prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — Besiktningsvolymenförefaller att öka med omkring en procent . (milj.kr.) Räntenetto(inkl. provisioner) BOFAB är ett kreditaktiebolag som fått sin bolagsordningfastställd av regeringen och vars verksamhet enligt lagen om kreditaktiebolagstår under tillsyn av bankinspektionen. BOFAB bildades av dåvarande Postbankenoch Kreditbank som ägde hälften vardera. utvidgadesägarkretsen tiU att omfatta alla de privata affärsbankerna utom SparbankernasBank. I samband därmed ökades aktiekapitalet och fördelades så all hälfteninnehas av den statliga PKbanken och andra hälften av affärsbankerna i övrigt. Bolaget skaU medverka till finansiering av bostads-,kontors- och affärs byggnader. Långivningen skall bestå av långfristiga krediter mot säkerhet av pantbrev i fastigheter och tomträtter. Vidare kan lån lämnas i objekt, som får statligt lån för ordnande av allmän samlingslokal, ävensom utan inteckningssäkerhet i vissa gemensamhelsanläggningar enligt lagen (1974: 172) om samfäUighetsföreningar, Dessutom kan lån lämnas utan inteckningssäkerhet till kommun upp till statslånets nedre gräns för bebyg gelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt län för 127 Skr.1985/86: 20 anordnande av allmän samlingslokal. Medel till utlåningenkan anskaffas genom emission av obligationer. Ilikhet med satte även för en ram för bolagetsmöjligheter att emittera obligationer. Denna ram uppgick lill 6000 milj. kr,(6000). Totalt tecknades exklusive konverteringsobligationer - 4154 milj. kr.(4650). Bolagets upplåning (obligations-, förlags- och reverslån) utgjorde 44869 milj. kr. (40844), Totaltutbetalades 5950 st. lån (10473) till ett värde av 4223 milj. kr. (4915).Lånestocken utgjordes av 143410 st. lån (138397) tiU ettsammanlagt belopp av 45075 milj. kr. (41148). Inläktsräntornauppgick till 5 117 milj. kr. (4515) och kostnadsräntorna till 4949 milj. kr.(4365). Räntenettot utgjorde sålunda 168 milj. kr. (150). Resultatetföre bokslutsdispositioner och skall, 114 milj. kr. (III), har disponeratsgenom avsättning till värderegleringsreserv med 70 milj. kr. (86) samtavsättning till särskild investeringsfond med 9 milj. kr. (5). Av den särskUdainvesteringsfonden har tagits i anspråk 5 milj. kr (0). Efter gjordaöveravskrivningar med 4 milj. kr (0) uppgår resultatet före skatt till 36 milj,kr (20), Bolaget visar en nettovinst på 7 milj, kr (6). (milj. kr,) (milj,kr.) -1,9 engagerade sig första gången i eldistributionsverksamhetbedriven i bolagsform genom förvärv av . Först under1960-talet påbörjades emellertid i samband med en målmedvetenomstruktureringspolitik från statsmakternas sida avseende landets eldistributionett mer omfattande engagemang i eldistributionsbolag parallellt med enutökning av verkels egen detaljdistributionsverksam-het. Vid slutet av1970-talet omfattade verkets bolagsengagemang ett 20-tal förelag. Underär 1978 gjorde verket en framställan om att få bilda ett särskilt 128 förvaltningsbolag för att administrera statensaktieinnehav i de olika el- distributionsbolagen.Detta godkändes av och Skr. 1985/86:20 1979/80kunde - SEAB - starta sin verk-'samhet sommoderbolag i en koncern - - genom att förvärva statens aktier iett antal eldistributionsbolag. Genominrättande av ett särskilt moderbolag med skyldighet att upprätta egetårsbokslut och koncernbokslut erhålls en förstärkt insyn från såväl statens somövriga intressenters sida. Utöver en effektivisering av ägarefunktionen medbl.a. målsättningen att förränta statens kapitalengagemang pä etttillfredsställande sätt kommer bolagsgruppens finansieringsfrågor, gemensammaavialsfrågor, försäkringsfrägoretc. att kunna underlättas. År1984 var SEAB;s och femte verksamhetsår, ingick utöver moderbolaget, som är helägt av statensvattenfallsverk, följande dotterbolag: AB , ,AB , , , , AB SkilUngaryds , , Viskans KraftAB, AB , och AB Ange , Moderbolagetägde härutöver aktieandelar i följande bolag: , , , AB ochÖsthammars , Koncernensomsättning uppgick till 1020 milj, kr, och årets resultat till 1,9 milj, kr.Koncernens balansomslutning per var 1059 milj. kr. Koncernensinköp och produktion av el var 4072 GWh (inköp , produktion ) till enkostnad av 640 milj. kr. Intäkterna av elförsäljning-en uppgick tiU 926 milj.kr., varav 282 för högspänning och 644 för lågspänning. Avlägspänningsförsäljningen uppgick försäljning för elvärme till 291 milj. kr.Antalet lågspänningsabonnenter var ca 194000 varav ca 48 100 elvärmeabonnemang. Koncernenhar försålt fjärrvärme för 31 milj. kr. investerades 182 milj. kr.inom koncernen. Koncernen hade 785 årsanställda. Från inlånades påentreprenadbasis 34 årsanställda. Moderbolagetsomsättning uppgick till 45,9 milj. kr. varav eriades 45,5 milj. kr. som räntortill motsvarande en förräntning av det ställigakapitalengagemanget i SEAB . Moderbolagethade en anställd - verkställande direktören. För administrativa uppgifteranlitades pä entreprenadbasis personal anställd hos . 9 1985/86. Skr.1985/86:20 Framtidsutsikter kommer SEAB att utöka sitt aktieengagemang iÖsthammars från 5 till , Statens förräntningskrav, som var ,prognoseras kvarligga vid denna förräntningsprocent . SEAB tordekunna uppfylla delta förräntningskrav. (milj, kr,) (milj.kr.) -1229,2 -1148,3 Räntenetto (inkl, provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 61 57 AB () bildades och ägs riUhäUten vardera av staten och affärsbankerna. Bolagets ändamål är att genomkreditgivning medverka vid finansieringen av svensk export av varor ochtjänster. Till övervägande del finansieras export av kapitalvaror på kredittiderfrån lägst två till vanligen högst åtta ä tio är. Från lämnas såväl krediter med statligtstöd som krediter lill marknadsmässiga villkor. Krediter med statligt stöd ges för att utjämna skillnaderi konkurrensvillkor vid kreditgivning i förhållande till utländskakreditgivare. Krediter med statsstöd avser i första hand export lill u-länderoch statshandelsländer. Vid export till industriland åligger det exportören,för att statsstöd skall utgå, att i någon form styrka att utländskkredilkonkurrens föreligger. Fast ränta tUlämpas och lågräntesatserna för statsstödda krediter i utländsk valuta mellan 10,och 13,0%per år beroende på kredittid och importiand och valuta. Den treåriga försöksperioden för det direkta statUgakreditstödet via SEK utlöpte . Därefter har det s.k.SEK-syslemet förlängts och gäller f n. tills vidare. Krediter till marknadsmässiga vUlkor lämnas då exportörinte avser all alls utnyttja statligt stöd eller som komplement till enstatsstödd kredit för att finansiera t. ex. tredjelandsdel i projekt ellerlokala kostnader. Räntesatsen för SEKs krediter till marknadsvillkor i kronorvar 13,5%-14,. För bådaslagen av krediter gäller återbetalning efter fastställd plan, vanligen halvårsvis amortering. För lämnade lån skaU enligt SEKs bolags ordning ställas betryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten en exportkre- 130 ditgaranti från exportkreditnämnden(EKN). Vidutgången av uppgick bolagets utlåning tiU 32938 milj. kr. Skr,1985/86: 20 varav 30303 milj. kr. utestod bolaget med kreditofferter ochkreditavtal på tillsammans drygt 37569 milj. kr. avseende kreditgivning medstatsstöd (32439), och 6785 milj. kr avseende krediter tUl marknadsviUkor (1591). Statens kostnad för den statsstödda kreditgivningen harfrån fram till utgången av uppgått till knappt 5 150 milj. kr. SEKs kostnadsmarginal på , som avser täcka bolagetshanteringskostnader samt vissa kreditrisker vid slatsstödd kreditgivning, harhittills inkluderats i det statliga åtagandel. Från skalldenna ersättning uttagas av låntagaren i form av förhöjd ränta. Den löftesprovisionSEK uttar för lämnade kreditofferter är 0,vad gäller statsstöddakrediter och marknadsmässiga krediter i valutor, och 0,för marknadsmässigakrediter i kronor. Bolagets upplåning har i växande grad skett i utlandet. Avtotala upplåningen på 8984 milj. kr. genomfördes i utiandet. Rörelseöverskottet före bokslutsdispositioner och skatteruppgick för är 1984 till 255,0 milj. kr (197,4). Förbättringen berorhuvudsakligen kraftiga konsolidering och på rörelsevoiymenssuccessiva ökning . Efter skatteavsättning och avsättning av 202milj. till värderegleringskonto för utlåning, uppgick nettovinsten till35,1 milj. kr. Av tiU bolagsstämmas förfogande stående medel, 41,0milj. kr., föreslås en utdelning av . per aktie (30), vilket tar i anspråk31,5 milj. kr., samt en avsättning till reservfonden med 3,6 milj. kr. I nyräkning överföres 5,9 milj. kr. (milj.kr.) Vid bolagsstämma beslöts att företagets namn fr.o. skall ändras från tillSvensk (). Bolagetbildades i enlighet med ett mellan statens verk, och träffat konsortialavlal. 1985/86: 20 Enligtnu gällande konsortialavtal .som trätt i kraft äger Vattenfall36 %, , och SydsvenskaVärmekraftaktiebolaget av aktierna. Bolagetsomsättning har ökat från ca 0,5 milj. kr 1972/73 till c:a 475 milj. kr . SKBhar av de svenska kärnkraftföretagen fått uppdraget att utveckla, planera,bygga saml driva anläggningar och system för hantering och omhändertagande avanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken. SKBsvarar också för den omfattande forskningsverksamheten inom kärnavfallsområdetsom staten ålagt de svenska kärnkraftproducenterna. Slutligenhandlägger SKB frågor beträffande prospektering, anriktnings-ochupparbetningstjänster och reservlagring av uran för den svenskakärnkraftindustrin samt medverkar på begäran av delägarföretagen vidurananskaffning. Verksamhetenhar omfattat utredningar, projektering och byggande samt drift avanläggningar och system för omhändertagande av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken m. fl. SKB har ocksågenomfört forskningsverksamhet inom kärnavfallsområdet samt handlagt frågorbetr. uranprospektering, beredskapslagring av uran samt vissa anriknings- ochupparbetningstjänster. SKB:sberedskapslager omfattar anrikat uran och zirkaloy motsvarande behovet för enelproduktion av något över , i enlighet med avtal med Överstyrelsen förEkonomiskt försvar - ÖEF. Prospekteringsverksamhetenunder året har omfattat borrningar och andra undersökningar vid Lilljuthatten iKrokoms kommun, Vaksliden i samt Björkråmyran i . VidLilljuthatten har undersökningarna påvisat en mineralisering om minst 3000 lonuran. Denna har bedömts utgöra en viktig och värdefull malmreserv, varför SKBavser att behålla undersökningskoncessionema i området. Underår 1985 koncentreras prospekteringen till vissa undersökningar främst inomÅseie kommun. SKBär avtalsslutande part för vissa uranrikningskontrakt med US De partment om Energy och Techsnabe-xport i . Några av USA- konlrakten är tecknade för räkning. har Vatten fall sagt upp en del kontrakt och tecknat nya anrikningsavtal i , varför SKB:s åtagande betr. USA-kontrakten successivt kommer att av vecklas. Betr, SKB:s kontrakt med Techsnabexport har en anpassning av priset framförhandlals med hänsyn tiU priset för motsvarande tjänster i . 132 har en översyn av SKB:s organisationoch uppgifter Inomförsöijningsledet skall SKB utgöra organ för samord- Skr. 1985/86:20 ningoch stöd vid upphandling av nukleärt material och tjänster samt svara för eltantal gemensamma och allmänna uppgifter. Frånden gäller ny lagstiftning för kärnteknikområdet, lag omkärnteknisk verksamhet (SFS 1984:3). För kärnkraftföretagens och SKB:s delinnebär lagen utökade åligganden att bedriva och redovisa en allsidigforskningsverksamhet, främst med inriktning på slutförvaring av högaktivlradioaktivt avfall. Lagen föreskriver bl.a. att industrins forskningsinsatserskall redovisas i ett program som fr, o. m. skall ingesvia använt kärnbränsle, NAK, lill regeringen förutvärdering. Motbakgrund av den nya lagens krav har SKB genomfört en omfattandeforskningsverksamhet i huvudsak med hjälp av företagsextema resurser, såsomforskningsresurser vid högskolor, forskningsinstitut, konsultförelag m, fl.Platsundersökningar har pågått i bl. a. Klipperåsen i . Ijuni 1984 beviljade regeringen -FKA - och OKGAktiebolag - OKG - tillstånd att tillföra reaktorerna F3 resp 03 kärnbränsle pägrundval av den inom SKB sammanfattade rapporten 3 och ett i februari 1984inlämnat program för forskning och utveckling i enlighet med krav i den nyalagstiftningen. Ijuni 1984 inlämnade SKB i enlighet med finansieringslagens krav enkostnadsberäkning för kämkraftproduktionens radioaktiva restprodukter (Plan-84) tUl NAK. Efter beredning hos NAK fastställde regeringen avgiften för 1985till /kWh el från kränkraftproduktionen. Byggnadsarbetenför SFR, SKB:s centrala lager för slutförvaring av driftavfall från de svenskakärnkraftverken samt visst avfall från Studsvik, sjukhus och industri harkunnat genomföras planenligt. har anläggningens tilUartstunnlarsprängts. Arbetet genomförs på SKB:s upp- . drag såsom totalentreprenad avStatens . Den första lagringsetappen omfattande sUo och femförvaringstunnlar, sammanlagt 50000 m\ beräknas vara färdig för drift 1988. Byggnadsarbete,montage samt driftsättning har fortgått vid SKB:s centrala mellanlager föranvänt kärnbränsle, CLAB. OKG skall för SKB;s räkning handha driften av CLAB.OKG:s driftorganisation för detta har till fullo etablerats och trätt ifunktion under årel. Anläggningen beräknas bli färdig för bränslemottagningunder , vilket innebär försening jämfört med ursprunglig planering. Uppbyggnadenav ett transportsystem för använt kärnbränsle och radioaktivt avfall harfortsatt planenligt och är i stort slutfört med avseende på transporter avanvänt kärnbränsle. Förutom det specialbyggda fartyget bestårutrustningen av tio transportbehållare med insatser för kärnbränsle, tvåtransportbehållare för härdkomponenter, tre terminalfordon med lastbärare samtmobilt kylsystem m. m. har legatupplagd med reducerad besättning vid Nya hamns Varv . SKB har fr. o. m. övertagit fartyget från det franska dotterbolaget . I samband härmed har rederiaktiebolaget kontrakterats för drift av fartyget och förbere delser har vidtagits för att avveckla bolaget samt övriga engage- 133 mang i med anknytning till . SKBhar fört diskussioner med främst andra s. k. Baseload isyfte att överlåta delar av det s.k. 80-ialskonlraktet med Cogéma. Några avtalhar dock ej träffats varför SKB:s åtagande är oförändrat. SKB har ett förhållandevisomfattande internationellt samarbete inom hela företagets verksamhetsområde.Viktigt härvidlag är det forskningssamarbete som sker betr. radioaktivt avfallmed systerorganisationer i , , och samt organ inomlAEA och / . Ett betydande internationeUt forskningsutbyte sker ocksåinom det OECD-projekt som under SKB:s administration genomföres i Stripa gruvamed deltagande av nio länder. Även för övrig verksamhetär det internationella informationsutbytet och konlraktverksamheten omfattande.Viktigt är här bl.a. arbetet inom där SKB företräder Sverigei uranförsöijningsfrågor. Det råder ettförhållandevis stort internationellt intresse för SKB:s forsknings- och övrigverksamhet. Uppdrag har erhålUts från , och kontakter har tagitsmed stort antal andra länder. ABSvensk laboratorietjänst (Svelab) 1983/84*(milj. 1982/83** (milj. 1983/84 148 1982/83 149 * /84 föriängt . (1983-07-01-1984-12-31) ** 1982-07-01-1983-06-30 Svelabbedriver vid elva regionlaboratorier laboratorieverksamhet inom områdenalivsmedelskontroll, vattenkontroU, veterinärmedicinsk diagnostik,fodermedelskontroll och miljökontroll. Verksamheten bedrivs pä affärsmässiggrund och dess kostnader finansieras via avgifter för utförda uppdrag. Frånstarten och fram t.o.m. var staten och dåvarande ägare av bolaget. Ar 1974 utökades ägarkretsen medKooperativa Förbundet och Industrins Livsmedelsgrupp. /83inträdde bland ägarna. Aktiekapitalet ökades till 4560milj. Det nuvarandeägarförhållandet är följande: staten , ,jordbruksnäringen , konsumentkooperationen och den privatalivsmedelsindustrin . Bolagets syfte Skr. Svelabshuvuduppgift är att mot ersättning ge laboratorieservice inom områdenalivsmedelskontroll, vattenkontroll, veterinärmedicinsk diagnostik och miljökontroll.Viss laboratorieservice kan också ges inom t. ex. det lantbrukskemiska området.Vidare bedrivs provtagning, utvärdering och rådgivning inom ramen för Svelabsverksamhetsområden. Fr.o.m.den 1 januari 1985 sammanfaller verkamhetsäret med kalenderåret, varför dennaredovisning omfattar . Under verksamhetsåret har två beslut fattatsav statsmakterna som är av särskild betydelse för bolaget. Det ena och mestbetydelsefuUa beslutet, avser den obligatoriska salmonellakonlrollen avfjäderfä. Uppfödarna skaU fr. o. m. den själva svara för samtligalaboratoriekostnader i samband med kontrollen. ersatte staten störredelen av dessa direkt tiU bolaget. Kontrollenhar minskat i omfattning till följd av förkortade uppfödningstider och därmedminskad provtagningsfrekvens enligt författning meddelad avlantbruksstyrelsen. Genom den volymminskning som således uppstått har bolagetsintäkter inte oväsentligt minskat. Detandra beslutet innebär att statsbidraget för obduktioner ändrats fr.o.m. den 1juli 1984. Även detta har medfört minskade intäkter för bolaget. Denämnad förändringarna har starkt påverkat del ekonomiska resultatet förverksamhetsårets senare del. Trots detta har resuhatet för hela perioden blivitbetydligt bättre än väntat. Vissarationaliseringar har genomförts under verksamhetsåret. Sä t. ex. har ettADB-system införts som innebär en effektivisering av utskrift avanalysprotokoll och fakturor samt ett underlättande av statistikarbetet.Bolagets huvudkontor har övertagit samtliga de ekonomi- och personaladministrativarutiner som tidigare handhafts av ett servicebolag. Härigenom har uppnåttssnabbare och smidigare hantering av dessa rutiner, resultatuppföljningen harblivit bättre och kostnaderna inte oväsentligt lägre. Huvudkontoret har flyttatin i större och billigare lokaler på Apelbergsga-lan 40, . Underräkenskapsåret har bolaget startat en ny service till framförallt mindrelivsmedelsföretag. Den innebär utbildning av personal i livsmedelshygien,upprättande av kontrollprogram, bearbetning och uppföljning av analysresultatsamt rådgivning. Denändrade situationen till följd av de tidigare nämnda författningsändringarnainnebär att det ekonomiska resultatet för är 1985 och beräknas bliotUlfredsställande. För att få till stånd en anpassning efter de ändradeförhåUandena har förslag tagits fram till en ändrad organisation förslag somär föremål för diskussion mellan ägarna. (milj.kr.) Antal anställda 1 Q Bolaget bUdades som följd av riksdagsbeslut år 1979.Första registreringsdatum är . Som följd av den dåvaranderegeringens principbeslut att inle lokalisera ny statlig verksamhet tillStockholm, beslöts att lokalisera bolaget till . Bolagets verksamhet inleddes , Egentiigoperativ verksamhet inleddes är 1982 i samband med bolagetsetablering i . Bolagels verksamhet syftar till att i samverkan med ellerpå uppdrag av andra företag och organisationer kommersiellt nyttiggöra svenskmiljöteknik för svenska och internationella marknader. Verksamheten inriktas mot miljöområdet och bedrivs iprojektform. Bolaget åtar sig projektlednings- och koordineringsuppgifler. Avtal har träffats mellan staten och TEMU Interactor ABmed innebörden att staten överlåter sina aktier i till , Aktieöverlåtelsen är ett första steg i en fusionmeUan de bägge bolagen och , Ett projekt avseende forsknings- och åtgärdsbehov inomområdet vibra-tionsrelaterade arbetsmiljöproblem har avslutats. Projektet, sombedrivits med anslag från Arbetarskyddsfonden, väntas få en fortsättning i formav teknikupphandling av vibrationseliminerande processer. Avtal har slutits med meteorologiskaoch Hydrolo- giska Institut () om samarbete vid utveckling och kommersiell explo atering av system för lokala prognoser avseende marin miljö. En teknisk ekonomisk förstudie har inletts liksom överläggningar med köpare av 136 referensanläggning i en svenskhamn. 1 ettannat samarbetsprojekt har arbetet inletts på utveckling av system förförbättring av den träbearbetande industrins arbetsmiljö. Projektet är baseratpå ett samarbetsavtal med tre företag med för projektet kompletterandekompelens. 1984(milj, kr.) Bolaget bildades som följd av riksdagsbeslut år 1979.Första registreringsdatum är . Som följd av den dåvaranderegeringens principbeslut att inte lokalisera ny statlig verksamhet tillStockholm, beslöts att lokalisera bolaget till . Bolagets verksamhet inleddes . Egentligoperativ verksamhet inleddes i samband med bolagetsetablering i . Bolagets verksamhet syftar till att i samverkan med ellerpå uppdrag av andra företag och organisationer kommersieUt nyttiggöra svensktransportteknik för svenska och internationella marknader. Verksamheteninriktas mot transportområdet och bedrivs i projektform. Bolaget ålar sigprojektlednings- och koordineringsuppgifter. Avtal har träffats mellan staten och TEMU Interactor ABmed innebörden att staten överlåter sina aktier i lill . Aktieöverlåtelsen är ettförsta steg i en avtalad fusion mellan de bägge bolagen och . Införförestående fusion har verksamheten haft begränsad omfattning. Den har främstomfattat studier av projektförutsättningar samt medverkan ilicensförhandlingar. Skr,1985/86:20 SEMKO, översikt 1983/84 1982/83 (milj.kr.) Resultat före disp. 1983/84 1982/83 Antal anställda 218 217 SEMKO, ärriksprovplats för elektrisk materiel, huvudsakligen för sådan materiel som användsi hem och hushåll. Aktieägare är svenska staten , med 29,och med 19,. SEMKOs uppgift är att svara för all officiell provning,dvs. av myndighet föreskriven provning på sädana produkter som ingår i SEMKOsob-jektområdet. Den helt övervägande delen av provningen har föreskrivits avStatens och gäller elsäkerheten, dvs. säkerheten mot elektrisk stötoch brand. Genom att staten har huvudinflytande har kunnatdelegera rätten att falla beslul om godkännande. Viss provning görs även enligtandra myndigheters föreskrifter. Det gäller t. ex. uppmätning av ultraviolettstrålning från solarier, joniserande strålning frän TV-apparater och kontrollav mikrovågsugnar. När kraven är uppfyllda godkänner SEMKO produkter ochfabrikanten kan då genom S-märkning för allmänheten visa att den är godkänd.Fabrikanterna ansvarar för att de godkända produkterna tillverkas och säljs idet av SEMKO godkända utförandet. Genom att göra stickprovskontroller påmarknaden och genom att följa upp anmälningar och rapporter om olycksfall, fårSEMKO kännedom om sådana fall då produkter säljs i ett utförande som avvikerfrån det godkända. SEMKO kan då påyrka rättelse och i svårare fall anmälaförseelsen lill ansvarig myndighet för åtgärd. Verksamheten under /84 Personalstyrkan var vid verksamhetsårets början 217personer och vid dess slut 218. tjänstgjorde 45 personer inom ledning ochadministration, 22 personer inom norm- och utredningssektionen samt 153 inomtypprov-ningssektionen. Av dessa vara 135 direkt engagerade i provningsverksamheten. Sedan verkamheten kommit igång i de nya lokalerna efterinflyttningen , har en stabilisering skett, innebärande att diverse "barnsjukdomar" botats både med avseende pä lokaler och prov ningsutrustningar och på den nya organisationen som infördes under före- 138 gående år. uppdragstiderna har kunnat hållas pä en acceptabel nivå.Vissa "puck- Skr, 1985/86: 20 lar" som fanns vid verksamhetsåretsbörjan, som en följd av dels flyttningen, dels den sedvanligasemesterperioden, har kunnat bortopereras genom en god arbetsinsats avpersonalen. har vidtagits en del åtgärder för att ävenrationalisera det konlorstekniska arbetet, således har l.ex,ordbehandlingsapparater införskaffats till ett flertal sekreterare. Inom den internationella certifieringen arbetas på enfinslipning av procedurer avsedda att underlätta utfärdandet av nationellagodkännanden genom tUIämpning av principen om ömsesidigt erkännande avprovningsresultat. Under verksamhetsåret har ca 13600 provningsuppdragavslutats. Av uppdragen var 2720 () förstagängsuppdrag med fuUständigprovning, 1795 () kunde godkännas redan efter första provningen, 925 måsteunderkännas, SEMKOs förteckning över godkänd elektrisk materielinnehåller: