prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — genomfördes även dens, k, röslrätlsreformen, genom vilken alla utländska medborgare som boll iSverige fick rösträtt och blev valbara i kommunala val.Sammanfattningsvis präglades liden principbeslut av etlomfattande reformarbete på invandrarpolitikens område. Sedan 1975 års riktlinjer slogs fasl har flerafaktorer som är av betydelse för utformningen av invandrarpolitiken tillkommit. Under den senare delen av ändradeinvandringen karaktär. Förändringen hade samband med försämringen avvärldsekonomin. Inflyttningen av utiändska arbetare lill Västeuropasindustriländer minskade och ersattes av en invandring av anhöriga tiU dem somtidigare hade kommit, I början av 1980-talel började antalet asylsökande frånutomeuropeiska länder all öka. För del sjönk den årliga invandringenav utländska medborgare från i genomsnitt ca 40000 personer under förstahälften av , till ca 35000 under andra hälften och ca 25000 igenomsnitt . Invandringen från har minskal väsentligt.Den ulomnordiska invandringen har ökat, och utgörs i huvudsak av anhöriga lilldem som bor i och av flyktingar från främst utomeuropeiska länder.Invandringen beslår således numera lill slor del av människor som kommer frånavlägsna länder med andra kulturer och religioner. Dessa förändringar i invandringens sammansättninghar inträffal som den svenska arbetsmarknaden har omstrukturerats.Arbeten som var tillgängliga för nykomna invandrare. I, ex, inomtillverkningsindustrin, har i slor utsträckning ralionaliserals bort eller harersatts av ny processteknik som kräver särskild utbUdning, Även minskningen avutbyggnadstakten av den offentliga sektorn, i vilken många invandrare arbetar,har haft effekter för invandrarnas sysselsättning. Den registreradearbetslösheten hos utländska medborgare har under en lång följd av år varithögre än för arbetskraften i övrigt, och invandrarnas andel av arbetsmarknadsutbildningenoch andra sysselsältningspolitiska ålgärder har varit betydligt störte änderas andel av arbetskraften. Många invandrare som har varit verksamma i delsvenska näringslivet sedan 1960-lalel har inte klaral omställningen päarbetsmarknaden. De nödvändiga förändringarna i svenskt näringsliv har såledeshaft negativa effekter både för invandrare som verkat länge på den svenskaarbetsmarknaden och för de nykomna. som dessa förändringar har inträffat harell generationsskifte ägl rum. De människor som invandrat till har fått barn och barnbarn som är födda här. Ungefär hälften av invandrarnas i födda barn har en i född förälder, och är därmed delaktiga i en svensk gemenskap, som de genom den andra föräldern kan ha 14 enanknytning också till etl annat land. Invandrarnas barn måste självfallet Prop. 1985/86:98 få samma möjligheter lill utbildning och arbete som andraungdomar och också åtnjuta respekt för sitt ursprung, utan all diskrimineras. Det förhållandet atl så många människor i Sverigehar sitt ursprung i eller en anknytning lill andra länder och kulturer ulgör enutomordentlig styrka för oss. Därigenom har vi tillförts nya kulturellaimpulser och våra internationella kontakter och utvecklingsmöjligheter harvidgats. De riktlinjer för invandrarpolitiken som antogs innebär enbekräftelse av all är på väg all bli ell mångkulturellt samhälle, ochall detla är all se som en positiv utveckling. harsamhället blivit än mer etniskt mångskiftande och nya kulturmönster haretablerats. Men utvecklingen har inneburit atl behovel av en för allagrupper gemensam referensram och av ell gemensamt språk har ökat, och detta ärsjälvfallel del svenska språket. Jag vill slutligen peka på ytterligare någrafaktorer som har varit kännetecknande för utvecklingen , Enfaktor är tendenserna tiU diskriminering av invandrare, t, ex, påarbetsmarknaden. Dessutom har vissa organiserade yttringar avfrämlingsfientlighet gjort sig gällande i . Dessayttringar är visserligen begränsade, men de utgör ell nytt och myckeloroväckande inslag i del svenska samhällslivet. visar ingåendeundersökningar, utförda av diskrimineringsutredningen, att del sedan början av1970-lalet har sketl en markant förskjutning av den allmänna opinionen iriktning mot större tolerans och större generositet mol invandrare i ,Denna glädjande ulveckhng förklaras med att allt fler människor i del svenskasamhället kommer i kontakt med invandrare och invandrarfrågor och därmed fårsådan kunskap och förståelse som leder tiU att fördomar minskar och toleransenökar. Denna utveckling bör ges alll stöd. Enannan faktor av betydelse är all även om många av de invandrare som kom under 1960- och början av 1970-lalel avsåg alt återvända , så har en mycket stor del av dem bestämt sig för atl stanna här. Ungefär 400000 invandrare har blivu svenska medborgare och har därmed fulla politiska rättigheter. Men ell stort antal invandrare har boll här mycket lång lid ulan all söka svenskt medborgarskap. De har genom rösträltsreform blivit delaktiga i den demokratiska beslutsprocessen på nivå, men trots all de varit bosatta här länge och är inriktade på etl fortsatt liv i saknar de rösträtt lill . Den nuvarande regeringen har eftersträvat en lösning på detla problem, men del förslag som lades fram av röslrättskommiltén (Ju 1983:02) i betänkandet (SOU 1984:11) Rösträtt och medborgarskap bedömdes inte komma all få tUlräck ligl brett pariamenlariskl stöd i . Eftersom möjligheten atl erhålla svenskt medborgarskap är belydelsefull för invandrarnas integration i del svenska samhället har regeringen, som jag nämnt, tillsalt en kommitté med uppgift atl utreda frågan humvida fler invandrare skuUe bli svenska medborgare om i större utsträckning än tillät att det ursprungliga medborgarskapet bibehålls när man fär svenskt medborgar skap. En faktor som jag slutligen vUl uppmärksamma är den förändring som 15 sketti heta genom migralionen. Tiotals miljoner människor har Prop.1985/86:98 som en följd av migralionen band till andra europeiska länder. FörSveriges del har delta inneburit atl kontakterna med t, ex, ,och har utvecklats. Många invandrare som ärfast bosatta i bibehåller i stor utsträckning nära och regelbundna kontaktermed ursprungslandet. Detta underlättas även genom utveckUngen påkommunikationsområdet och genom olika samarbetsavlal vad gäller beskattning,socialförsäkring etc. För utvecklingen av den svenska invandrarpolitiken äräven denna faktor av sttsr betydelse. De förändringar som har inträffat vadgäller invandrarnas situation i samhället ställer krav på nya ålgärder. En radreformer har mol denna bakgmnd genomförts sedan regeringen tillträdde hösten1982, Jag vill här hänvisa till vad jag har anfört bl, a, vad gällerregeringens förslag om reformer beträffande hemspråksundervisningen för invandrarbarnoch svenskundervisningen för vuxna invandrare. Jag vill även hänvisa lill deinitiativ som har lagils i syfle all finna en lösning på frågan om hurinvandrarnas medinflytande skall kunna öka. Jag viU vidare hänvisa lill deåtgärder som har vidtagits inom ramen för arbetsmarknadspolitiken i syfte allförbättra invandrarnas arbetsmarknadssituation samt lill ålgärder inom andraområden. En avgörande fråga är emellertid om de förändringarsom har präglat utvecklingen sedan mitten av 1970-talel föranleder en annaninriktning av invandrarpolitiken, I såväl direktiv lillinvandrarpolitiska kommittén som tilläggsdirektiv framhölls atlkommittén skulle ulgå från atl riktlinjer bör ligga fast, men allvissa preciseringar är nödvändiga, framför allt vad gäller valfrihelsmålet.Såväl invandrarpolitiska kommittén som diskrimineringsutredningen har i sinaslulbetänkanden ulföriigt behandlat frågan om den principiella inriktningen avinvandrarpolUiken, Jag anser alt de överväganden som görs där ulgör ell mycketbra underlag för regeringens ställningstagande. Jag återkommer medmilt förslag i denna fråga. vill jag emellertid göra följande allmännakommentarer. De överväganden som redovisas i båda betänkandenainnebär all riktlinjer i allt väsentligt bör ligga fast. Denutveckling som har ägl rum ger enligt de båda utredningarna ingengrund för en annan bedömning, har i någrasammanfallande formuleringar understrukit all de som får rätt atl invandra liUSverige måsle kunna bli ekonomiskt och socialt integrerade ulan all något kravställs på kuUurell assimUering i den bemärkelsen all den egna etniskaidentiteten skulle uppges. har i första hand ägnatsig ål alt bedöma utvecklingen med hänsyn lill de etniska relationerna iSverige, Utredningens analys visar atl dessa relationer klart har förbättrats,trots förändringar av negativ karaktär i samhällsekonomin och påarbetsmarknaden. Jämlikhet och samverkan mellan olika grupper förbättrarförutsättningarna för goda etniska relationer, understryker utredningen. För egen del anserjag att de utredningar som hargjorts bekräftar all den invandrarpolitik som den socialdemokratiska regeringen införde år '6 1975,och som fick ett brett parlamentariskt stöd, bör ligga fasl. Del måsle Prop.1985/86:98 varaen gmndläggande utgångspunkt i svensk invandrarpolitik atl de som fårbosätta sig här omfattas av samma rättigheter och skyldigheter, och erbjudssamma möjligheter, som övriga medborgare. Delta innebär atl den gmndläggandelagstiftning och de normer som gäller för vårt land och vårt samhällssystem,för värnet av demokratin och för mänsklig samlevnad, måslegenomsyra den svenska invandrarpolitiken. människoroavsett deras ursprung, kvinnors och mäns lika rättigheter, toleransmellan olika befolkningsgrupper och respekt för den personliga integritetenhör tiU de värderingar som svensk invandrarpolitik måsle utgå Den invandrarpolitik som antogs återspeglasäven i den nya regeringsformen, där det sägs alt "etniska, språkliga ochreligiösa minoriteters möjligheter all behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas" (1 kap, 2 § RF), Invandrarpolitiska kommitténhar gmndligt analyserat minoriletsbegreppel och konstaterat att internationelltsett anses beteckningen minoritet endasl kunna användas för grupper som sedanmycket länge eller alltid har varit bosatta i landet i fråga, t, ex. förSveriges del samerna och lornedalsfinnarna. I förarbetena till de internationellakonventioner där minoriletsbegreppel förekommer har man således preciseratdetta liU alt avse urspmngliga (s, k, autoklona) minorUeter, och inte relativtnyligen från andra länder invandrade gmpper. Minoritets-begreppet i den nunämnda betydelsen kan alltså inte sägas vara tiUämpligt på invandrarsituationeni , Utgångspunkten för de invandrarpolitiska åtgärderna bör i förstahand vara de enskilda människornas förutsättningar och behov. Vad gäUerföreningsverksamhet och religionsutövning är det emellertid naturiigt attsamhället ger bidrag till kollekliva verksamheter bland invandrare. Jagåterkommer lill delta i del följande när jag redovisar motiven tUl stödet förinvandrarorganisalionernas verksamhet. Såväl invandrarpolitiska kommittén somdiskrimineringsutredningen har lagt fram omfattande program med förslag till ytterligare åtgärder. Jag återkommer till mina bedömningar av dessa förslag. Jag vill emellertid redan nu understryka all genomförandet av invandrarpolitiken är något som berör alla människor. Utvecklingen av i riktning mot ell mångkulturellt samhälle kommer oundvikligen all innefatta svårigheter och åven risker för konflikter. har genom sina ingående undersökningar visat hur attityder till människor av annat ur sprung uppkommer i ett växelspel mellan enskilda människor och mellan samhällets institutioner och de enskUda människorna. Utredningen har även visat på en rad metoder all främja en harmonisk utveckling av de etniska relationerna i , Föregen del kanjag i allt väsentligt ansluta mig till såväl utredningens allmänna bedömningar som till dess förslag om opinionsbildande insatser inom olika områden i samhället. Del är, som utredningen har understrukit, utomordentligt angeläget alt samhället ulla lar sill skarpa fördömande av alla tendenser till fördomar och diskrimine ring på etnisk grund. Ytterst handlar detta om att slå vakt om de grundläg gande värderingar som vi bygger vårt samhällssystem på, I detta arbete har alla medborgare en given uppgift, 17 Mittförslag: De invandrarpolitiska målen, som sammanfattas medbegreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan, bör ligga fasl. Dessa begrepp börges en sådan tolkning att de åsyftar lika rättigheter och möjligheter förinvandrare i förhållande lill den övriga befolkningen, respekt för denenskildes idenlUel och integritet, möjligheter att utveckla det egnakulturarvet inom ramen för de grundläggande normer som i vårt samhälle gällerför mänsklig samlevnad saml ömsesidig tolerans, solidaritet och gemenskapmellan människor av olika ursprung. Goda etniska relationer bör prägla vårtsamhälle och samhället bör markera sill avståndstagande från alla ullryck företnisk intolerans. Utredningarna: IPOK: s ochdiskrimineringsulredningens bedömningar överensstämmer i huvudsak med mina.Såväl IPOK som diskrimineringsulredningen förordar alt begreppet valfrihetpreciseras på ett klarare säll, Diskrimineringsulredningen föreslår att delersätts av begreppet respekt. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser harkommenterat utredningarnas överväganden om invandrarpolitiken och ställer sigbakom dessa. Många remissinstanser stöder IPOK: s definition av begreppet valfrihetsom kulturell valfrihet. Några remissinstanser, bl, a, Frikyrkoråd ochSvenska ekumeniska nämnden, pekar på risken för kollisioner mellan svenskgmndsyn och utiändska värderingar, t, ex, i trosfrågor, om valfriheten blirför begränsad. En bred samstämmighet råder bland remissinstansernaom behovet av särskilda åtgärder inom olika områden för all invandrare skallberedas med svenskar likvärdiga möjligheter. Skälen för mitt förslag: De riktiinjer förinvandrarpolitiken som antog formulerades med utgångspunktfrån begreppen jämlik-hel, valfrihet och samverkan. Riktlinjerna gav uttryckför en förändrad syn på invandrarnas möjligheter all bevara och vidareutvecklasill språkliga och kulturella arv i , Både IPOK och diskrimineringsutredningen har anförtall beslul kännetecknas av bristande precision. Jag kommernu all redovisa min syn på målformuleringarna, IPOK framhåller all jämlikhet som mål bör innebäraett fortsatt arbete för atl invandrarna skall få samma möjligheter, rättigheteroch skyldigheter som befolkningen i övrigt, IPOK understryker atl delgmndläggande vad gäller jämlikhelsmålet år alt ge alla invandrare möjlighet attlära sig svenska och att få sådana kunskaper all de kan orientera sig i samhälletsaml utnyllja de möjligheter till utbildning och vidareutbildning som finns.Rätlen lill arbete och till goda villkor på arbetsmarknaden bör tillmätas enökad betydelse i delta sammanhang, framhåller IPOK, Ekonomisk och socialtrygghet är även en nödvändig grund för atl invandrare, som jämbör-, diga medbefolkningen i övrigi, skall kunna vidmakthålla en egen kulturell identitetoch leva i harmoni med sin omgivning. Diskrimineringsutredning- Prop.1985/86:98 en pekar på den svenska tradition som tenderar all söka likformigalösningar, dvs, lösningar som syftar lill alt behandla olika individer på likasäll. Om invandrarna skall få likvärdiga möjligheter erfordras ett annal ochmer flexibelt förhållningssätt, anför utredningen. Tolkningen av jämlikhelsmålet har enligt min meningden största betydelse för hur invandrarnas situation skall komma atl gestaltasig på , Målel inbegriper fortsatta åtgärder för att dels undanröjaformella hinder, dels öka invandrares möjligheter atl fulll ul få reelltillgång lill utbildning och arbete i lika mån som den övriga befolkningen. Närdet gäller utländska medborgares rättsliga ställning är de i de flesta fall jämställdamed svenska medborgare. Den mest framträdande skillnaden gäller fortfaranderällen all delta i och vara valbar i riksdagsval. har (prop,1985/86:7, LU 12, rskr 33) beslutat att ta bort kravet på svenskt medborgarskapi flera av de fall där det ditintills varit uppställt. En mera medveten ochnoggrann prövning av medborgarskapskravel i varje kommandelagstiftningssammanhang bör ske. Den andra aspekten på jämUkhelsmålel, nämligenåtgärder för all skapa reellt likvärdiga villkor för invandrare, har denstörsta betydelse för såväl nya invandrare som för den andra och tredjegenerationen, TUI sådana stödjande ålgärder hör , hemspråkslräning ochhemspråksundervisning för barnen samt gmndulbildning och svenskundervisningför de vuxna. Ipropositionen (1983/84:199) om svenskundervisning för vuxna invandrareframhöll jag all invandrarpoUlikens jåmlikhelsmål bör vara en utgångspunkt fördenna undervisning och styra dess innehåU, Genom en effektiv svenskundervisningskall nykomna invandrare ges möjlighel alt orientera sig i samhället, allutnyttja möjligheterna lill utbildning och vidareutbildning saml atl få en faslförankring på arbetsmarknaden. Även om andelen personer med hög utbildning ärslor bland invandrarna, finns det i denna grupp även personer med extremt lågutbildning, SamhäUets insatser måsle därför spänna över etl brett område, frånatl salsa betydande resurser på lågulbildade till all på ett betydligt bättresäll än ta tillvara de meriter och erfarenheter som invandrare förtmed sig lill Sverige-Begreppet jämlikhet bör enligt min mening bibehållas övergripande mål för invandrarpolitiken, Detla mål innebärsammanfattningsvis en strävan alt dels uppnå lika rättigheter för invandrare iförhållande lill den övriga befolkningen, dels åstadkomma likvärdigamöjligheter. Det innebäratt invandrarna inom olika berörda samhällsområdenskall behandlas likvärdigt med befolkningen i övrigi, och all deras behovskall mötas inom ramen för den generella politik som fastställts, i, ex, förarbetsmarknaden, för bostadsmarknaden och för det sociala områdel. För altinvandrare skall kunna behandlas likvärdigt med andra krävs ofta särskildaålgärder. Varje myndighei bör ha ett ansvar för all vidla sådana åtgärder närde behövs. Såväl IPOK som diskrimineringsutredningen anför allbegreppei valfri het i många sammanhang har uppfattats som problematiskt. Eftersom det i 19 förarbetenatill riktlinjer saknas en diskussion om valfrihetens Prop. 1985/86:98innehåll, begränsningar och vUlkor har delta mål kommit alt tolkas på olikasätt, IPOK framhåller alt valfrihelsmålet hos vissa grupper har lett till kravpå långtgående rättigheter som minoriteter i folkrätlslig mening trots alltraditionella minoritelskriterier inte har varit uppfyllda, Valfrihelsmålet harvidare, konstaterar IPOK, åberopats som stöd för en rad olikartadeuppfattningar när del gäller undervisningen av invandrarelever inom skolväsendet,Valfrihelsmålet har dessvärte också kommit atl tolkas som etl godtagande avvärderingar som starkt avviker från den gmndsyn i skilda frågor som kommer tilluttryck i svensk lagstiftning eller i andra politiska beslul, I denna analys av valfrihelsmålet konstaterar IPOKinledningsvis all en invandrare knappasl kan behålla sill livsmönster och sinkultur oförändrade i etl nytt land, Efler hand utvecklas en ny identitet ochen ny känsla. Enligt kommitténs uppfattning kommer valfriheten i praktiken atlgälla just nya kulturgemenskaper utvecklade här i landet på basis avkulturarvet hemifrån. Kommittén konstaterar sedan alt först når gmnden för enfunktionell Ivåspråkighet är lagd, dvs, kunskaper både i svenska och modersmålet,finns förutsättningar för en språklig och kulturell valfrihet, I den allmännadebatten har valfrihelsmålet ofta kommit alt uppfattas som gällande helalivsmönstret: normer, värderingar, seder och bruk. Kommittén framhåUer att detfinns gmndläggande värderingar om vilka det råder politisk enighet i ,t, ex, jämställdhet mellan kvinnor och män saml barns rättigheter också utövervad som är möjligt atl reglera i lag. Kommittén understryker atl sedvänjor somstrider mol svensk lagstiftning inte kan accepteras. Man bör heller inteacceptera sedvänjor eller normer som avviker från vad statsmakterna i andrasammanhang klart tagit ställning för, t, ex, i gmndskolans läroplan. Kommitténifrågasätter mot denna bakgrund om begreppei valfrihet kan behållas som ellövergripande mål, Diskrimineringsulredningen erinrar för sin del omatt statsmakterna redan med beslut har uttalat sig mot en politik somsyftar till kulturell assimUering, Begreppei valfrihet kan emellertid ge upphovtill tolkningsproblem, framhåller utredningen, och föreslår alt begreppet valfrihetsom mål ersätts av t, ex, respekt. Enligt min mening bör de som invandrar lill Sverigeges goda möjligheter alt bli ekonomiskt och socialt integrerade i samhället.Invandrarna bör som fulll integrerade samhällsmedlemmar kunna leva och verka iden svenska kullurgemenskapen och kunna utveckla sill kulturella arv.Men valfriheten får inte tolkas så alt den innebär ell bortväljande av detsvenska språket och den intressegemenskap som omfattar hela del svenska samhället. Del finns grundläggande värderingar om vilka delråder enighet i ge, t, ex, jämställdhet mellan kvinnor och män saml barns rättigheter. Sådana grundläggande värderingar måsle hävdas i alla sammanhang. När kulturkollisioner uppstår till följd av olika uppfattningar i grundläggande frågor som t, ex, synen på familj, barnuppfostran, sexualitet och samlev nad, kvinnans ställning eller frågor av livsåskådningskaraklär kan del emellertid ofta vara lämpligt alt gå varsamt fram och söka praktiska lös- 20 ningari en generös anda i stället för alt hävda principer som motverkar Prop.1985/86:98 eller förhindrar sådana praktiska lösningar. Med beaktande av vad jag nu har anfört anserjag allbegreppet valfrihet även bör vara ell av rhålen förinvandrarpolitiken. Jag anser emellertid alt begreppei bör tolkas så att delinnefallar respekt för den enskildes identitet och integritet saml möjligheteratl utveckla det egna kulturarvet inom ramen för de grundläggande normer som idet svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad. Vad gäller begreppei samverkan hardiskrimineringsulredningen anmärkt atl detta snarare kännetecknar ell medel änetl mål, men alt del ändå bör kunna kvarstå. Enligt min mening bör dettabegrepp kvarstå som övergripande invandrarpoliliskl mål. Ömsesidig tolerans,solidaritet och gemenskap mellan människor av olika ursprung fömlsätlersamverkan mellan likvärdiga parter, I denna samverkan ligger också ettgemensamt ansvar för del demokratiska samhällets utveckling. De gångna årens erfarenheter av olika försök allutveckla samverkan mellan svenskar och invandrare har visat all verkligsamverkan förutsätter att den sker på likvärdiga villkor och med utgångspunktfrån en gemensam intresseinriktning mellan befolkningsgrupperna. Många försöktill samverkan mellan svenskar och invandrare har misslyckats därför all deskett på den ena parlens villkor och inte kommit lill stånd som ett uttryck fören gemensam viljeinriktning. Jag anser del därför vara myckel angeläget altunderstryka atl en utgångspunkt för alla invandrarpolitiska ålgärder år altfrämja gemenskap. Den invandrarpolitik som antogs hade sinutgångspunkt i tendenser till ökade klyftor i del svenska samhället lill följdav invandringen. Det blev aUlmer uppenbart all del var nödvändigl att vidtasärskUda åtgärder för alt förbättra invandrarnas villkor i syfle att uppnå ökadjämlikhet i del svenska samhället. Denna aspekt är lika viktig som . har insikten ökat om hur angelägel det är atl densvenska invandrarpolitiken även ger uttryck för ett avståndstagande från allauttryck för etnisk intolerans, I ell samhälle där olika grupper lever sida vidsida finns den etniska konflikten som en latent risk. Ingen invandrarpolitikkan bli framgångsrik om den inte utgår från en övergripande strävan allbibehålla och utveckla goda etniska relationer och förebygga tendenser tilletnisk intolerans och öppen konflikt på etnisk gmnd. Vår invandrarpolitik måstedärför också präglas av en uttrycklig vilja atl utveckla goda etniskarelationer i det svenska samhället, så atl aUa grupper som bor här kan leva iharmoni med varandra, och åtnjuta tolerans och respekt för sill ursprung.