prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — - Dotterbolag bör inle utan attsärskilda skäl föreligger, bedriva likartad verksamhel även om de inle direklkonkurrerar med varandra. - Utgångspunkten för om enverksamhet skall bibehållas inom affärsverkels ram eller om den skall skiljasul från SJ skall vara på vilket säll den största effektiviteten uppnås urverkets samlade synpunkt. - Verksamheter av enbartindustriell tillverkningskaraktär bör normall inle ligga inom koncernen om inlesärskilda skäl föreligger. - har fåll ellsamlal ansvar för koncernfrågorna och skall fungera som koncernstyrelse. I koncernen ingår flera mycket stora bolag av vilkaen del ulgör moderbolag i egna koncerner. Den samlade omsättningen idotterbolagen uppgick till . Inkl. affärsverket förbudgelårel 1984/85, uppgick den sammanlagda omsättningen för hela SJ-koncernendärmed till . vilkel gör koncernen till en av landels slörsta. De flesta av dotterbolagen har historiskt sell haften gynnsam resultatutveckling och den finansiella styrkan hos flera avföretagen är god vilkel framgår av sammanställningen nedan över resullal- ochbalansräkningar för . I del följande sammanfallas utvecklingen underverksamhetsåret. Resultaträkningar för SJ:s större dotterbolag . 1985/86: 100 AB Trafikrestauranger (TR) Rörelsens intäkter Rörelsens kostnader 1027,1 -889,9 4 110,5 -3 936,9 842,0 -773,3 313,9 -290,4 150,1 -167,1 -17,1 -59,2 -55,5 -14,3 -2,7 Resultat efter planenliga avskrivningar -19,8 Försäljning av fartyg poster -76,7 -5,3 Resultat efter finansiella poster -18,9 Extraordinära intäkter och kostnader Resultat före bokslutsdispositioner och skatt -18,9 -48,5 -24,9 -1,0 Minoritetsandelar i dotterbolags årsresultat -10,3 19,6 -14,3 12,0. -0,5 -2,1 -0,0 -0,8 2,0 -0,1 -0.1 I koncernen ingår bl. AB Svelast och . Efler avdrag för tull och införselmoms. Balansräkningar för SJ:s större dotterbolag 1984-12-31.Milj. 1- AB Trafikrestauranger (TR) Skulder och eget kapital Summa skulder och eget ka- ABSwedcarrier redovisar vad gäller hela koncernen inkl. dotterbolagen /86: 100 AB Svelast, () m.fl.bruttointäkterpå Bil. 8 1027 milj. kr. molsvarande en ökning med 1983. Resultatet efler finansnelto uppgick till 122,6 milj.kr., enökning med 30 milj. kr. a. som en följd härav ökade soliditeten från 28lill . Moderbolagels resultat efler finansnelto ökade från 63 lill 90milj. Landlransportrörelsen, som omfattar dolterbolagenAB Svelast, Svelasl Landlransport A/S, och Freys Express ABökade sin omsättning lill 468 milj.kr. (410 milj.kr. Resultatet efler finansnelto försämrades från 29,5 milj. kr. Uppdrag från SJ avseende styckegodslrafik inomramen för del s. k. C-samprojektel svarade för av omsättningen. Mängdentransporterat C-samgods ökade från ca 0,3 milj. lon lill ca 0,6 1984. Kapaciteten var emellertid otillräcklig för den snabbavolymökningen med påföljd att lönsamheten försämrades. F. n. uppgår volymenfill ca 1,5 milj. ton. Lönsamhetsproblemen för styckegodslrafiken harbl.a. medfört en or-ganisationsmässig förändring från den dåSvelast övertog huvudansvaret för verksamheten och en gemensamledningsorganisation inrättades. Etl näsla sleg kommer enligt planerna atl lasden Ijanuari 1987 då verksamheten renodlas i AB C-sam som kommer atl köpaerforderiiga terminalljänster och järnvägstransporter av SJ. Åkeri- och flyllningsverksamhelerna uppvisade underår 1984 en obetydlig omsältningsökning och elt i slorl sett oförändratresultat. Sjölransportrörelsen präglades av en god ekonomisktillväxt såväl i fråga om passagerar- som lasllrafiken. Över Öresundtransporterades sammanlagt 22,5 miljoner passagerare vilkel innebar atlkoncernen väl kunde hävda sina marknadsandelar. Färjetrafiken på Västtysklandsom enbart omfattar lasltrafik uppvisade en markant resultatförbällring underåret. Sammantaget ökade resullalel efler planenliga avskrivningar med 20 milj.kr. Härtill kommer en vinst på 38,8 milj. kr. som en direkt följd av försäljningav ett fartyg. Entreprenadrörelsen i AB Resmastservice ökade sittresultat efter finansnelto, dock ej lill acceptabel nivå. Resultatet avfastighetsförvaltningen försämrades något. Koncernbolagens totala investeringar uppgick underår 1984 till 208 milj.kr. Invesieringarna i materiella anläggningstillgångaruppgick lill 87 milj.kr., varav huvuddelen avsåg ombyggnad av en irailerfärjaför linjen . påböijades vidare ombyggnad avtre färjor för linjen . har dessutombeställts en kombinerad passagerar- och bilfäija för leverans i böijan av år1987. verksamhet utvecklades positivtunder som en följd av högkonjunkturen. volymerna ökade såväl i inrikestrafiken som i trafiken mellan och utlandet. Såväl moderbolaget som de dotterbolag, vars verksamhel är direkt knutna till moderbolagets trans port-, speditions- och lagringsverksamhet, redovisar förbättrade rörelsere- 69 sultal. ASG-koncernensfakturerade omsättning uppgick till 6 364 Prop. 1985/86: 100milj.kr. (5897 milj.kr. Frånräknas utlägg för tull och införsel- Bil. 8 moms kvarstår en netlofakturering på 4 110 milj.kr. (3 663 milj.kr. år1983), en ökning . Moderbolagels rörelseresultat har belastats medkoslnader för avveckling av engagemanget i . , som avyttrades , försattes ikonkurs. ASG fick därigenom vidkännas föriuster som har belastatresultaträkningen för . ASG:s huvudkontorsfaslighet i såldes islutet av och hyrs i stället av ASG under . Försäljningeninnebar en betydande bokföringsmässig realisationsvinst. Även vissa terminalerhar sålts som elt led i omstruktureringen av terminalverksamhelen. resultat efler finansnelto uppgicktill 41,4 milj.kr. Ovannämnda realisationsvinst och förluster på engagemang iförutvarande dotterbolag medförde dock atl resultatet förebokslutsdispositioner och skatt uppgick lill 74,7 milj.kr. (20,9 milj.kr. Överskottet har lill huvudsaklig del använts för konsolideringsåtgärder. Den finansiella situationen stärktes ylleriigarenär ägarna SJ, och AB Transporlförvallning tillförde ASG nyllriskkapital genom en nyemission varigenom aktiekapitalet höjdes från 45,9 till91,7 milj.kr. Härigenom förbättrades soliditeten från 11,lill 14,. Ävenfinansneltot förbättrades avseväri. I har ell nytt dotterbolag, Nordex A/S, ,etablerats, i vilket äger av aktierna. Nordex A/S arbelar somASG-agenl för trafiken mellan och . Invesieringarna inom koncernen är relativtbegränsade. Totalt uppgick invesieringarna i fasla anläggningartill 13,2 milj. kr. Bruttoinvesteringarna i aktier i dotterbolag ochintressebolag uppgick till 6,1 milj. kr. redovisade för en ökning avomsättningen från 753,4 till 842,0 milj. kr. eller 11,. Resultatet eflerfinansnetto uppgick fill 27,8 milj.kr. (28,6 milj.kr. ).Entreprenadtrafiken med buss ål länshuvudmännen bedöms ha stabiliserats pä en högnivå. Kraven från länshuvudmännen på ett mer effektivt utnyttjande avbussparken vänlas öka medan behovel av nya bussar beräknas minska. För att mötaden nya situationen planerar GDG all fortsätta på den redan inslagna vägen allgenom ny verksamhet minska beroendet av entreprenadlrafiken. När del gäller laslbilslrafiken har den godakonjunkturen medfört en viss ökning av godsmängden. Ävenaffärsrörelsen i form av kiosker, cafeterior, motell, bilservicestationer,gummiverkstäder och fabriken för tillverkning av busskarosser utveckladespositivt. De tolala investeringarna i koncernen uppgick år1984 till 117,5 milj. kr. Härav avsåg 51,9 milj. kr. fasta anläggningar och61,5 milj. kr. bussar och annan bilmaleriel. AB Trafikrestaurangers omsättning ökade under år1984 från 263,5 milj.kr.lill 313,9 milj.kr. Försäljningen ökade inom samlliga rörelse grenar. Resultatet efter finansnefto minskade dock från 8,9 till 3,8 milj. kr. och soliditeten från 24,6 till 14,. Detla sammanhänger iförsta hand med finansieringen avRoyal . Hotellet har ännu varit i drift alltför för att kunna bedömaslångsiktigt. Försäljningsvolymen hillills motsvarar dock förväntningarna vilkelinnebär goda möjligheter till en positiv ulveckling på lång sikl. Inom divisionen tågservice har isamarbete mellan SJ och TR ell omfattande designprogram påbörjats som innebäratl 36 slörre serveringsvagnar kommer att få ny och uppfräschadinredning. En ny försäljningsidé, "Tågkaféet", testas bl.a.på linjenGöteborgMalmö. TR har vidare tagit över befintlig reslaurangvagnspark samtköper 15 st. nya vagnar. I har en ny furneringsbas invigts. Restaurangerna i Slockholm,Göleborg och har fåll vidkännas en viss volymminskning bl. a. beroende påminskal antal resande med tåg. TR:s färjedivision i harhaft en volymökning av . Antalet resande på har under sammaperiod ökat . Av en rad olika aktiviteter har konferensverksamhetenlämnat del slörsta bidraget lill divisionens ulveckling. Inom arrendedivisionen haromprofileringen av serveringarna vid de slörre järnvägsstationerna lill"Järnvägs-Caféel" fortsall. Den nya satsningen innebär en utökadservice i första hand för tågresenärerna. Problemen för AGEVE fortsatte underår 1984 vilket i försia hand beror på minskad efterfrågan på godsvagnar frånSJ. minskade rörelseintäktema från 207,4 till 150,1 milj. kr. ochresullalel efler finansnetto från 6,4 milj. kr. lill ett underskott på 18,9 milj.kr. kan elt liknande resultat förväntas. träffade SJavtal med om överiålelse av aktierna i till ASEA. Härigenom harett viktigt steg tagits mot en nödvändig samordning inom svenskjärnvägsinduslri. av aktierna övertas av ASEA per ,och SJ behåller resterande av aktierna . Genom ettborgensåtagande säkerställer SJ egenlivränlor intjänade fram till ASEA:söverlagande samt från AGEVE utgående SPR-pensioner till etl sammanlagt nuvärdeav 15 milj. kr. Enligt regeringens beslul kommer aktiernaatl förvaltas direkt av SJ med hänsyn till den nära kopplingen mellan SJ ochgodsvagnslillverkningen vid AGEVE. Prop.1985/86: 100 Bil.8 Vissa nyckeltal över den finansiella utvecklingen hos destörre dotterbolagen till SJ AB (TR) Soliditet (%)' Avkastning på totalt kapital (%)" Avkastning på eget kapital (%)' 30,9 28,0 15,8 14,5 40,3 38,4 22,4 33,8 -16,0 6,6 - 7,4 18,2 ' Eget kapital + av obeskattade reserver/totalatillgångar ' Resultatföre låneräntor/totala tillgångar ' Resultatefter finansnetto/eget kapital (inkl. av obeskattade reserver) Regeringen gav SJ i uppdrag att ombilda ABSwedcarrier till Prop. 1985/86: 100 förvallningsbolag i . ABSwedcarrier är därmed fr. o. m. den Bil. 8 moderbolag förföljande bolag: Svelast Landtransport A/S m.den Ijanuari 1987kommer även statens aktier i att förvaltas av Swedcarrier. Två av bolagen i gruppen, ASG ochSvelast, ingår tillsammans med SJ som delägare i det nya kombitrafikföretagetS-Combi AB som bildades den Ijuli 1985 tillsammans med andra intressenter.Sammanlagl utgör koncernens andel i del nya bolaget av aktiekapitaletenligt följande: SJ 12,ASG 22,Svelasl 10,Bilspedilion 22,5%Scansped 22,Övriga Det nya bolagets uppgift är bl. a.att åstadkomma avtal mellan berörda intressenter om inrättande av särskildakombilrafiklinjer. En annan uppgift är att åsiadkomma avtal med SJ omservicenivå, transporttider, vagnantal och vagnkvalitet m, m. Målel är ienlighet med järnvägspolitiska beslut att uppnå en kombilrafikvolym på3 milj. ton . Utvecklingen i m. m. Genom järnvägspolitiska beslul har en grund lagtsför en positiv utveckling av verksamheten inom - både vad gällerden spårbundna verksamheten och den kompletterande verksamheten i bolagsgruppen.SJ har fått en mer rimlig ekonomisk målsättning som kraven på SJ attuppnå de nya målen skärpts väsentligt. En strategi för koncernsamverkan harlagts fast. är koncernstyrelse medan förvaltningsbolaget ansvarar för den operativa samordningen mellan SJ ochdotterbolagen samt mellan de olika dotterbolagen. Enligt min mening har statsmakternasåledes genom del järnvägspoli- liska beslutet gett långsiktiga förutsättningar alt utvecklas som en konkurrenskraftig och sammanhållen enhet på transportmarkna- 72 den.Min bedömning är atl alla möjligheter atl åstadkomma ökade intäkter Prop.1985/86: 100 och minskade kostnader nu måste prövas för aft inte ekonominaUvariigt Bil. 8 skall försämras inom bara . För del krävs offensivasatsningar och radikala ålgärder vilkel ställer myckel höga krav på deanslällda. SJ:s satsning i persontrafiken på nya lågprodukterspeciellt anpassade för olika resandekategoriers behov fortsäiter. Det gällerbåde inom affärs-reseseklorn och privatreseseklorn. Likaså fortsättersatsningen på en ulbyggnad av förortslrafiken i regioner med lillräckligltrafikunderlag. Vagnparken förnyas och moderniseras. viktigt inslag iulvecklingen är SJ:s snabblågsprojekt. En ulvärdering av anbud på tre provlågpågår och beslul beräknas kunna fattas . Efter test och utvärdering iallmän trafik kan snabbtåg med /lim. som maxhastighet komma i kommersielldrifl i böljan av 1990-talel. Enligt min mening är detta sannolikt en avförulsällningarna för atl SJ:s personlrafik skall kunna möta den hårdnandekonkurrensen på personlrafikmarknaden från såväl personbilismen som flygel. Vidsidan av snabblågsprojektet fillmäter jag också ulvecklingen mot högrehasligheler för konventionella lokdragna låg myckel stor betydelse. Försök harinletts på en provsträcka med höjning av den tillåtna hastigheten lill 160km/tim. Även i övrigl genomförs successivt en rad kvalitetshöjande åtgärder, t.ex. vad beträffar lidhållning m. m. SJ genomförde en genomgripandepris- och rabattreform som syfiar lill alt göra del enklare alt åka tåg. En avde mest påtagliga nyheterna som berör alla resenärer är all en generelllågpristaxa utan krav på särskilda lågpriskort har införts i andra klass måndagt.o.m.torsdag samt lördag. Lågprislaxan ligger lägre än taxan undernormalprisdagar. Pensionärer saml innehavare av rabattkort för studerande ochSverigekort har rabatt inte bara på normalpriset utan också på lågpriset.Målsättningen är all försöka sprida resandet över veckans olika dagar. Liksomandra förelag som drivs affärsmässigt tar SJ ut fullt pris när efterfrågan ärsom störst, dvs. En del i reformen är SJ:s nya minigrupprabatt förgrupper på minst två personer. Den ena betalar fullt pris för vuxen, den andrafår rabatt på biljettpriset. Detla gäller även på SJ:s billiga dagar. I enminigrupp åker dessutom alltid ett barn gratis för varje vuxen. Elt taxetak harvidare införts vid . SJ har med det nya pris- och rabaltsystemet visalalt man kan leva upp till målet att inom ramen för bibehållen lågprisprofiltillgodose olika resan-dekalegoriers önskemål och behov på etl affärsmässigtsätt. innebär också all avvecklingen av del särskilda slalliga stödetlill lågprissatsningen kan genomföras något snabbare än enligt tidigareuppgjorda planer. Jag återkommer till detta liksom till den stafiigaersättningen för pensionärs-och studeranderaballerna under anslaget D3. Även på godstrafiksidan är det marknadens behov somstyr valet av insatser från SJ:s sida. Marknadsföringen lar sikte på de mycket stora nyckelkunder som har stora och regelbundna transporter. Dessa kunder har vanligen industrispår och godset går ofta i systemtransporter, dvs. kon tinuerliga transporter i fasta relationer med särskilt avdelad rullande mate riel i sluina omlopp och med hård styrning. För alt öka effektiviteten i 73 utnyttjandetav personal, lok och vagnar saml förbäftra transporlkvalitet Prop. 1985/86:100 och kundservice arbelar SJ med del s.k. BRAVO-projeklet, ell produk- Bil. 8 lionsslyrnings- och informationssystem för planering och uppföljning avlåg- och vagnrörelser. Målel är att öka vagnparkens utnyttjande så att vagnarnakan lastas i genomsnitt mot ca 40 . Utlandslrafiken representerar enmyckel stor tillväxtmöjlighet i SJ:s godstrafik. Detta förutsätter atlöverföringen mellan och kontinenten kan ske på ell effektivt ochkonkurrenskraftigt sätt. De svenska, danska och västtyskajärnvägsförvallningarnahar slutit avtal om atl - med invesleringar i storieksordningen 2 miljarder kr.- kraftigt öka kapaciteten och kvaliteten i godstrafiken till och frånkontinenten genom all etablera den s.k. innefattande bl. a. en nylågfäijeled för godstrafik mellan och . Regeringen gav SJ iuppdrag atl lillsammans med Swedcarrier dels utreda förutsättningarna för allytterligare utöka kapaciteten på , - där de trejärnvägsförvaltningarna har uttalat sin beredskap atl snabbt investera bortuppkomna kapacitetsbrister - dels utarbeta ett förslag till en kompletterandetågfärjeförbindelse mellan och kontinenten. Utgångspunkten för arbetetär att inom ramen för SJ:s ekonomiska mål beakta näringslivets behov aveffektiva och störningsfria kontinenlförbindelser. De kompletterande leder somi försia hand skall övervägas är en direkl förbindelse mellan ochVästtyskland saml en förbindelse mellan och . SJ skall redovisahur en etappvis utbyggnad av en ny lågfäijelrafik kan ske med angivande av näroch under vilka former trafik i en försia elapp kan etableras. Satsningen på kombitrafiken harpåbörjats genom bildandel av S-Combi den Ijuli 1985. Järnvägstransporterna avtrailers är redan uppe i ungefär 600000 årslön vilket skall jämföras med ca400000 årslön . Härtill skall läggas en växande mängdkombitransporter med andra lastbärare. Jag har därför goda förhoppningar om allmålel 3 milj. årslön skall kunna uppnås och kommer noga all följa denfortsaUa utvecklingen. Mycket beror på hur S-Combi lyckas i sinaansträngningar alt träffa avtal dels med SJ om en högkvalitativ produki, delsmed spedilörer och andra transportföretag om etablering av kombiiinjer. Avbetydelse för kombitrafikens ulveckling kan bli den möjlighet som öppnats atlframföra lastbilar med dubbla påhängsvagnar i . 1 den järnvägspolitiskapropositionen berörs SJ:s försäljningsorganisa tion för utlandslrafiken. Försäljningen sköts primärt av ell antal av SJ speciellt utvalda SJ-agenter (spedilörer) som genom successiv specialise ring på vissa varuslag och utlandsdesUnationer fått en mycket stark ställ ning på sina områden utan direkt konkurrens från andra spedilörer. I propositionen framhölls bl. a. att del är angelägel att näringslivet fritt kan välja mellan olika spedilörer vilkel lorde leda till ökade ansträngningar alt erbjuda SJ:s kunder attraktiva Iransportlösningar. borde vara lill gagn för svenskt näringsliv. Trafikutskotlel underströk i samband med behandling av den järnvägspolitiska propositionen vad föredra ganden anfört i denna del. Detankommer på SJ atl inom ramen för de samverkansformer som SJ Prop. 1985/86: 100finner mest lämpliga åsiadkomma en sådan ulveckling av försäljningsor- Bil. 8ganisationen för godslrafiken med utlandet som förordas i den järnvägspolitiskapropositionen och i trafikutskottets belänkande. Jag kan med anledning häravkonstatera alt SJ avser träffa nya agenlavlal som enligt vad SJuppger ligger i linje med intentionerna i del järnvägspolitiska beslutet.Avsikten är bl.a. all alla spedilörer antingen de är SJ-agenter eller inle ifortsättningen fritt skall kunna bearbeta järnvägens kontinent-trafik i sinhelhet. Jag utgår från atl detla innebär aft del kommer att bli lättare förSJ:s kunder atl byta spedilör. Ettmycket betydelsefullt steg mot ökad effektivitet inom hartagits genom den koncernstrategi för samverkan mellan SJ och dotterbolagensamt mellan de olika dotterbolagen som lagl fast genom 1985 årsjärnvägspolitiska beslul. Den viktigaste utgångspunkten i den nya strategin äralt dotterbolagen skall utgöra naturliga komplement till SJ:s egen verksamheloch inle, vilket hillills varil fallet i viss omfatlning, konkurrera medvarandra eller med SJ. Detla underströks särskill av trafikulskollel i sambandmed behandlingen av den järnvägspolitiska propositionen. Utskottet framhöllbl.a.alt det var utskottets uppfattning att del inom inte skallförekomma verksamheter som konkurrerar med varandra. Genom attförutsättningarna för all samordna verksamheten ökar genom den nyakoncernstralegin kan dubblerade verksamheter och konkurrens gentemot SJundvikas vilket utskottet fäste särskilt slor vikt vid. Det primära är således enligt min mening attkoncernen genom att utnyttja resp. Irafikmedels fördelar på ett optimalt sätt isamordnade trafiklösningar kan bidra lill all stärka järnvägenskonkurrenskraft. Koncernen skall alltså enbart arbeta på de delar av marknadendär det finns förutsättningar all stärka järnvägens ekonomi. Av avgörande belydelse för koncernens utveckling denärmaste åren blir hur i dess nya roll som koncernslyrelse tillsammans med det nya förvaltningsbolaget som fått del operativa samord ningsansvaret inom koncernen, lyckas med uppgiften atl genomföra den nya koncernstralegin. Del är härvid enligt min mening av mycket stor vikt atl bolagsgruppen snabbt får en sädan sammansättning och inriklning alt verksamheten överensslämmer med den nya koncernstralegin. Den försia och viktigaste uppgiften för Swedcarrier blir därför alt göra en genomgång av befintlig verksamhet i bolagsgruppen och bedöma i vilken omfattning de olika verksamhetsgrenarna ligger i linje med den nya strategin. Utgångs punkten skall härvid enligt min mening vara all konkurrens inom koncer nen - såväl mellan de olika dotterbolagen som mellan bolagen och SJ - fortsättningsvis inte skall förekomma. Jag vill i del sammanhanget under stryka att den eftersträvade samordningen med andra trafikmedel myckel väl kan åstadkommas utan all del föreligger en ägarmässig bindning mellan SJ och andra företag. Jag räknar med atl återkomma i nästa års budgetpro position med en närmare redovisning till beträlfande de beslut om strukturförändringar inom som fattats med anledning av den nya koncernstralegin. 1985/86: 100 Bil. SJ InvestAB TGOJ m.fl. AB Trafikrestauranger(TR) * Aktierna förvaltas av AB Swe Framlill järnvägspolitiska beslul har statsmakternas intresse i förstahand koncentrerats lill SJ:s ekonomi vilket också varit naturiigt med hänsynlill de ekonomiska problem som funnits och fortfarande finns i järnvägstrafiken.Genom della beslut blir det nu naturiigt att intresset i ökad utsträckningkoncentreras på den ekonomiska situationen för koncernen som helhet. Fr. o. m.år 1986 kommer del atl finnas både koncernresul-talräkning ochkoncernbalansräkning vilket kommer atl underiätta jämförelser med andrakoncerner och göra det möjligt att mäta effektiviteten i hela koncernen itermer av t. ex. soliditet och räntabilitet. SJ betonar i sin anslagsframslällning alt man ser1985 års järnvägspolitiska beslul som ett första sleg mol en s. k.väglrafikmodell för SJ. Det är enligt SJ:s uppfattning angelägel atlstatsmakterna beslutar att gå vidare på vägen mot en fullständig sådanmodell. I den järnvägspolitiska propositionen redovisarföredraganden en positiv syn på den renodlade vägtrafikmodellen som innebär attstaten tar det fulla ansvaret för järnvägens infrastrukturkosLnader och atl SJbelaslas med särskilda avgifter för utnyttjandet av infrastrukturen.Föredraganden framhöll dock all skillnaderna mellan den "internaväglrafikmodell" som infördes genom järnvägspolitiska beslut ochden renodlade modellen inle var så stora att det fanns tillräckligt starka skälaft la stegel fullt ul. Huvudmotivet för aft välja den interna modellen var aftSJ även bör ha kravet på sig all förränta investeringarna iinfrastrukturen så långt detla är möjligl. Dettakrav gäller alltjämt. Bäftre kunskaper krävs dessutom om järn- Prop.1985/86: 100 vägs- och vägtrafikens samhällsekonomiska kostnader. Jag hardärför den Bil. 8 uppfattningen all del inle finns tillräckligt starka skälför statsmakterna all nu la på sig elt ökat ansvar för järnvägensinfrastrukturkostnader utöver vad som redan lagts fast genom detjärnvägspolitiska beslutet. SJhar rätl att teckna aktier, ställa borgen och lämna aktieägarlillskoll när detgäller AB Swedcarrier. När del gäller andra bolag vars aktier förvaltas av SJbeslutar regeringen i varje särskilt fall utan medgivande omförvärv, förvaltning och avyttring av aktier inlill ett värde av 5 milj. kr.samt om borgensåtaganden intill ett värde av 15 milj. kr. I likhetmed vad som i dessa fall gäller för aktier och borgensåtaganden anserjag att ensmidig ordning bör etableras även för hantering av frågor som röraklieägarlillskott.