prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Beroende påfartygens bredd och slörre maskinsiyrka kan, när substilutionsmöjlighetföreligger, assistensar-belel med Alle-lypen ulföras till lägre kostnad än medTor/. En ny isbrytare kan enligt verkel med modern teknikkonstrueras så all den sannolikt erbjuder Atle-lypens kapacitet men med lägrebränsle- och personalkostnader. Att ersätla de två äldsta fartygen med eltmoderni med slörre kapacitet än de bägge lillsammans innebär enligt verketbesparingar för isbrylarverksamhelen. Till delta föreslår verkel, som framgått,en ombyggnad av Scandica under näsla budgelår och all och Njordmoderniseras med början /88. Denbegärda ökningen av investeringsanslagel för nästa budgelår är i alllväsentligt hänföriig till isbrytningen. Isbrytningens belydelse och fartygensålderssammansättning gör del naturligt all ta upp frågan om en förnyelse avisbrytarflottan. och är med sina 32 resp. visseriigenfunktionsdugliga men omoderna när det gäller kapacitet ocharbetsmiljö. Även underhållet av fartygen är ett problem. Isbrytarnas värde belystes med all önskvärdtydlighet . Trots svåra yttre omständigheter kundesjöfarten, om än med problem, bedrivas på samlliga väsenlliga svenska hamnar.Den gångna vintern visade också klart atl tillgång lill isbrytare inle enbartär av värde för norrlandssjöfarten. Isbrytarassistens behövdes i slort selllängs hela den svenska kusten. Åven den landbaserade trafiken blev under visstid helt beroende av isbrytarassistens i fäijelederna. Med en minskad kapacitet på isbrytningens områdekan särskill norrlandssjöfarten under stränga vintrar drabbas negativt.Företag som baserar sina varutransporter på sjöfart kan inte med kort varseländra sina transportsystem. Kontinueriiga Iransporlflöden är också av störstabelydelse för atl kunna undvika kostsamma produktionsstörningar. Isbrytarkapacitetenbör därför enligt min mening bibehållas. Som framgår av sjöfartsverkels framställning äranskaffning av en ny isbrytare som ersättare för de två äldsta ekonomiskt mer fördelaktigt än en omfattande ombyggnad av och . Om behovet av isbrytare på 105 sikt skulle minska är det enligt min mening merändamålsenligt all reduce- Prop. 1985/86: 100 ra bland de äldre fartygen änavslå från atl anskaffa en ny. Det förslag som Bil. 8 verket förordarinnebär alt en ny isbrytare anskaffas och alt isbrytarna och Njordmodemiseras. Kostnaden för den nya isbrytarenuppskattas till ca 340 milj. kr., varav verkel lagil upp 106 milj.kr. somdelbetalning under näsla budgetår. Jag delar verkets uppfattning atl en nyisbrytare bör anskaffas som ersättare för de två äldsta, och . Jagtillstyrker också verkels föreslagna ombyggnad av ijänstefartygel Scandica förca 5,3 milj. kr. Verkels föreslagna investeringar iövrigl som uppgår till ca 57,2 milj. kr. gäller i huvudsakersättningsanskaffningar som görs i både säkerhetshöjande och rationaliserandesyfte. Merparten av beloppel, ca 42 milj.kr., gäller invesleringar inom fyr-och lotsväsendena. Med hänsyn lagen lill de av mig förordade invesieringarnainom isbrytningen räknar jag med en medelsförbrukning för näsla budgelår på 160milj. Som framgått av min tidigareredovisning har jag med hänvisning lill affärsmässiga ställningförordal all verkel får möjlighet alt finansiera sina invesleringar viamarknadsmässig upplåning i riksgäldskonlorei. För nästa budgetår förordar jagall får finansiera invesleringar inom en ram av 160 milj. kr.genom upplåning i . Det bör ankomma på regeringen allfastställa ramen för verkels upplåning i riksgäldskonlorei med beaktande avanskaffningen av den nya isbrytaren. Ingående medel på anslaget E4.Sjöfartsmateriel /87 bör kunna användas under budgetåret för altslutbetala redan beslutade investeringar. Med hänsyn lagen fill omfatlningenoch karaktären av sjöfarlsverkels invesleringar förordar jag att sjöfartsverkelpå samma säll som lidigare år ges etl beställningsbemyndigande på högst 5milj.kr.för leveranser av sjöfartsmateriel under /89. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna vadjag förordat om inriktningen och omfallningen av /87, 2. medge atlsjöfartsverket lämnas ett beställningsbemyndigande för en ny isbrytare, 3. medge allsjöfartsverkel lämnas elt beställningsbemyndigande på högst 5000000 kr.förleveranser av sjöfartsmateriel under /89, 4. godkänna mittförslag lill finansiering av invesleringar /87, 5. lillSjöfartsmateriel m.m. för /87 anvisa etl reservationsanslag på . Övrig verksamhet Prop. 1984/85Utgift 38670000 ' ' 1985/86Anslag 42458000 1986/87Förslag 94305000 Från anslaget betalas sådana kostnader inom sjöfartsverketsansvarsområde som inte skall belasta handelssjöfartens betalningsansvar. Förnäsla budgelår föreslås två nya anslagsposter under anslaget -Sjösäkerhelsrå-del och Bränslekoslnader m. m. för isbrytning. Ersättningen tillVänerns seglationsstyrelse för ulmärkning för fritidsbåtar på förs övertill anslaget E8. Ersätlning lill viss kanaltrafik m.m, Finansieringen frånanslaget av enheten för landlransporter av farligt gods upphör. /87 beräknar sjöfartsverkel brutlokostnaden för Övrig verksamhettill ca 56,4 milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 12,4 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Nettoeffekten av pris- och löneomräkningen svarar förca 4,1 milj.kr. Resterande del, 8,3 milj.kr., avser en ny anslagspost somverkel tar upp. Vissa kostnader för bemanning av sjömälningsfartyg. Av det begärda beloppet för vissa kostnader förfrilidsbåttrafik och yrkesfiske på 34,9 milj. kr. avser 28,7 milj. kr.frilidsbåttrafik och resterande del yrkesfisket. I beloppet för fritidsbåtaringår 0,6 milj. kr. i ersätlning till och ca 0,3milj. för flygfotografering för båtsporlkort. Verkel begär också 0,7milj.kr.för fortsatt sjömätning vid reservlossningsplalser. AnslagetE5 är i huvudsak etl finansieringsanslag för sådan verksamhel somsjöfartsverket bedriver inom programmen Fariedsverksamhet ochFartygsverksamhet, som inte skall belasta handelssjöfartens betalningsansvar. När det gäller verkels prisomräkning harjag ihuvudsak ingen erinran. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet anserjag att den föreslagna överföringen av medel från chefen för marinen tillsjöfartsverkel för viss bemanning av sjömälningsfartyg bör anslå i avvaktan påöverbefälhavarens ställningstagande. Vid mina anslagsberäkningar för näsla budgetårharjag i enlighel med min tidigare redovisning tagit upp 47,0 milj. kr. förattfinansiera isbrytningens bränslekostnader. Efler samråd med chefen för jordbruksdepartementetharjag beräknal medel för sjösäkerhetsrådet under ett särskill delprogramunder anslaget. Rådet har tidigare finansierats över jordbruksdepartementetshuvudtitel. Överföringen följer rådets eget förslag i årets anslagsframslällning. Sjösäkerhetsrädethar begärt etl anslag på ca 2,6 milj. kr. för nästa bud- 107 getårvilket är en ökning med . jämfört med innevarande budgelår. Jagförordar för egen del elt anslag på 2,3 milj. kr. Eftersom sjösäkerhetsrädethar en sådan nära samhörighet med anserjag all rådetsanslagsframställningar i fortsättningen bör ställas till ochbehandlas inom ramen för verkels anslagsframslällning lill regeringen. För näsla budgelår harjag vidare tagit upp 725000kr. som avser ersällning för sjöfartsverkels deltagande i den internationellasjöfartsorganisationens, IMO, arbete. Ersättningen har lidigare utbetalatsfrån anslaget K8. Viss inlernalionell verksamhel. Efteravdrag för intäkter under anslaget som jag i likhet med verkel beräknar fill ca1,8 milj.kr. förordar jag eft anslag på ca 94,3 milj. kr. för nästa budgetår.Mitt förslag fördelat på delprogram framgår av följande sammanställning. 1985/86: 100 Bil. Beräknat 1986/87 Bemanning av fyrar av Bidrag till vissa in- tioner m. m. m. m. för isbrytning Summa utfall/anslag LFG och 1 500 för beredskapsanpassning av kustradion ' Exkl. LFG och vissakostnader för bemanning av sjömälningsfarlyg. Jag hemsläller allregeringen föreslår att lill Övrig verksamhet för /87anvisa etl förslagsanslag på . 8 E 6. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Handelsflollans pensionsanstall (HPA) handläggerärenden om pensionering av sjömän enligt kungörelsen (1972:412) omsjömanspension (ändrad senasi 1980:432). Enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skallarbetsgivare som sysselsätter sjömän betala sjömanspensionsavgifi. Kostnaderna för pensionsanslaltens administrationbetalas med dessa avgifter. Av medlen las ell så stort belopp i anspråk tillpensionsanslalten, som motsvarar summan av anstaltens avlöningar ochomkostnader med avdrag för . Sislnämnda belopp utgör den anslagsmässiganetloutgifien. Beräknad ändring 1986/87 Utgifter, avlöningar och omkostnader Kostnadernaberäknas således till , varför lill uppbörd under anslaget skalllas . Medelsanvisningen på statsbudgeten skall ske med oförändral1000 kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Handelsfiottans pensionsanstalt /87 anvisa ett anslag på . 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag ()planlägger, samordnar och genomför kullur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Rådels verksamhet inriktas på kulturell service som avses ge en bild av del svenska kulturut budet genom distribution av böcker, tidningar och-tidskrifter, inspelade TV-program, film m.m. Rådet ordnaräven bl.a.idrottsarrangemang. Rå det har etl omfattande samarbete med bl. a. molsvarande nordiska organi sationer och med i ullandel samt - när det gäller idrotts- jq frågor - med kommuner ochidrotlsorganisationer. Frånden gäller de riktlinjer för den inriktning, organisaiion ochfinansiering inom handelsflottan som godkänts av efter förslag iprop. 1975/76:73 (, rskr 89) och vidare de anvisningar för verksamhetensom lämnats i regleringsbrev för verksamheten under /86. Rådets verksamhet finansieras via handelsflottanskultur- och fritidsfond, som tillförs en viss del, f.n. ca 11,4 milj. kr. dockhögsl 9,, av nettobeloppet av erlagda statliga fyravgifter. Överstatsbudgeten anvisas ell formelll belopp av . 1985/86: 100 Bil. Kultur- och fritidsrådet beräknar utgifterna exkl.filmverksamheten till ca 11,9 milj. kr. som föreslås läckas av fyravgifier. Beräknat 1986/87 Kultur- och fritidsverksamhet inkl. filmverksamhet Dettidigare kravet på självfinansiering av filmverksamheten har slopats.Verksamheten får i stället, på utgiftssidan, ingå i kullur- och fritidsverksamhetenulan att några särskilda medel beräknas för den. Bland inkomster bör dockfilmhyror särredovisas och i budgeten tas upp med förslagsvis I . HKF börsedan i regleringsbrev bemyndigas alt överskrida utgiftsposten Kullur- och fritidsverksamhetmed det belopp som motsvaras av inkomster av filmhyror. I den mån detla inleförslår atl täcka kostnaderna för filmverksamheten får resterande behov lasfrån anslagna medel för Kultur- och friiidsverksamhet på bekostnad av övrigverksamhel inom anslaget. HKFhar etablerat samarbele med den norska Velferdsljensten for han-delsflålenbelräffande filmverksamheten och ullandsslalionerna. Rationaliseringsvinsternavid ullandsslalionerna har utnyttjats lill en viss serviceförbättring. Medhänsyn fill den svenska handelsfloftans minskning och den ändring iirafikmönsler som ägt rum bör en översyn ske av rådets verksamhet innanytteriigare samarbele inleds. En sådan översyn avses genomföras inomkommunikationsdepartementet och i samråd med rådet. Översynen beräknas varaklar . HKF:s verksamhet har finansieralsmed befinlliga medel Bl'- 8 på Handelsflottans kullur- och frilidsfond samt medvisst belopp dock högsl av fyravgifterna. slår i huvudsak ingafonderade medel till förfogande. Det förhållandel alt sjöfartsavgiflerna ärtrafikberoende kan innebära alt avräkningen på högst inle blir tillräckligför finansiering av HKF:s verksamhel /87. Mot denna bakgmndförordar jag all regeringen, om så krävs, får göra avsteg från den gällandeprocenlavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för budgetåret1986/87. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig föreslagnariktlinjerna för finansiering av , 2. lill för /87 anvisa ell förslagsanslag på1000 kr. Ersättning till viss kanal trafik m.m. 1984/85 Ulgift 1985/86 Anvisat 1986/87 Förslag Från anslaget har tidigare Trollhätte kanalverk,och hamn kompenserats enligtstatsmakternas beslut om atl slopa de särskilda passageavgifterna för Väner-och Mälartrafiken (prop. 1978/79:24, , rskr 61). Vidare har kostnaderna förvissa fyrar i , ispatmllering i och för statsbidragtill vissa hamnar för mottagning av miljöskadligl avfall betalats frånanslaget. Koslnaderna under anslaget har avräknats från inkomsttiteln fyr- ochfarledsvamavgifler. För näsla budgelår föreslås all Trollhätte kanalverk ochVänerns seglationsstyrelse kompenseras från anslaget och alt kostnadernabetalas av staten. kostnadsposter under anslaget betalas ut underanslaget E 1. Farleds verksamhet, exkl. isbrytning. Kostnadenför ersättningen lill Trollhätte kanalverk och seglationsstyrelseuppgick budgelårel 1984/85 lill ca 46,8 milj.kr., varav 39,8 milj.kr.avsågersättning till Trollhätte kanalverk. Inkomster från farledsvaruavgifter inkl.dislanstillägg som var hänförliga lill trafiken på och Vänernuppgick samma budgetår lill 11,2 milj. kr. Som framgått av mitt förslag till ändratbetalningsansvar för handelssjö farten kommer ersättningen lill Trollhätte kanalverk och segla tionsstyrelse i fortsättningen all betalas av staten. Vid min beräkning av anslagsbehovet harjag utgått från atl de inkomster av farledsvaruavgifter inkl. dislanstillägg som är hänförliga till och skall tillgodoräknas kanalverket resp. seglalionsstyrelsen. Utbetalningen från anslaget under /87beräknar jag lill Prop. 1985/86: 100 45,6 milj.kr., varav 41 milj. kr. I ersätlningen lill Bil. 8 seglationsstyrelseharjag inkluderat 0,6 milj.kr. Det börankomma på regeringen atl anpassa utbetalningarna från anslaget lillulvecklingen av övriga inkomster i verksamheterna. Som framgår av förra åretsbudgetproposition tillämpar Trollhätte kanalverk numerakalenderårsredovisning. Regeringens beslut om driftstat före kalenderåretsbörjan kommer därför att omfatta del av kalenderår för vilken vidtidpunkten för beslul om driflstal inle anvisat något anslag. Jag förordardärför all regeringen inhämtar godkännande all ersättningen frånanslaget även i fortsättningen får beslutas för kalenderår. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört i fråga ombeslul om ersättning lill Trollhätte kanalverk, 2. till Ersättningtill viss kanaltrafik m. m. för /87 anvisa ell förslagsanslag på45600000 kr. Lån till den mindre skeppsfarten 1984/85 Utgift 16311000 Reservation 35705000 1985/86 Anslag 40000000 1986/87 Förslag 1000 Kapilallillgång 30/6 1985 187472371 Anslaget för lån lill den mindre skeppsfarten har lillsyfte atl främja en från allmän synpunkt önskvärd förnyelse av landels beståndav mindre fartyg. Lån kan enligt förordningen (1971: 324) om lån till denmindre skeppsfarten (omtryckt 1980:462) beviljas svenskt rederiförelag förförvärv, ombyggnad eller reparation av mindre fartyg. Företräde lill lån skallges mindre rederier. Lån beviljas av statens mindre skeppsfarten. Under /85 beviljade lånenämnden fem lån påsammantaget 16,3 milj. kr. Lånen har avsett bl. a. inköp av ett äldretorriaslfartyg och etl äldre tankfartyg. redovisar i sinanslagsframställning att fraktmarknaden för tankfartygen och under försia halvårel 1985 genomgått en viss förbättring. Seglationsintäklerna har enligt nämnden varit relativt tillfredsställande. Vissa enheler har ekonomiska problem beroende på tidigare dåliga fraktmarknadsläge. Åven lordaslfarlygens seglalionsresul- tat har enligt nämnden förbättrats men inle i samma utsträckning som för tankfartygen. Inkomsterna är dock i de flesta fall olillräckliga för atl ge möjlighet till täckning av samtliga kostnader. Det utgående rederistödel har enligtnämnden inneburit en Prop. 1985/86: 100 förbättring av del mindre tonnagetsekonomi men räcker inle för all klara Bil. 8 invesleringar i modernitonnage. hänvisar fill den utvärdering rederislödsnämnden gjorlenligt vilken av torrlastfartygen och av tankfartygen redovisatnegativt resultat avseende verksamhel. har beräknal kapitalförlusterna /85 till ca 2 milj.kr. För innevarande budgelår kan enligtnämnden den dåliga likviditetssiiualionen för framför alll torriaslfartygmedföra en risk för ytterligare föriuster i samband med belalningsinslällelser.Lånenämnden beräknar överslagsvis förlusterna till ca 4 milj. kr. När del gäller utlåningen framhåller lånenämndenatl del föreligger elt slort behov av förnyelse av kusllonnaget. Nämndenkonstaterar all det i nuvarande konjunktur i del närmaste är omöjligtför elt litet rederi atl klara av likviditeten för ett nybygge. Nämnden pekarsamiidigt på den osäkerhet som råder belräffande rederiernas investeringsplanerför inköp av andrahandstonnage under de närmasle åren. Mol bakgrund av disponiblamedel för innevarande budgelår, 75 milj. kr., begär lånenämnden ell anslag på20 milj. kr. för näsla budgetår. Underen tioårsperiod har lånenämndens genomsnittliga utlåning legal på ca 31 milj.kr. Utlåningen har varierat mellan ca 10 och ca 45 milj. kr.För atl på etl smidigare sätt kunna anpassa utlåningskapaciteten tillförändringar i efterfrågan på lån än vad nuvarande finansiering överstatsbudgeten medger, borde en annan finansieringsform kunna övervägas. Eflersamråd med chefen för industridepartementet kommer jag att närmare undersökamöjlighelerna till att finansiera utlåningen till den mindre skeppsfarten viasvenska . Jag räknar med att återkomma lill denna frågasenasi i samband med nästa års budgetproposition. När det gäller utlåningen för näsla budgelår räknarjagmed all den skall kunna rymmas inom den behållning som finns på anslaget förinnevarande budgelår. Jag förordar därför endast etl anslag på I . Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Lån till den mindre skeppsfarten /87 anvisa elt reservalionsanslag på I . Stöd till svenska rederier Prop. 1985/86: 100 8 1984/85 Utgift 90983 000 1985/86 Anslag 150000000 1986/87 Förslag 50000000 fattade beslulom vissa sjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, , rskr 437).Beslutet innebar bl. a. ett tidsbegränsat stöd till svenska rederier. Stödetgrundas i normalfallet på den sjömansskatt som inbetalts åren 1982-1985.Riksdagen har beslutat om att medge en tidigareläggning av stödetett år för s. k. kustsjö-fartsfarlyg. Slödel administreras av nämnden förrederistöd. Nämndens för rederistöd anslagsframställning Nämnden redovisar i sin anslagsframslällning atl 514 milj.kr. utbetalats i stöd l.o. Av beloppel avser 366 milj.kr. konsolideringsstöd och resterande belopp utvecklingsstöd. För budgetåret1986/87 beräknar nämnden medelsbehovet till 50 milj. kr. I detta belopp harnämnden inkluderat beräknad kvarvarande balans från kalenderåren 1981-1984 ochutbetalningar med som kvalifika-tionsär.Nämnden beräknar administrationskostnaderna till oförändrat belopp, . Jag förordar i enlighet med nämndens förslag ett anslag på50 milj. kr. för näsla budgetår. Jag godtar också nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd till svenska rederierför budgelårel 1986/87 anvisa ell förslagsanslag på . F. Luftfart Prop. 8 uppgifter och mål Luftfartsverkethar fyra huvuduppgifter nämligen all - driva och förvalla statensflygplatser för civil luftfart och även ansvara för driften av stationsområdenför civil luftfart vid militära flygplatser, - i fred svara för civil ochmilitär flygtrafikledning, - ha tillsyn över flygsäkerhelenför den civila luftfarten, saml - ulföra vissa Irafikalamyndighetsuppgifter. övergripande mål som gäller dencivila lufifarten är all främja en på sunda ekonomiska villkor grundadutveckling av luftfarten och verka för atl en tillfredsställandeflygtransportförsörjning uppnås och vidmakthålls till lägsta möjliga kostnader.Verkel skall självt, eller i samverkan med övriga intressenter iluftfartssektorn, vidta eller initiera sådana ålgärder som stärker sektornslångsikliga konkurrenskraft. Verksamheten skall drivas med fullkostnadstäckning. Dämtöver skall luftfartsverket uppnå ell överskott sommotsvarar statens avkastningsränla på statskapitalet. Luftfartsverketstreårsplan för budgetåren 1986/87-1988/89 Genomtidigare genomförda organisatoriska förändringar har en gmnd lagts för alluppnå en ökad affärs- och marknadsorientering av luftfartsverkets verksamhet.Med slatsmakternas beslul om luftfartsverkets investeringar m. m.(prop. 1984/85:139, , rskr 333) togs ylleriigare sleg för att förstärkaverkets affärs- och marknadsmässiga roll. Den tidigare traditionellaanslagsframställningen ersattes av en treärsplan. har därigenomfått bällre möjligheter all tidsmässigt anpassa sina investeringar än genomlidigare ettåriga investeringsbeslut. Inve-sleringsålgärder kan flyttas mellanbudgetåren i planen för all snabbi möta uppkommande investeringsbehov. Verkelfick vidare vidgade möjligheter atl finansiera investeringar utanförstatsbudgeten. I samband med övergången från anslagsframslällningtill treårsplan förutsattes atl ireårsplanen utformades med syfte atl också gestatsmakterna ett bättre underlag än lidigare för en övergripande styrning avluftfartsverket. Mål för bl. a. avkastning, service och produkfivitet skullesuccessivt utvecklas. Verket skulle också utveckla strategier för sitt agerandepå marknaden. Verksamhetensinriktning; mål för produkter och ekonomi Luftfartsverketredovisar i Ireårsplanen olika strategier för sitt agerande gentemot marknaden, enskilda kunder och övriga intressenter. gierna har som samlande mål alt stärka flyglransportsektorns konkurrens förmåga. De vägar luftfartsverket anger är bl. a. att ha stor följsamhet av tjänsteutbudet lill förändrade behov eller möjligheter samt att kunna erbju da flygbolagen möjlighet till hög regularitet, korta markuppehåll och smi- 115 dig trafikavveckling.Verket anger också all flygsäkerhelsslandarden skall Prop. 1985/86: 100 vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Elt bra utnylljande av befintlig kapaciiei inom flygplalssyslemethar stor ekonomisk betydelse. Verket strävar därför efler atl i samverkan medflygförelag, researrangörer, kommuner, näringslivsorganisationer m.m. vidtaeller initiera åtgärder som ökar flygresandet. Uppbyggnad av ytterligarekapacitet skall enligt verket grundas på en efterfrågan och en trafikutvecklingsom kan överblickas med stor sannolikhet. Lönsamhet är ett ytterligare villkorför kapacitetsulbyggnad eller för standardförbättringar. avser allvidareutveckla sin marknadsorientering. Inledda åtgärder för atl förbättra deninterna effektiviteten fullföljs. Möjlighelerna lill förbättrad lönsamhetgenom kommersiella tjänster som riktar sig lill resenärer, allmänheten, företagm. m. är ell annal område som verket uppmärksammar. redovisar i treårsplanen förslagtill servicemål som är relaterade till åtta produktgrupper. Det gäller bl.a.start- och landningstjänst, passagerartjänsl, fiyglrafiktjänst en route, ramp-och expeditions-tjänst och nygsäkerhetsljänst. De servicemål som verkelformulerar är relaterade lill krav på rimliga avgifter och statenskrav på lönsamhet och avkastning. För alt underlätta statsmakternas styrningav verkel och för att stärka den interna styrningen redovisar verkel samtidigtmål för resultatutveckling, avkastning, prissättning, produktivitet och soliditet. De stora investeringar som gjordes under andrahälften av 1970-lalet ökade luftfartsverkels kapital- och driftkostnader myckelkraftigt under kort lid. Det bedömdes orimligt atl direkl göra de taxehöjningarsom hade varit nödvändiga för atl det nya statskapitalet skullekunna förräntas fullt ut. I stället lades en resullatuljämningsplan upp sominnebar att underförräntning i början av perioden skulle kompenseras medöverförräntning under periodens senare del. Räntor på de kommunala investeringsbidragenskulle behandlas på samma sätt. För budgetåren 1984/85 uppgick luftfartsverketsinlevererade överskott till av del statliga förräntningskravet.