prop · G903110 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommunenhar ett gott samarbete med i alla frågor som rörskärgårdsområdet, exempelvis bebyggelse, planering osv. Eftersom Länsstyrelsendessutom är tillståndsmyndighet för jakt- och fiskefrågor, bör förvaltningen avkronoholmarna även i fortsättningen vara kvar hos . Fråganom kommunen bör äga den obebyggda marken är beroende av möjligheterna att meddomänverket som fortsatt ägare på lång sikt kunna genomföra kuslplanens intentioner.Sannolikt är det enklast för kommunen att styra skogsvårdsålgärder ochåtgärder för friluftslivet i enlighet med kustplanen om kommunen själv ärmarkägare. Möjligheten att vid behov gå in med sådana arbeten med stöd avstatsbidrag eller AMS-medel finns också. Kommunens skogsavdelning har sedanlänge haft hand om kommunens öar och ett tillskott med Klacksörarna torde inlevålla problem ur skölselsynpunkt. 5.17 .V-: Prop. Utredningensförslag innebär att handhar förvaltningen av de bebyggdakronoholmama. Kommunen har inget att erinra emot utredningens förslag. 5.18 (se även 7.1.17) Medan (dessa) diskussioner pågick på Gullholmenoffentliggjordes . Det som huvudsakligen gjorde attgullholmarna ställde sig positiva lill utredningen var all man föreslår allstaten fortfarande skall äga marken. Vi har haft mycket goda erfarenheter avkammarkollegiums administration och tvistefrågorna har varit få och då deförekommit har de lösts på bästa sätt. Vi önskar därför understryka att vi anser detangeläget (med ovan nämnda undantag) atl nuvarande ägoförhållanden bibehålles. För att karaktären på denna, för hela riketintressanta ö, skall kunna bibehållas måste mångfalden och det individuellainslaget bibehållas. I föreslås att Domänverketskulle handha ad-minsitrationen av kronoholmarna. Vi är starkt betänksamma överett sådant arrangemang beträffande . Delta affärsdrivande verk skullekunna medverka till liknande försök till omdaning av ön som vi motsatt ossgentemot Omst kommun. Under alla förhållanden måste KronoholmenGullholmens framtid avgöras genom att kronoholmens invånare, genom , får ett sådant inflytande atl man i samråd medantikvariska myndigheter kan förverkliga bevarandeplanens intentioner ulangenomgripande förändringar i mark och byggnadsdisposilion. Betr.:Förslag lill byggnadsplan för fastigheten 1:1 m.fi., kommun,o län, upprättat (Skrivelse från fastighetsägare påkronoholmen ). Fastighetsägare på Kronoholmen ha tagitdel av rubricerade byggnadsplaneförslag och beslutat alt i stället för attavgiva separata skrivelser i stället underskriva en gemensam sådan, vilkennärsluten översändes. Ett fåtal fastighetsägare har dessutom avgivitspeciella anmärkningar separat. Anslutningen lill denna gemensamma manifestationhar varit spontan och hundraprocentig betr. de fastighetsägare, vilka harkunnat nås . Vi vilja påpeka all detta fullständiga förkastandeav byggnadsplanen ej betyder att vi motsätter oss de tankar, som uttrycks ibevarandeplanen. Dessa lorde väl kunna tillgodoses utan de genomgripandeförändringar i markdisposilionen och äganderätt som byggnadsplaneförslagetinnebär. Dennyligen offentliggjorda kronoholmsutredningen ger kommunen lill- 117 fälle atl iförtroendefullt samarbete med kronoholmen fastig- Prop.1985/86: 110 hetsägare utarbeta de enkla regler, som behövs för atlbevarandeplanens principer skall kunna vara vägledande för framtidutan att en fullständig omvälvning skall behöva ske. som fastighetsägare å KronoholmenGullholmen gemensamt avgivit yttrande betr. det av Orusts Kommun utarbetadeförslaget till byggnadsplan för Kronoholmen har fastighetsägarnaockså beslutat att ge uttryck åt sin tillfredsställelse med att Kronoholmsutredningenbeslutat föreslå att marken på skall behållas av staten, och ejöverföras i Orusts Kommuns ägo. Vi ha dåliga erfarenheter av Omsts Kommuns viljaoch förmåga all leva upp till den s.k. Bevarandeplanens allmänna riktlinjer ochmålsättningar lill vilka vi ansluta oss. Någraremissinstanser förutser extra kostnader för sin förvaltning av kronoholmarna.Sålunda anser atl det inte kan vara rimligt att en övertagandemyndighet drabbas av kostnadskrävande upprustningar av bebyggelse vid enöverföring av en kronoholme ulan föreslår all dessa bör åvila den avträdandemyndigheten. anser alt det är rimligt att den avträdandemyndigheten står för kostnaderna för eventuella fastighelsbildningsåtgärder isamband med övertagandet av förvaltningen, om inte särskilda medel beviljas förändamålet. Siatens lantmäteriverk och iGöteborgs och län räknar med ett ökat behov av fastighetsbildning ochfastighetsregistrering på kronoholmarna. ldetta sammanhang vill ta upp ett problem som inte behandlas iutredningsförslaget. Verket har under de sensle åren övertagit förvaltningen avett flertal kronoholmar från annan statlig myndighet. Skälet lill övertagandelhar varit att de aktuella öarna är av riksintresse från naturvårdssynpunkt.Bebyggelsen på de överförda holmarna har som regel varit myckel nedgången. Detkan inte vara rimligt att övertagande myndighet drabbas av kostnadskrävandeupprustningar av bebyggelse beroende på bristande underhåll frän avträdandemyndighets sida. Verket föreslår därför att avträdande myndighet bör åläggasatt svara för att den statligt ägda bebyggelsen på berörd kronoholme hålls iett fullgott skick ända fram till avträdesdagen. Motde i betänkandet framlagda förslagen och synpunkterna rörande kro noholmarnas framtida disposition finns ingenting att erinra från de syn- 118 punktersom lantmäteriverket (LMV) har att.beakta. LMV fillstyrker Prop. 1985/86:110 därför atl förslagen genomförs. LMV har inte anledning eller möjlighet att laställning till de specificerade förslagen i avsnitt 6 rörande kronoholmarna påde olika kuststräckorna. Den redovisade bedömningen inbegriper därför inledessa förslag. 1 anslutning till avsnittet om äganderättsutredningarm. m. i betänkandets bilaga I kan tilläggas följande. Som framgår i det nämnda avsnittet är mångakronoholmar redan upptagna i fastighetsregislrel. Ett genomförande avförslagen i betänkandet fömtsätter all registrering sker i ytterligare fall.LMV har under övervägande frågan om att ta in i fastighetsregistret allakronoholmar som är oregistrerade. Själva registreringsätgärderna skall därvidankomma på berörda fastighetsregistermyndigheler. En förutsättning förupptagande i fastighetsregistret torde vara alt statens äganderätt inte ärifrågasatt. I den fortsatta utredningen av registreringsfrågan kommer bl.a.ambitionsnivå och resursbehov för registreringsålgärderna att beröras. Skulleett kommande beslul i förvaltningsfrågan innebära atl domänverket fär övertaförvaltningen av delar av registerfastigheter och detta föranlederfastighelsbildningsåtgärder, förutsätter verket alt förrältningskostnadernainte skall bestridas av domänverket. Om inte särskilda medel kan anslås synes rimligtalt de avstående myndigheterna bestrider dessa eventuella kostnader. Länsstyrelsenvill slutligen framhålla viklen av alt kronoholmarna indelas i fastigheter.Inte minst den ökade verksamheten inom vattenbrukets område ställer krav påökad klarhet om öars tillhörighet. Till den ändan har hoslantmäteriverket anhållit om registrering av de kronoholmar inom länet sominle nu utgör särskilda fastigheter. 7 Övriga frågor* 7.1 Den särskilda dispositionen Remissopinioneni fråga om utredningens förslag till särskild disposition av kronoholmarna kansägas i huvudsak återspegla myndigheternas inställning till utredningensallmänna överväganden och förslag. De remissorgan t. ex. som intagit en snävhållning överlåtelse av mark pä kronoholmar i allmänhet har som regel äveninvändningar mot försäljning i det särskilda fallet. Huvudintrycket är dock atlutredarens förslag i stort tillstyrks. Sålunda tillstyrker t. ex. lånsstyrelseni att statens äganderätt till tomtmarken på Öja (Landsort) intebör överlåtas. Lånsstyrelsen i anser i likhet medutredningen att marken pä *Remissyttranden som rör frågan om samrådsskyldighel i försäljningsärenden återfinnsunder avsnittet 5 i denna remissammanställning. och Gullholmenbör bli kvar i samhällets ägo och att den upplåts Prop. 1985/86: 110 medtomirält resp. arrenderätt. 1kapitel 6 lämnar utredningen en länsvis redogörelse för de bebyggdakronoholmarna samt förslag om deras framtida disposition. Vid genomgången avdenna del av betänkandet har samrått med länsantikvariernai , , , och län. Utredningens förslag syns inte innebära några konflikter medkulturminnesvärdens intressen. Med hänsyn lill de särskilda förhållanden som råderpå i kan godta utredningensförslag beträffande denna kronoholme. Förslaget bygger i huvudsak på forskningsrapportenKäringöns framtid - utvecklingsmöjligheter och hinder. Det omfattandeutredningsarbetet har skett i nära samråd med den regionalakulturminnesvården. Enligt ämbetets mening bör utsikterna vara goda att lösaden bofasta befolkningens problem med att vidmakthålla bebyggelsen och atlsamtidigt bevara fiskelägels kulturhistoriska riksintressanta miljö enligl deriktlinjer som forskningsprojektet och anger. Frågornaom fastighetsbildning och faslighelssamverkan, tomträtt eller friköp bör dockägnas ytterligare studium. Utredningenredovisar 20 bebyggda kronoholmar i men avstår frän att lämnaförslag om den framtida dispositionen av och iStockholm. Ytterligare bebyggda, statligt ägda öar finns, i synnerhet öar somförvahas av domänverket. har dock ingen förteckning över dessa. De 18 kronoholmar som utredningen behandlar närmareberörs i de flesta fall av riktlinjer enligl den fysiska riksplaneringen. Iflera fall föreligger mer än ett riksintresse. utgör primärt rekreationsområde. Södradelen av länets skärgård ingår i del primära rekreationsområdet Sörmlandsskärgård. Inom detta ligger förutom Öja (s 257 y) också Fjärdlång, Myggskären,Måsknuv och Fifång. Kronoholmarna omfattas i regel av olikaförordnanden enligl naturvårdslagstiftningen. Ytteriigare förordnandenövervägs i vissa fall. Kulturhistoriskt mycket värdefull bebyggelse finnsförutom på Öja, som är riksintresseområde för kulturminnesvården också påSöderarm, , Svenska Högarna, Bullerön, , . För de berörda kommunerna utom , som harantagen generalplan, finns kommunöversikter och markdispositionsplaner. 1dessa finns riktlinjer som innebär alt de aktuella öarna ligger inom områdensom skall bestå med nuvarande markanvändning. Somsammanfattning gäller att de nämnda 18 kronoholmarna är belagda 120 medolika restriktioner lill förmån för framför allt kulturminnesvårdens, Prop.1985/86: 110 naturvårdens, det röriiga friluftslivets eller försvaretsintressen. Av betänkandet framgår atl berörda kommuner i länettillfrågats om intresse finns att förvärva bebyggda kronoholmar. Ingen avkommunerna har uttalat sådant önskemål. Utredningens förslag innebär för länets del att iprincip inga avstyckningar av bostadstomter för befintlig bebyggelse ullförmån för enskilda bör ske. Endasl i två fall antyds möjligheter lill sådanförsäljning, nämligen beträffande Källskären i kommun och Kariholmeni kommun. En speciell fråga är markdispositionen på har pekat på angelägenheten av alt fast befolkning finns påön och vill främja permanenlbebyggelse. vill också understryka att det fränregionalpolitisk synpunkt är angeläget att Öja har en fast befolkning. Förutomalt detta bidrar lill en levande skärgård är det angeläget från flera olikaaspekter, t. ex. från allmän bevaknings-, sjöräddnings-, försvars- ocholjebekämpningssyn-punkt. vill också påpeka alt den i andrasammanhang betonat vikten av att lotsplatsen på Öja blir kvar. Detta är engrundförutsättning för att nämnvärd åretruntbosätlning skall kunna bestå. På grund av de starka allmänna intressen som finnsknuina till Öja bör emellertid inte en utveckling mot privatägda fastigheterske. En sådan utveckling kan också föra med sig icke önskvärdamarkvärdehöjningar som i sin lur försvårar möjligheten till permanentbosättning för dem som arbetar på ön. Tomträtten kan här vara en lämpligupplåtelseform, som gynnar permanentboende, ulan att markpriserna trissas upp. delar utredningens uppfattning att deolika allmänna intressena även för de andra kronoholmarna väger tyngre äneventuella enskilda intressen av markförvärv. Marken bör som utredningenföreslår stanna i siatens ägo, eftersom detta är den bästa garantin att deallmänna intressena tillgodoses. har dock i princip ingen erinranmot den av utredningen nämnda fastighetsbildningen. Del förutsätts därvid alldet vid den sedvanliga prövningen av resp ärende inte visar sig föreligga någothinder mot fastighetsbildning. har heller ingen erinran motutredningens förslag att domänverket får hand om förvaltningen av bebyggdakronoholmar där inte statliga särintressen motiverar annan förvallandemyndighet, t.ex. , fortifikationsförvallningen ellernaturvårdsverket. 1 länets skärgård kan också stiftelsen sitt över hela öväriden spridda ägoinnehav aktualiseras som förvaltare avstatlig egendom. Denna lösning bör vara av intresse när det gäller att hävdanaturvårds- och friluflssynpunkter. 1 fråga om vissa detaljer i betänkandet villlänsstyrelsen anföra följande. Fyrbyggnaden på Måsknuv är i egenskap av statligbyggnad byggnadsminnesmärke och inte byggnadsminnesförklarad, jfr s 254 x.Beträffande Söderarm (s 250 x) och Måsknuv (s 254 x) bör nämnas att för bådadessa öar gäller att staten genom fortifikalionsförvaltningen har lagfart.Lokal förvaltare förfortifikationsförvaltningen är chefen för kustar- Prop. 1985/86:110 tilleriförsvar. Reservationav ledamöterna m fl. Vianser att yttrandet skall ändras pä följande sätt, - Sid 2, Qärde stycket' utgår - Sid 2, femte styckets' förstaoch andra mening ulgår. Inomlänet finns 38 bebyggda kronoholmar varav 24 är bebyggda med bostadshus(permanent- eller fritidshus). Av dessa 24 förvaltas 14 avsjöfartsverket, fortifikaUonsförvallningen eller . På flertaletav dessa finns ingen bostadsbebyggelse i privat ägo. Utredningenföreslår ej heller någon ändring i dessa öars disposition. Om avyttring av deav staten ägda bostadshusen blir aktuell får överiåtelser av markoch byggnader prövas utifrån den situation som råder i enlighet med vad somovan anförts. Några friköp av mark för enskilt ägda fritidshus påkronoholmar som förvallas av fortifikationsförvaltningen föreslås inte ske. Motdelta finns inle något atl erinra. Utredningen föreslår friköp av tomtmark på Brunskäroch Ägnholmen. För Brunskärs del gäller det de tvä tomter i gällande byggnadsplansom staten alltjämt äger. Antalet tomtplatser på Ägnholmen har klarlagts genomen planutredning. har inget att erinra mot överlåtelser iöverensstämmelse med den planering som skett. Beträffande de övriga med privata bostadshus bebyggdakronoholmarna får anföras följande. Käringönintar en särställning bland länets kronoholmar. På ön finns nu c:a 125åretmntboende och har antalet bosatta ökat genom att flera ungafamiljer flyttal lill ön. är därför i högsta grad ett levandekustsamhälle. För pågår arbete med en områdesplan. Dennahar föregåtts av ett forskningsprojekt rörande öns framtid i vilketlokalbefolkningen deltagit. De ståndpunkter intagit i samband medpågående planering stämmer väl överens med vad kronoholmsutredningen föreslår.Möjligheten atl genom panlsältning belåna fastigheterna för att finansieraunderhåll och mordernisering av byggnaderna är en fråga av stor vikt för önsutveckling. Detta fordrar med nuvarande regler fastighetsbildning. Medutgångspunkt i öns traditioner bör i likhet med vad utredningen föreslår somtomtplats i princip endast avstyckas den yta som bostadshuset upptar påmarken. Varje fastighet får sedan del i gemensamma mark- 'Tolfte resp. trettonde stycket i denna remissammanställning, 122 Till gmnd förfastighetsbildningen bör upprättas en fastighets- Prop. 1985/86: 110 planenligt fastighetsbildningslagen. I övrigt hänvisas här till en av överlantmätarmyndigheteni upprättad promemoria, vilken bifogas. Utredningen föreslår atl kommunen får förvärvahamnområdet och de strandområden där sjöbodar finns. Härigenom får kommunenrådighet över de verksamhetsanknutna frågorna. Med hänsyn till dettraditionella sambandet bostadshus-sjöbod bör i allmänhet övervägas att låtasjöbodarna tillhöra bostadsfastigheterna. Den med permanent- eller fritidshus bebyggda markenbör enligt utredningen upplåtas med tomträtt om majoriteten av de bofastahushållen önskar tomlrättsupplåtelse. De husägare som inte genast vill ingå ettlomträltsavial kan senare när de så önskar träffa ett sådant avtal. har inget alt erinra mot att friköpsker i form av tomträttsupplåtelse. Härigenom bortfaller behovet avkontantinsats för marken. Ur administrativ synpunkt bör dock marköverlåtelsevara all föredra. Bevarandefrågorna på beaktas på sä sättall områdesplanen avses innehålla ell detaljerat miljö- och byggnadsprogram tillledning för byggnadslovgivningen. För alt ytteriigare stärka bevarandeintresselkan möjligen övervägas alt inta föreskrifter om bebyggelsens utformning ilomträttsavlalen. Det är emellertid som tidigare framhållits osäkert i vad månnuvarande ägare av husen kan vara skyldiga alt i avtal underkasta sigdetaljerade föreskrifter i detta avseende. Genom den planering som påbörjats på ochkronoholmsutredningens arbete har förväntningar om en förändring iupplåtelseformerna skapats. Det är därför angelägel all uiredningens förslagrörande kan genomföras . Staten bör omgående tainitiativ lill atl en fastighetsplan upprättas. KronoholmenGullholmen är lill skillnad från väsentligen en semesterort. Fastighetsbildningär därför knappast motiverad för att göra ön mera attraktiv för helårsboende. Intresset all bevara den kulturhistorisktsärpräglade miljön har på liksom pä stor tyngd.Bevarandefrågorna har därför slor betydelse för hur ön skall förvaltas. Som tidigare framhållits blir husägarna mer benägnaalt vidta långsiktiga förbättringsåtgärder om de innehar marken med äganderätteller tomträtt. DeUa talar för friköp av marken. Härtill kommer detförhållandel aU möjligheterna att reglera bebyggelsens utformning får bedömasvara större vid tomträtt än vid arrende. Sammantaget talar detta för atltomträtt bör erbjudas de boende på . Upplåtelsefrågorna är för övrigtlikartade med dem på . Arbelel med alt upprätta byggnadsplan förGullholmenön är inne i ett slutskede. a. en byggnadsplan får man styrmedel för att genom föra de riktlinjer för bevarande som framkommit i den bevarandeplanering som förevarit. Planläggningen bör slutföras innan några fastighetsbild- 123 I likhet med förhållandena på bör vid avstyckningpå Gullhol- Prop. 1985/86: 110 men de gemensamma ytorna mellan byggnadernainte ingå i de enskilda fasUghelerna. Även om något större intresse inlenu föreligger från de boendes sida att friköpa marken kan situationen ändrasframöver. Möjligheterna till friköp bör därför stå öppna. Enligt betänkandet är det här fråga om fritidshus med godstandard. Fastighetsbildning torde kunna ske. Friköp bör därför tillåtas omhusägarna så begär. Någon försämring för det rörliga friluftslivet ochnaturvården bedöms inte uppkomma. Matsholmen, Tenungen, Porsholmen, Stora Klövskär,Testholmen, Klätteskär och Stora Svangen Enligl betänkandet är det här fråga om relativt småfritidshus med enkel eller i något fall normal standard.Fastighelsbildningsfrågan är svårbedömd utifrån de uppgifter som erhålls ibetänkandet. Innan beslut om friköp tas bör förhållandena studeras ytterligare.Under fömtsättning atl faslighets-bildning kan ske och ait fritidshusen bedömskomma att bestå och utnyttjas för sitt ändamål framöver bör friköp kunna ske.Någon försämring för det rörliga friluftslivet och naturvården bedöms inleuppkomma under nu angivna fömtsättningar. Skiljaktig mening av ledamöterna , m. fl.Enligt vår mening borde näst sista stycket på sid 5 i yttrandet' ha haft'"oljande lydelse. Utredningen föreslår atl kommunenfår förvärva hamnområdet och de strandområden där sjöbodar finns. Härigenom fårkommunen rådighet över de v.erksamhetsanknutna frågorna. Med hänsyn till deltraditionella sambandet bostadshus-sjöbod kan övervägas att låta sjöbodarnafillhöra bostadsfasligheterna. vill dock inte motsätta sigutredningens förslag i denna del. För redovisas fem bebyggda kronoholmar;Fjordholmen (7 ha) med ett privatägt fritidshus, Vinga (37 ha) med en storgrupp bostadshus och uthus, Ägnholmen (9 ha) med 14 bostadshus och ett varv.Stora Måvholmen (6 ha) med två bostadshus och uthus samt Gula Bockskär som ärmycket liten och har ett uthus. Enbart fritidshuset på ärprivatägt. Friköp av mark är möjligt bara på Ägnholmen. berör endasti begränsad utsträckning . Utredningens förslag att staten närdet är lämpligt över- ' Åttonde slyckel i denna remissammanställning, 124 låter kronoholmar och markpå dessa lill komrriuher eller husägare är i sig Prop. 1985/86: 110positivt. Eftersom naturvårdsintressen och tillgången till orörd skärgårdsnaturofla berör enskilda kronoholmar så är det rimligt alt kommunen får företräde viden försäljning. Det blir på så vis kommunen som avgör om de värdena är såstarka att kommunen aktivt skall säkerställa dem. Stadskansliet har i sin beredning inte funnit någotskäl att frångå kommunstyrelsens tidigare lämnade besked att inte harnågot intresse av atl förvärva bebyggda kronoholmar inom kommunen. Kansliet vill dock påtala alt det resonemang somutredningen för om Ägnholmen på sidan 301 under överväganden och förslag intelängre är giltigt. beslöt att medge dispens fråntälbe-byggelseförbudel och att tillstyrka avstyckning i enlighet med en planutredningfrån juni 1982.1 planutredningen ingick också de fyra fritidshusen i väster.Beslutet har vunnit laga kraft. Fastighetsbildning kommer att ske så snart domänverketskrivit avtal med husägarna om villkoren för ett friköp. Arbetet med enbyggnadsplan för Ägnholmen finns med i verksamhetsplan föråren 1983 till 1985. har vid sammanträde , § 104, beslutat meddelakronoholmsutredningen alt icke är intresserad av att förvärvakronoholmar inom . beslutar att tillstyrka bifall till utredningens förslag. Sotenäskommun berörs endast i ett avseende, nämligen Matsholmen. Matsholmen liggersöder om och är 0,5 ha slor. På holmen finns ett enkelt litet hus somliknar en bod. Holmen är myckel stenig och berggrunden är delvis söndersprängd.Kronoholmsutredningen föreslår att ön erbjuds kommunen för förvärv. Det bör påpekas att betänkandet enbart omfattarbebyggda kronoholmar. I finns dessutom ett drygt 40-tal obebyggdakronoholmar. attinle avge något särskilt yttrande över utredningen samt attmeddela all kommunens intresse av att överta Matsholmen kvarstår. Länsstyrelsenhar i remiss berett kommunen tillfälle atl inkom ma med yttrande över rubricerade betänkande utarbetat av kronoholms utredningen. För vidkommande konstaterar utredningen, atl förhållanden beträffande de bebyggda kronoholmarna inom kommunen 125 inte är sådana, attförsäljning av tomtmark till enskilda kan aktualiseras. 1985/86:110 grund härav föreslås en oförändrad disposition av öarna. att tillstyrka betänkandet såvitt avserförhållanden som rör . Slutligenvill upplysa om att byggnadsförbudet enligt 122 § BL förHöglosmen (97), Högbonden (98) och Långskäret (99) numera är upphävt genomlänsstyrelsens beslut samt atl äganderätten till Oxviksskären (100)synes vara oklar. Djupskär, Norrskär, , Gråsidan, Nygmndet, Flotlgrun-det. Kubbenoch Gäsören gäller, förutom förbud enligt 15 § naturvårdslagen, ävenförordnande enligl 19 § naturvårdslagen i dess lydelse före den ,till skydd för landskapsbilden. 1 kommunens översiktsplan för fritidsbebyggelseoch friluftsliv, den s. k. kustplanen, har öarna föreslagils såsomnalurvårdsområden enligt nu gällande 19 §. Frågan om sådant förordnande hardock ännu ej aktualiserats. Lotsskäret är i kustplanen föreslaget somnaturreservat, vilket dock inte heller genomförts. Även övriga angivna öaromfattas av förbud enligt 15 § naturvårdslagen. Intresset för friköp av tomter synes vara svagt ochsåvitt utredningen kunnat konstatera önskar de boende ingen förändring avnuvarande förhållanden. Kommunen har dock uttalat sig beredd att övertaga dekronoholmar som står under kammarkollegiets förvaltning.