prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Som jag har berört underföregående anslag anser jag att antalet talbokstitlar bör öka. Jag har fördella ändamål räknai med en för-siärkning av anslagsposten 1.Produktionskostnader för talböcker, punktskrifisböcker. Av beloppel bör medel avsäUas för produktion av kalalogeroch informationsmalerial. Jag räknar med aU TPB inom den ram som föreslåsbör kunna producera ytterligare ca 250 talbokstitlar. Det bör bl. a varamöjligt att öka produktionen av talböcker på invandrarspråk. Mot bakgrund av att standarden påde lokala och regionala lalboksbe-stånden alltjämt är mycket ojämn föreslog jagi prop. 1984/85: 141 om litteratur och folkbibliotek (s. 98) att elt särskiltstatsbidrag av engångskaraktär skulle utgå till länsbibliotek under enfemårsperiod för inköp av talböcker enligt en plan för talboksförsörjning inomresp. Bidraget föreslogs fördelat av TPB och borde avvecklas efter fem år.Riksdagen hade inget atl erinra mot detla (KrU 1984/85: 21, rskr 392). Somytteriigare ett led i statens strävan atl verka för decentralisering av talboksverksamheteni landet anserjag alt anslagsposten 3. Bidrag för inköp av talböcker tilllänsbibliotek bör förstärkas med . Anslagsnivånhar därmed höjts till 3 milj. kr. per bidragsår, vilket innebär att totalt ca14 milj. kr. kommer att anvisas som statliga bidrag . Enligt beslut av regeringen får avanslagsposten 3. Bidrag för inköp av talböcker till länsbibliotek högst 50000kr. användas under innevarande budgelår för att bestrida personalkoslnader. /87 beräknar jag högst . för detta ändamål. För katalogisering av talböcker ochpunktskrifisböcker har TPB tidigare anlitat i Lund.Koslnaderna härför har belastat förevarande anslag. Fr. o. m. innevarande budgetårhar tagit över katalogiseringsarbetet. Enligt beslut av regeringenfår av anslagspos-len 1. Produktionskostnader för talböcker,punktskriftsböcker, informationsmalerial m.m. under innevarande budgetår högsl206000 kr. användas för att bestrida personalkostnader för nämndakatalogisering. För /87 harjag beräknat högst . TPB bör i likhet med tidigare argesett bemyndigande all under /87 lägga ut beställningar avtalböcker, punktskriftsböcker och tryckta publikationer som kommer att belastaanslaget /88. Jag föreslår atl bemyndigandet får avse ett beloppom högsl 6,6 milj.kr. TPB:s framställning i övrigt föranleder inga förslag frånmin sida. Videotekniken har gjorl del möjliglför döva att kommunicera och rum på teckenspråket, de dövas egetspråk. Den nya tekniken har också inneburit att dövakan ta del av information och kultur på ett helt Prop. 1985/86: 100 annat sätt än som förr var möjligt. () bedriver ianslutning till i sedan böijan av 1970-lalel enegen produktion av videogram på teckenspråk. Verksamheten har successivt byggtsut så atl den för innevarande budgetär beräknas omfatta 540 minutersproduktion. Av denna kvantitet beräknas för sex s. k.videojournaler av nyhetskarakiär, för barnprogram och 205 minuterför program av allmän karaktär. Programverksamheten kostar för innevarandebudgetår drygt 3,3 milj. kr. Av denna summa bidrar staten under förevarandeanslag med . och SDR med I milj. kr. Verksamheten beräknas dessutomtillföras . i intäkter för försålda videogram m. m. tillkallade jag en särskild utredare (numerakanslichefen ) med uppgift att bl.a. utarbeta förslag omförutsättningarna och formerna för de framlida statliga insaterna för denverksamhet med videogram för döva som bedrivs av SDR. I sitt betänkande (Ds U 1984: 18) Videogram fördöva föreslår utredaren bl.a. atl staten bör få det ekonomiska huvudansvaretför produktionen av videogram på teckenspråk vid SDR och att de slalligabidragen på sikl bör öka. Remissinstanserna delar denna uppfattning. För egendel instämmer jag i utredarens och remissinstansernas uppfattning i dennafråga. Video-produktionen för döva är fortfarande ett eftersatt område även ombetydande ökningar gjorts av de statliga bidragen till verksamheten undersenare år. Erfarenhelerna av den hittillsvarande verksamheten vid SDR ärpositiva. Videogrammen spelar redan nu en viktig roll i de dövas informations-och kullurförsörjning. Slutsatserna av den genomlysning av verksamhetensom gjorts i utredningen samt erfarenheterna av SDR:s verksamhel är sådana alten väsentlig ökning bör göras av insatserna på delta område. Jag förordardärför atl staten nu tar det ekonomiska huvudansvaret för den framtidavideopro-duklionen för döva. De slalliga insalserna bör öka radikalt. Jagföreslår att bidraget lill SDR för produktion av videogram för döva förbudgelårel 1986/87 förs upp med , vilkel innebären höjning med 5milj. Denna uppräkning möjliggör en omfattandeökning av video-gramproduktionen vilket emellertid ställer krav på utbyggnad avproduktionskapaciteten. Del är vikiigi all en sådan utbyggnad sker planmässigtoch att verksamheten fungerar rationellt. Som jag tidigare redovisal är SDR:s produktionförlagd . De lokaler som disponeras för videoverksamhelen har vissledig kapacitet. Inom ramen för befintliga lokaler och teknisk apparatur kanredan nu produktionen ökas. Av del nyssnämnda beloppel av 5 milj. kr. bördärför 0,5 milj. kr. avsättas fördetta ändamål. Hur de resterande 4,5 milj. kr.bör användas återkommer jag till i del följande. För alt ytterligare höja produktionen måslelokalerna ulökas och den tekniska utrustningen kompletteras. Enligt vad jag har erfarit kommer betydande lokaluirymmen alt bli lediga i direkt anslutning lill nuvarande produktionslokaler underde närmaste åren. Dessa lokaler behöver i så fall 519 Därtill behöver belydande investe- Prop. 1985/86: 100ringar göras i teknisk utrustning. Detla bör ske enligt en investeringsplan.Bil 10 är del därför naturligt alt huvuddelen av denföreslagna medelsökningen används för invesleringsändamål. Närinvesle-ringsperioden år avslutad förutsätter jag att statsbidraget kommer attanvändas till driflskoslnader varigenom produklionen kan öka kraftigt. Nödvändigareinvesteringar fömtsätts ske inom ramen för bidraget. När det gäller bidragskonstruktionen föreslårutredaren att statsbidraget skall beräknas med utgångspunkt i ett bidragsgrundande, inflationsskyddat belopp som utgörs av produktionskostnaden per programminul. Bidraget föreslås utgå med en viss andel av del bidragsgrundande beloppet och bör öka stegvis i takt med stigande produktion. Remissinstanserna är delade i denna fräga. TPB anser att förslaget bör bearbetas ytterligare och SDR finner del alltför komplicerat. ' För egen del vill jag anföra följande. Denföreslagna konstruktionen med en inbyggd stimulans för SDR atl öka produktionenförefaller krånglig och kan medföra en risk för olämplig anpassning avverksamheten lill bidragskonstruktionen, t.ex. så att produktionsvolymenprioriteras på bekostnad av kvaliteten. Med den planmässiga utbyggnad som jagföreslår och de former för statlig insyn som jag i det följande återkommerlill, bör det vara möjligt alt tillämpa en enklare bidragskonslruktion. Utredaren föreslår atl statUg insyn bör ske genomen särskild ledningsgrupp, med en av staten utsedd ordförande. Frågan berörsav endasl ett fåtal remissinstanser. TPB avstyrker förslaget. TPB menar alt dentänkta bidragskonstmktionen, SDR:s anslagsframställning och TPB:s yttrande överdenna samt budgetbehandlingen lillsammans med SDR:s verksamhets- ochrevisionsberättelse bör ge staten tillräcklig insyn. Regeringen har för /86 beslutatföljande. SDR skall i anslutning till att förbundet lämnar förslag tillanslagsframslällning även inge en produktionsplan för del kommandebudgetåret och därvid ange förbundets egna planerade koslnader förvideoverksamheten. SDR skall dessulom till inge en preliminärredogörelse förden underslödda verksamheten vid samma lidpunkt och en slutligsådan senasi . SDR skall vidare på anfordran lämna deräkenskaper och andra handlingar lill som behövs för granskning avhur bidraget används. För egen del anserjag all de uppgifter som TPB nuhar som bidrags- och tillsynsmyndighet är ändamålsenliga och bör utvecklas. Mot bakgrund av all en höjd produklionförutsätler betydande investeringar samt viss personalökning bör TPB ges i uppdrag att efter samråd med SDR utarbeta en investeringsplan samt en plan för ökning av produktionen. Vidare bör TPB ge förslag om den närmare utformningen av bidraget saml formerna för slallig insyn. Jag avser atl senare föreslå regeringen all ge TPB nämnda uppdrag. Även frågan om informalion om videogram på teckenspråk och behovet av resurser på TPB för detla bör beaktas i sammanhanget. Uppdraget bör redovisas för regeringen senast i anslutning till atl kommer in med sitt förslag till anslagsfram ställning för /88. Regeringen kan därefter pröva behovet av 520 medel för sådanainvesteringar som är nödvändiga redan under budgelårel Prop. 1985/86: 1001986/87 och som ryms inom ramen för eU belopp av högsl 4,5 milj. kr. Bil 10TPB:s förslag i övrigl bör kunna behandlas i budgetpropositionen 1987. Distributionen av videogram för döva sker nu ihuvudsak via dövföreningarna. Utredaren föreslår att TPB skall bli lånecentraläven för detta medium. På så sätt skulle lån av leckenspråksvideogram ske via deregionala och lokala folkbiblioteken till den enskilde låntagaren.Remissinstanserna är i huvudsak positiva förslaget. SDR tar i sittremissyUrande upp tanken all program med aklualitelsinlresse bör kunnadistribueras med hjälp av ny teknik. Teckenspråksprogrammen skulle kunna sändasl.ex. i anslulning till lestbildssändningen. För egen del anserjag alt det inte finns anledningatl nu låta staten la ett uttryckligt ansvar för distributionen avleckenspråksvideogram via folkbiblioteken och TPB i en lånecentralsfunklion.Den nuvarande modellen med distribution via dövföreningarna fungerar väl.Produktionen är emellertid alltjämt av ringa omfattning vilket gör atldistributionen bör ordnas så smidigt som möjligl. Jag vill i sammanhanget ocksäpeka på den betydelse videogrammen har för verksamheten i dövföreningarna. Moldenna bakgrund är jag inte beredd atl nu tillstyrka utredarens förslag atl TPBskall göras lill lånecentral för videogram på teckenspråk. Frågan bör kunna tasupp på nyll när verksamheten fått slörre omfaitning och när erfarenhetervunnits därav. Enligt vad jag har erfarit tillhandahåller redan nu en delfolkbibliotek videogram på teckenspråk, vilket är glädjande. Vad jag nu harsagt om del statliga stödet till distribution av leckenspråksvideogram hindrarsjälvfallet inle all initiativen inom folkbiblioteksväsendel utvecklas. Jagvill i della sammanhang slutligen erinra om att radiolagsutredningen (U1985:05) har i uppdrag all föreslå radiorällsliga lösningar för all möjliggöradistribution av videoprogram på teckenspråk genom radio-sändning. Förslaget att () ochSveriges () i kommande avtal med staten åläggs alt islörre omfattning texlsätla program för döva och sända program på teckenspråkför såväl barn som vuxna tillstyrks av flertalet remissinstanser. En särskildparlamentarisk beredningsgrupp har fill uppgift alt behandla frågor som rörförberedelserna för en ny avtalsperiod för . Jag avseralt senare i vår föreslå regeringen atl för vid 1985/riksmötelägga fram en särskild proposition om verksamheten vid m. m. ivilken frågan kommer all beröras. Utredaren tar i sitt betänkande upp frågan om dövasmedverkan i pro gramproduktionen vid och menar all del är av stor belydel se atl döva själva bereds tillfälle att medverka i vatje skede av programar betet som översättare, manusförfattare, regissörer, tekniker, kameramän och producenter. Om detla skall bli möjligt bör döva få tillfälle alt utbilda sig för dessa uppgifter, anser utredaren. Jag delar denna uppfattning. Framför alll inom SDR: s egen produktion bör del vara möjligt atl verka i enlighel med dessa tankegångar. Jag vill i delta sammanhang nämna alt det redan nu ges viss ulbildning vid Västanviks folkhögskola inom detta områ de. Den föreslagna satsningen på SDR:svideoverksamhet liksom de tidigare nämnda satsningarna på TPB under förevarandeanslag bar möjliggjorts genom en särskild handikappram om 75 milj. kr., vilkenhar finansierats genom omprioriteringar inom statsbudgeten. Med hänvisning lill vad jag nu haranfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. medge att regeringen lämnartalboks- och punktskriftsbibliote ket det beslällningsmyndigande om . för /88 som jag har förordat. 2. till Talboks-och punktskrifisbibliotekei: Produktionskostnader för /87 anvisaett reservationsanslag av . 3. godkänna vadjag har förordat om videoproduktion för döva. Prop.1985/86: 100 Bil 10 Frän anslaget utgår bidrag tilllöner för föreståndare och fem forskningsassistenter vid nämndens sekretariat.Vidare utgår bidrag till vissa kostnader för lokaler och expenser samtprojektet utvecklingsarbete på invandrarspråk. Övriga kostnaderläcks av anslag från olika fonder, prenumeralionsavgifler för tidskriftenSpråkvård, m. m. 1985/86 Beräknadändring 1986/87 Språknämndenbegären ökning av bidraget till nämnden med . för pris- ochlönehöjningar. därav avser ett ökat bidrag till lokal- ochkontorskostnader. För projeklelTerminologiskt utvecklingsarbete på invandrarspråk beräknar nämnden eltmedelsbehov av , vilket innebär en minskning med 49000 kr.Innevarande budgelår skall de anvisade medlen även täcka initialaprogrammeringskostnader. förordar en ökning av bidraget till löner,lokaler och expenser med . För nästa budgetår bör . anvisas för attbestrida kostnader avseende löner, lokaler och expenser. Vid beräkningen avdetta belopp har jag utgått från ett begränsat huvudförslag. Anslaget hardärutöver tillförts medel genom omprioriteringar inom medieområdet. För projektet på invandrarspråk har jag beräknat . Medlen för lönekostnader bör enligtmin mening kunna överskridas med anledning av memtgifter under budgetåret pågrund av statliga kollektivavtal. Medlen till bör därföri fortsättningen anvisas under ett förslagsanslag med särskilda anslagsposter,varav en avser lönekostnader. Med hänvisning lill vad jag nu haranfört och till sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Ra(Jiooch television Prop. 1985/86: lOO Bil 10 G 20. 1985/86Anslag -' 1986/87Förslag 1916000 för första halvårel 1986 har anvisats på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /86. skall enligt sin och närradionämndensinstruktion (1985:1062) pröva frågor om lokala kabelsändningar. Nämnden skallba tillsyn över verksamheten med sådana sändningar och även i övrigt följautvecklingen på området. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifterenligt lagen (1985:1061) om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar samlpröva frågor om bidrag enligt förordningen (1985:1065) om statsbidrag tilllokal programverksamhet. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Anskaffning av inredning och utrustning m. m. - Medel för har anvisats pätilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /86. redovisas fr.o.m. /87 under inkomsttiteln 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar. Organisationskommitténför kabel- och närradionämnderna Organisationskommitténsförslag till anslagsframställning innebär i huvudsak följande. Kostnader för löner och övrigaförvaltningskostnader har preliminärt beräknats . I beloppet harinräknats . för koslnader i samband med inspelning av satellitprogram(inkl. bandkostnader) saml . för kostnader för kreditupplysningar isamband med fillstånd fill lokala kabelsändningar. Kostnaderna för lokaler harpreliminärt beräknals lill . OrganisalionskommiUén anser attden fortsatta utvecklingen av verksamheten med radio- och TV-sändningar ikabelnät resp. närradioverk-samheten i många delar är oviss. Vid det gemensammakansliet kan arbetsbelastningen komma all förskjutas mellan de båda nämndernasansvarsområden. och närradionämnden bör därför bemyndigas altunder löpande budgetår besluta om omföringar mellan 524 resp.förvaltningskostnadsanslag. verksamhel skall finansieras med avgifter avdem som fått tillstånd till satellitsändningar. Som jag nämnde i prop.1985/86:22 om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. är kostnadernaför nämndens verksamhet av två slag. Del ena är nämndens förvaltningskostnader,det andra är koslnaderna för stöd lill lokal programverksamhet. Fr.o.m. den Ijanuari 1986 är avgiften lio kronor per påböijat kalenderhalvår för varjebostad som nås av satellitsändningar från tillståndshavaren. Utvecklingen pålängre sikt får visa om avgiften är väl avvägd. Med hänsyn lill alt kabelnämndenstartar sin verksamhet först och att ett organisationsarbetehar pågått harjag inte funnit det motiverat atl tillämpahuvudförslaget. Vid min beräkning av medel förkabelnämndens löne- och lokalkostnader har jag tagit hänsyn till delsresultatet av de förhandlingar om personalens anställnings- och arbetsvillkorsom förts av , dels kostnaderna för de lokaler sombyggnadsstyrelsen anvisai för kabel- och närradionämndernas kansli. De beräkningar som legat lill grundför mina förslag till medelsanvisningar för kabelnämndensförvaltningskostnader kan behöva jämkas. Detsamma gäller motsvarandeberäkningar för närradionämnden. Regeringen bör därför begära riksdagensbemyndigande att övergångsvis medge omföringar mellan de bådaförvaltningskoslnadsanslagen. Utgångspunkten för milt förslag är därvid alleventuella omföringar avser mindre belopp. Med hänvisning till vad jag nu haranfört och till sammanställningen hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen atl 1. bemyndigaregeringen, eller efler beslul av regeringen kabel-och närradionämnderna, altför /87 besluta om omföringar mellan nämndernas anslag Ullförvaltningskostnader, 2. tillKabelnämnden: FörvaUningskostnader för /87 anvisa ettförslagsanslag av . : Stöd till lokal programverksamhet 1985/86 Anslag -' 1986/87 Förslag 1000000 för har anvisats påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /86. Från anslaget ulgår slöd till lokalprogramverksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (1985: 1065) omstatsbidrag till lokal programverksamhet. för kabel- och närradionämnderna Anslagsbehovet för /87 har beräknals 1milj. För informalion vill jag nämna atl enligtbestämmelserna i regeringens förordning (1985: 1065) om statsbidrag till lokalprogramverksamhet skall nämndens beslut i fråga om bidrag inle kunnaöverklagas. Anslaget bör föras upp med I milj. kr. Jag hemsläller allregeringen föreslår alt till : Slöd lilllokal programverksamhet för /87 anvisa ett reservationsanslagav 1 OOOOOO kr. Prop.1985/86: 100 Bil 10 1985/86Anslag 1986/87 Förslag för försia har anvisats påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /86. skall enligt sin och kabelnämndensinstruktion (1985: 1062) pröva frågor om närradio och ha tillsyn övernärradioverksam-heten. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifter enligtförordningen (1984:463) om avgifter i ärenden om närradio (ändrad 1985: 599och 1067). Beräknadändring 1986/87 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Anskaffning av inredning ochutrustning m. m. - Medel för har anvisats pålillaggsbLidgel 1 till statsbudgeten för /86. redovisas fr.o.m. /87 under inkomsttiteln2545 Närradioavgifter. Organisationskommitténför kabel- och närradionämnderna förslag lill anslagsframställninginnebär i huvudsak följande, Kostnader förlöner och övriga förvaltningskostnader har preliminärt beräknats till I 8.52000kr. Kostnaderna förlokaler har preliminärt beräknats till . Organisationskommitténanser alt den fortsatta ulvecklingen av verksamheten med radio- ochTV-sändningar i kabelnät resp. närradioverk-samheten i många delar är oviss.Vid det gemensamma kansliet kan arbetsbelastningen komma att förskjutas mellan de bådanämndernas Prop. 1985/86: 100 ansvarsområden. bör därför be- Bil 10 myndigas alt under löpande budgetårbesluta om omföringar mellan resp. förvaltningskostnadsanslag. Med hänsyn lill atl ett organisationsarbete rörandenärradiomyndigheten har pågått harjag inte funnit detmotiverat att tillämpa huvudförslaget. Vid min beräkning av medel förnärradionämndens löne- och lokalkostnader har jag tagit hänsyn till delsresultatet av de förhandlingar om personalens anställnings- och arbetsvillkorsom förts av , dels koslnaderna för de lokaler sombyggnadsstyrelsen anvisat för kabel- och närradionämndernas kansli. Beträffande organisationskommitténsförslag om överföringar mellan anslagen till kabelnämnden och närradionämndenhänvisar jag till vad jag har anfört och förordat i det föregående underanslaget G 20. Såsom jag redovisade senast i prop.1985/86:22 om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. skallnärradionämndens verksamhet fr. o. m. /87 i sin helhetfinansieras med avgifter från de sändande föreningarna. En någoriunda säkerprognos för antalet sändningstimmar under näsla budgelår kan las fram förstunder . Jag avser att då återkomma till regeringen med förslag om denavgiftshöjning som bör träda i kraft den Ijuli 1986. Med hänvisning till vad jag nu haranfört och lill sammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen atl till /87 anvisa ett förslagsanslag av . Sändningar av finländska televisionsprogram 1985/86 Anslag -' 1986/87 Förslag 1300000 ' Förslagom nytt anslag av 6,1 milj. kr. fr.imlagt i prop.1985/86: 101 om tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för /86. 1985/86:101 om lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret1985/86 läggs fram förslag om finansieringen av andel av kostnadernaför rundradiosändning av en finländsk TV-kanal i Slorstockholmsområdet. Deberäknade kostnaderna uppgår för lill 6,1 milj. kr., varav5,5 milj. kr. är engångskostnader för investeringar och 0,6 milj. kr.driftskostnader för sändningarna. Televerkeluppskauar driftskostnaderna för /87 till 1,3 Prop. 1985/86:100 milj. kr. Jag ansluter mig till televerkels beräkningar. Jaghemsläller atl regeringen föreslår atl till Sändningar av finländskatelevisionsprogram för /87 anvisa ett reservationsanslag av I300000 kr. Degällande avtalen rörande rundradioverksamhelen m. m. mellan staten ochförelagen inom träffades och omfattarperioden t. o. m. . Med stöd av regeringens bemyndigande den 20december 1984 tillkallades en parlamentariskt sammansattberedningsgrupp för att inom behandla frågor som rörförberedelserna för en ny avtalsperiod för . Med stöd av regeringens bemyndigande den 5 maj 1985sades de gällande avtalen upp . Beredningsgruppen har ännu inte avslutat sillarbeie. Jag avser därför att föreslå regeringen all för vid 1985/86ärs riksmöle lägga fram en särskild proposition om verksamheten vid SverigesRadio m. m. i avvaktan på en särskild proposiUon i ämnetbereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om förberedelsernaför en ny avtalsperiod för . H.INTERNATIONELLT KULTURELLT Pop. 1985/86: lOO SAMARBETE '' ' De internationella kontakterna och impulserna spelar encentral roll för kullurliv, högre utbildning och forskning. harpå motsvarande säu de inlernalionella inslagen och kontakterna fåll växandebetydelse också inom skolans område. är i många avseenden beroende avett gott och nära samarbete med omväriden. Del är viktigt att bredden ochvitaliteten i våra internationella kontakter inte endast vidmakthålls utanockså stärks och fördjupas. Detta är möjligt främst i ett långsiktigtperspektiv, grundat på värdering av resultat och effekter av hittillsvarandearbete. Jag avser att återkomma i ett senare sammanhang till frågan omutvärdering av de hittillsvarande statliga insatserna inom det svenska kullur-och informationsutbytet med utlandet. Anslagen till inlernationelltkulturellt samarbete syftar bl.a. lill att i olika former stödja och främjaerfarenhets- och personutbytet över gränserna. Anslagen avser både bilateraltutbyte och multilateralt samarbete. Det bör dock framhållas alt huvuddelen avdet internationella samarbetet inom utbildning, forskning och kultur bedrivssom en integrerad del av berörda institutioners och myndigheters verksamhet ochbudget. Det europeiska kultursamarbetet harunder 1985 varil föremål för diskussioner i olika sammanhang.