prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Främjande av spridning och visning av Däravhögst 2 milj. kr. för försöksverksamhet med lokalt arbete med video. anslagsframställning innebär i huvudsak följande. Antalet biografbesök har efteren ständig nedgång /79 ökat under budgetåret1984/85. Under /85 hade 22 svenska långfilmer premiär,medan 12 svenska filmproduktioner påbörjades. omslutning lågverksamhelsårel 1984/85 över nivån för /83, detförsta året inom ramen för det nya film- och videoavialet. Del statligaanslaget har emellertid inte ökat med . För altåterställa anslaget lill 1982/realnivå begär institutet en medelsökningav 7 milj. kr. för /87. anger förverksamheten under budgelårel 1986/87 alt institutet kommer all prioritera stödtill debuiantregissörer, barn- och ungdomsfilmer, biograferna i de mindreorterna samt medieundervisning och medieforskning. fogar lill sinanslagsframställning en utvärdering av den försöksverksamhet med lokall arbetemed video som bedrivits med stöd från visningsnämnden inominstitutet. Försöksverksamheten bör fortsätta under /87. Filminstitutels bibliotek börges ställning som ansvarsbibliotek på den rörliga bildens område. Delegationenför vetenskaplig och teknisk infor-malionsförsöijning har yttrat sig i frågan. 1982års film- och videoavtal hade den 1 juh 1985 varit i kraft . I enlighetmed avtalels 35 § förs överläggningar mellan parterna omvillkoren i avtalet. Vid min medelsberäkning har jag räknai med en visskompensation för prisutvecklingen. I likhet med föregående år bör som villkor förstatsbidrag lill Filminstilu-tet för visningsfrämjande åtgärder gälla altbidragen till Folkels för Bio Kontrast-verksamheten saml till inte skall understigavissa belopp. För /87 bör bidragen inte understiga 1 240000 kr.resp. Försöksverksamheten med lokalt arbete med video harnu pågått . Filminslilutet har genom visningsnämnden utvärderatförsöket och föreslår en fortsatt försöksverksamhet under nästa budgetår. Jagansluter mig lill institutets bedömning. har med anledning avprop. 1985/86:22 om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. (KrU 11,rskr 75) anvisai medel för lokal programverksamhet i kabelnät. Med hänsyn tillde beröringspunkter som finns mellan denna verksamhet och siödet till lokaltarbete med video vill jag avvakta ytterligare erfarenheter innan jag tarställning till en permanentning av videostödel. För försöksverksamheten medlokalt arbete med video bör få användas högst 2 milj. kr. Jag är inte beredd att la ställninglill frågan om bibliotek skall få ställning somansvarsbibliotek på den rörliga bildens område. Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemsläller jagatt regeringen föreslår att till Filmstöd för /87 anvisa etlreservationsanslag av . 1985/86: 100 Bil 10 Stöd till fonogramverksamhet m. m. 1984/85Ulgift 6684508' Reservation 4915659 1985/86Anslag 7679000' 1986/87Förslag 8092000 'Anslaget F 21. Stöd till fonogramverksamhet. Från anslaget utgår stöd enligt förordningen(1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Inomramen för delta stöd utgår även bidrag till Rikskonserters fonogramproduklion.Under anslaget utgår också bidrag till för utgivning avden musikhistoriska fonogramanlologin Musica Sveciae. Vidare finns underanslaget medel till regeringens disposition för vissa informations- och dislribufions-åigärderm.m. Beräknad ändring 1986/87 Stöd till utgivning av en musikhistorisk av äldre svenska tonsättares (183 000)' ätgärder m. m. /86anvisai under anslaget F 19. Statenskulturråds anslagsframställning innebär i huvudsak följande. Siödet till fonogramproduklionhar funnits . har produklionsslöd beviljats 400fonogram av tolalt 1 240 ansökningar. Rådet avser atl påbörjaen begränsad ulvärdering av stödet. Styrelsen begär en medelsökning av . för attkunna öka den årliga utgivningen av fonogramanlologin till 12-14 skivor.Därigenom kan utgivningstiden närma sig den av regeringen angivna stödlideh . Antologins omfattning bör enligt vara oförändrat 160 skivor.Under de gångna två budgetåren har sammanlagl 15 utgåvor med totalt 20 skivorgetts ut. Statens kulturråds rapport - Beskrivning ochförslag till åtgärder har på eget initiativ utrett frågor som rörutgivning och distribution av noter. I en bilaga till rådetsanslagsframslällning föreslås slalliga åtaganden på notområdet avseende såvälutgivning som distribution. a. föreslår all del bidrag om183000 kr. som innevarande budgelår utgår ur anslaget Bidrag lill Musikaliskaakademien och som ulgör slöd till utgivning av äldre tonsättares verk, ökastill . (+ ). Framställningar i delta ärende har kommit inlill regeringen från några organisationer. Innan jag går in på anslagsfrågor vill jag ta upp någraövergripande frågor inom området fonogram och noter. Stödet till fonogramverksamhet hari sin nuvarande form funnits /83. Stödverksamheten hartill övervägande del varit inriktad på utgivning av fonogram. Slödel uppgårför innevarande budgetår till ca 4,8 milj. kr. och är särskill avsett för demindre fonogramproducen-ternas utgivning, för eftersatta genrer av svenskmusik, musik med svenska artister eller exempelvis musik som är arrangerad avsvenska eller i bosatta musiker. Syftet med stödet är atl främja enallsidig utgivning av konstnärligt och kulturpoliiiskt angelägna fonogram inomolika genrer. , som fördelarstödet, har redovisat en stor efterfrågan på bidrag för de tre budgelår som produktionsstödethar funnits. Endast var tredje ansökan, 400 av tolalt 1 240 ansökningar, harkunnat bifallas. Ulfallet av bidragsfördelningen visar en storspridning i fråga om producenter - såväl bolag som organisationer -, genrer,kompositörer och artister. Någon samlad erfarenhet av stödverksamheten föreliggerännu inle. har emellertid i sin anslagsframställning aviserat enbegränsad ulvärdering av stödet under innevarande budgelår. /84 fårInslilulel för rikskonserler söka medel för sin fonogramproduklion på märketCaprice hos . För innevarande budgetår beviljade rådet inomramen för produklionsslödel elt belopp av 2 milj. kr. för denna utgivning.Därutöver förfogar Rikskonserler innevarande budgetår över ell belopp av 5,85milj. under anslaget F 15. Rikskonsertverksamhel för atl bestridafonogramavdelningens fasta koslnader. Regeringen har genom beslut den 27september 1984 uppdragit åt Rikskonserleralt se över och avge förslag om inriktningen Prop. 1985/86: 100 ochomfattningen av Rikskonserlers fonogramverksamhet. Uppdraget har Bil avrapporterals. Utgivningen av den musikhisloriskafonogramanlologin Musica Sveciae har pågått . harsammanlagl 15 utgåvor med totalt 20 skivor kommit ul. Det statliga stödet tillantologin är planerat för en utgivning av cirka tio skivor under enutgivningstid av ungefär . Denna dimensionering och utgivningstakt ärmotiverad först och främst med hänsyn till marknadsföringen av antologin. Redan vid fonogramslödels tillkomst budgetåret1982/83 har medel avsatts för informations- och distribulionsåtgärderpå fonogramområdet.En av regeringen tillkallad särskild utredare presenterade i december1983 sina förslag i en rapport (Ds U 1983: 19) Fonogram-distribution i Sverige.Enligt förslaget bör staten bl.a. initiera överiäggningar mellan intresserademindre fonogramföretag om en samverkan på distributionssidan. Vidare harSvenska tonsättares internationella musikbyrå () under hand framfört eltalternativt förslag som innebär samverkan inom etl bredare område än enbartdistribution av fonogram, bl. a. notulgivning och notdislribulion samt annanmusikinformation. har ylleriigare underhandskontakter med olikaparter inom branschen förekommit. Något sluUigt förslag ålgärder föreliggeremellertid inte. Arkivet för ljud och bild () har bl.a. i uppdragatl klarlägga förutsättningarna för utgivning av en svensk naUonaldiskografioch att i del utredningsarbetet samråda med statskontoret. Enligt vad jagerfarit har slalskoniorei, som ell led i det arbetet, till överlämnatrapporten (1983:47) Förutsättningarna för utgivning av en svensk naUonaldiskografi.Inom pågår överväganden om olika handlingsalternativ idenna fråga. Av medlen under anslaget avsedda för informalionoch distribution ges ett bidrag till för utgivning av föreningens ärliga katalog över i lagerfördafonogram, den s. k. . har i samband med sinanslagsframställning redovisat en särskild studie på notområdet med förslag ometl treårigt ålgärdsprogram för statligt stöd till utgivning och spridning avmusikalier. Av min redovisning i del föregående framgår all delslalliga slödel till fonogramverksamhet i huvudsak gällt produklion avfonogram. Erfarenheterna från stödverksamheten är än så länge begränsade. Samtidigtåterstår det att finna ändamålsenliga former för en ur kulturpolitisk synvinkeltillfredsställande spridning av kvaliletsfonogram. Vidare saknas en överblicköver de insalser som olika parter gör på fonogram- resp.notområdei samt en samlad bedömning av de slalliga stödinsatserna i detsammanhanget. Det är enligt min mening angeläget all en sädan samlad översynkommer till stånd. Som framgår av vad jag redovisat har på flera hållöversyner och utvär deringar på området påbörjats eller just avslutats. Jag avser att '88 föreslå regeringen all uppdra bl. a. ål statens kulturrådatt påskynda över- Prop. 1985/86: 100 synsarbelet och tidigt under våren 1986inkomma regeringen med Bil 10 resultat och synpunkter på de olikaverksamhetsområdena. Jag kommer också atl inhämta förslag och synpunkter från iövrigt berörda institutioner och organisationer, bl.a. , Musikaliskaakademien och . Därefter avser jag atl återkomma lill regeringen med minaöverväganden och förslag om ålgärder inom området fonogram och musikalier. Jag övergår nu till anslagsfrågorna. Under föregående och innevarandebudgetår har en medelsram av . anvisats för stöd lill produklion ochdistribution av fonogram. Av detta belopp har vartderabudgetåret disponerat . förstöd till fonogramproduklion medan för resp.budgetår återstående 1,5 milj. kr. har ståtttill regeringens disposition för vissa distributions- och informationsåtgärderm.m. Jag föreslår för nästa budgetår ett anslagsbelopp av . försiödet lill produktion av fonogram. Det bör som ankomma på regeringenatt fastställa storleken på bidraget lill . Utgivningen av fonogramanlologinMusica Sveciae bör enligt min mening kunna bedrivas inom ramen för nuvarandeanslagsnivå. Del bör därvid vara möjligl att hålla en utgivningstakt av cirkatio fonogram . Jag är därför inle beredd att tillstyrka förslaget om enväsentligt höjd anslagsnivå för verksamheten. I enlighel med förslagpå notområdei finner jag det angeläget att på en punkt föreslå etl ökatstatligt åtagande redan för /87. Jag anser nämligen atl detfinns särskilda skäl för alt arbetet inom den s.k. Berwaldkommiltén med utgivningav skall påskyndas. Enligt min mening bör staten idet syftet öka sitt bidrag lill Musikaliska utgivning av äldretonsättares verk. Under innevarande budgelår har av medel under anslaget F 19.Bidrag lill avdelats ett belopp av . Jag föreslår att detla belopp fr. o. m. nästa budgelåröverförs till förevarande anslag och höjs till totalt . Medlen böranvisas under en särskild anslagspost. Kostnaden för mitt förslag börfinansieras genom en omföring från anslagsposten Vissa informations- ochdistributionsåtgärder m. m. Med hänvisning till vad jag nu baranfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt till Stöd tdlfonogramverksamhet m. m. för /87 anvisa ett reservationsanslagav . G 4.Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag 1985/86: 100 Bil 10 Enligtförordningen (1984: 580) med instruktion för arkivet för ljud och bild hararkivet bl. a. till uppgift atl bevara och tillhandahålla sådana Ijud-ochbildupplagningar som anges i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter ochljud- och bildupplagningar (ändrad 1985:991). Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bandkostnader Arkivet för ljud och bild (3 587 000) (+ 730000) (+ 680000) Arkivet för ljud ochbild () innebär i huvudsak följande. Pris-och löneomräkning 479000kr. Huvudförslaget bör tillämpas såatl hela besparingen om (.) las ut under /89. ALBanser alt varken förvallnings-eller lokalkostnaderna kan minskas, varför endaslanslagsposten Bandkostnader återstår. Besparingen måste där las ul så allmedlen för bandning av TV-program minskar. En sämre bandkvaliiel medför emellertidökade framUda koslnader för omkopiering samt gör del omöjligt atl användabanden för reprissändning. begär medel för enpersonalförstärkning med tre heltidstjänster påbyråassistenlnivå med uppgifter inom förvärv, katalogisering, teknik ochlåneexpedition. För /87 begärs en ny tjänsi (+ . Riksradio AB:sprogramkalalog bör fr.o. m.nästa budgetär överläs av och i fortsäUningendrivas av arkivet. Bakgrunden till förslaget är Riksradions beslut alt lägganer katalogen som emellertid är oumbäriig för sökning i ALB:s samlingar. Förarbetet med katalogen begär tre byråassistenttjänster fr.o.m. näslabudgetår saml ett åriigt belopp av . begär vidare medel föranskaffning av en basdator som skall ersätla det nuvarande arbetskrävandekortregistret över samlingarna. Anskaffningen medför en engångskostnad av125000 kr.för utvecklingsarbete samt en nettokostnad efter avdrag förrationaliseringar av 38000 kr.för budgelårel 1986/87. anför aU en datorisering av Prop. 1985/86: 100 register ochkataloger ger möjlighet atl råda bot på eftersläpningar i Bil 10registreringen och minska de långa väntetiderna för användarna (+163000 kr.). räknar med all medelsbehovel för bandkoslnader kommer allöka , vilket i huvudsak är en följd av Lokalradions ökandesändningstid. Eftersom inle kan påverka volymen på lagenligt inlämnatmalerial bör anslagsposten Bandkoslnader i fortsättningen betecknasförslagsvis. Vidmin medelsberäkning har jag utgått från etl begränsat huvudförslag. Anslagethar dämlöver tillförts medel genom omprioriteringar inom medieområdet. Det snabbt ökande utbudet av materialsom enligt lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- ochbildupptagningar skall levereras till arkivet för ljud och bild () harmedfört en kraftigt ökad arbetsbelastning för arkivet. DeUa har lett lilleftersläpningar i bl. a. registrering av inkommet material och långa väntetiderför användarna. Enligt min mening bör därför få medel för att kunna ersättadet nuvarande kortsystemet för registrering med elt datorbaserat katalogsystem.Jag finner del lämpligt att arkivet genom datoriserade rutiner ökar sinkapacitet både när det gäller att ta emot material och atl göra dettillgängligt för forskare. Mitt förslag innebär för nästa budgetår en engångsulgiftav . för utvecklingskostnader och en netloökning av driftskostnadernamed . Jag delar ALB:s bedömning att en fortsattkatalogisering av Riksradios program är nödvändig. Mot bakgrund av attALB är katalogsystemets huvudsaklige användare finner jag det motiverat atlverksamheten i fortsättningen drivs av och att kostnaden för katalogenfinansieras med medel under förevarande anslag. Under förutsättning att riksdagengodkänner mitt förslag avser jag att senare föreslå regeringen alt inrätta entjänst för kalalogverksamhelen vid . Jag har beräknat etl sammanlagt beloppav . för driften av katalogsystemet. Enligt avtal mellan staten och programbolagen inomSveriges Radiokoncernen skall svara för kostnaderna för sådana band somanvänds för bolagens referensupplagningar och som lämnas lill . Medel fördessa bandkoslnader anvisas under en sårskild, obeleck-nadanslagspost under förevarande anslag. Eftersom inte har någon möjlighet attpåverka medelsåtgången för ändamålet bör anslagsposten i fortsättningenbetecknas förslagsvis. De av mig föreslagna medelsökningarna för ALBmöjliggörs genom en omprioritering inom medieområdet. Mot bakgrund av såväl ulvecklingen inom massmedieområdetsom erfa renheterna av tillämpningen av lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar kommer jag att föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare för atl göra en översyn av reglerna för beva- 49) randeav ljud- och bildupplagningar. Med hänvisning till vad jag nu har anfört och lillsammanställningen Prop. 1985/86: 100 hemställer jag all regeringen föreslår Bil 10 att till Arkivet för ljud och bild:Förvaltningskostnader för /87 anvisa eU förslagsanslag av8530000 kr. Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m. m. 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget bekostas dels arkivets för ljud ochbild () verksamhet med förvärv av äldre ljud- och bildmaterial samt andraljud- och bildupplagningar som införlivar i sina samlingar, delsmaterielunderhåll och ersättningsanskaffning av viss apparatur. Arkivetför ljud och bild Vidmin medelsberäkning har jag utgått ifrån elt begränsat huvudförslag. Anslagethar därutöver tillförts medel genom omprioriteringar inom medieområdet.Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att till Arkivet för ljud och bild:Insamlingsverksamhet m. m. för /87 anvisa ett reservationsanslagav . Dagspressoch tidskrifter G 6.Presstödsnämnden Prop.1985/86: 100 Bil 10 1984/85 Ulgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag har lill uppgift att fördela detstatliga stödet dagspress och organisalionstidskrifter i enlighel medgällande bestämmelser. Därutöver har nämnden enligt sin instruktion (1976:419)till uppgift att följa och analysera den ekonomiska ulvecklingen för olikatidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inom pressen samt attrapportera om utfallet av de presstödjande åigärderna och om förändringar inomtidnings-ägandet. Beräknad ändring 1986/87 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (-18000) (-18000) Pris- nrb Innpnmräknino 9 Nämnden anför allen minskning av myndighetsanslaget intekan åstadkommas genom en sänkning av lönekostnaderna. För budgelårel 1986/87beräknar nämnden en Ivåprocenlig besparing enbart på övrigaförvaltningskostnader (-. Antalethela tjänster vid nämnden är sex. Under har dock entjänst hållils vakant. I stället för atl återbesätta denna har nämnden funnitdel mer ändamålsenligt att fullgöra vissa uppgifter genom atl för kortareperioder anlita särskild expertis. Med denna ordning har nämnden i effektivaformer och i enlighel med sin instruktion kunnat genomföra framför alll undersökningaroch analyser av olika utvecklingstendenser på pressområdel. Mot bakgrund härav anserjag all en tjänst nu kanavföras från nämnden. Nämnden bör i fortsättningen bedriva sitt arbete på detsätt man funnit mer rationellt. Mitt ställningstagande påverkar inte nivån påde lönemedel som nämnden behöver. Vid min medelsberäkning harjag tillämpat elt begränsathuvudförslag. Ullagei har gjorts på övriga förvaltningskostnader i enlighel medpress-stödsnämndens förslag. Med hänvisning till vad jag nu har anfört och Ullsammanställningen hemsläller jag atl regeringen föreslår att till /87 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1985/86: 100 Bil 10 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Från anslaget utgår slöd enligtförordningen (1981:409) om statligt stöd lill dagstidningar (ändrad senast1985:247). Slöd kan ulgå i de former som framgår avsammanställningen. Villkoren för tilldelning av bidrag framgår avstödförordningens 5-45 §§. Vidare kan dagstidningar erhålla lån ur pressenslånefond (se anslaget Lån till dagspressen). Beräknadändring 1986/87 L har l.o. m.augustimånad 83 dagstidningar beviljats sammanlagt . i produktionsbidrag.Ytterligare bidrag för beräknas uppgå lill ca 1,5 milj. kr., dvs.lotall för året ca 371 milj. kr. beräknas behovet av produktionsbidrag öka med10,5 milj. kr. pä grund av ökad pappersförbrukning, förändringar avkalegoritill-hörighet saml nyetableringar. Samlidigl minskar behovet med ca 35milj. Beloppel motsvarar i huvudsak bidrag lill en sjudagars storstadstidning,som upphört under är 1985 (- 24,5 milj. Nämnden har i sina beräkningarutgått från gällande regier och beloppsnivåer. Nämnden avslår från alt görabedömningar om eventuella nedläggningar av stödberättigade dagstidningar. Under /85 haringet etableringsstöd beviljats. har betalats ut till en tidning sombeviljades stöd under budgetåret1983/84. Etableringslån med sammanlagt . 1985/86: 100 eftergivits. Nämndenanför atl belaslningen på anslagsposten är ojämn över åren och svår atl bedömapå förhand. /84 förbrukade nämnden nästan hela det anvisadebeloppet. Nämnden begär för /87 oförändral 3,8 milj. kr. Under /85 har utvecklingsbidragbeviljats och betalats ul lio tidningar med sammanlagt 7.2 milj. kr. Nämnden gör bedömningen att efterfrågan på utvecklingsbidrag kommer att vara hög under budgetåren 1985/86 och 1986/87. Nämndenbegär för /87 oförändrat 10 milj. kr. Under /85 beviljades tvåtidningar samverkansbi drag med . för ulredning om samverkan. Dessulom utbeta lades . avseende under lidigare år beviljade bidrag. Nämnden framhåller betydelsen av all nämnden har möjligheter all stödja projeki för teknisk samverkan om sådana skulle bli aktuella. Nämndenbegär för /87 oförändral 7 milj. kr. för slöd till samverkan,varav högst . för samverkansutredningar och högst . Under /85 betalade nämnden utsammanlagt . i samdistributionsrabatt för drygl 944 miljoner samdislri- buerade lidningsexemplar. Nämndenbegär för /87 oförändral 57,5 milj. kr. Eflerregeringens bemyndigande tillsattes samma årulredningen (U 1983:01) om vissa pressfrågor, som log namnet femtepressulredningen. Ulredningen fick i uppdrag (Dir. 1983: 17) alt undersöka delsförhållandel mellan annonsbladen och dagspressen, dels fömlsållningarna förökad samverkan inom dagspressen samt framlägga förslag lill eventuellaändringar i förordningen (1981:409) om stalligl stöd lill dagstidningar. Ulredningen lämnade en rapport tillregeringen angående storstadstidningarnas engagemang i annonsbladsutgivning.Utredningen föreslog inga ändringar i presstödsreglerna med hänsyn lillannonsbladsul-givningen men framhöll att regeln om reducerat produktionsbidrag(förordningens 11 och 18 §§) inle var ekonomiskl motiverad förstorstadstidningar. Förstatidningarna i och hade enligtulredningen ell överiägset grepp om resp. annonsmarknad trots all båda hade enhushållstäckning som formelll berättigade dem till reducerat produktiönsbidragom inga andra regler hindrade det. Så var inle fallet i , där förstatidning-enetl antal år fått bidrag. Mol bakgmnd av sina analyser ansåg ulredningen attdet var tveksamt över huvud laget om regeln om reducerat produktiönsbidraghade marknadsrelevans. 1 budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84:100 bil.10 s. 414 f.) föreslog regeringen alt presslödsreglerna borde ändras så att reducerat produk tiönsbidrag för flerdagarstidning som har ell läckningslal som är lägst 41 495 men understiger 50 och somhar en upplaga på mer än 10000 exemplar Prop. 1985/86: 100 skulle utgå lillflerdagarslidningar utom storstadstidningar. De sakupp- Bil 10 gifterangående konkurrensförhållandena i och Slockholm som femtepressutredningen redovisal motiverade inte enligt regeringen statligt presstödtill storstadstidningar i reduceringsinlervall. I sin behandling av regeringens förslag på dennapunkl anslöt sig konstitutionsutskott lill regeringens bedömningari själva sakfrågan (KU 1983/84:17 s. 6). Utskottet ansåg dock alt det fannsskäl aU närmare analysera överensstämmelsen mellan marknadsförhållandena ochreglerna för reducerat produktiönsbidrag och förordade att femtepressutredningen skulle få tilläggsdirektiv av denna innebörd. Under tidenborde enligt utskottets mening ingen ändring ske i det utgående stödet.Tidningar som skulle ha fått reducerat produktionsbidragenligt de regler som gällde borde i stället erhålla samma nominellabidrag som för . Utskottet utgick ifrån all regeringen skulle kunnaförelägga proposition i ärendet så all nya regler skulle kunnatillämpas fr.o.m. . Utskottet uttalade sig vidare för att enpariamenlariskl sammansatt utredning skulle tillsättas sedan femtepressutredningen och massmedie-kommitlén (U 1982:07) fullgjort sitt arbete.Riksdagen biföll utskottets hemställan i båda fallen (rskr 1983/84: 163).