prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligtförordningen (1977:537) om gmndutbUdning för vuxna får ochlänsskolnämndernas beslut enligt förordningen överklagas hos regeringen genombesvär. Genom vuxenutbildningslagen och efterföljande förordningsändringarbröts den principen. Besvärsordningen ändrades och beslut iärenden om antagning tiU och avslutande av utbildning liksom frågor ominterkommunal ersättning får inte överklagas, något som gäller även närskolöverstyrelsen är första instans. Regeringen har föreslagit (prop.1985/86:10) att anta en ny skollag. Den nuvarande skollagens (1962:319)besvärsbestämmelser innebär bl.a. att beslut som förstainstans får överklagas hos regeringen genom besvär och att även sådana beslutom elevområden som har fattat som andra instans fåröverklagas hos regeringen genom besvär. Dessa principer bryts genom den nyaskollagen. Bestämmelserna om elevområden samt interkommunal ersättning innebäratt beslut i sådana frågor inte får överklagas ens näröverstyrelsen har fattat beslutet som första instans. Enbetydande del av besvärsärendena inom jordbmksdepartementets an svarsområde utgörs av ärenden enUgt miljöskyddslagen (1969:387). Om besvär i personalärenden undantas utgjorde antalet sådana ärenden drygt en femtedel av samtliga besvärsärenden. Huvuddelen av ärendena är besvär över beslut av i tillstånds- eller Ullsyns- ärenden. Mot denna bakgrund har det ansetts som en angelägen uppgift att se över besvärsreglerna i miljöskyddslagen. En promemoria om ändrad instansordning i miljöskyddslagen (Ds Jo 1985:3) har upprättats inom . I promemorian föreslås bl.a. att flertalet beslut av i fortsättningen skaU överklagas tiU koncessionsnämnden och inte regeringen. Promemorian har remissbehandlats. Ärendet över vägs f. n. i departementet. Även i övrigt har emeUertid frågan om att begränsa antalet besvärsären- 23 denhos regeringen uppmärksammats i det löpande arbetet i jordbruksde- Prop.1985/86: 100 partementet med nya och ändrade författningar. I några fall hardetta lett Bil. 2 till att besvärsreglema har ändrats. Som exempel kan nämnasförordningen (1948:306) om bekämpande av salmonella hos djur, lagen (1985:295)om foder och förordningen (1984:563) om ändring i utsädesförordningen(1980:438). I de båda första fallen innebär de nya reglerna att lantbruksstyrelsensbeslut i vissa fall inte längre skall överklagas till regeringen utan tillkammarrätten. I det senare fallet innebär ändringen ett genomförande avtvåinstansprincipen på det sättet att fullföljdsförbud har införts beträffandelantbmksstyrelsens beslut i dit överklagade frågor. Isamband med ändringar i bestående arbetsmarknadspoUtiska författningar och inyUllkomna författningar på området har frågorna ombesvärsrättens omfattning ägnats skärpt uppmärksamhet. Besvärsrätten i olikaärendegrupper har beskurits så att är sistabesvärsinstans. Besvärsrätt till regeringen föreligger endast i de ärenden därarbetsmarknadsstyrelsen meddelar beslut i första instans, se SFS 1982:20 och1278, 1983:568, 992, 1070 och 1079, 1984:518, 523 och 525 och 1985:276. Enmotsvarande begränsning har införts i fråga om beslut som fattas avAMU-styrelsen enligt förordningen (1985:833) med instmktion för AMU-gruppen. Entill antalet betydande ärendegrupp har gällt vissa anmälningar rörandevapenfria tjänslepliktiga. Genom en ändring av kungörelsen (1966:414) med vissabestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga, som trädde i kraft (se SFS 1984:73), har dock en gmpp ärenden försvunnit. återstår vissabesvärsärenden och anmälningar enligt 26 § tredje stycket kungörelsen och detrör ett obetydligt antal ärenden. Vidare bör nämnas att reglerna om devapenfria tjänstepliktiga nu ses över av värnpliktsutbildningskommitté(Fö 1983:01). Frågan om en förändring av den nuvarande beslutsordningen fårlämpligen behandlas i anslutning till kommittéarbetet som, beträffande devapenfria, väntas bli färdigt . De övriga författningar på arbetslivets område somär offentUgrättsliga innehåller varierande besvärsregler. Författningarna pådetta område är genomgående tillkomna , t. ex. arbetsmiljö- ocharbetstidslagstiftningen. Frågorna om besvärsordningen har uppmärksammats isamband med nyregleringarna. Besvärsrätten till regeringen har helt skuritsbort i ärenden om introduktions- och lönebidrag, se SFS 1984:519. Besvärsrättenhar även begränsats i ärenden enligt förordningen (1985:326) om bidrag tillföretagshälsovård. På det invandrarpolitiska området m. m. har numerainförts regler som skär av besvärsrätten till regeringen i flera författningar,se SFS 1984:890, 1984:936, 1985:425 och 1985:536. Slutligen skall nämnas gruppen av ärenden päutlänningslagstiftningens område. Det rör sig här om det helt dominerande antalet besvärsärenden och förstainstansärenden. I fråga om besvärsärendena följer av 24 beslutom delegeringsarbetet att de faller utanför den nu pågående besvärs- Prop.1985/86: 100 översynen, jfr KU 1983/84:23 s. 7. Visst förberedande arbete omhur Bil. 2 volymen av utlänningsärenden i skall kunnaminskas har dock inletts i departementet. Avde besvärsärenden som bereds inom gäller det storaflertalet besvär över beslut i plan- och byggnadsärenden samt ärenden somavser lån och bidrag tiU bostadsbyggande m. m. Av de övriga ärenden som hör Ulldepartementet kan nämnas tillstånd till expropriation, förköp av fast egendom,utländska förvärv av fast egendom, tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen lokalisering m.m. av vissa industrier samt tillstånd tillflygfotografering för kartläggningsändamål. I nästan samtliga dessa ärenden ärregeringen första instans. I fråga om plan- och byggnadsärenden framhöllkonstituUonsutskottet vid sin behandUng av prop. 1983/84:120 att regeringensmedverkan i bl.a. dessa ärenden framstår som särskilt betydelsefull (KU1983/84:23 s. 7). Några överväganden att begränsa besvärsrätten i dessa ärendenhar därför inte gjorts. Av samma skäl har sådana överväganden inte heUer gjortsbeträffande ärenden som har en nära anknytning till plan- och byggnadsärenden,t. ex. vissa ärenden enligt fastighetsbildningslagen. Möjlighetema att begränsabesvärsrätten i de sist nämnda ärendetyperna kommer dock att undersökas närmareunder arbetet med följdlagstiftning till förslaget om ny plan- och bygglag(prop. 1985/86:1) och förslaget UU lag om hushållning med naturresurser m. m.(prop. 1985/86:3). När det gäller ärenden om lån och bidrag tillbostadsbyggande m.m. pågår en översyn av den centrala författningen på området,bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). I detta översynsarbete kommeräven be-svärsfrågoraa att övervägas. MöjUgheterna att i övriga besvärsärenden begränsabesvärsrätten övervägs i det löpande författningsarbetet. Här kan nämnas attlantmäteritaxan har ändrats så att lantmäteriverkets beslut enligt taxan intelängre i något faU får överklagas regeringen (se SFS 1984:926, 18 §). Flertaletbesvärsärenden som bereds inom industridepartementet gäller besvär över beslutom regionalpolitiskt stöd. har i dessa ärenden fattatbeslut som första instans och regeringen utgör sålunda andra instans. Det storaflertalet ärenden om regionalpolitiskt stöd beslutas av länsstyrelserna,vilkas beslut inte är överklagbara. Beträffande besvärsrätten till regeringenöver industriverkets beslut uttalade som sin mening attden inte borde avskaffas (NU 1982/83:39 s. 10-11). Flertalet förstainstansärenden inomindustridepartementet avser ansök ningar om tillstånd enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svens ka företag m.m. Gällande regler för UUstånd sådana förvärv samt 25 handläggningenav tillståndsärendena har setts över av en arbets- Prop. Arbetsgmppens förslag som redovisats i två Bil. rapporterär f. n. föremål för remissbehandUng. Förslaget innebär bl. tiUståndi framtiden inte skall behövas för åtskilliga förvärv av mindre företagsom är tUlståndspliktiga. Denna förenkling kommer främst minskaantalet ärenden hos länsstyrelserna. Ärenden om industri- och regionalpolitiskt stödsvarar för en icke obetydlig andel av departementets förstainstansärenden.Underställda myndigheters kompetens att besluta om de olika stöden är iallmänhet angiven på så sätt aU det ankommer på regeringen aU pröva stödärendensom avser vissa större belopp eller som ar av principiell betydelse eller iövrigt av stor vikt medan övriga ärenden prövas av underställda myndigheter.Härigenom begränsas regeringens handläggning av stödärenden UU de ärenden därdet är sakligt motiverat att prövningen ligger hos regeringen. Ävenstatsfinansiella skäl talar för en viss försiktighet med att ytterligare delegerabeslutanderätten i stödärenden av detta slag. En viss fortlöpande utvidgningav underställda myndigheters beslutskompetens har skett genom att debeloppsgränser inom vilka myndigheterna kan fatta beslut har höjts. Resterande besvärs- och förstainstansärenden somhandläggs inom departementet hänför sig ett betydande antal olikaärendegmpper som var för sig endast omfattar ett mindre antal ärenden per år.Beträffande flera sådana ärendegrupper, t.ex. vissa tillståndsfrågor inomenergiområdet, är det motiverat att de sakfrågor som ärendena gäller även ifortsättningen prövas av regeringen. För andra ärendegmpper övervägsfömtsättningama för att ytterligare delegera beslutanderätten eller attbegränsa besvärsrätten, även om sådana förändringar endast kan medföramarginella minskningar av det totala antalet regeringsärenden inomdepartementet. Vissaår 1984 vidtagna delegeringar på personalområdet det gäller bl. a.tjänstledighetsfrågor kan beräknas medföra en fortsatt minskning av antaletregeringsärenden med mer än 300 jämfört med Udigare (jfr KU 1984/85: 35p. 1, rskr. I dessa frågor föreligger också ett besvärsförbud som göratt inga ärenden kommer upp tiU regeringen. Delegeringsarbetet på personalområdet fortsätter. Iförordningen (1984: 1013) om sjukvård m. m. i statligt reglerade anställningar - som trätt i kraft - har regeringen sålunda föreskrivit att myndig heternas beslut om tjänstebefrielse resp. sjukledighet får överklagas bara genom besvär hos resp. trygghetsnämnden i sista instans. var regeringen sluUnstans i dessa ärenden, som uppgick högst något tiotal . Och genom inrättandeförordningen (1985:915) har myndigheterna från själva fått befogenheten att inrätta tjänster där högst lönegrad N 27 får tiUämpas (se Regeringens förordningsmotiv 1985:9). inrättade regeringen många av dessa tjänster, t. ex. som avdelningsdirektör eller byrådirektör. De ändrade före skrifterna innebär att regeringen fortsättningsvis bara förbehåller sig rätten att inrätta tjänster som generaldirektör, överdirektör, avdelningschef, by- 26 Genom denna delegering flyttas åriigen drygt 100 ärenden bort Prop.1985/86: 100 från regeringens handläggning. Myndigheternas beslut i dessafrågor är av Bil. 2 den beskaffenheten att de inte är överklagbara. Ettuttryckligt besvärsförbud har också tagits in i inrättandeförordningen. Vid handläggningen av frågor om investeringar iADB-system skall myndigheterna under regeringen med undantag för bl. a.affärsverken -iaktta vad som föreskrivs i förordningen (1981:266) ominvesteringar i statliga ADB-system. Enligt förordningen krävs en särskildprövning av regeringen när de totala kostnaderna för en investering överstiger2 mUj. (punkt 3.1 i bilagan tUl förordningen). Detta belopp kommeraft höjas till 5 milj. kr. 1984/85:225, FiU 1985/86:5, rskr. 88).Härigenom avlastas regeringen 10-15 ärenden . Sammantaget innebär de nu redovisade åtgärderna föråren 1984 och 1985 inom författningsområde att helaregeringskansliet avlastas drygt 400 ärenden . Både personalbesvärsutredningens (C 1984:05) ochverksförordningsutredningens (C 1985:02) arbete kan resultera i ytterligaredelegeringar. Det pågår f. n. ett omfattande utredningsarbete ifråga om hela det kyrkliga regelsystemet. (Kn1982:06) arbetar med sikte på att förenkla och modernisera de kyrkligaförfattningarna och sammanställa dem till en enhetlig kyrkolagstiftning. 1982års kyrkokommitté (Kn 1982:05) utreder bl. a. frågor om kyrkans lokala ochregionala organisation samt tjänsteorganisation. En utredare (1984:01) harUllkallats för att göra en översyn av bestämmelserna om staUig tillsyn överkyrkobyggnader och begravningsplatser. Inom civUdepartementet bedrivs dessutomarbete med översyn av lagstiftningen rörande begravningsverksamheten m.m. ochav bestämmelserna om förvaltningen av kyrklig jord. Det förestår aUtså engenomgripande omformning av hela det kyrkliga regelsystemet. Utredningarnakommer på sina resp. områden att beakta önskemålen om att minska regeringensbefattning med förvaltningsärenden. I avvaktan på resultatet avutredningsarbetet har dock på vissa områden förändringar genomförts. I fråga om beslutanderätten i ärenden omsamfätlighetsbildningar enligt lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamhälligheter genomfördes en ändring . Ändringen innebaratt den beslutanderätt som i vissa fall låg hos regeringen flyttades ned tiUkammarkollegiet och domkapitlen. Vidare har regeringen genom en ändringi förordningen (1965:722) med vissa bestämmelser om anställning som präst tUldomkapitlen delegerat befogenheten att besluta om befrielse för präster frånskyldigheten att bo i tjänstebostad. Bilaga 2.2 Prop. 1985/86: 100 Bil. Användningen av ADB i statsförvaltningen Iföreliggande redovisning, som har utarbetats av statskontoret, presenterasöversiktlig information om användningen av ADB i statsförvaltningen.Redovisningen bygger till stor del på uppgifter som har hämtats in avstatskontoret från myndigheterna och på de beskrivningar av ADB-verksamhetensom gjorts i myndighetemas anslagsframstäUningar. Även andra uppgifter,tillgängliga hos statskontoret, har använts. Redovisningen behandlar ihuvudsak utnyttjandet av ADB för administraUva ändamål. Den ADB-verksamhet somgäller reglering av processer och förlopp av teknisk natur berörs i principinte. För att beskriva den ADB-användning som avser rationaUsering avkontorsarbetets olika basfunkUoner, t. ex. ord- och textbehandling, harstatskontoret i likhet med närmast föregående år genomfört ensärskild kartläggning. Redovisningen inleds med översiktlig informaUon iavsnitt 1 i syfte att ge en helhetsbild av statsförvaltningens ADB-användning.Därefter redovisas i avsnitt 2 kostnaderna för och den huvudsakligainriktningen av ADB-verksamheten för de myndigheter som har en mer omfattandeADB-användning. Planerade förändringar anges huvudsakligen som anskaffningsbehovav utmstning. Viktigare ADB-tillämpningar beskrivs mer detaljerat i avsnitt2.2. Avslutningsvis ges i avsnitt 3 en översikt över pågående utredningsarbetepå dataområdet. Deföljande fyra delavsnitten behandlar användningsområden, kostnader,organisation och planering samt utrustning för ADB-verksamheten inomstatsförvaltningen. Redovisningen omfattar huvudsakligen myndigheter inom dencivila statsförvaltningen och försvaret men även affärsverken ingår. Ettbegränsat antal ADB-tillämpningar svarar för merparten av statsför valtningens ADB-kostnader. De större tillämpningarna inom den civUa statsförvaUningen, affärsverken och försvaret återfinns inom de verksam hetsområden som är uppräknade i tabell 1. Redovisningen baseras på uppgifter från huvudmännen inom resp. verksamhetsområde. En närmare beskrivning av insamlingen och avgränsningen av kostnadsuppgifterna återfinns i avsnitt 1.2. Uppräknade verksamhetsområden inom den civUa statsförvaltningen svarade /85 för eller 864 milj. kr. av de totala kostnaderna för ADB-tUlämpningarna i denna sektor, vilka uppgick till 1407 milj. kr. För affärsverken och försvaret uppgick de totala ADB-kostnaderna 881 milj. kr. resp. 190 milj. kr. Verksamhetsområden med större ADB-tillämpningar inomstatsförvaltning- Andel (%) av de i milj. kr. - Administration inom polis- - Administration av allmän för- - Projektering och planering av vägar () - Bil- och körkortsregistrering - Administration av skatter, folk- - Administration av arbetsförmed- inskrivning (centralnämnden för - Ekonomisk redovisning (riks- - Statistikproduktion (statis- - Löneuträkning m. m. - Operativ ledning (överbe- - Personal- och ekonomiadmini- stration (försvarets civilförvaltning) 1985/86:100 Bil. ' Inkl. personal- och utrustningskostnader förlänsstyrelsernas dataenheter. Inkl. kostnader för den ADB-framställdaplatslistan. Inkl. myndigheternas kostnader för system S. * Kostnadema för affärsverken avseri skiftande grad både centrala och lokala ADB-funktioner. har på grund av bl. a. omläggning av räkenskapsår inte kunnat preciseraADB-kostnader. I förra årets redogörelse redovisades för statensvattenfallsverk ADB-kostnader uppgående till 75 milj. kr. för budgetåret1983/84. 'Beräknade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan(IDP) 1985/1990. Ett annat sätt att betrakta statsförvaltningensADB-verksamhet är att Prop. 1985/86: 100 studera förekomsten avADB-tillämpningar för olika ändamål. I tabell 2 Bil. 2 redovisas denprocentuella andelen av de ADB-användande myndigheterna (exkl. affärsverken)som har ADB-tillämpningar inom några användningsområden. Antalet myndighetersom ingår i redovisningen är 120. Valet och indelningen i olikaanvändningsområden är inte entydig utan får ses som ett exempel på hurADB-användningen kan beskrivas. De olika områdena utesluter inte heUer varandrautan en myndighet kan använda ADB för olika ändamål. Det huvudsakligainnehållet inom resp. område anges under tabeUen. Uppgifterna är hämtade frånsvaren på en särskild förfrågan 1985 från statskontoret tUl myndigheterna. Ävenregelmässig användning av små datorer för de olika ändamålen kan ingå. Uppgifterna är inte direkt jämförbara med dem somhar redovisats under de närmast föregående åren, eftersom myndigheternasredovisning har gjorts i olika sammanhang och i olika former. Användningsområden för ADB i statsförvaltningen (exkl. afTärsverken) Användningsområde Andel (%) av myndigheter Personal- och löneadministration innefattarpersonalplanering, personalregistrering, löneberäkning, löneregistrering m.m.De större tillämpningarna inom detta område är det statliga lönesystemet SLÖR(för försvaret F/SLÖR) samt det personaladministraUva systemet PI. För SLÖRoch PI är statens löne- och pensionsverk huvudman. Ekonomiadministration innefattar ekonomiskredovisning, fakturering, kostnadsberäkningar m. m. Inom detta område finns bl.a. det statliga redovisningssystemet (system S) för vilket riksrevisionsverketär huvudman. Materieladministration avser administration avlager, förråd, materiel eller inventarier av olika slag. Exempel på störretillämpningar inom detta område återfinns bl. a. inom och försvaretsmaterielverk. Dokument- och ärendehantering är ensamlingsbeteckning för hantering av dokument i diarier, arkiv, bibliotek m. m. Enav de större tillämpningarna inom detta område är ADB-systemet förforskningsbiblioteken (LIBRIS) med som huvudman. Statistikproduktion avser ADB-system vars huvud-eller delsyfte är att framställa statistik. De största tillämpningarna inomdetta område handhas av . Beräkningsarbeten avser ADB-system vars huvud-eller delsyfte är att utföra beräkningar. (Kostnadsberäkningar redovisas underekonomiadministration, statistiska beräkningar under statistikproduktion.) Undersenare år har det vuxit fram en mer småskalig datateknik, som 33 3 1985/86. kan installeras i vanlig kontorsmiljö och användas ävenför mindre arbets- Prop. 1985/86: 100 uppgifter. Datoriseringen har därigenomkommit att innebära bl. a. att infö- Bil. 2 randet av persondatorer ökatalltmer och att ett relativt stort antal skrivmaskiner har ersatts avskrivautomater. fanns det enligt myndigheternasuppgifter ca 6000 persondatorer och ca 2 400 arbetsplatser för skrivautomater.Motsvarande siffror föregående år var ca 4300 resp. 2 100. AktueUa uppgifter ompersondatorer och skrivautomater baserar sig på en enkätundersökning genomfördav statskontoret . DefiniUoner m. m. samt en närmare redogörelse förresultatet av enkätundersökningen framgår av avsnitt 1.4. Tabellerna 3 och 4 visaranvändningsområden för statsförvaltningens persondatorer resp. skrivautomater.Myndigheternas uppgifter om användningssätt har i många fall redovisats utanspecifikation på enskUda utrustningar. Det är därför troligt att de procenttalsom har beräknats med ledning av myndigheternas uppgifter och som redovisas itabellerna 3 och 4 är alltför höga. Tabellvärdena bör dock ge en uppfattning omden relativa fördelningen på olika användningsområden. Andel av persondatorerna i statsförvaltningen(exkl. universitet och högskolor)' inom olikaanvändningsområden ' Uppgifter om utrustning vid universitet och högskolorhar till största delen erhållits från inventarieregister och medger intespecificering på användningsområden. Skrivautomaterna används inte baraför ord- och textbehandling. Tabell 4 visar andelen arbetsplatser förskrivautomater som utnyttjas för andra ändamål. Andel av arbetsplatserna för skrivautomater istatsförvaltningen (exkl. universitet och högskolor)' somanvänds även för andra ändamål än ord- och textbehandling. Se fotnot till tabell 3. Ett stort antal avstatsförvaltningens ADB-system omfattar register med personuppgifter, personregister. Enligt datalagen (1973:289) definieras 34 personregistersom register, förteckning eller andra anteckningar som förs Prop. 1985/86:100 med hjälp av automatisk databehandling och som innehåller personupp- Bil. 2 gifter som kan hänföras till den som avses med uppgiften. För att inrätta och föra ett personregister krävsenligt datalagen att den registeransvarige har licens och i vissa fall UUståndfrån datainspektionen (DI). Registeransvarig är den för vars verksamhetregistret förs om han förfogar över registret. Det totala antalet licenser somutfärdats uppgår till drygt 17000. Det finns ca 2700 personregister istatsförvaltningen som beviljats tiUstånd av DI. Totalt i har detbeviljats UUstånd för ca 33000. Kostnadssammanställningenbaseras dels på myndigheternas svar på särskilda förfrågningar frånstatskontoret, dels på sådan redovisning av ADB-kostnader som myndigheternagjort i samband med sina anslagsframstäUningar. Affärsverkens kostnadsuppgifterbygger på svaren på en specieU förfrågan från statskontoret. SammanstäUningenomfattar den civUa statsförvaltningen, affärsverken och förs.varet men interegeringskansliet eller verk. Myndighetema inom den civilastatsförvaltningen och försvaret har haft skilda direkUv för redovisningen. Debehandlas därför separat i framställningen. ADB har karaktären av hjälpmedel och är integreradmed övrig verksamhet vilket gör att det är svårt att särskilja och identifieraADB-kostnaderna. Sättet att avgränsa dessa har därför varierat hosmyndigheterna. Allmänt kan sägas att man vanligen endast redovisat särkostnaderför ADB såsom servicebyråavgifter, utmstningskostnader och kostnader förpersonal som är direkt sysselsatt i datordriften eller i systemutvecklingen.Vidare har myndigheterna i huvudsak endast redovisat kostnaderna för denadministrativa databehandlingen. Kostnader för persondatorer och skrivautomateringår endast delvis. Även när det gäller att särskilja olika typer avADB-kostnader har gränsdragningen mellan dessa visat sig svår förmyndigheterna. Detta beror främst på svårigheterna att avgränsa kostnader fördrift och löpande underhåll av ADB-system från systemutvecklingskostnader.Enligt anvisningama skall underhållskostnader hänföras UU driftkostnader. Med hänsyn angivna begränsningar och brister iunderlaget bör det betonas att de kostnadsuppgifter som redovisas ärungefärliga, i en del fall osäkra. Totalkostnaderna för ADB inom den civilastatsförvaltningen, affärsverken och försvaret har enligt myndigheternasuppgifter uppgått till ca 2 480 milj.kr.för /85. I beloppetingår kostnader för drift och utveckling av ADB-system. Kostnader förregistrering ingår vanligen inte men kan i vissa faU ha räknats in. I det följande redovisas hur kostnaderna fördelarsig på ADB-drift resp. systemutveckhng samt på de viktigaste kostnadsslagen. 1.2.1ADB-kostnader för den civila statsförvaltningen Prop. Bil 2 ADB-kostnaderna för den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken) har