prop · G903165 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare bedriver RSV ettsärskilt serviceprojekl, vilket bl.a, inbegriper ökade informationsinsatser förföretagen. Förenklad beräkning av sociala avgifter m. m. RSV har i sinanslags framställning pekat på att lagstiftningen på socialavgifts området inte är enhetlig. Vidare avviker avgiftsunderiaget på ett flertal punkter från under- 40 laget för preliminärskatteavdragen. RSV har föreslagit attsocialavgifts- Skr. 1985/86: 165 utredningen ges särskilda tilläggsdirektivmed uttalad förenklingsinriktning att se över lagstiftningen på detta område. Regeringen har tillsatt enkommitté för att se över företagsbeskattningen. Ett viktigt syfte med översynenär att pröva möjligheten att åstadkomma en mer likformig beskattning av arbeteoch kapital. En uppgift är att analysera om underlagen för vinstbeskattning ochuttagen av arbetsavgifter kan bli lika. Även i övrigt skall kommittén beaktakravet pä enkla, begripliga och permanenta regler. Regeringen har i april1985 uppdragit åt RSV att undersöka förutsättningarna att vid deklaration ochtaxering som rör företag arbeta med ett standardiserat räkenskapsschema. 1 ettsådant system kan underlag för taxeringen hämtas ur företagens redovisning. Ianslutning till uppdraget kommer även företagens uppgiftsskyldighet i övrigtatt övervägas i syfte att fä enklare och effektivare regler över hela linjen. Klarare regler för socialavgifter.Socialavgiftsutredningen avlämnade betänkandet Företagarregistrering- klarare regler för socialavgifter. Förslaget syftar till att skapa enordning som klargör i vilken form socialavgifter skall erläggas. Beredningpågår inom social- och . Utsändningsregler inom socialförsäkringssystemet. Vilkasocialförsäkringsförmåner som skall gälla för det privata näringslivets utsändatjänstemän har varit en uppmärksammad fräga i socialdepartementet.Vissa ändringar gjordes i lagstiftningen 1982 som innebar att utsändningsreglerinfördes i bl.a. lagen (1962:381) om allmän försäkring. SAF har numera med LOoch PTK tecknat kollektivavtal om försäkringar för medlemmar som arbetarutomlands. Detta har aktualiserat en översyn av utsändningsreglerna inomsocialförsäkringslagstiftningen. skall enligtsina direktiv vid översynen av aktievinstreglerna fästa stor vikt vid attreglerna skall vara enkla att tillämpa. Viktigare regelverk på området är medbestämmandelagen,lagen om anställningsskydd, ledighetslagstiftningen med bl.a. semesterlagenoch studieledighetslagen, lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder och arbetsmiljölagensamt arbetsmarknadskungörelsen och lagstiftningen rörande arbetsförmedling. Berörda centrala myndigheter är i första handarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och arbetarskyddsstyrelsen (ASS), som bäggeförfogar över regionala och lokala organ. Huvuddrag i förenklingsarbetet Skr. 1985/86: 165 Ett viktigt arbete har pågått inom områdetarbetmarknads-service, där AMS genomför ett program för förbättrad service tillarbetssökande och arbetsgivare. Förenkling av regelsystem och administrationär en viktig del av programmet. Inom arbetsmarknadsutbildning (AMU) har nyaregler för utbildning i företagen införts, som underlättar säväl företagenssom myndigheternas administration. Insatserna vad gäller förenklingsarbetet gentemotnäringslivet sker och under den närmaste framtiden framför allti ASS norme-ringsarbele, och pä det arbelsrätisliga områdel. Arbetet inriktashär pä att underlätta tillämpningen av reglering hos företag och myndigheter,utan att det materiella innehållet eller syftet med regleringen väsentligenpåverkas. Det trepartiska samarbetet inom arbetsmiljöområdet mellan berörda samhällsorganoch arbetsmarknadens parter skall härvid upprätthållas bl, a, i enlighet medåtaganden enligt ILO-stadgan, Beslutat (med beslutat avses dels genomförda åtgärder,dels propositioner eller lagrådsremisser som regeringen lagt fram). Serviceprogrammet inom arbetsmarknadsverket. AMS genomförsedan början av 1984 ett program med åtgärder för förbättrad service tillarbetssökande och arbetsgivare. Ätgärderna tar sikte på att resurserna inomverket så längt det är möjligt skall omfördelas till direkt förmedlingsarbete.Därigenom kan mer tid ägnas ät kontakter med arbetssökande och arbetsgivare.Varje arbetsgivare skall i princip ha en kontaktperson. Motsvarande förändringeftersträvas också för de arbetssökande, som i princip skall få sin"egen" förmedlare. Förenklad säsongstyrning av byggverksamhet. Regeringen gavi möjlighet att successivt avveckla tillståndsprövningen försäsongstyrning av byggverksamheten. En försöksverksamhet startade i femlän. Försöken bygger pä frivilliga överenskommelser med de större byggherrarnainom kommunen, och staten. Försöksverksamheten innebär ett ökatansvar för kommunerna att göra en långsiktig planering av byggandet. Enskiltbyggande utan statligt stöd fritas från säsongstyrning. Beslut har efterutvärdering fattats om att utvidga försöket till att omfatta ytterligare niolän. Förenklade regler för AMU i förelag. För att uppnå störreenhetlighet mellan olika former av arbetsmarknadsutbildning som rör personersom har anställning, har reglerna för arbetsmarknadsutbildning i företag ändrats.Därvid har bl.a. det bidrag som tidigare utgick för bortfallen lön ersatts avett timstöd till arbetsgivaren, vilken i sin tur har att betala full lön tilldeltagaren. Genom förändringen har säväl myndigheternas som företagensadministration underiättats. Genom meddelade dispenser kan i var je frikommun som så önskar inrättas en lokal arbetsförmedlingsnämnd. Denna övertar distriktsarbetsnämndens uppgifter 42 Den lokala nämnden ges bl. a. vissa möjligheter att fritt Skr. 1985/86: 165 disponera och fördela medel för beredskapsarbete ochrekryteringsstöd. Regeringenföreslår i propositionen 1985/86: 138 om arbetsmarknadsverkets ansvarsområde m.m. att distriktsarbetsnämnderna skall slopas och ersättas med kommunanknutnaarbetsförmedlingsnämnder i hela landet fr.o.m. . Dessanämnder skall ingå i länsarbetsnämnderna, som blir de endaarbetsmarknadsmyndigheterna i länen. Arbetsförmedlingsnämnderna skall ha vissabeslutsbefogenheter och inflytande i fråga om arbetsmarknadsfrågor påkommunnivå. Nyltbidrag lUI förelagshälsovård. Genom förordning om bidrag till företagshälsovårdhar införts nya bestämmelser för bidragsgivningen, som innebär betydandeförenklingar för företagen och anordnare av företagshälsovård. SamladlUlsyn över arbetsmiljön. Den kommunala tillsynen över arbetsmiljön vid vissamindre arbetsställen avskaffas fr. o. m. ochyrkesinspektionen ges därmed ett samlat tillsynsansvar. Förslaget motiveras bl.a.av förenklingar i regleringen gentemot näringslivet samt behovet av ett merenhetligt tillsynsarbete. En ny förordning om hissar, som skall vara tilllämplig på sådanahissar som inte är specialhissar (gruv- och bygghissar m.fl.), övervägs förnärvarande i . Genom denna förordning avses bl. a.åstadkommas en klarare uppdelning av myndighetsansvaret och en förenkling avförhandsprövningen av hissar. Se vidare under rubriken plan- och byggfrågor. Omarbetningav anvisningar och meddelanden inom arbetsmiljöområdet. Omarbetningen avanvisningar och meddelanden, meddelade med stöd av den upphävdaarbetarskyddslagen, till föreskrifter och allmänna råd enligt arbetsmiljölagenpågår i enlighet med fastställda planer för författningsarbetet. Arbetetinnebär att regelverket inom detta område minskar avsevärt i omfattning.Antalet publikationer minskar från ca 300 till ca 165 som ävensidoantalet och antal kravpunkter minskar. Det sistnämnda hänger bl, a, sammanmed att de föreskrivna kraven blir mer funktionsinriktade. Kraven medgerdärmed anpassning till olika tillämpningsfall och ger utrymme för tekniskutveckling, Måttkrav och liknande kommer, i den mån de inte är nödvändiga frånskyddssynpunkt, inte att tas in i föreskrifterna. Kravnivånbibehålls, men vissa detaljkrav försvinner i enlighet med vad som angivits.Övergången från detalj- till funktionskrav medför att kostnadseffektiva vägarkan väljas för att uppfylla ställda krav. Förenklade regler förtryckkärl och lyftanordningar. Tryckkärlskungö relsen utgör ett viktigt exempel på förenkling av normgivningen, där om- 43 fattningenav regleringen inom ett helt objektområde minskar och övers- Skr. 1985/86: 165 kådlighetenblir större. Omarbetningen av tryckkärisbestämmelserna sker i etapper medsyftet att inordna samtliga bestämmelser i en enda författning, vilket innebäratt ett 30-tal dokument kommer att upphöra att gälla. I nu pågående etapp skallsamtliga besiktningskrav samordnas i kungörelsen, varefter materialkrav kommeratt tas in i en senare etapp. Vadavser lyftanordningar har påbörjats ett föreskriftsarbete, liknande det sombedrivs på tryckkärlsområdet, med syfte bl.a. att sammanföra bestämmelsernatill en författning. Besiktningsregler av olika karaktär, som återfinns ica 20 dokument, avses samordnas i detta föreskriftsarbete. Utvärderingav effekter av föreskriftsarbele. Inom ASS pågår eUarbete för att utvärdera effekterna av föreskriftsarbetet under ledning av enarbetsgrupp med representanter från tillsynsavdelningen och yrkesinspektionen.Redan genomförda utvärderingar har ge-nomgätts. Särskilda utvärderingsprojekthar startats vad avser AFS 1981: 19 Arbete i stålverk och andrametallsmältverk, AFS 1983:6 Arbetsställningar och arbetsrörelser samt AFS1984:11 Omvårdnads arbete i hemmiljö (allmänna råd). Under1984 utfördes vid ASS, på uppdrag av normgruppen, en studie av konsekvensbeskrivningarvid förfaUningsarbete. Efter denna studie har tillsynsavdelningen vid ASSfortsatt arbetet med att ta fram en handledning för konsekvensutredningar vidförfattningsarbete. Byggandeav arbetslokaler m.m. I anslutning till ett uppdrag från bostadsdepartementettill statens planverk sker samråd om samordnande av bestämmelser kring byggandeav arbetslokaler och personalrum mellan planverket och ASS. a. större klarhet för företagen om gällande regler, sommöjligheterna till regelförenkling tas till vara. Regeringen har tillsatt en utredning meduppgift att göra en översyn av semestervillkoren för olika arbetstagargrupper.Parallellt med denna utredning arbetar en beredningsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet med en teknisk översyn av semesterlagen i syfte attskapa enklare och överskådligare regler för företagens tillämpning. Översynav varseUider i ledighelslagsliftning. Inom harfråga väckts om en bättre samordning av varseltiderna i de olika författningarsom reglerar anställdas rätt till ledigheter i olika fall. Problem medbristande samordning har påtalats av företagen och deras organisationer. En sädan översyn pågår för närvarandeinom . Översynen kan bl, a, komma aU leda till attlagstiftningen förenklas genom att den görs mer enhetlig för hela den privatasektorn av arbetsmarknaden. Nyaregler för svenskundervisning för invandrare. Frågan om ny lag- 44 stiftningi fråga om svenskundervisning för invandrare (prop, 1985/86:67) i Skr.1985/86: 165 enlighet med de riktlinjer som har beslutat om (prop. 1983/84:199,UbU 6, rskr. 77) riksdagsbehandlas . äratt undervisningen i huvudsak skall komma till stånd före anställningen. Företagenkommer därmed i stor utsträckning att avlastas den skyldighet Kostnadsansvaret omfördelas genom att anställda invandrare fårrätt till timersättning frän allmänna medel under grundutbildningen. Uppgiften att pröva undantag frän förskrifter omarbetstider för minderåriga har tidigare överförts från ASS tillyrkesinspektionen, vilket inneburit förenklingar i handläggningen, av betydelseför företagen. övervägs hos ASS viss ytterligare förenkling genom att förvissa fall införa möjligheten till mer generella undantag utan individuellprövning. Näringslivets plan- och byggfrågor Detvä viktigaste regelkomplexen inom detta område med betydelse för näringslivetär byggnadslagstiftningen med tillhörande Svensk byggnorm (SBN) samtbostadsfinansieringsförordningen. Bostadsdepartementetär ansvarigt fackdepartement. Centrala myndigheter på dessa områden är statensplanverk och . Pä regional och lokal nivå berörslänsstyrelserna och länsbostadsnämnderna samt de kommunala förmedlingsorganenoch byggnadsnämnderna. Vissreglering av näringslivet sker ocksä inom lantmäteriets verksamhetsområde. Entyngdpunkt i förenklingsarbetet ligger , och inom den närmasteframtiden, på införandet av en ny plan- och bygglag (PBL) och de förändringarsom denna föranleder i bl, a, SBN, Den nya lagen präglas av en strävan attlägga beslut som gäller miljöförändringar och samhällsutveckling så nära de berördasom möjligt. Inför införandet har förenklingsaspekten betonats starkt i bl, a,uppdrag från regeringen till planverket, Ianslutning till den nya PBL har regeringen lagt fram förslag om förenklingarinom ramen för frikommunförsöket. Enöversyn av bosladslånereglerna i förenklingssyfte pågår inom bostadsdepartementet.Ett antal förslag till sådana förenklingar har redovisats i åretsbudgetproposition. Beslutat(med beslutat avses dels genomförda åtgärder, dels proposition eller lagrädsremissersom regeringen lagt fram). Ny plan- och bygglag (PBL).Proposition om en sådan lades fram (prop. 1985/86:1). En viktig del i reformen är decentraliseringen av beslutanderätten till kommunerna. Den innebär en betydande förenkling av planprocessen och leder till tidsvinster för de byggande. I lagen anges en krets av åtgärder som normalt skall krävalov, men för Skr. 1985/86: 165 vilka det skall vara möjligt för kommunernaatt besluta om lättnader. Av speciellt intresse för företagen är att detbeträffande industribyggnader införs en möjlighet för kommunerna att undervissa förutsättningar befria inre och yttre ändringar från kravet på bygglov. Nybyggnadsförbudet avskaffas, vilket bl. a. innebär att dehinder som finns för fastighetsägare att vidmakthålla sina byggnader undanröjs. Ombyggnadsverksamheter underlättas härigenom. En fastighetsägare kan normalt utgå ifrån att han får byggnadslov till yttre och inre ändringar under förutsättning att åtgärderna uppfyller vissa byggnadstekniska krav pä hållfasthet, brandskydd o. d. r PBL grundas bl.a. på den principen att större ansvar kanöverlåtas på byggherren än enligt tidigare gällande regler. Det huvudsakliga ansvaretför att byggnader eller andra anläggningar uppfyller gällande bestämmelserläggs på byggherren. Byggnadsnämndernas granskning skall anpassas till densamlade kompetens som i det enskilda fallet finns hos byggherren och anlitadeprojektorer och entreprenörer. Inriktningen på service skall prägla byggnadsnämndernasverksamhet, även inom de områden där de har en myndighetsfunktion. Bestämmelserförs in som öppnar möjligheter för att ta hänsyn tillbyggherrens egen kontrollverksamhet när nämnden beslutar om sin egen tillsyn.Härigenom undviks kostsamt dubbelarbete samt möjliggörs för atti större utsträckning koncentrera sig pä att kontrollera att byggherrens egenkontrollfungerar. Förenklingar i frikommunerna och de s.k.servicekommunerna. Regeringen har lagt fram en proposition omförsöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m. m. i frikommunernaoch de s. k. servicekommunerna (prop, 1984/85: 207). Förslagen innebärlättnader i fråga om bl. a, byggnadslov för tillfälliga åtgärder,ansökningshandlingar för byggnadslov, utsättning av byggnader samtbyggnadsnämndens besiktningar. Ömsesidigt nordiskt accepterande av centralt godkända byggproduklerm. Det nordiska ministerrådet (bostadsministrarna) har godkänt en ömsesidigöverenskommelse om accepterande av sådana nationellt godkända byggprodukterför vilka det finns gemensamt antagna produktregler. Genom överenskommelsenminskas företagens kostnader och tidsspillan i samband med introduktion av byggprodukterpä de nordiska byggmarknaderna. Tillståndsprövning av hissinslallationer. Nuvarande dubblaprövning kommer att avskaffas, så att all prövning sker i ett sammanhang isamband med byggnadslovsprövningen. Bestämmelserna om återkommande besiktningav hissar görs mer flexibla, sä att besiktningsintervallen kan anpassas efterbehoven i det enskilda fallet. Samordning av myndighetsregler och kontrollprocedurerbeträffande tryckkärl, cisterner och kranbanor. Behovet av ökad samordning övervägs av regeringen med anledning av en utredning i ämnet. Berörda myndigheter har därvid uppmanats att visa hursamordningen Skr. 1985/86: 165 effektivast kan ske. Översyn av Svensk byggnorm (SBN). fick i slutetav är 1984 regeringens uppdrag att se över SBN i sin helhet. Ett grundläggandemål för översynen är att kostnaderna i byggandet skall kunna sänkas utan någraavgörande förluster i välfärd, hälsa och säkerhet. En noggrann prövning skallgöras av behovet av tvingande regler inom de skilda områden där krav nu ställsi byggnadsstadgan eller SBN. Översynen förutsätts leda till en påtagligminskning av de kostnader i byggandet som direkt föranleds av sådana tvinganderegler. Förslag till regler som innebär ökade kostnader i byggandet mästemotsvaras av ytterligare besparingar inom det samlade regelsystemet. Som en förutsättning för översynen gäller bl.a. att entydlig åtskillnad skall göras mellan föreskrifter och allmänna råd, I SBN färtas in endast sädana allmänna råd som är oundgängligen nödvändiga förförståelsen av föreskrifterna eller som behövs för att byggnadsnämndernasbedömningar skall bli lika i frågor där en sädan likformighet är väsentlig, I översynen eftersträvas vidare samordning mellan de kravsom ställs med stöd av arbetsmiljölagstiftningen och de krav som ställs medstöd av byggnadslagstiftningen, så att dubbleringar undviks. Uppdrag angående rådgivning frikommunerna och de s.k.servicekommunerna. I anslutning förenklingsförsöken i frikommunerna harregeringen uppdragit ät statens planverk att i samverkan medbostadsstyrelsen, lantmäteriverket och länsstyrelsernas organisa-Uonsnämndlämna särskild rådgivning till frikommunerna. Berörda frågor, bl.a. sådana somgäller flexiblare tillämpning av gällande egenskapskrav på byggnader, är iflera fall av intresse för näringslivet. 1 uppdraget ingår också att uppnå enrationell hantering av sädana byggnadslovsärenden där yrkesinspektionensyttrande krävs. Översyn av bostadslånereglerna. Inom bostadsdepartementetpågår en översyn av bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) (BFF)och förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde förbostadslän (BLP), med denna översyn pågår inom enöversyn av föreskrifterna till förordningarna enligt de riktlinjer som anges i prop,1983/84: 119 om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. översynen av BFF och BLP genomförs i två etapper. 1 denförsta etappen har en saklig granskning gjorts av gällande regler. Översynenhar därvid inriktats pä: - att utmönstrasädana regler som inte längre behövs, - att föreslå förtydligandenav oklara regler, - att pröva omdet finns regler som kan slopas eller förenklas på grund av att det finnsmotsvarande regleringar i andra författningar. Resultatet av den sakligagenomgängen av BFF har redovisats i en departementspromemoria(Ds Bo 1985: 1) Översyn av bostadsfinansie- 47 ringsförordningen(1974:946) m,m, och i budgetpropositionen 1986, Det finns emellertid ocksäeU stort behov av aU förbättra presentationen Skr. 1985/86: 165 avbostadslånereglerna. Arbetet med att förbättra presentationen, som utgör denandra etappen i översynen, bedrivs med sikte på att nya författningar skallträda i kraft , Samtidigtmed översynen av BFF och BLP pågår ett arbete med att förenkla metoden vidberäkning av låneunderiag för bostadslån, DeUa arbete bedrivs av en arbetsgruppmed företrädare för , bostadsstyrelsen.Fastighetsägareförbundet, , , och allmännyttiga bostadsföretag. Detfortsatta arbetet med förenklingar av bostadslånereglerna kommer att samordnasmed arbetet på den bostadspolitiska proposition som avses komma att redovisasför , Översynav vissa bestämmelser inom lantmäteriet. () utfärdar inganormer som direkt och primärt riktar sig mot näringslivet i traditionellmening. Däremot inverkar viss normgivning som verket står för indirekt pånäringslivet. Tvåav dessa är den s. k. mätningskungörelsen (MK) och tillämpningsföreskrifterna tilldenna (TFA), som bl. a. tillämpas av privata konsultfirmor. Enöversyn pågår av MK och TFA i syfte att minska detaljregleringenoch därmed sammanhängande kontrollverksamhet. Det gäller att i första hand seöver sädana regler som upplevs som krångliga och byråkratiska och som uppfaUasha en kostnadshöjande effekt på verksamheten. Arbetetskall resultera i bestämmelser som så långt som möjligt har karaktären avallmänna råd och information. I den referensgrupp som bildats för översyneningår representanter för olika intressegrupper, bl. a. näringslivet. Påförslag av den svenska bostadsministern har de nordiska bostadsministrarnaredovisat en handlingsplan för det nordiska samarbetet inom byggsektorn.Planen, som har behandlats av vid dess session i imars 1986, avser att utveckla som hemmamarknad och byggexporten påtredje land. Inom ramen för detta arbete kommer ökade ansträngningar att görasför att undanröja olika tekniska handelshinder mellan de nordiska länderna ochöka de nordiska byggföretagens konkurrensförmåga på exportmarknaderna. Författningskomplexetinom området är till övervägande del inriktat på att upprätthålla trafiksäkerheten inom väg-, sjö- och lufttrafiken. För sjö- och lufttrafikens del bygger bestämmelserna huvudsakligen pä internationella konventioner. För vägtrafikens del är författningssystemet mer nationellt. En mindre men viktig del av författningskomplexet är av irafikpoUiisk art. Det bakomliggande syftet är här att garantera en god trafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Myndigheter med regelgivning inom transportsektorn är trafiksäkerhets- 48 verket (TSV), transportrådet (TPR), (),(SjöV) Skr. 1985/86: 165 och luftfartsverket (LfV). Dessutomverkar regionala organ, främst länsstyrelserna och de regionala vägförvaltningarna. Pä trafiksäkerhetens område har strävan under senare åralltmer gått i riktning mot internationell harmonisering. Internationelltsamarbete förutsätter beredskap att i vissa fall godta bestämmelser, som försvensk del kan te sig administrativt komplicerade och pä så sätt betungande förnäringslivet. De svenska bestämmelserna vad gäller fordons vikt, längd, bredd m,m, kan dock internationellt sett betecknas som frikostiga. En viss ytterligareuppmjukning har här skett , Pä det trafikpolitiska området har för godstrafikens delen tidigare långtgående reglering med behovsprövning som bärande momentsuccessivt avskaffats för beställningstrafiken. En slutetapp av avregleringenförbereds nu genom att låta liberaliseringen fullt ut omfatta också linjetrafiken. Tyngdpunkten i förenklingsarbetet flyttas under dennärmaste tiden över på yrkestrafiklagstiflningen inom persontransportområdet, bl.a.taxinäringen. En särskild arbetsgrupp inom hartillsatts. Den har till uppgift att göra en samlad översyn av lagstiftningen påområdet och försöka liberalisera och förenkla bestämmelserna. Beslutat (med beslutat avses dels-genomförda åtgärder,dels propositioner eller lagrädsremisser som regeringen lagt fram). KoUekiivirafik på väg. har fattat beslutom rätt att driva lokal och regional kollektivtrafik på väg. Besluten kan sessom en åtgärd att på någon sikt inbegripa också persontrafiken iliberaliseringen av yrkestrafiken (jfr ovan). Genom att trafikhuvudmännen färdriva trafiken utan linjetrafiktillstånd, faller de nuvarande tillståndshavarnasmonopol bort. Bussföretagen får konkurrera om de kommande, långsiktiga entreprenaderna.Åtskillig administrativ omgång går att undvika. Andringar i väglrafikkungörelsen. Genom en under 1985vidtagen ändring i vägtrafikkungörelsen skapas reella förutsättningar attutnyttja fordonskombinationer med tvä påhängsvagnar. Användningen av sädana ärför närvarande i praktiken nära nog transportekonomiskt utesluten genom dentill begränsade hastigheten. Fr, o, m, får dockdessa kombinationer efter dispens framföras med . Genom ändringenåstadkommes kostnadsbesparingar för bl, a, fjärriinjetrafiken vilka skattastill 300 milj, kr.