prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Som anförts ovan förutses inte samma expansionstakt inäringslivet men inte heller någon slörre avmattning. Av slor belydelse förbyggmarknaden blir möjligheterna alt upprätthålla en hög nivå påROT-verksamheten i bred bemärkelse samt myndigheternas och affärsverkensinvesleringsakfivilet. Sammantaget pekar prognoserna pä en svag minskningav byggnadsinvesteringarna , se tabell 8:4. Avgörande är atl den myckelkraftiga tillväxttakten i bostadsombyggnaden inte kan väntas fortsätta samt allexpansionen i näringslivet mattas. Reparations verksamheten vänlas fortgåendeöka och den tolala byggprodukfionen bör därmed komma alt öka något även 1986efter obruten produkfionsfillväxt. Ökningen är uppskattad till . Prognosen för byggverksamheten tyder på en välhävdad sysselsällning. Arbetsmarknadssituationen är bättre än . Degenomsnittliga arbetslöshetstalen var ännu lägre än årel innan.Antalet lediga platser för den s. k. BÖTM-gmppen (betong- och iräarbelare,murare) var högre och efterfrågan på yrkesgrupperna målare, VVS-monlörer ochelek-triker väsenfiigl större. 85/86 har länsarbetsnämnderna bedömtsysselsältningsutsikterna vara ljusare än föregående vinter. Prop.1985/86: 100 Bil. Åriig procentuell förändring, priser -1,8 -0,4 -1,0 -1,7 -1,2 -2,1 -5,3 -4,0 -1,6 -0,1 -4,9 -4,0 'Enligt definition i försörjningsbalansen i kapitel 1. , statisfiska centralbyrån och . Industrin kom in i en konjunkturfas där lagren ökade allt mer. Lagerökningama började med lagren avvaror i arbete för att 1985 följas av ökningar för alla typer av lager. Det vardock framför aUt lagren av insatsvaror och av varor i arbete, som ökadekraftigast under 1985/86:100 Bil. El-, gas- och vattenverk 34 -5388 - 329 -1686 - 311 -1591 - 536 -1339 -192 3364 -490 -105 30 5190 -120 -100 1985.Lagerökningarna berodde främst på att produktionsnivån har höjts väsentligtsedan 1982 och alt en större produktion har medfört behov av slörre lager. Lagren i hela ekonomin beräknas ha ökat med ca 2,5miljarder kr. Industrin beräknas ha stått förhela ökningen medan lagren bedöms ha minskat något i övriga delar av ekonomin.Handelns lager exklusive oljelager beräknas visserligen ha ökat, menutförsäljning av råolja medförde att den lolala lagernivån i handelnblev i slort sell oförändrad. Lagemppbyggnaden vänlas fortsätta 1986. Även under1986 beräknas industrin svara för hela lageruppbyggnaden, dock kan enförskjutning väntas ske mot en uppbyggnad av lagren av färdigvaror framför alllunder . Delta medför alt lagemppbyggnaden förväntas bli relativtutdragen med en topp och en andra topp . En förklaring tiU den ojämna utvecklingen av industrilagren äratl efterfrågan, framför aUt exporten, beräknas ha ulvecklals ojämnt under1985. Lageromslaget blir litet, 0,4%av BNP, efter den beräknade kraftiga ökningen dålageromslaget beräknas ha bidragit till den inhemska efterfrågeökningen med1,av BNP. 9 Den offentliga verksamheten Prop. 1985/86: lOO Denoffentliga verksamheten diskuleras i det följande med utgångspunkt från denfinansiella utvecklingen för delsektorema staten, socialförsäkringssektorn ochkommunema. Avslutningsvis presenteras en samlad bild av den offentliga sektornoch dess inverkan på samhällsekonomin. Statens inkomster ökade 1985 snabbare änutgifterna. Del innebär, som framgår av tabell 9:1, atl statens finansiellasparande förbättrades. Denna förbättring av del finansiella sparandetfortsätler 1986. Det kassamässiga budgetsaldot har en delvis annorlundautveckling beroende på effekterna av den samordnade skalteuppbörden,periodiseringseffekter vid inleveranser av indirekta skatter, utbrytning avbostadslånen frän statsbudgeten och kursförluster på statens utlandslån. Sellöver treårsperioden förbättras det finansiella sparandelmed , medan budgetsaldot förbättras med . Den snabba ulvecklingen av de direkta skatterna1985 beror pä att lönesumman beräknas ha ökat . Denna utvecklingbromsas upp 1986 då lönesumman förutsätts öka med endast 6,. Fleraförändringar av de direkta skattema har genomförts . Genomomläggningen av inkomstbeskattningen, som innebar en kraftig sänkning av marginalskattesatsemaoch en begränsning av det skattemässiga värdet av underskottsavdragen, harinkomstema frän den statliga inkomstskatten blivit . lägreper är än om reformen inte hade genomförts. Den s.k. basenheten höjdes från . 1985, vilket motsvarade . Detla motverkades delvis av att förvärvsavdragel slopades. Densärskilda skattereduktionen 1985 beräknas ha reducerat inbetalningama avpreliminärskalt med . görs ingen förändring av dens.k. I stället införs den förenklade självdeklarafionen som för dedirekta skatterna innebär atl alla löntagare får rätt till elt schablonavdragför inkomsternas förvärvande på , mot tidigare . samt alt dets. k. sparavdraget fördubblas från . Sammantaget innebärdessa ändringar av skatlereglema atl statens inkomster beräknas bU ca 3,3miljarder kr. lägre än utan förändringar. Ungefär hälften av inkomstema från indirektaskatter kommer från mervärdesskatten. Skattesatsen har varil oförändrad sedanjanuari 1983, men inkomstema från mervärdesskatten ökade kraftigt p.g.a.den snabba konsumtionsökningen. Inkomsterna av mervärdesskatt beräknasfortsätta atl öka 1986 men i långsammare takt till följd av långsammarekonsumtions- och prisutveckling. Statens inkomster från övriga indirektaskatter ökade kraftigt delvis till följd av de skattehöjningar på bensin,vin, sprit och tobak som genomfördes , delvis liU följd avhyreshusavgiflen. Även 1986 väntas en ökning av dessa inkomster lill följd aveftersläpande effekter av den införda fasfighetsskatten. Statensinkomster av socialförsäkringsavgifter ökade kraftigt . Fr.o.m.1985 baseras inbetalningama på en aktueU och därmed högre lönesumma, vilketförklarar den kraftiga ökningen. Dessutom höjdes arbetsmarknadsavgiften någol.Den långsammare ökningen 1986 förklaras av att fyllnadsbetalningar avarbetsgivaravgifter bortfaller. Statens övriga inkomster ökade 1985huvudsakligen till följd av ökade inleveranser från samt ökaderänteinkomster. Genom den ändrade beräkningsgrunden för den statligabosladslåneränlan ökar statens ränteinkomster kraftigt 1986.Därigenom ökaräven räntebidragen, se nedan. 1985/86:100 Bil. Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och akfiebolag -8,4 -7,0 Budgetsaido i % av BNP -11,3 -9,6 -6,4 -5,4 -0,9 -0,9 -2,9 Anm. Uppbörden av inkomstskatt och arbetsgivaravgiftersamordnades , vilket innebar att inbetalningar gjordes av 13 månadersinkomstskatt och 11 månaders arbetsgivaravgifter. För att uppnå jämförbarhetmellan åren redovisas i tabellen, liksom i resten av kapitlet, inkomster ochutgifter som om 12 månaders inbetalningar hade gjorts av både inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. Detta avsteg från nationalräkenskapemas principer (NRredovisar 11 månaders uppbörd av arbetsgivaravgifter och 12 månadersinkomstskatt) medför att statens inkomster och finansiella sparande blir 5,3miljarder kr. bättre än enligt NR, att socialförsäkringens inkomster ochfinansiella sparande blir . högre och att den offentligasektoms inkomster och finansiella sparande blir bättre. Sammakorrigering av NR gjordes i den reviderade nationalbudgeten 1985 men inte ikonjunkturinstitutets höstrapport . Korrigeringen påverkar interedovisningen av 1984 och 1986. Källor: , ,och . Transfereringar tiU hushåll består lUl drygt tvätredjedelar av pensioner. 1985/86:100 Dessa ökar i takt med attbasbeloppet höjs. Basbeloppet höjdes 1985 med Bil. 1.1 7,tiU ochhöjs 1986 med 6,lill . Barnbidraget höjdes från . per bam1984 tiU . Det är den kraftigaste höjningen . ÄvenflerbamstiUäggen och studiebidragen höjdes. De totala transfereringarna tillhushällen ökade realt sell med 1985. Genom all bidragsreglema inteändras 1986 beräknas de totala trans-fereringama lill hushåll öka med endasl I% i fasta priser. Transfereringar tiU socialförsäkringssektorn ochtransfereringar till kommuner kommenteras i avsnitt 9.2 och 9.3 Transfereringar tiU företag inkluderar i enlighetmed nationalräkenskapernas principer livsmedelssubvenlioner och räntebidrag.Livsmedelssubventionerna ökar relalivl långsamt 1985 och 1986. Räntebidragen1986 dras upp av den ovan nämnda höjningen av bostadslåneräntan och av atlräntebidragen höjs som kompensafion för fastighetsskatten. Under slutet av 1970-talel och pä1980-talet vidtogs omfattande industripolitiska ätgärder. upphördedessa näslan helt. har utbetalningarna huvudsakligen avsettförlusler vid fartygsförsäljning från statsägda rederier. För 1985 och 1986tiUkommer koslnader för avveckling av Uddevallavarvel. Transfereringar till internationell verksamhetutgörs huvudsakligen av gävodelen av u-landsbiståndet. Transfereringarna tillutlandet beräknas 1985 och 1986 utgöra drygl . Del totalau-landsbiståndet är . Ränteutgifterna på statsskulden ökar mycket snabbtlill följd av dels underskottet i statsbudgeten, dels all äldre lån somförfaller måste omplaceras lill högre räntesatser. Den kraftiga ökningen avstatens ränteutgifter och 1985 samt den långsamma utvecklingen 1986förklaras av att staten gav ul statsskuidväxlar därräntan betalades i förskott. Detta har inte utnyttjats i lika hög grad 1986,vilket har medfört en omperiodisering av ränteutbetalningarna mellan åren. Densvenska statsskulden uppgick fiU , varav130 miljarder kr. avsåg upplåning utomlands. Uppräknat till aktuella växelkurservar statsskulden och utlandsskulden . Den statliga konsumtionen minskade 1985 i realatermer och vänlas 1986 minska ytterligare p.g.a. rationaliserings- ochbesparingskraven pä stafiiga myndigheter. De statliga myndigheternasinvesteringar i reala termer minskade någol 1985 men väntas öka igen 1986. Statens utlåning bl. a. i form av bostadslån ochlån lill industrier -och andra finansiella transaktioner minskade något 1985.Fr.o.m. fördes nämligen de statliga bostadslånen över till ettsärskiU bostadsläneinslUul, vilkel innebär atl statens utgifter för denna lypav utlåning minskade med ca . och kommer altminska med ytterUgare . Genom de senaste årens devalveringar och stigandedollarkurs har sta tens utlandslån stigit i värde. Dessa kursförluster registreras inte som utgifter pä statsbudgeten förrän vid amortering eller omsättning av lånen. har flera ufiändska län omplacerats. Därigenom har stora 63 kursförluster uppstått.Vid den för beräkningarna i nationalbudgeten antagna lägre dollarkursen 1986kommer betydligt mindre kursförluster alt realiseras . 1985/86:100 Bil. Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring), allmäntilläggspensionering saml erkända arbetslöshetskassor. Sektorns inkomsterföljer i slort sett ulvecklingen av inkomsterna frän socialförsäkringsavgifterna.Dessa beror på den totala lönesummans utveckling och på ATP- ochsjukförsäkringsavgifternas storlek. Avgifterna är oförändrade 1985 och 1986.Att ökningen av avgiftsinkomsterna blev så myckel större än ökningen avlönesumman beror på atl avgifterna beräknas på ett mer aktuellt och därmedhögre lönesummeunderiag. Lönesumman beräknas öka betydligt långsammare 1986 än1985 och dessutom bortfaller inkomster frän fyllnadsbetalningar ,vilket medför att avgiftsinkomsterna beräknas stagnera 1986. Bidrag från staten ökade kraftigt och beräknasöka även 1986 beroende på all bidraget för psykiatrisk sjukvård fr.o.m. den 1juli 1985 redovisas som inkomst (statsbidrag) och ulgift (transferering tillkommuner) för socialförsäkringen. Dessutom ökar statsbidragen för att finansieraförbättringen av arbetslöshetsförsäkringen fr. o. m. Ränteinkomsterna ökar kraftigt vaije år beroende pådet belydande finansiella sparandet i AUmänna pensionsfonden. Fr. o. m. 1983 harsocialförsäkringssektorn även inkomster av skatter . infördes envinsl-delningsskatl, vilken beräknas ge en betydande inkomstökning 1986. År1984 fillkom lönlagarfondsavgiften, som utgör . Transfereringar tiU hushållen består lill överhälften av utbetalningar av allmän tiUäggspension (ATP). Basbeloppet höjdes1985 med 7,. Tabell9:2 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter Ränteinkomster m. m. Konsumfion m. m. Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. totalautbetalningarna av ATP beräknas ha ökat med . Basbelop- Prop.1985/86: 100 pethöjs 1986 med 6,och ATP-utbetalningarna väntas öka med nära Bil. 15%.Den maximala arbetslöshetsersättningen höjdes till och höjs till . utbetalningarnafrån de erkända arbetslöshetskassorna både 1985 och 1986 Det finansiella sparandet motsvarar i stort settuppbyggnaden av AP-fonden (även löntagarfonderna). För 1985beräknas det underiiggande finansiella sparandel ha ökat till 27 miljarder kr.medan uppbyggnaden av AP-fonden genom den förändrade uppbördsrutinen för arbetsgivaravgifternabegränsas fill (se anm. till tabell 9:1). Dessutom ökadelöntagarfonderna med nära . Den långsammare inkomstökning somförväntas 1986 medför ett lägre finansiellt sparande än 1985. Den kassamässigafonduppbyggnaden blir däremoi ungefär Uka stor som 1985. Den varvärdet av Allmänna pensionsfonden ca . Fondens reala värdeökade 1985 och beräknas öka 1986 trots oförändrat avgiftsuttag. Detekonomiska utfallet för den kommunala sektorn blev bättre änvad tidigare beräkningar har visal. Det finansieUa sparandet blev enligtnationalräkenskaperna positivt bäde 1983 och 1984. Ända har därmeddet finansiella sparandet för kommunsektorn varit positivt (med undantag förett litet underskott 1981). pekar beräkningarna på ettfortsalt positivt finansiellt sparande för kommunsektorn. Kommunernas lividitet är mycket god. Del s.k.finansieringskapilalel, dvs. kommunernas samlade likvida medel, uppgick tillnästan . Primärkommunernasfinansieringskapital var , vilket motsvarade av deexterna utgifterna och lands-fingens var , motsvarande 19,2%av de externa utgifterna. Variationerna mellan enskUda primärkommuner ochlandsting är stora. För atl motverka likviditetsökningar i den svenska ekonominavsatte kommunerna på konto i avlönesumman överstigande 20 milj. kr. Vidare skaU kommunerna i början av 1986göra en motsvarande insättning på . De totala inkomsterna beräknas öka 1985 ochca 8,1986. Den kommunala utdebiteringen höjdes med i genomsnitt endasl 8 öre1985 lill . Den kommunala beskattningen av juridiska personer upphörde1985, vilket gör atl skatteinkomsterna ökade relafivt långsamt. År 1986beräknas kommunernas skatteinkomster öka kraftigt, vUket sammanhänger med atlde av staten utbetalda kommunalskatterna beräknas högaskatteunderiag. Den genomsnilfiiga utdebiteringen sjunker dock med 1986fill . Bidragen från staten och socialförsäkringen uppgick1985 fill , vilket motsvarade ungefär hälften av kommunernas skattein- 65 Prop.1985/86:100 Bil. Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och sfiftelser Bidrag från staten och -3,1 -0,8 Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. komster.Bidragens ökningstakt reduceras väsentligt under den i tabell 9:3 redovisadeperioden och stannar 1986 vid 3,. I slalsbidragen ingår , ettkompensationsbelopp för bortfallet av skalleinkomster från juridiska personer(1,. Ökningen avskatteutjämningsbidragen finansieras genom en skatteutjämningsavgift pä14 öre per skattekrona (molsvarande . 1986), vilken ingår itransfereringar fill staten. De speciella statsbidragen beräknas öka relafivtlångsamt 1985 och 1986, vilkel sammanhänger med att bidragen är nomineUtoförändrade, såvida inte särskilda regler finns om pris-, löne- ellervolymkompensation. Kommunernas utgifier beräknas öka långsammare 1985än 1984. Kon-sumlionsvolymen ökade 2,1984 och beräknas ha ökat med 1,7%1985. Den relativt sett låga ökningstakten 1985 sammanhänger med att antaletkommunala beredskapsarbeten minskade . Den underliggandevolymökningen (exkl. sysselsättningsbefrämjande åtgärder) beräknas fill 2,3%1985. beräknas konsumlionsvolymen öka med 2,. Investeringsvolymenväntas minska 2,1985 och 0,1986. Sysselsättningen i kommunerna beräknas ha ökat med22 000 personer 1985. Antalet personer i arbete genom ungdomslagen ökadesamtidigt som antalet personer i kommunala beredskapsarbeten minskade. Denunderiiggande ökningen beräknas fill 31 000 personer 1985. Prop.1985/86:100 Bil. Tabell 9:4 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter -5,0 -5,0 -5,0 -2,3 -1,4 -1,0 -1,6 -2,5 -0,2 Anm: 1 tabellen har transfereringar (utomräntebetalningar) mellan de tre offentliga delsektorema eliminerats. sysselsättningen ikommunema öka med 25 000 personer. Antalet personer i arbete genom ungdomslagenoch kommunala beredskapsarbelen antas sammantaget ligga på en oförändrad nivå 1986jämfört med . 9.4 Dentotala offentliga sektom och samhällsekonomin Avslutningsvisredovisas i della avsnitt beräkningar av hur den offentliga sektom inverkar påsamhäUsekonomin i tre avseenden: Hur den offenfiiga sektom bidrar tUl sparandeli ekonomin, vilka resurser den tar i anspråk och finanspolitikens effekter påproduktionsfillväxten. Sedan1978 har hela den offentliga sektorn uppvisat ett sparandeunderskotl.Försämringen i den offenfiiga sektorns finansiella sparande kan i sin helhethänföras tiU ökande statliga budgetunderskott. Som framgår av tabell 9:4förbättrades del finansiella sparandel väsenfiigl 1984 och 1985, vilkethuvudsakligen berodde på all stateiis finansiella sparande förbättrades. För1986 beräknas den offenfiiga sektorns finansiella sparande förbättras ilångsammare takt. Mätt som andel av BNP minskar det finansiellasparandeunderskottet tiU I % 1986. Motbakgrund av långtidsutredning har statsmakterna antagit vissa rikthnjer för den ekonomiska politiken på medeUångsikt. Däri ingick Prop. 1985/86:100 bl. a. att den offenfiiga sektornsfinansieUa sparande skulle komma i balans Bil. 1.1 under senare delen av1980-talel som ett överskott i bytesbalansen etablerades och pris-och löneökningarna reducerades väsentligt. I långtidsutredningen påvisadesockså alt snabbare pris- och löneöknings-takter på kort sikl förbättrar denoffentliga sektorns finansiella sparande men på längre sikl medför ökandeunderskott. Detta i kombination med det underskott som uppställ i bytesbalansen1985 och som delvis vänlas kvarstå 1986 gör alt utveckUngen av den offentligasektorns finansiella sparande de senasle åren inle är odelat posifiv. Tabell 9:5 Inkomst-, , skatte- och utgiftsandelar 1970 1980 1981 1982 Inkomster Skatter och avgifter Skatter Utgifter 48,3 58,6 60,4 61,0 40,5 49,5 50,9 50,1 33,0 35,3 35,9 36,3 43,9 62,3 65,3 67,4 62,0 50,7 37,2 67,0 63,5 51,8 38,1 64,9 63,1 51,6 38,8 64,1 De konsoliderade offentligautgifterna satta i relafion till BNP har ökat trendmässigt under 1970-talel,frän av BNP 1970 lill 67,1982. Därefter har utgiftsandelen sjunkittill , se tabell 9:5. De lolala inkomsterna har också ökat som andel avBNP , om än inte lika snabbt som utgifterna. har deökat från lill av BNP. Den totala skattekvoten nådde redan 1977upp fill och har legal pä denna nivå. beräknas bådeskattekvot och inkomstkvot ha stigit med ca en procentenhet. Orsaken fiU detlaär av tUlfällig natur och hänger samman med de ändrade rutinerna för skalteuppbörden.All skattekvoten ligger kvar på denna nivå 1986 beror på atl BNP värdemässigtökar relalivl långsamt. Den offentliga sektorn påverkar påkort sikt resten av ekonomin främst via de reala inkomst- ochutgiftsförändringarna. Dessa är emellertid i sin Tabell 9:6 Reala förändringar av den offentliga sektornsinkomster och utgifter -1,0 -1,1 -2,7 -0,1 -3,3 -2,6 Anm. Förändringstalen för den totala offentliga sektornsinkomster och utgifter redovisas såsom i tabell 9:4 med samtliga intema betalningsströmmarbortnettade. I utvecklingstakterna för delsektoremas utgifter ingår emellertid dessa internatrans aktioner såsom i tabell 9:1 -9:3. Inkomster och transfereringsutgifter hardelflaterats med KPI. Offentlig konsumtion och investeringar har deflaterats med respektive implicitdeflator. lur delvis beroende av hur samhällsekonomin i övrigtutvecklas, varför något ensidigt orsaksambandet inte finns. Med dennareservation redovisas i tabell 9:6 hur den offentliga sektorns reala inkomsteroch utgifter har ulvecklals under 1980-lalet. De reala offenfiiga inkomsternaökade långsamt fram fill 1982, betydligt långsammare än de reala offenfiigautgifterna. Delta återspeglas i försämringen av del finansiella sparandel.Efter 1982 har emellertid de reala offentliga inkomsterna stigit snabbare änutgifterna både som en följd av den ökade tiUväxten och vissa förändringar iskattereglerna. Den offentliga sektorns realautgifter beräknas öka betydligt långsammare änlidigare. I genomsnitt ökar de per är att jämföra med 5 ä per är under1970-lalel och per är pä . De statliga utgifternaexkl. räntor beräknas t.o.m. minska något i reala termer mellan 1982 och 1986.Denna utveckling sammanhänger med dels alt längsikfigt ulgiflsökande programhar blivit alll mer sällsynta, dels en succesivl betydligt mer restriktivutgiftsprövning. Minskningen av de reala statliga utgifterna beror påaweckUngen av industristödet och all pensionerna inle fill fullo uppräknadesmed hänsyn till inflafionen. beror minskningen på realt sett minskandetransfereringar lUl företag och kommuner. För atl belysa hur realaförändringar i de offentliga inkomsterna och utgifterna påverkar helasamhäUsekonomin redovisas avslutningsvis beräkningar av finanspolitikenseffekter. Förändringar av delposter i de offentliga inkomsterna och utgifternager olika effekter på samhällsekonomin. Även om den offentliga sektomsfinansiella sparande är oförändral kan en finanspolitisk effekt uppstå genomatt det sker förskjutningar mellan olika typer av inkomster och utgifter,vilka har olika mulfipUkativ effekt på samhäUsekonomin. Genom alt göraantaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenhetema tas iberäkningarna hänsyn fill detta förhållande. antas denmarginella importbenägenheten för privat konsumtion vara 0,35 medan den för1985 antas vara 0,40. Hushållens marginella konsumfionsbenägenhel förutsätts vara0,7. Med dessa anlaganden som grund erhålls värden på ell antal multiplikatorermed hjälp av vilka effekten av förändringar i den offentliga sektoms verksamhelpä bmttonationalprodukten räknas fram. En närmare redogörelse för den tekniksom tillämpas vid beräkningarna av finanspolifi- 1985/86: 100 Bii. Tabell 9:7 Finanspolitiska effekter Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 0,7 -0,3 3,7 3,1 3,7 0,5 0,6 1,9 -0,5 -2,7 -0,5 0,4 -0,9 -0,8 2,8 3,7 0,2 -0,1 0,3 0,41,4 0,6 0,6 -1,0 -1,0 1,2 -1,3-2,9 -0,5 -0,6 0,3 0,2 -0,2 -0,3 0,6 0,4 0,6 0,4 0,3 0,4 6 1985/86. kenseffekter har tidigare lämnats i t. ex. den reviderade nationabudgelen Prop.1985/86:100 1983. I tabell 9:7 redovisas resultatet av beräkningarna.År 1984 hade den offentliga sektorn en starkt kontraktiv effekt på ekonomin. Ar1985 och 1986 har den offentUga sektorn i stort sett neutral inverkan päsamhällsekonomin. Staten har en återhållandeinverkan på samhäUsekonomin. Den betingas 1984 främsl av realt sett minskadetransfereringar och höjda indirekta skatter, 1985 av starkt ökade inkomster och1986 åter av minskade reala transfereringar. Socialförsäkringssektorn harnormalt en relativt neutral effekt på ekonomin. Den expansiva effekten 1986beror på atl avgiftsinkomsterna väntas öka i långsammare takt än 1985. Förkommunerna medför ökningen av den kommunala konsumtionen expansivafinanspolitiska effekter . 10 Kreditmarknaden '°p- '' 10.1 Kreditpolitikens ändrade utformning Kreditpolitikenhar successivt lagts om och antalet kvantitativa regleringarhar reducerats kraftigt. En finansiering av de stora budgetunderskottenutanför banksystemet har efterhand blivit alllmer nödvändig för att dämpaunderskotlens inflationsdrivande effekter. I detta syfte har nyaupplåningsinslmment, såsom statsskuidväxlar och riksobligationerintroducerats, vilket möjliggjort en betydande slallig direklupplä-ning fränföretag, kommuner och försäkringsbolag. Den mer marknadsanpassade kreditpolifiken harmedfört att flera för kreditpoliliken tidigare viktiga kvantitativa regleringarhar avskaffats.