prop · G903175 · 1985-12-31 00:00:00 — Vi har ansett del angeläget att också undersöka i vilkenutsträckning även andra medier TV, radio, video m, m. kan komma tillanvändning för nyhetsförmedling fill begåvningshandikappade. I samarbete med utbildningsradion gör vi försök medvideoproduktioner. Tre program innehållande samhällsinformation för begåvningshandikappadekommer atl färdigställas. Dessa provproduklioner är att se som försök också medTV-mediet. Programmen kommer atl utvärderas på samma sätl som tidningen,nämligen med hjälp av referensgrupper. Erfarenheterna från dennaförsöksverksamhet kommer vi att redogöra för . Vi har också haft kontakt med övriga programföretag inomSveriges Radio för atl få reda på vad som är realistiskt i fråga om reguljärprogramverksamhet t, ex, veckovisa nyhetsprogram för utvecklingsstörda ochandra begåvningshandikappade. Från programföretagens sida är man dock tveksamtill om etermedierna är den bästa lösningen när del gäller nyhetsförmedlingtill utvecklingsstörda och andra begåvningshandikappade. Etersändningar ger t.ex, inte någon möjlighet till repetition och dessutom krävs att mottagaren kanpassa vissa tider. Vidare framhåller man atl del krävs särskilda resurser inomföretagen för att göra sådana program. framhöll i silt betänkande (SOU 1976:20) Kultur åt alla, att handikappålgärder pä kulturområdet i princip bordebehandlas i silt sakliga sammanhang och även finansiellt belasta resp,sakområde. Särlösningar för handikappade borde undvikas, I propositionen1976/77:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet framhöllutbildningsministern att detla synsätt så långt möjligt borde tillämpas, ävenom någon generell princip inte kunde läggas fasl, I princip borde alltså de befintliga nyhetsmediernautformas så att alla människor kunde ta del av informationen. Vi har emellertidfunnit all del inte är realistiskt att länka sig alt vanligadagstidningar anpassas så att de kan läsas även av begåvningshandikappademänniskor - t. ex, genom särskilt lättlästa sidor i tidningen. Av denanledningen mäste man acceptera en särlösning i detta fall och ge ut enspeciell tidning för begåvningshandikappade och andra som har svårt all läsaoch förslå vanliga tidningar. Erfarenheternaav försöket Prop. Utvärderingen har visat att 8 SIDOR ärmycket uppskattad bland läsarna och att den fyller elt behov. Praktiskt tagetalla läsare som tillfrågats tycker att tidningen är "myckel bra" ochde allra flesta vill fortsätta prenumerera. Också bland andra läshandikappadeän begåvningshandikappade har tidningen lagits emot positivt. Den år ocksåomtyckt av t, ex, skolbarn på mellanstadiet. Del finns inga lidigare erfarenheier av hur begåvningshandikappadefungerar i en så komplex lässituation som tidningsläsning. Under försöket harresultat kommit fram som visar vad som är viktigt atl länka på närnyhetsmaterial skall anpassas lill begåvningshandikappade. Enligt vår bedömning har försöksverksamheten redan nuvisat atl tidnings-mediet är användbart för nyhetsförmedling till begåvningshandikappade.Tidningen har en utformning som fungerar bra. Vi föreslår därför att 8 SIDORpermanentas. Vi har skisserat en organisation för tidningsverksamheten ochövervägt vilken verksamhetsform tidningen bör ha saml hur finansieringen börske. En kort resumé av förslagen följer här. Tidningen bör ha amma inriktning som under försöket. Denbör vara frislående frän ägarintressen och stå partipolitiskt och intressepolilisktneutral. För det redaktionella arbetet har vi räknat med att detbör finnas ekonomiskt utrymme för tre heltidstjänster. Medlen kan dockfördelas mellan t. ex. två och en halv fast tjänst samt därutöver inköp avtextmaterial från frilansmedarbetare. Vi har bedömt detla vara en för tidningenlämplig och flexibel lösning. För administration och marknadsföring behövs enkvalificerad medarbetare på deltid, företrädesvis en tidningsekonom. Vidarebehövs en kontorist för löpande kontorsgöromål. Några upphovsrättsliga problem skall enligt vår bedömninginte behöva uppkomma när det gäller textmaterialet. Texterna är språkligt settnyproduktioner. Endast sakinnehållet tas från andra tidningar och detta ärinte föremål för något upphovsrältsligl skydd. Fortsättningsvis behövs därförinte någon upphovsrällslig överenskommelse. Med bildmaterialet är förhållandetett annat. Bilder är under alla omständigheter skyddade. De får därför köpasenligt gängse prislistor. 1985/86: 175 Detär enligt vår mening angeläget att tidningen står obunden och all den är etlsjälvständigt rättssubjekt. Enligt vårt förslag bör tidningen drivas som stiftelse,Allernalivel, aktiebolag, har vi ansett mindre lämpligt framför allt med tankepå verksamhetens ringa omfattning. Att låta tidningen ägas och ulges av enmyndighet eller ideell organisation har vi ansett olämpligt. Staten,landslingen, kommunerna och handikapprörelsen bör enligt vår uppfattning harepresentanter i stiftelsens styrelse. Föralt verksamheten skall fungera sä smidigt som möjligt bör stiftelsen ha etlavtal med staten, i vilket bl.a, principerna för verksamhetens uppläggning,grundvillkoren för finansieringen och formerna för medelsförvaltningenregleras. Enkalkyl, beräknad för olika upplagenivåer, har gjorts för permanent veckoutgivningav tidningen. Kostnaderna har beräknats för dels den tryckta tidningen, delskassettidningen. Kalkylen visar att, om man räknar med en prenumerationsavgiftpå . , så kommer den tryckta tidningen att gä ihop först vid drygt30000 exemplar. Pä lägre nivåer krävs etl åriigt bidrag till driften. Pånivåerna upp till 5 000 exemplar krävs ca 2,1 milj, kr. och vid t. ex. 20000exemplar krävs närmare I milj, kr, Kasseltversionen- avsedd för framför allt sådana begåvningshandikappade som inte klarar av attläsa texten ser vi som ett komplement till den tryckta tidningen. Någon extraprenumeralionsavgift bör enligt vår mening inte tas ut för kassetterna, Kasseltversionenmåsle därför hell finansieras genom bidrag. Vid de lägre upplagenivåerna kommerdetla bidrag att uppgå till ca 0,5 milj, kr. Maximalt beräknas det uppgå tillca 2,2 milj. kr. Deprivata abonnemangen utgör grunden för tidningens verksamhet. Under de förstaverksamhetsåren kan man dock inte räkna med atl dessa kommer upp i någol störreantal. En rad institutioner t, ex, skolor, bibliotek och dagcenlrer förutvecklingsstörda bör emellertid kunna använda tidningen i sin verksamhet.Del skulle vara ett sätl atl nå ut med tidningen lill de läshandikappade,Landsling och kommuner svarar för flertalet av de institutioner del här ärfråga om. Vi anser del rimligl alt landsting och kommuner tar på sig en del avansvaret för tidningens ekonomi, t, ex, genom att garantera 10000institutionsabonnemang eller ett molsvarande bidrag på 1,5 milj. kr. Vihar varit i kontakt med och Svenska kommunförbundel föralt ta reda på om landsting och kommuner är villiga att stödja utgivningen pådet sätt vi föreslagit. Från förbundens sida anser man atl tidningen fyller enviktig funktion och man kommer alt väl informera berörda institutioner omtidningen och därvid framhålla möjligheten att prenumerera. De båda förbundenhar emellertid på detta stadium inte kunnat lämna några utfästelser om attlandsting och kommuner kommer att stödja tidningen med ett visst antalabonnemang eller med ett visst belopp. Vi föreslår alt staten inlederförhandlingar med och om ett avtal enligt vilket landslingoch kom- Prop. 1985/86: 175 muner garanterar tidningen ett stöd. Tidningen behöver emellertid ytterligare stöd. Staten börenligt vår mening ha huvudansvaret för att tidningen kan ges ut. Vi föreslårdärför att staten genom ett särskilt statsbidrag garanterar utgivningen ochlämnar tidningen det stöd den behöver. Villkoren för statens bidragsgivningbör, som redan framgått, regleras i ett avtal mellan staten och stiftelsen. Finansieringsmodellen kan skissartat beskrivas på följandesätt, I det försia exemplet utgår vi privata abonnemang och 10000 institulionsabonnemangfrån landsling och kommuner, Bruttokostnaden för den tryckta versionen uppgårvid denna upplagenivå (12 000 exemplar) till ungefår 3,4 milj, kr. Brultokostnadenför kasseltversionen (2400 exemplar) uppgår lill närmare I milj. kr. Prenumerationsintäkter milj. kr. 2000 privata abonnemang 0,3 landsling och kommuner 1,5 I del andra exemplet utgår vi ocksä privataabonnemang, men bara 3000 institulionsabonnemang från landsling och kommuner, Brultokostnadenför den tryckta versionen uppgår (vid 5000 exemplar) fill 2,8 milj. kr. ochkostnaden för kassetterna (1000 exemplar) ca 0.5 milj. kr. I detta fall fårlandsting och kommuner utöver abonnemangen lämna ett ekonomiskt bidrag så attstödet totalt uppgår till 1.5 milj. kr. 2000 privata abonnemang 0,3 landsling och kommuner 0,45 \ Bidrag från landsting och kommuner 1,05/ ' Det åriiga stöd som tidningen vid en viss bestämdupplagenivå behöver uppgår maximalt till 2,7 milj. kr. Det statliga bidraget kan därför inte komma att övcistiga detta belopp. 1985/86: 175 Utgivningen och utvärderingen av tidningen fortsätter.Under resten av försöksperioden kommer bl, a. mer långsiktiga effekler av tidningsläsandelatl utvärderas. Dessutom kommer andra läsargrupper än begåvningshandikappadealt intervjuas i större utsträckning än . Vidare kommer de videoprogramsom nu är under produktion atl utvärderas. uppföljande belänkande rörande bl.a,dessa frågor kommer att lämnas . all 8 SIDOR permanentas, atl tidningen journalistiskt sett skall stå fri frän ägarintressenoch vara parfipoliliskt och intressepoliliskt neutral, all tidningen drivs som en fristående stiftelse, initieradav staten, alt staten tar huvudansvaret för tidningens ekonomi ochgaranterar tidningen stöd och alt staten inleder förhandlingar med Landslingsförbundetoch Svenska kommunförbundel om ekonomiskt stöd också frän landsling ochkommuner. 1985/86: 175 Sammanställning av remissyttranden över taltidningskommitténsbetänkande (Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade Efter remiss har yttranden avgells av (SoS),, handikappinstitutet, slalens kulturråd (KUR),presstödsnämnden (PSN), talboks- och (TPB),(), slalens (),statskontoret, (), i Slockholms län.Svenska kommunförbundet. , (), (), (), , ungdomar och vuxna (FUB) och (). Över lag har betänkandet fåll elt mycket posifivtmottagande. Tidningsmediet är användbart för nyhetsförmedling och en lättlästtidning har en viktig uppgift atl fylla bland både utvecklingsstörda och andragrupper med läshandikapp. Tidningen fyller därför elt stort och sedan längekänt behov, framhåller flera remissinstanser. Kritiska synpunkter framförs huvudsakligen av RRV och SIL.RRV anser alt vissa förutsäftningar bör prövas ytteriigare innan ställning kantas till kommitténs förslag, SIL menar att kommittén tycks vara svalt intresseradav alt ta till vara pedagogiska erfarenheter och att ansluta till befintligapedagogiska resurser. Utgivningen av en lättläst tidning är närmast enpedagogisk fråga och bör inte behandlas som en konventionellt informa-tionsteknologiskangelägenhet, anser SIL, Permanentning av 8 SIDOR Av remissinstanserna fillstyrker flertalet utredningensförslag atl 8 SIDOR skall permanentas, nämligen SoS. siaienshandikappråd, handikappinslilulel, KUR, PSN, TPB, SÖ, SIL, statskontoret. ,Landslingsförbundel, SR, SV. FUB och HCK. TPB anser alt det är viktigt att tidningen permanentas, dådel finns elt slort behov av en låltfaltlig nyhetstidning också bland andrahandikappade såsom afatiker, dövblinda och personer med läs- ochskrivsvårigheter. En liknande åsikt framförs av KUR, SÖ, SR och SV. KUR påpekardessutom all del bör vara elt stöd i den fortsatta utgivningen att tidningen dessulomläses av invandrare och skolelever eller andra som behöver lättläst nyhetsmaterial. RRV anser att kommittén borde ha närmare undersöktförutsättningarna för utgivningen genom bl. a. en noggrannare marknadsanalys, j Kommittén anser att de befintliga nyhetsmedierna i principbör utformas Prop, 1985/86: 175 så all alla människor kan ta del av informalionen.Del är emellertid inte realistiskt all tänka sig atl vanligadagstidningar anpassas så atl de kan läsas av begåvningshandikappade. Av denanledningen måste en särlösning accepteras. I detla resonemang instämmer siatenshandikappråd, handikappinstitulet, KUR, TPB, SIL. FUB och HCK. TPB menar försin del atl experimentet med 8 SIDOR bör kunna inspirera vanliga tidningar attta in lättläst malerial i sina spalter. Eftersom 8 SIDOR år en rikstidning ärdel särskill angeläget att lokaltidningarna tar in sådant material. Liknandetankar för SIL fram, TU menar alt det inte är lämpligt att anlägga ett sådantbetraktelsesätt på pressen som kommittén gjort. Statsmakterna förfogar inteöver pressen ens för angelägna sociala ändamål på del sätt som man via anslagförfogar över statliga myndigheters verksamhet inom andra områden. Det vore särskillolämpligt alt betrakta presstödet som ett statligt anslag med vars hjälp vissinformationsverksamhet skulle finansieras. Presstödet har endast till syfteall bibehålla mångfalden i pressen, inte alt påverka tidningarnas innehålleller form i viss riktning. TU föredrar att en särskild tidning ges ut framförvarje tanke på uppdragsjournalistik i dagspressen, finansierad med statligaanslag eller med presstöd. Redaktionella och administrativa frågor Dimensioneringen av tidningens personal berörs endast avstatskontoret, som ifrågasätter behovet av en dellidsanställd direktör förtidningen. Ledningsuppgifterna borde inte vara mer omfattande än atl dettaarbete kan utföras som en bisyssla, exempelvis av styrelsens ordförande. Statskontoretbedömer också alt del kan vara svårt att intressera en person med angivnakvalifikationer för en dellidsbefattning, SoS instämmer i alt det är en fördel om även personerutanför den fasta redaktionen medverkar i arbetet, eftersom det ger störremöjligheter lill impulser utifrån och gör det lättare alt täcka in fleraämnesområden. Prenumeralionsinläkterna för tidningen kan först vid enförhållandevis myckel hög upplaga täcka kostnaderna för utgivningen. Kommitténanser därför all slalen bör la del ekonomiska huvudansvaret för atl tidningenges ut och att ett särskilt statsbidrag bör ulgå, Förslagel tillstyrks av fleraremissinstanser, nämligen SoS, KUR, PSN, SÖ, SIL, siaiskonioret, Kommunförbundel,Landslingsförbundel, FUB och HCK. PSN pekar på alt en tänkbar möjlighet kundevara atl tidningen, däresl den skulle motsvara kravet på dagstidning enligtförordningen om slatiigt stöd lill dagstidningar, kunde uppbäraproduktionsbidrag för fådagarslidningar. Nämnden anser dock att slalen ytterstbör garantera utgivningen i alla avseenden, dvs, också finansiellt. Det skerbäst genom etl särskill bidrag och inte genom omvägen över presstödet. RRVanser att kommittén i sin skattning av tidningens framtida upplaga Prop.1985/86: 175 är alltför optimistisk. En liknande åsikt framförs av SIL. Kommittén föreslår att och Landstingsförbundetskall garantera att kommuner och landsting gemensamt prenumererar på 10000abonnemang, motsvarande 1,5 milj. kr,, eller om de inte skulle prenumerera påså mänga exemplar atl de skall lämna ekonomiskt bidrag på resterande belopp upptill 1,5 milj. kr. Förslaget tillstyrks av bl.a. SoS, PSN, SÖ, FUB och HCK. KURanser atl institutionsabonnemang för landstings och kommuners institutioner är etlrimligl sätt atl stödja utgivningen. RRV anser att ett klargörande avlandstingens och kommunernas intresse är nödvändigt. Kommunförbundel avstyrkerförslaget och framhåller i stället att det måttliga underskott som kanberäknas uppslå bör täckas av statliga medel. Liknande synsätt harLandstingsförbundet, som dessulom påpekar att de begåvningshandikappade hittillsfått en förhållandevis ringa del av statens bidrag för kulturändamål jämförtmed andra handikappgrupper, en uppfattning som även framförs av SoS, Tidningen skall vara abonnerad, menar kommittén, ett förslagsom tillstyrks av bl, a, Kommunförbundel, , FUB och HCK. Inormaliseringsprincipen ligger att handikappade skall ha samma rättigheter ochskyldigheter som övriga medborgare, påpekar . Tidningen bördärför vara avgiftsbelagd. Kasseltversionen bör finansieras helt av statsbidrag,föreslår kommittén. Någon sårskild avgift bör således inte tas ut för deninlästa versionen, KUR anser atl detta är en rimlig princip, SIL befarar attsystemet med gratis kassetter, som inte heller krävs i retur, kan leda till okynnesabonne-mang. Ytterligare en finansieringskälla skulle kunna utgöras avintäkter från annonser. Utredningen tar inte ställning till detta utan anserattfrågan om huruvida annonser skall accepteras bör avgöras av stiftelsensstyrelse. SIL anser att delta är en principiellt viktig fråga som bör reglerasredan i stiftelsens stadgar. Förståndshandikappade har nämligen sämre möjligheteratt skilja mellan objektiv information och en subjektivt målinriktad reklam ochbör alltså inte i sin egen informerande nyhetstidning utsättas för denkommersiellt vinklade information som annonser ofta utgör. Liknande tankarframförs av handikappinstitutet. SIL:s syn på finansieringen av tidningen skiljer sigdelvis från utredningens förslag. SIL anser att en möjlighet atl begränsakostnaderna vore att samordna och därmed stärka gemensamma resurser inomhandikappområdet. Det skulle kunna ske t. ex. genom ett nära samarbete medrikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för särskolan (RPH-Sär). Även handikapp-irisliluteiframhåller vikten av all redan befintliga resurser inom området utnyttjas, dåfrågan om nyhetsförmedlingens innehåll ofta är av pedagogisk och inte av informalionsteknologiskkaraktär. Tidningen bör enligt utredningens förslag vara obunden av ägar intressen och drivas som ett självständigt rättssubjekt i form av en '8 stiftelse.PS/V understryker att tidningen skall stå obunden och vara ett Prop.1985/86: 175 självständigt rättssubjekt, en uppfattning som även delas av SoS,handikappinstitutet, KUR, TPB, SÖ, , , FUB och HCK. PSN anseratt delta måste garanteras om staten skall ha det yttersta ansvaret förutgivningen av tidningen. SoS, PSN, SÖ, statskontoret, Kommunförbundel, ,FUB och HCK instämmer i förslaget atl 8 SIDOR skall drivas i stiftelseform. Länsslyrelseni kan inte se något hinder mot detta. TU menar att det skulle framstå som principielltbetänkligt om statsmakterna kartlade och försökte atl i egen regi tillgodoseolika målgruppers behov av speciellt utformad nyhetsförmedling. Elt statsbidragtill de handikappades egna organisationer för att möjliggörainformationsverksamhet är frän dessa principiella utgångspunkter alt föredraframför direkt slalligt engagemang i utgivning av nyhetstidningar. TU förordaren sådan lösning. Tidningen bör enligt utredningen vara parti- och intressepolilisktfristående, vilket handikappinstitutet, SR, FUB och HCK instämmer i. SR pekarpå viklen av att tidningen blir intressepoliliskt neutral. Om den skulleförknippas med en viss målgrupp, torde det bli svårt att i större omfattningsprida den lill och få den accepterad i andra grupper. tillstyrker förslaget all regeringen skallutse stiftelsens styrelse, i vilken representanter för slalen, landslingen,kommunerna och handikapprörelsen bör ingå, Landslingsförbundel tillstyrker altlandstingen och primärkommunerna skall ingå i styrelsen. FUB och HCKförutsätter atl en av de tvä representanterna för handikapprörelsen kommerfrån FUB. De andra lässvaga grupperna representeras lämpligast av HCK. SILanser för sin del det självklart att pedagogisk erfarenhet ges plats istyrelsen. Förslaget all stiftelsens stadgar bör faslslällas avregeringen kommen-leras inte av remissinstanserna. SÖ anser att stiftelsens namn och stadgar bör formulerasså all det klart framgår all den huvudsakliga verksamheten är atl produceranyhetsmaterial för lässvaga på lättläst svenska, där den viktigaste målgruppenär psykiskt utvecklingsstörda. Enligt kommitténs förslag till stadgar skulle ett t i 11sy nsan s var för stiftelsen komma att åvila regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer, något som statskontoret ifrågasätter. Utredningen harnämligen även föreslagit att stiftelsen skall vara underställd tillsynmed bl, a. den motiveringen atl stiftelsen blir näringsdrivande, Förslagelinnebär en dubblering av ansvaret, anser statskontoret, som för sin del menaratt är del organ som i första hand bör komma i fråga. Enligtlänsstyrelsen i bör stadgeförslaget ges en utformning, sä attdet framgår atl det i första hand är stiftelsens styrelse inte regeringen -som fattar beslut om eventuell stadgeändring eller upplösning av stiftelsen. Förslaget atl tidningens verksamhet skall regleras i avtalmellan staten och stiftelsen behandlas inte av remissinstanserna.