prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — I samband med alt etl nyllstatsbidragssystem till missbrukarvården träder i krafl sker ensatsning på utvecklings- och försöksverksamhet vad beträffar nya ellerförändrade former av institutionsvård eller alternativ fill sådan vård. Jagberäknar för detta ändamål 10 milj. kr. för nästa budgetår. Under innevarande budgetår harbidrag lämnals till utvecklingsinsatser inom narkomanvårdsområdel. Dennasatsning bör fortsätta och som syfta till atl stimulerautvecklingsarbete vid socialbyråer och s.k. vårdcentraler förnarkotikamissbrukare. Jag beräknar för detta ändamål 5,15 milj. kr. svarar för ulbildning avsocialtjänslpersonal och utveck- 12 Ung av metoder i detsociala arbetet för flyktingar och invandrare. 1985/86:100skall styrelsen genom bidrag stödja kommunala insatser för zigenare, som Bil. 7 omfattar familjepedagogiskt arbete eller projekt med andra former av socialtarbete. Under detta anslag har jag även beräknat medel förförsök med nya vård-och behandlingsmetoder som under innevarande budgetårredovisats under anslaget H 4. Bidrag till organisafioner m.m. Jagberäknar medelsbehovet för nästa budgetår till totalt . Medhänvisning fill vad jag anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt till Utvecklings- och försöksverksamhet /87 anvisa ett reservafionsanslag av . I.Internationell samverkan Prop. Ril 7 Samarbetet med () ärden mest omfattande enskilda delen av internationellaverksamhet. Arbelel inriktas bl.a. på att stödja för Hälsa föralla där elt vikiigi område är att utveckla primärvård ochhälsofrämjande åtgärder i hela samhället. Av särskill intresse för ärdet utvecklingsarbete som bedrivs inom WHO:s europaregion och som lett framtill ett dokument med hälsopolitiska mål för . har i WHO tagitupp bl.a. behovel av etl ökat arbeie inom läkemedelsområdet och belräffandelivsslilsfak-lorer som alkohol och rökning. Vidare har betonat viktenav att utjämna skillnader i hälsotillstånd mellan länder och mellan olikabefolkningsgrupper inom ett land. I detta sammanhang har särskilt markerats behovetav utvecklingsarbete för all stärka hälsofrämjande åtgärder inom olikasamhällssektorer. På nordiskt initiativ antogs vid världshälsoförsamlingen resolution om förbättrad användning av läkemedel framför allt i utvecklingsländerna.Som etl resultat av resolutionen har WHO anordnat ett möte omrationell användning av läkemedel. kommer att följa upp denna frågaunder världshälsoförsamling. Samarbetet inom () gällerorganisationens sociala verksamhel, särskilt handikapp-, narkotika-, äldre-,barn- och kvinnofrågor. spelar en aktiv roll inte minsl för all fåtill stånd effektiva åtgärder mot narkofikamissbruk. 1985 avslutades FN:s kvinnoårtionde med enkonferens i . verkade vid konferensen bl.a. för åtgärder somstärker u-landskvinnornas ställning. I det slralegidokumenl som enhälligtanlogs betonas bl.a. kvinnornas avgörande roll som huvudansvariga förfamiljens hälsa. Vidare framhålls i dokumentet all kvinnans förmåga attkontrollera sin egen fruktsamhet är en viktig grund för att få del av andrarättigheter. Mödra- och barnavård samt insatser för familjeplanering bör därförstärkas inom primärhälsovården liksom information om familjeplanering. Äveninom , organisationen för ekonomiskl samarbete och utveckling ()och den internationella arbetsorganisationen () bedrivs ell omfattandesocial- och hälsovårdspoliliskl samarbete i vilket deltar. svarar för deltagande i rådetshälsovårdskommitté, sociala kommitté och socialförsäkringskommitté saml i dens.k. Pompidougruppens arbeie med narkofikafrågor. Det bilaterala samarbetetinom hälso- och sjukvårdens område samt inom mellan ochelt antal enskilda länder består bl.a. av erfarenhetsutbyte,stipendialverksamhel, symposier elc. har avtals-bundet samarbele medPolen, , och . Samarbeteförekommer vidare med flera andra länder. Det nordiska regeringssamarbetel påsocial- och hälsovårdsområdel har sin utgångspunkt i nordiska ministerrådet ochdess ämbetsmannakommitté för socialpolitik, den nordiska socialpolitiskakommittén. Verksamheten har bedrivits enligt riktlinjerna i det revideradesamarbetsprogram som fastställdes av social- och hälsovårdsministrarna iaugusli 1982. Ensvensk-finsk arbetsgrupp arbetar med frågor om de 154 finskspråkiga invandrarnas situation inom den svenskahälsovården och so- Prop. 1985/86:100 cialtjänslen och med att kartlägga deeventuella problem inom hälso- och Bil. 7 socialtjänslsektorerna, somåtervändande finska medborgare kan ställas inför i . En revideradsocialförsäkringskonvention med har trätt i kraft . Den 1januari 1986 träder en konvenfion på pensionsområdet med i krafl, somkommer att följas upp med en särskild överenskommelse med iQuebec. har vidare ett pensionsavtal med undertecknats.SocialförsäkringsförhandUngar med beräknas bli slutförda . Bidrag till samt internationelltsocialpolitiskt samarbete m.m. Från anslaget bekostas bl.a.Sveriges deltagande i världshälsoorganisa-fionens (WHO) verksamhel, bilateraltsamarbele på hälso- och socialvårdens område, inlernationellt - särskiltnordiskt - socialpolifiskt samarbete samt medlemskap iInternafional Associafion (). 1985/86 Beräknad änd- ring 1986/87 3 IS 000 500 000 424 000 582 000 131 000 202 000 453 000 -1-+ + + Utgifier för svenskl dellagande iWHO:s reguljära sammankomster Bidrag till FN:s fond för kontrollav beroendeframkallande medel Stöd tillnarkotikabekämpning i utvecklingsländerna Bilateralt samarbele på social- och hälsovårdsområdet beräknar prisomräkningen lill 38 000 kr.för bilateralt samarbete på social- och hälsovårdsområdet. Därutöver föreslårstyrelsen en volymökning med . för detta område. Under posten Vissainlernafionella resor beräknar socialstyrelsen prisomräkningen fill 11 800 kr.och volymökningen till . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag det sammanlagda anslagsbehovet lill 29 245 000kr. Jag hemsläller allregeringen föreslår att till Bidrag till samtinternationellt socialpolitiskt samarbete m.m. för /87 anvisaetl förslagsanslag av . Vissa internationella kongresser i 1984/85 Ulgift 247000 Reservation 61 764 1985/86 Anslag 200000 1986/87 Förslag 1 000 000 Anslaget bör för näsla budgelår räknas upp med . för att bestrida kostnader för förberedelserna för en inlernationellvärldskongress för socialarbetare () i . Tolalt beräknaskostnaderna till 2,5 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Vissa internationella kongresser i Sverigeför /87 anvisa elt reservationsanslag av . Bilaga 5.1 Prop. 1985/86:100 Bil. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs all 4 kap. 6 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följandelydelse. 4 kap. 6§' Avinflutna arbetsskadeavgifter förs en trettiondel lill staten som bidrag lillkostnaderna för försäkringens förvaltning. Återstoden förs till en fond,benämnd arbetsskadefonden med vars tillgångar kostnaderna för ersättningarenligt lagen (1976:380) om arbeisskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelserskall läckas. Fonden förvaltas enligt grunder som fastställersärskill. Avinflutna arbelsskadeavgifter förs en tjugondel lill staten som bidrag fillkostnaderna för försäkringens förvaltning. Ätersloden förs till en fond,benämnd arbetsskadefonden med vars tillgångar kostnaderna för ersättningarenhgt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelserskall täckas. Fonden förvallas enligt grunder som fastställersärskill. Dennalag träder i krafl . Av influtna arbelsskadeavgifter för tidenden - skall dock den andel som skall föras tillstaten som bidrag till kostnaderna för försäkringens förvaltning utgöra enljugofemtedel. Senaste lydelse 1984:1107. Bilaga 5.2 Frop. 1985/86:100 Bil. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring' dels att 3 kap. 5§ skall ha följande lydelse, delsall del i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 5 a §, av följande lydelse. Den allmänna skall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra fill anställning eller till annat förvärvsarbete. Beslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om atl den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring av betydelse för rätten fill sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. b) när förtidspensionenligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändrasmed hänsyn fill ändring i den försäkrades förmåga eller möjlighet att beredasig inkomst genom arbete, samt c) när delpension enligt särskildlag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras medhänsyn till ändring i den försäkrades arbets- och inkomstförhåUanden. b) när förtidspension enligt dennalag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras medhänsyn till ändring i den försäkrades förmåga eller möjlighet att bereda siginkomst genom arbete, c) när delpension enligtsärskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändrasmed hänsyn lill ändring i den försäkrades arbets- och inkomstförhållanden,samt d) närtjänstepension beviljas den försäkrade. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) ej ske förrän efter del fått kännedom om inkomständringen. Ändring skall i annat fall ske så snart anledning dll ändringen uppkommit. Denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej i annat fall än som avses iförsta stycket b) eller c) sänkas under tid då den försäkrade Denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej i annat fall än som avses iförsta stycket b), c) eller d) sänkas under lid då den försäkrade ' Lagen omtryckt 1982:120. Lydelse enligt prop,1985/86:67. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1. bedriverstudier, för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudieslöd för arbetslösa eller bidrag enligtförordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander, 2. genomgår grundutbildning förvuxna (grundvux) eller grundläggande svenskundervisning för invandrare ochuppbär timersättning för studierna, 3. är inskriven vidarbetsmarknadsinstitut eller efter förmedhng av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, 4. är gravid och avbryter ellerinskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse ellerden beräknade tidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig frånförvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder lill barneteller likställs med förälder enligt 1 § lagen (1978:410) om rätt fill ledighetför vård av barn, m. m. och barnet inte har fyllt . Motsvarande gällervid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn iavsikt alt adoptera det, om mindre än har förflulit sedan den försäkradefick barnet i sin vård. Om den försäkrade i fall som avses i tredje stycket1) bedriver studier som beräknas pågå , skallförsäkringskassan, vid sjukdom , beräkna sjukpenningenpå en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbartden inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna fid. För en försäkrad, till vilken tjäns tepension utges i form av ålderspen sion eller annan därmed jämställd pension före utgången av den månad under vilken han fyller , skall sjukpenninggrundande inkomst fastställas om han har ett förvärvsarbete som beräknas pågå underminst i följd. Den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas därvidenligt 2 §. År en försäkrad med sådan tjäns tepension som avses i första stycket heh eller delvis arbetslös samt arbets sökande, skall sjukpenning grundande inkomst fastställas endast om tjänstepensionen understiger av lönen närmast före pen sionsavgången. Den sjukpenning grundande inkomsten beräknas där vid på grundval av lönen närmast före pensionsavgången eller, om den försäkrade inte har för avsikt att för värvsarbeta i samma omfattning som tidigare, den inkomst han kan antas få av arbete som svarar mot det före liggande arbetsutbudet. Vid beräk ningen skall iakttas att inkomsten inte får överstiga ,,q Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. minskas med tjänstepensionen. Minskningen får dock inte getill resultat att en försäkrad som är endast delvis arbetslös erhåller lägresjukpenninggrundande inkomst än om beräkning skett enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Bilaga 5.3 Prop. 1985/86:100Bil. Lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension Härigenom föreskrivs atl 16 § lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bosladsfillägg lill folkpension' skall ha följandelydelse. En kommun skall erlägga det belopp som preliminärt beräknar som kommunens kostnad för kommunala bostadstillägg för månaden. Detta belopp avräknas mot det för-skoft på kommunalskaft, som kommunen samma månad får uppbära enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Om det belopp som avräknats inte motsvarar kommunens kostnad för månaden skall jämkning ske av något av de preliminärt beräknade belopp som skall avräknas efter den månad under vilken anledning till jämkning uppkom. Det belopp som en kommun skallerlägga avräknas mot det förskott på kommunalskatt, som kommunennärmast följande är får uppbära enhgt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. med en tolftedelvid varje utbetalningstillfälle. Avräkning , februari, mars och aprUmånader får dock ske med det belopp som bestämmer pågrund av en preliminär beräkning. Om det belopp som avräknats / januari, februari,mars eller aprU månad inte motsvarar en tolftedel av statsverkets fordran hoskommunen, skall en härav betingad jämkning ske av det belopp som avräknas / majmånad. skall lämnariksrevisionsverket, länsstyrelserna och kommunerna uppgift om de belopp somskall avräknas. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller i fråga om avräkning av kommunernas kostnader för kommunalabosladstill-lägg för . ' Lagenomtryckt 1976:1014. 2 Senaste lydelse 1981:1178. Register Kronor Prop. 18 A. m.m. , förslagsanslag 22 801000 Utredningar m.m.,reservationsanslag 26 000 000 verksamhet,reservalionsanslag 35 661 000 Extra utgifter, reservationsanslag 1 725 000 Administration av socialförsäkring m.m. Försäkringsöverdomstolen,förslagsanslag 10 981 000 Försäkringsrätter,förslagsanslag 40 712 000 ,förslagsanslag 303 851 000 Allmännaförsäkringskassor, förslagsanslag 405 749 000 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Allmännabarnbidrag, förslagsanslag 8 245 000 000* Bidrag lill föräldraförsäkringen, förslagsanslag 954 000 000 Vårdbidrag för handikappade barn, förslags anslag 470 000 000 Bidragsförskott, förslagsanslag 1 530 000 000* Barnpensioner, förslagsanslag 211 000 000 Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn, förslags- 4 900 000 "'8 11 414 900 000 Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 5 005 000 000 48 100 000 000 Bidrag till kommunala bosladsfillägg fill folk- Vissa yrkesskadeersättningar m.m., förslags- 2 500 000 54 147 500 000 63 E. Hälso-och sjukvård Prop. Inledning "'' ' , förslagsanslag 149 629 000 Statlig kontroll av läkemedelm.m., förslagsan slag 1 000 Statens räUskemiskalaboratorium, förslagsan slag 23 283 000 Statensrätlsläkarstalioner, förslagsanslag 24806 000 Rättspsykiatriska stationer och kliniker, för- slagsanslag 84 770 000 Statens miljömedicinskalaboratorium, förslags anslag 20 021 000 Statens giftinformalionscentral, förslagsanslag 5 405 000 slagsanslag 4 558 000 Bidrag till driften av en WHO-enhet för rappor- tering av läkemedels biverkningar, förslagsan slag 1 574 000 Statens institul för psykosocial miljömedicin, förslagsanslag 3 133 000 4 533 682 000 1 087 000 000 6 190 933 000 88 Statens bakteriologiskalaboratorium: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag Driftbidrag, reservationsanslag Centrallaboratorieuppgifter, förslagsanslag Försvarsmedicinsk verksamhet, förslagsanslag Utrustning, reservationsanslag Hälsoupplysning, reservationsanslag Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens plane rings- och ralionaliseringsinslitui Bidrag till allmän sjukvård m.m., förslagsanslag Vidareutbildning av läkare, reservalionsanslag Beredskapslagring och ulbildning m.m. för häl so- och sjukvård i krig . reservationsanslag Driftkostnader för beredskapslagring m.m., förslagsanslag Bidrag lill kommunala undervisningssjukhus m.m.,förslagsanslag 111 F. Omsorg om barn och ungdom Inledning 115 1. Bidrag till barnomsorg, förslagsan slag 8 490 000 000 Bidrag till hemspråksträning i förskolan, för- slagsanslag 30 375 000 förslagsanslag 3 075 000 för internationella adoptionsfrå- .-,-. förslagsanslag 3 654 000 8 527 104 000 Omsorg om äldre och handikappade Inledning 128 1. Bidrag tillsocial hemhjälp, förslagsanslag Bidrag till färdtjänst,förslagsanslag Koslnader för viss omsorg omhandikappade, Kostnader för viss ulbildning av handikappade m.m., förslagsanslag Ersättning till televerkel för texttelefoner, för- Ersätlning lill postverket för befordran av Kostnader för viss verksamhet för synskadade och döva, förslagsanslag Statens hundskola,förslagsanslag Bidrag till handikapporganisationer,reserva- 1 831 000 000 2 443 969 000 145 H. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Upplysning och informalion på drogområdel, reservationsanslag 4 769 000 Bidrag fill missbrukarvård,förslagsanslag 810 000 000 Bidrag till organisationerm.m. anslag 45 932 000 Utvecklings- ochförsöksverksamhel, reserva fionsanslag 28 466 000 Bidrag fill samt in- ternationellt socialpolitiskt samarbete m.m., förslagsanslag 29 245 000 Vissa internationella kongresser i , reservationsanslag 1 000 000 30 245 000 Totalt för socialdepartemenlel 84 491 298 000 Bilaga 8till budgetpropositionen 1986 1985/86:100Bil. Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet saml forsknings- och utvecklingsverksamhetpå transportområdet. Till hör också bl.a. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institul () och (). Del ungefärliga antalet anslällda vid myndigheternaunder framgår av nedanstående sammanställning. Statens väg- och trafik- Exkl,de anställda vid statliga bolag. Regeringensambition att återställa balansen i ekonomi ställer krav på en fortsattåterhållsam budgetpolitik. Detla medför atl en fortlöpande omprövning avverksamheter och rationalisering av metoder och rutiner måste ske inom allaverksamhetsområden. Regeringen fullföljer trafikpolitiskabeslut atl ge invånare och näringsliv en tillfredsställandetransporlförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Som etlled i fullföljandet av det trafikpolitiska beslutet tillsattes tvåarbetsgrupper inom med uppgift atl dels klargöraförulsällningarna för en bättre samordning av den investeringsplanering sombedrivs inom de 1 1985/86. olika Irafikverken, delsundersöka om de avgifter och skatter som belastar Prop. 1985/86: 100 olikatrafikslag och trafikgrenar är väl avvägda med hänsyn lill de sam- Bil. Arbeisgrupperna har redovisat resultat av sinaundersökningar i två rapporter som remissbehandlats. Regeringensställningstaganden i anledning av rapporterna och remissyttrandena redovisas iavsnittet "Särskilda frågor". Näringslivet ställer höga krav på rationellatransporter. En växande andel högförädlade produkter i varuhandeln förstärkerbehovet av snabba och säkra transporter såväl inom landet som över gränserna.Tillsammans med de direkta transportkostnaderna svarar kostnaderna förhantering, lager och förråd för en belydande del av varupriset. En minskning avdessa s.k. malerialadminislrativa koslnader, vilkel förutsätter effektiva transporter,kan därför verksamt bidra till all stärka svensk industris konkurrenskraft.Med hänsyn till den successivt växande betydelsen av exporten och importen ärdärvid goda förbindelser med i försia hand kontinenten och grannländerna avstor vikt. Fortsatta ansträngningar kommer atl göras för atl tillgodose dessabehov. För atl kunna höja effektiviteten inomtransportsektorn krävs vidare ell ständigt forsknings- och utvecklingsarbeterörande bl. a. fordon, transportsystem och transportorganisation. Enmålmedveten satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet är därför enviktig del av regeringens trafikpolitik. Genom teknikupphandling och beställningar lillindustrin kan den offentliga sektorn också påskynda den tekniska ulvecklingenoch stärka industrins konkurrenskraft. beslutade på förslag avregeringen alt kravet på atl använda bilbälte skall ulökas lill all omfattaäven passagerare i personbilars baksäte. Kravet kommer att gälla för personersom är eller äldre. Beslutet träder i kraft den . Detlotala personlransporlarbelet har utvecklats myckel snabbi underefterkrigstiden. Särskilt markant är privatbilismens tillväxt fram till mittenav . Efter etl avbrott på grund av energikrisen och dendärmed följande drivmedelsransoneringen i , ökade transportarbetet återfram . Då inträffade näsla energikris, nu i form avkraftiga prisökningar. I början av 1980-lalel kan åter en ökning av biltrafikennoteras. Ulvecklingen fram lill och med 1960-talel innebarall bilen expanderade på samfiiga delmarknader. I början av 1970-talel bötjadeexpansionen att bromsas upp i större tätorter, där det skedde en mer medvetensatsning på kollektivtrafiken. Slutet av 1970-lalel blev en tillväxtperiodframför allt för den interregionala kollektivtrafiken, bl. a. på grund avändrad prissättning - lågpriser - och förbättrat utbud. I början av 1980-talelär del den regionala kollektivtrafiken som ökat snabbast genom förbättrat utbudoch lägre taxor. Ulvecklingen har också påverkals av stagnerande hushållsin- Prop.1985/86: 100 Bil. Figur I. Inrikespersontransportarbete med fördelning på transportmedel 1950-1984 () komster, ändrade avdragsregler för resor lill och frånarbetet saml höjda drivmedelspriser. Efter har dellotala godstransportarbetet ökat i slort sett oavbrutet fram lill år 1974.Under perioden 1950-1974 ökade det från 15 fill 50 miljarder lonkilomeler,vilket innebär en ökningstakt på drygl . Särskilt markant var ökningenav de långväga lastbilstransporterna. har transportarbetet legatkvar omkring denna nivå men fluktuerat kraffigare än tidigare på grund avkonjunklurvariafioner. Även om del lotala transportarbetet har varit relalivlkonstant har strukturförändringar skett. Den transporterade godsmängden harminskat medan medeltransportsträckan däremot har ökat, framför alll beroende påen ökad andel långväga transporter. Om man lill det inrikestransportarbetet i lägger även den utrikes sjöfarten längs svenskakusten uppgår transportarbelel lill knappl . Dekortväga lastbilstransporterna, som i allmänhet inle konkurrerar med järnvägoch sjöfart, svarar då för av transportarbetet. Nästan hälften av dekortväga laslbilslransporlerna är bygglrans-porter och de övriga är lill slordel dislributionstransporter. 1985/86: 100 Bil. L.M.iiiM U,.te Inrikes godslransportarbete med fördelning påtransportmedel 1960- 1984 (Källa: transportrådet) Lastbilstrafiken hade en expansionsperiod fram tillmitten av . ökade lastbilen sin marknadsandel ävenpå relativt långa avstånd. förlorade marknadsandelar lill lastbilenmen log marknadsandelar från den sjöfarten. Den inrikessjöfarten har varit stabil medan den utrikes sjöfarten alllmer harkoncentrerats till samiidigt som den fått ökad konkurrens avlandlransport-medlen. I början av 1980-lalet har en förändring också skettgenom alt järnvägens andel av godsiransporlarbelel har ökat. Det beror dels påden allmänna konjunkturuppgången, dels på alt järnvägen tagit marknadsandelarbl. a. genom bättre kundanpassning och aktivare marknadsföring. Teletrafiken ökade under /85betydligt mer än på 1980-talel.