerskatten har /83 beräknats lill 6,44 milj. kr. TSV: s kostnader för att påföra och uppbärakilometerskatt, framförallt kostnader för datordrift och porto, uppgick /83 lill nära 11,7 milj. kr. a. för rutinerna med avstämplingarnär fordon förs in eller ut ur landet saml uppbär kilomelerskatt för utländskafordon som används i , beräknar all under /83sysselsattes 55 årsarbetskrafter med administrationen av väglrafikskatten somhelhet, lill en kostnad av drygt 10 milj. kr. Den helt övervägande delen avresurserna används för uppbörden av kilomelerskatt för utländska fordon. Dennauppbörd uppgick /84 lill 77 milj, kr. Genom ändringar av kilomelerskatlesystemetfrån 84/85, som bl, a, innebär att avstämplingarna för trafik lilloch från slopas samt att kilomelerskatten på pähängsvagnar slopas,beräknar att 6-8 årsarbetskrafter kan sparas. Kronofogdemyndigheternas arbete med restförda kilometerskalledebi-teringarkan beräknas kosta drygt 1,6 milj. kr. Kontrollen av att kilometerskattebestämmelserna efterlevsankommer bl, a, på polisen. Kostnaderna härför och för åklagarmyndigheterna ochdomstolarna har vi inte kunnat beräkna efiersom del ingår som en liten del ideras övriga arbete. Totalt har vi beräknat kostnaderna för administrationen avkilometerskatten till ca 43,6 milj. kr.för /83. Efiersomskatteintäkterna del året var milj. kr, uppgick kostnaderna till 2,avintäkterna. Därtill kommer kostnaderna för rättsväsendet. Installation av kilomelerräknarapparalur i dieselfordoninnebär ett högre anskaffningspris pä fordonet. Totalkostnaden utgör 500 - 1000kr. för en personbil och . för en buss eller en lastbil. Besiktningarna av räknarapparaturen innebär ocksäkostnader för de 34 ASB tar ut en avgift av fordonsägarna som iprincip skall Prop. 1985/86:92 motsvara bolagets kostnader, F, n. är avgiftenför kontroll av kilomelerräknarapparalur , eller, om kontrollen sker isamband med annan besiktning, . Under /83 gjordes 332884 kilome-lerräknarkontroller med en beräknad intäkt för bolaget av 11.3 milj,kr. ASB beräknar att av räknarkonlrollerna f, n, sker i kombination medandra förrättningar, framför allt de årliga konlrollbesiklningarna. Sär-kostnadenblir då endast avgiften, , och en obetydligt större tidsåtgång. Desärskilda räknarbesiktningarna, som t. ex. kan förekomma innanfordonet skall kontrollbesikligas eller efter ell ingrepp, medför en störrekostnad. De kostnader fordonsägarna har för kilomierskattesystemetbestår förutom av kostnader för inköp av räkanarappartur och för besiktningaräven av kostnader för avstämpling och kontroll av apparaturen samt i förekommandefall reparationer av den.