prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — Ändringarna ökar begripligheten utan att leda tillmissförstånd. Jag håller därför fast vid mitt förslag i lagrådsremissen. Inomområde som inte omfattas av detaljplan, får fastighetsbildning inte ske, omåtgärden skulle försvåra områdets ändamålsenliga användning, föranleda olämpligbebyggelse eller motverka lämplig planläggning av området. Somjag redovisade i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,3,2) gällerlämplighetsvillkoren i 3 § generellt endasl i fråga om fastighetsbildning förbebyggelse. För annan fastighetsbildning gäller lämplighels villkoren endaslinom områden med tätbebyggelse, I lagrådsremissen föreslog jag alt dennasärteglering beträffande områden med resp, utan tätbebyggelse tas bort.Lagrådet (yttrandet bilaga 8, s,360) efterlyser en motivering till dennasakliga förändring. Med anledning härav vill jag framhålla atl del inte torde finnasnågol behov av och inte heller vara lämpligt alt tillåta någonfastighetsbildning som skulle försvåra ett områdes ändamålsenliga användning,föranleda olämphg bebyggelse eller motverka eii lämplig planläggning avområdet, I paragrafen har därför förutom all en justering har gjorts medhänsyn till PBL:s plansystem - den nuvarande särtegleringen beträffande områdenmed resp, utan tätbebyggelse tagits bort. Ilagrådsremissen föreslog jag atl bestämmelserna i 3 § skulle tillämpas inomområden som inte omfattas av detaljplan eller områdesbestämmelser. Detta äremellertid inte en lämplig ordning, eftersom områdesbestämmelserna mångagånger kommer atl beröra helt andra saker än faslighelsbild-ningsfrågor, t, ex,utökad bygglovsplikt. På gmnd härav bör bestämmelserna i förevarande paragraftillämpas utanför områden med detaljplan. Paragrafen har utformats i enlighethärmed. Prop, 1985/86:90 Faslighelsbildningsmyndighelenskall utreda förutsättningarna för fastighetsbildningen. Föreligger ej hindermot denna, skall myndigheten utarbeta den fastighetsbildningsplan samtombesörja de göromål av leknisk art och de värderingar som behövs för åtgärdensgenomförande. Därvid bör rådplägning med sakägarna ske. Vid behov skall samrådske med de myndigheter som beröres av åtgärden. Sedan de sålundaföreskrivna åtgärderna utförts, skall myndigheten meddela beslul omfastighetsbildningen (fastighetsbildningsbeslul). Delta beslul skall ange hurfastighetsindelningen ändras och vilka servitulsåt-gärder som vidtages, Iövrigt skall beslutet innehålla uttalanden i frågor som har ett omedelbartsamband med fastighetsbildningen. Särskilda bestämmelser om vad beslutet ivissa fall skall innehålla meddelas 15,8 och 12 kap. Om det är lämpligt, fårfaslighetsbildningsbeslutel meddelas ulan hinder av all tekniska göromål ochvärderingar ej ulförts. Under samma förutsättning får olika frågor som hörtill beslutet upptagas för sig och avgöras genom särskilda beslut.Vad som föreskrives om fastighetsbildningsbeslut gäller även sådant avgörande. Genomatt fastighetsplan blir etl särskill institut i PBL har - i enlighet medutredningens förslag uttrycket fastighetsplan i denna paragraf ersatts avfastighetsbildningsplan. vid samråd enligt 4 kap. 25 § anser att tillåtUghe-ten enligt 3kap. 3 § av fastighetsbildning för ny eller befintlig bebyggelse kan sättasifråga och om det från andra synpunkter finns förutsättningar för att genomförafastighetsbildningen, skall fastighetsbildningsmyndigheten hänskjuta ärendettill . atl 3 kap. 3 § inte utgörhinder mot fastighetsbildningen, skall nämnden lämna medgivande till denna. vägrat medgivande till fastighetsbildningen ellergjort sådant medgivande beroende av villkor får överklagas genom besvär hoslänsstyrelsen. beslut får överklagas genom besvär hosregeringen. eller högre instans varigenom medgivande tillfastighetsbildningen vägrats eller gjorts beroende av villkor är bindande förfastighetsbildningsmyndigheten. Motivenför bestämmelserna i denna paragraf har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2,3,2), Den föreslagna ordningen innebär all alltidfår ett avgörande inflytande på frågan om en fastighetsbildning för bebyggelse- även för befintlig bebyggelse - är lämplig med hänsyn till kraven i 3 kap, 3§, Paragrafen har utformats med 23 § anläggningslagen som förebild. Medhänvisning lill vad jag har anfört i specialmotiveringen till 3 kap. 2 § Qärdeoch femte styckena har andra styckel i förevarande paragraf inte utformats ienlighet med lagrådels förslag (yttrandet bilaga 8, s, 360), Rättall påkalla fastighetsreglering tillkommer ägare av fastighet som beröres avregleringen. Videxpropriation eller liknande tvångsförvärv får förvärvaren begära sådanfastighetsreglering varigenom olägenhet av förvärvet kan undanröjas, minskaseller förebyggas. Kommunenkan påkalla fastighetsreglering som behövs för att mark och vatten skall kunnaanvändas för bebyggelse på etl ändamålsenUgl sätt. kanpåkalla fastighetsreglering som finner vara av störte betydelsefrån allmän synpunkt. Motiven till ändringarna itredje stycket i fråga om initiativrätten framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 2,3,3), Ändringarna innebär all kommunen i stället för byggnadsnämndenblir behörig atl ansöka om förtältningar m. m. Den kommunalainitiativrätten är f n, begränsad lill områden där tätbebyggelse föreliggereller är att vänta. Det finns enligt min mening inte något sakligt skäl allbehålla denna begränsning. Det finns i PBL inte heller någon motsvarighet tilltätbebyggelsebegreppei, I lagrådsremissen föreslog jag därför all del nuvarandetredje stycket skulle utgå. Lagrådet (yttrandet bilaga 8, s, 361) anseremellertid alt delta skulle medföra en omotiverat vid initiativrätt förkommunen. Denutvidgade kommunala initiativrätten medför enligt förslagels ordalydelse atlen kommun kommer atl kunna påkalla förrättning i syfle all t, ex, åstadkomma enändrad arrondering av ägorna på jordbmksfastighe-ter trots att ägama självagjort den bedömningen alt etl omskifte inte är ekonomiskt fördelaktigt för dem,är del endasl som kan påkalla en sådan förtättning och dåendast om , l.ex. efter framställning från lantbmksnämnden, finneren reglering vara av större betydelse från allmän synpunkt. Enligt lagrådelsmening kan det inte vara avsett all kommunen med stöd av bestämmelserna iparagrafen i dess föreslagna lydelse skall använda initiativrätten till atlpåkalla sådana slmk-turrationaliseringar. Lagrådet föreslår därför sådanändring av den föreslagna lydelsen att den kommunala initiativrätten begränsastill sådan fastighetsreglering som erfordras i anledning av ny eller befintligbebyggelse, (Om innebörden av "bebyggelse" se lagrådets yttrandeöver PBL s, 26), Jaghar inget atl erinra mot lagrådels förslag. Tredje styckel har utformats ienlighet härmed. Omdet behövs för atl underlätta förtättningen och säkerställa dess resultat, kanfaslighelsbildningsmyndighelen förbjuda att byggnader uppförs, byggs liU, byggsom eller sätts i stånd ulan myndighetens medgivande, Sådanl medgivande färvägras endast om åtgärden väsentiigt försvårar regleringen. Ändringen i dennaparagraf motiveras av att begreppet nybyggnad inte finns i PBL, Visseriigentorde paragrafen med den nu föreslagna lydelsen inte få exakt samma innebördsom den f, n, har. Den skillnad som möjligen föreligger torde dock saknapraktisk betydelse. Jämfört med förslagel i lagrådsremissen har vissaredaktionella justeringar gjorts. Förändamål av stadigvarande betydelse för flera fasligheter får samfällighetbildas, om ej ändamålet kan tillgodoses bättre på annat sätt. Samfällighet får ej bildasför andra fasligheter än sådana för vilka det är av väsentlig betydelse atl hadel i samfälligheten. Faslighels andel isamfällighet bestämmes efter vad som med hänsyn till omständigheterna ärändamålsenligt och skäligt. Denna paragraf gäller ejsådan samfällighetsbildning som avses i 2, 2 a eller 4 §, Endasten redaktionell ändring har gjorts i denna paragraf med anledning Prop,1985/86:90 av alt en ny paragraf, 2a§, föreslås. Avmark som ingår i samverkansområdet för en exploateringssamfällighet enligtlagen (0000:000) om exploateringssamverkan får särskilda samfälligheter bUdas,om det behövs för att genomföra sådan samverkan. En faslighets andel isamfälligheten skall därvid motsvara dess andelstal iexploateringssamfälligheten enligt II §andra stycket nämnda lag. Dennya 6 kap. 2a § föranleds av förslaget till lag om exploateringssamverkan, I6 kap, faslighelsbildningslagen finns särskilda bestämmelser om samfälligheter,som gäller vid sidan av reglerna i 5 kap, samma lag. För att en samfällighetskall bildas genom fastighetsreglering måste behövlig mark särskill avslås tillsamfälligheten och delaktigheten i denna bestämmas. En samfällighet får dockenligt huvudregeln i 6 kap, 1 § faslighelsbildningslagen - vid sidan av andrasärskill angivna villkor - endast bildas för ändamål som är av stadigvarandebetydelse för flera fastigheter. En fas-tighels delaktighet i samfällighetenbestäms efter vad som är ändamålsenligt och skäligt. Undanlag från bl. a.dessa krav gäller i fråga om samfälligheter för skogsbmksändamål (6 kap, 2 §)och om uppdelning av samfälligheter (6 kap, 4 §), Jag anser i likhet medhovrätten över och (se remissammanställning i bilaga 2 lillproposition med förslag till lag om exploateringssamverkan m.m,, prop.1985/86:2) alt det bör införas en möjlighet i faslighelsbildningslagen attbilda en marksamfällighet av den exploateringsbara marken, även om ändamåletmed samfällighelsbildningen inte är av siadigvarande betydelse förfastigheterna. Härigenom öppnas enkla möjligheter all tillföraexploateringssamfälligheten mark. Syftet härmed kan variera. Genommarksamfalligheten skapas etl gemensamt markägande. Detta kan vara en nödvändigfömtsättning för mera genomgripande åtgärder vid förnyelse av bebyggelse ochanläggningar, I andra fall kan marken inom samverkansområdel inte blitillgänglig för erforderliga åtgärder ulan att den överförs iexploateringssamfallighetens hand. Detta gäller främst mark tillhörandefastigheter, vars ägare har avböjt all delta, i del fall marken inte kanöverföras direkt till den fastighet som slutligt bör erhålla den. Jag föreslårdärför atl särskilda samfälligheter skall - ulan hinder av de villkor somgäller för samfällighetsbildning enligt 6 kap. 1 § fastighetsbildningslagen -få bildas inom samverkansområdet för en exploateringssamfällighet, om delbehövs för att genomföra exploateringssamverkan. I sådana marksamfalligheterskall ingå de fastigheter som deltar i exploateringssamfälligheten, och fördem skall gälla de andelstal som bestämts i exploateringsbeslutet. Regler häromhar tagits upp i den nya 6 kap. 2a §. Paragrafens lydelse överensstämmer medden som lagrådet har föreslagit i yttrandet (bilaga 10, s,405), Någraytterligare krav på samfällighelsbildningen bör inte uppställas. Som regeltorde en samfällighet som bildas med stöd av dessa beslämmel- ser bli överflödig isamband med alt exploateringssamverkan genomförs beträffande marken. Den kommerdå alt utplånas genom all marken överförs lill någon av de dellagandefastigheterna. Behöver mark bibehållas samfälld för gemensamma ändamål, bördelaktigheten i samfälligheten överföras till lämpliga fastigheter, t, ex, isamband med avslyckning. Ensamfällighet som bildas med stöd av dessa regler bör förvaltas av densamfällighetsförening som förvaltar exploateringssamfälligheten, I samband medalt marksamfalligheten bildas bör faslighelsbildningsmyndighelen la upp fråganom alt förvaltningen av marksamfalligheten skall handhas av den befintligasamfällighetsföreningen. Prop,1985/86:90 Serviiutsom bildas genom fastighetsreglering skall vara av väsentlig betydelse förfastighets ändamålsenliga användning. Vid detta bedömande skall hänsyn ej lagaslill rättighet som är gmndad på frivillig upplåtelse. Utanstöd av överenskommelse mellan ägaren av den härskande fasligheten och ägarenav den tjänande fastigheten får servilulet ej innefatta skyldighet för densenare att underhålla väg, byggnad eller annan anläggning som avses medservilulet, Servitutfår ej bildas för viss lid eller göras beroende av villkor. Dock får bestämmasatl servitut skall gälla endast så länge ändamålet ej lillgodoselts på annatsätt som särskiU anges. Förbildande av servitut varom bestämmelser har meddelats i en fastighetsplangäller inte första stycket och 5 kap. 8 §. Delnya fjärde slyckel har utformats i enlighet med lagrådets förslag (yttrandetbilaga 8, s, 361), Av6 kap. 3 § PBL-förslaget följer atl i fastighetsplan kan meddelas bestämmelserom bl, a, servitut och den blivande indelningen i fastigheter. För allgenomföra den föreslagna fastighetsindelningen kan del i vissa fall varanödvändigt all genom fastighetsreglering överföra en stor del av en fasligheteller till och med en hel faslighet till en annan faslighet. Sådanastorleksförändringar är enligt bestämmelserna i 5 kap, 8 § normall intetillåtna, men kan genomföras med stöd av en undanlagsregel i 8 kap, 4 §, Beslämmelserna i 5kap, 8 § skall lillämpas även vid servitulsbildning. Om bestämmelser omservitut har meddelats i en fastighetsplan bör del inte kunna komma i fråga altförsta stycket i förevarande paragraf eller 5 kap, 8 § leder till atl serviluletinte kan bildas. Del nya fjärde slyckel har utformats i enlighet härmed.Utredningen har föreslagit att bestämmelserna skall tas in i 8 kap, 4 §, Ilikhet med hovrätten över och anser jag att en sådan bestämmelsehör hemma i 7 kap, som innehåller särskilda bestämmelser om bl, a, servitut. Föratl servitut skall få ändras krävs alt det hindrar etl ändamålsenligtutnyttjande av den tjänande fastigheten eller dess användning i enlighet meddetaljplan, fastighetsplan eller områdesbestämmelser och att denna olägenhetkan undanröjas genom ändringen. Har ändrade förhållandeninträtt efter servitutets tillkomst, får servilulet ändras, om det skulleinnebära väsentlig fördel för den tjänande eller den härskande fastigheten utanalt för den andra medföra olägenhet av betydelse. Ändringeni första slyckel är föranledd av del nya plansystemel i PBL-förslaget ochinnebär ingen ändring i sak. Förändring eller upphävande av servitut vid sådan fastighetsreglering som avserändring i fastighetsindelningen gäller icke de i 4 och 5 §§ föreskrivnasärskilda villkoren, om åtgärden är av betydelse för regleringen. Förändring eller upphävande av servitut varom bestämmelser har meddelats i enfastighetsplan gäller inte 4 och 5 §§ samt 5 kap. 8 §. Delnya andra styckel har utformats i enlighet med lagrådets förslag (yttrandetbilaga 8, s, 361), Somett nytt andra stycke har - för ändring eller upphävande av servitut - tagilsin en motsvarighet till den bestämmelse som har föreslagils i 1 § beträffandenybildning av serviiut. Tillhörområden som enligt en fastighetsplan skall bilda en fastighet olika ägare, fårägare av sådant område på begäran lösa återstoden av den blivande fastighetenulan hinder av de inskränkningar beträffande inlösen som framgår av 5 kap, 7 §och av 1-3 §§ i detta kapitel. Yrkas inlösen av flera, äger den företräde varsområde vid uppskattning åsättes största värdet, Åsättes områdena lika värde,äger den företräde som först yrkat inlösen. Om ändringar ifastighetsindelningen genomföres med tillämpning av 5 kap,, skalldessa beaktas vid uppskattningen. Ändringarnai förevarande paragraf är föranledda av att nuvarande toml-indelningsinsiitutersätts av fastighetsplan i PBL-förslaget, Utredningen har föreslagit meralångtgående ändringar i 4 § för alt möjliggöra även vissa servitutsåtgärder.Motsvarande ändringar har jag i stället föreslagit i 7 kap, Omdet vid fastighetsbildning uppkommer frågor om fastighetsindelningensbeskaffenhet eller om beståndet eller omfånget av ledningsrätl eller avservitut, skall frågan prövas vid fastighelsbestämning, om det behövs förfastighetsbildningen, I fråga om serviiut som har tillkommit med stöd avvattenlagen (1983:291) eller motsvarande äldre lagstiftning får en sådanbestämning endasl avse servitut enligt 8 kap, 1 § vattenlagen eller motsvarandeäldre bestämmelser. På ansökan av sakägare får även i annat fallfastighelsbestämning ske för prövning av fråga omfastighetsindelningens beskaffenhet eller om beståndet eller omfånget avledningsrätl eller av serviiut, som tillkommit vid avviltring eller enligtlagstiftningen om fastighetsbildning eller enskilda vägar eller enligtanläggningslagen eller 8 kap, 1 § vattenlagen eller motsvarande äldrebestämmelser, såvida icke frågans avgörande uppenbarligen är utan betydelseför sökanden, Samma rätl alt påkalla fastighelsbestämning tillkommer kommunensåvitt gäller område med detaljplan eller områdesbestämmelser eller områdebeträffande vilket fråga väckts om upprättande av sådan plan eller sådanabestämmelser. Prop,1985/86:90 Iandra slyckel har en ändring gjorts så att kommunen i stället för byggnadsnämndenskall vara behörig alt ansöka om förrättning m, m, (se avsnitt 2,3,3), Vidarehar en ändring gjorts på grund av del nya plansystemel i PBL-förslaget, Omavslutande av förrättning vid vilken även handlägges fråga omfastig-helsbildning och om åtgärder i samband med avslutandet gäller 4 kap, 29och 30 §§, Beträffande annan förrättning äger 4 kap, 29 § motsvarandelillämpning. Kommunen skall dock alltid underrättas om avslutande avförrättning som den har sökt. Ändringamai andra stycket är föranledda av att kommunen i stället för byggnadsnämndenskall vara behörig att ansöka om förrättningar (se avsnitt 2,3,3), Kostnadernaför fastighetsbestämning fördelas mellan sakägarna efler vad som är skäligt. Ärkommunen sökande, skall kostnaderna betalas av kommunen, i den mån särskildaskäl föranleder detta. Bestämmelserna i 2 kap, 6 § om betalningsskyldighetensfördelning när överenskommelse föreligger mellan sakägarna och om ansvaret förkostnaderna när ansökan avvisas eller förrättning inställes äger motsvarandetillämpning beträffande fastighelsbestämning. Skerfastighetsbestämning i samband med fastighetsbildning enligt 13 kap,, skall istället för första stycket lillämpas 5 § i nämnda kapitel. Ändringen i förstastycket är föranledd av all kommunen i stället för skall varabehörig atl ansöka om förtältningar m, m, (se avsnitt 2,3,3), Finnerlänsstyrelsen all tillstånds- eller fastighetsbildningsbeslul strider mot sådanbestämmelse i denna lag som meddelats lill förmån för allmänt intresse, fårlänsstyrelsen överklaga beslutet på sätt och inom lid som gäller för sakägare. Första stycket gäller ickefastighetsbildning inom område med detaljplan eller områdesbestämmelser, omåtgärden rör endasl mark som enligt planen eller bestämmelserna är avsedd förannat än jordbruksändamål. Medhänvisning till vad jag har anfört i specialmoliveringen lill 3 kap, 2 § Qärdeoch femte styckena vidhåller jag förslagel i lagrådsremissen atl ändra denspråkliga utformningen av fullföljdsregeln i första styckel. Ändringeni andra slyckel är föranledd av del nya plansystemel i PBL-förslaget ochinnebär ingen ändring i sak. Prop, 1985/86:90 Beslutom inställande av förtättning som begärts av eller kommunen fåröverklagas av sökanden i likhet med vad som gäller för sakägare. Motsvaranderätt tillkommer den som sökt fastighetsreglering enligt 5 kap. 3 § andrastycket. Ändringeni första slyckel är föranledd av alt kommunen i stället för byggnadsnämndenskall vara behörig alt ansöka om förtältningar m, m, (se avsnitt 2,3,3). Medhänvisning till vad jag har anfört i specialmotiveringen till 3 kap. 2 § fjärdeoch femte styckena vidhåller jag förslaget i lagrådsremissen att ändra denspråkliga utformningen av fullföljdsregeln i första stycket. Fastighetsdomstolenkan, efter vad som är skäligt med hänsyn lill omständigheterna, förordna attsakägare som förlorar målet skall ersätta annan sakägare dennes rättegångskostnad.I mål om inlösenersältning skall dock sakägare som avstår mark eller särskildrättighet få gottgörelse för sin kostnad oberoende av utgången i målet. Förstastyckel gäller ej, om annat följer av 18 kap, 6 eller 8 § . Vinnersakägare mål mot företrädare för allmänt intresse, kan domstolen tillerkännahonom ersättning för rättegångskostnad, om synnerliga skäl föreligger. Sådanersättning skall utges av statsverket eller, om endasl kommunen företräder detallmänna intresset, av kommunen. Skalli annat fall än som avses i 13 § kostnad för bevisning eller särskild åtgärdenligt rätlens beslul utgå av allmänna medel, kan domstolen när del är skäligtförordna all kostnaden skall stanna på statsverket. Ändringeni tredje styckel är föranledd av alt kommunen i stället för byggnadsnämndenskall vara behörig atl ansöka om förtältningar (se avsnitt 2,3.3). har fört lalan enligt 15 kap, 7 § företräder nämnden kommunalaintressen. Av detta följer att kommunen även i dessa fall skall utge ersättningunder de fömtsättningar som anges i 16 kap, 14 § tredje slyckel. Dennalag träder i kraft , Ändringarnai fastighetsbildningslagen bör träda i kraft med PBL och lagen omexploateringssamverkan. Ändringarna innebär i ell avseende en ändring avmaterieU innebörd. Enligt 3 kap. 3 § utvidgas sålunda möjligheten att utomplanlagt område förbjuda olämplig fastighetsbildning, nämhgen lillfastighetsbildning som inte skall ske för bebyggelse. Som lagrådet (yttrandetbilaga 8, s, 361) påpekar bör - om frågan uppkommer om vilken lydelse av 3kap, 3 § som skall tillämpas - vägledning kunna hämtas från gmnderna för 4 §lagen (1970:989) om införande av faslighelsbildningslagen och vad som har anförtsi förarbetena lill delta lagmm. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:989) ominförande av fastighetsbildningslagen Förbudmol avslyckning, som länsstyrelse med stöd av äldre lag meddelat i avvaktan påatt stadsplan eller byggnadsplan upprättas eller ändras, skall icke längregälla. Ändringeni 12 § innebär atl första styckel utgår. Enligt första meningen i det nuvarandeförsta stycket jämställs avstyckningsplan med byggnadsplan. Enligt 17 kap, 4 §i PBL-förslaget skall avstyckningsplaner som omfattas av etl förordnande enligt168 § byggnadslagen (1947:385) upphöra all gälla när PBL träder i kraft.Övriga avstyckningsplaner skall gälla som detaljplaner enligt PBL, Härigenomblir bestämmelsen i första meningen av första styckel i förevarande paragrafonödig. Enligt andra meningen iförsta stycket får avstyckningsplan ändras enligt de bestämmelser som före den1 gällde i fråga om tillkomsten av sådan plan. Detta innebär allbestämmelserna i lagen (1926:326) om delning av jord å landet skall tillämpas.Som nämnts skall avstyck-ningsplanerna gälla som detaljplaner. Dettamedför atl ändring eller upphävande av avstyckningsplaner som inte upphör vidPBL:s ikraftträdande skall ske enligt bestämmelserna i . På grund härav ärdet nödvändigt att andra meningen i första styckel utgår. Specialmotivering Lagenom införande av fastighetsbildningslagen Dennalag träder i kraft , Ändringarnai lagen om införande av faslighelsbildningslagen bör träda i kraft samtidigtmed PBL, 4.4 Förslaget till lag om ändring i anläggningslagen op, 1985/86:90 SpecialmotiveringAnläggningslagen Gemensamhetsanläggning får inrättas endasl omfördelarna avekonomisk eller annan art av anläggningen överväger de kostnader ochölägenheter som anläggningen medför. Gemensamhetsanläggningfär icke inrättas för byggnad eller annan anläggning som ej hör tillfastighet, om ökad kostnad eller annan olägenhet av betydelse därigenom kankomma all uppslå för annan deltagare i gemen-samhelsanläggningen. Motiventill de föreslagna ändringarna har jag redovisat i den allmänna motiveringen(avsnitt 2,3.3). Sista meningen i första styckel har tagits bort och ersätts aven ny 6a §, I förhållande till det remitterade förslaget har en redaktionelljustering Bestämmelsernai 5 och 6 §§ skall inte tillämpas om det i en fastighetsplan har meddelatsbestämmelser om. en gemensamhetsanläggning och anläggningsbeslut meddelasunder detaljplanens genomförandetid. Enligtförslaget till PBL (6 kap. 4 § tredje stycket) skall - om en fastighetsplanskall reglera inrättande av en gemensamhetsanläggning 5 och 6 §§anläggningslagen tillämpas när fastighetsplanen antas.