prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — 6, Den principiella utformningenav byggnaden och dess olika installationssystem med hänsyn till kraven på godenergihushållning och pä att olägenheter inte skall åsamkas omgivningen i formav t, ex, buller och luftföroreningar. Bedömningen kan grundas pä ritningarnaoch på uppgifterna om byggnadens ändamål och lokalernas användningssätt. Avritningarna bör framgå valet av uppvärmnings- och ventilationssystem, 7, Omfattningen och utformningenav den kontroll som byggherren skall ta ansvar för under produktionsskedet påbyggplatsen. Belräffande prövningen av arbelsmiljöfrågor ochliknande vill jag hänvisa till beslämmelserna i 308. De innebär i korthet attfrågorna måste vara så väl belysta innan bygglov lämnas att yrkesinspektionensamt skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräderarbetstagarna har kunnat bilda sig en uppfattning som kan läggas till grund förett ytlrande i ärendet. Det är långt ifrån alltid som de ingivnahandlingarna i elt bygglovsärende klart belyser alla krav som slälls upp i 3kap. Ändå bör bygglov kunna meddelas på grundval av sådana ansökningshandlingar,om det kan bedömas att åtgärden kan anlas uppfylla kraven i 3 kap. Till grund för den bedömningen kan läggas inte barahandlingarna i ärendet utan ocksä övriga omständigheter av betydelse. Vad somdä i första hand kommer in i bilden är byggherrens kompetens i förhållande tillden ansökta åtgärdens svårighetsgrad. På grund härav har i lagtexten tagils inett första stycke som klart anger möjligheten att anpassa granskningen frånfäll till fall. Prop.1985/86:1 743 Det blir alltså nämnden själv sombestämmer vilka handlingar som 8 kap. 29 § behövs för den första granskning,som föregår beslutet om bygglov. Genom lovet lägger fastförutsättningarna för projektet. Sedan detta har skett ankommer det päbyggherren att ansvara för att genomförandet sker i enlighet med lovet ochgällande tekniska bestämmelser, 1 lovet kan enligt Iredjesiycket ge föreskrifter om att vissa handlingar skall ges in före arbetetspåbörjande. Sådana begärda handlingar skall nämnden granska enligt tredjestycket. Även efter det att bygglov har lämnats, bör undersjälva byggnadsskedet ha möjlighet - men inte skyldighet - att kräva in merdetaljerade projekteringshandlingar, om nämnden anser det viktigt att i detenskilda fallet särskilt granska vissa moment, innan byggnadsarbetena påbörjasi just det aktuella hänseendet. Det kan vara fråga om t, ex, hållfasthet,brandsäkerhet, handikappanpassning eller sophantering, I den allmänna motiveringen(avsnitt 12,1,3) har jag föreslagit alt även staten och landstingskommunernaskall vara skyldiga att söka bygglov enligt PBL, När det gäller granskningen avstatens och landstingens byggprojekt föreslog utredningen följande bestämmelse(13 kap, 24 8): behöver integranska ansökningshandlingarna i ett bygglovärende, om sådan granskning harulförts av en statlig myndighet eller en landstingskommun i den utsträckningsom statens planverk i ett särskilt kompetensbevis har bestämt för myndigheteneller landstingskommunen. Prövningen av ansökan i dess helhet ankommer påbyggnadsnämnden. Genom den möjlighet som, enligl vadjag nu har föreslagit, skall öppnas för att anpassagranskningen med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet, uppnårman också en lämplig lösning på frågan om hur statens och landstingensbygglovsansökningar skall behandlas, Inga sådana särregler som utredningenföreslog behövs därmed för dessa fall utan kan inriktagranskningen i huvudsak pä den planmässiga bedömningen och på byggnadens yttreutseende och anpassning till miljön. kan alltså ge bygglov pågrundval av ett begränsat underlag och därefter kan man underiåta atl kräva inytteriigare handlingar. Jag förutsätter att sådant enklare bygglovsförfarandetillämpas när det gäller t, ex. , fortifikationsförvalt-ningenoch landstingens byggnadskontor. Under remissbehandlingen har någraremissinstanser, däribland statens planverk, i anslutning till utredningensförslag om särskilda regler för staten och landstingen invänt att del kan varamotiverat med en förenklad granskning även för andra kategorier, l.ex.kompetenta kommunala verk och stora byggherrar. Det förslag som jag nu lägger fram innebär, som jagtidigare nämnde, att 1985/86:1 744 kan anpassa delaljeringsgraden i sinprövning även med 8 kap. 29 § hänsyn till den kännedom som nämnden har av ensökandes kvalifikationer och dennes tidigare erfarenhet. Kompetenta byggherrarsom har visat sig ta sitt ansvar för byggproduktionen bör kunna hänföras tillden grupp av byggherrar som kan antas följa kraven utan någon detaljeradkontroll. Någon särreglering behövs därmed inte heller för de fall somremissinstanserna har tagil upp. bör också kunnatillämpa elt enklare förfarande i de fall då bygglov för ekonomibyggnader skallprövas. Staten lämnar genom lantbruksnämnderna ekonomiskt stöd till ny-, till-eller ombyggnad av djurstallar och andra ekonomibyggnader, I samband härmedprövas projeklet av lantbruksnämndens byggnadslekniska expertis. Inomlantbruksstyrelsen har utarbetats tekniska anvisningar förproduktionsbyggnader inom lantbruks- och trädgårdsnäringen. Om en sådangranskning har skett, behöver inte göra en egen byggnadstekniskprövning. Vissa av kraven i 3 kap. är sädanaatt de som regel behandlas i detaljplaner. Givetvis behöver intebyggnadsnämndens granskning i bygglovsärenden omfatta krav, som redan harföranlett ett ställningstagande i planen. Här räcker det med en prövning avhuruvida ålgärden stämmer överens med planen (se 8 kap. 11 § första stycket 1). Enligt andra siycket skall nämndenfastställa de handlingar som legat till grund för lovet. De handlingar somnämnden härvid behöver från byggherren skall vara så tydliga och utförliga attnämnden kan ulföra sin granskning. att handlingarna inte ärtillräckliga kan sökanden åläggas alt ge in kompletterande material som nämndeninte själv förfogar över, t. ex. redovisning av grundförhållandena på entilltänkt tomtplats. De handlingar som enligt 208 skall lämnas tillsammans meden bygglovsansökan skall å andra sidan inte behöva vara mer detaljerade än somerfordras för alt skall kunna pröva att de grundläggandeförutsättningarna för bygglov är uppfyllda. Det är angeläget att byggherreninte skall behöva lägga ned kostnader på detaljprojektering, innan byggnadsnämndenhar prövat projektet i stort. Granskningen skall resultera i attbyggnadsnämnden i beslutet om bygglov fastställer de handlingar som utgjortunderiaget för granskningen. Fastställelsen innebär att handlingarna skallföljas, inte bara när åtgärderna utförs utan även vid den påföljandedetaljprojekteringen. Enligt andra stycket skall godtatypgodkända material m.m. i de avseenden typgodkännandel gäller. Det ärnaturligt, eftersom etl typgodkännande innebär en prövning av att kraven i PBLoch i tillämpningsbestämmelserna är uppfyllda. En bestämmelse med sammasakinnehåll finns i 56 8 1 mom. femte stycket byggnadsstadgan. Prop.1985/86:1 745 Tredje stycket 8 kap. 29 § Enligt iredje stycket kanbyggnadsnämnden i beslutet om bygglov eller senare bestämma alt vissahandlingar skall redovisas för nämnden innan arbetena påbörjas. Nämnden skallsedan granska de infordrade handlingarna och läia byggherren fä reda päresultatet av granskningen. Nämnden bör i första hand välja atlinfordra sådana handlingar som visar om byggherren har löst de för detspeciella objektet besvärligaste tekniska problemen eller uppfyllt desträngaste tekniska kraven. Nämndens granskning av dessa handlingar skallanses utgöra en begränsad engångskonlroll av att byggherren tagit sittgrundläggande ansvar alt genomföra byggprojektet i enlighet med kraven i PBLoch i tillämpningsföreskrifterna. Till skillnad från nuvarande ordning behöverbyggnadsnämnden alltså inte fastställa de granskade konstruktionshandlingarna.Ett sådant fastställande skulle vara opraktiskt, eftersom dessa handlingar oftarevideras under arbetenas gäng. Det viktigaste skälet för atl byggnadsnämndeninte skall behöva fastställa konstruktionshandlingarna är dock, som jag harföreslagit i den allmänna motiveringen (avsnitt 14.2.2) att del är byggherrensom har ansvaret för att byggprojektet i färdigt skick uppfyller alla gällandekrav. De anmärkningar motkonstruktionshandlingarna som finner vid sin granskning börgivetvis meddelas byggherren, så att denne får möjlighet all rätta de påtaladefelen. Byggherren får härigenom möjlighet atl även i övrigt överväga omanmärkningarna ger anledning lill omprövning av det säll på vilket han hartagit sill ansvar, t. ex. genom val av konsult för projekieringen. Lämpligastär givetvis att vid störte projekt meddelar byggherrenanmärkningarna i skriftlig form, t. ex. som ett granskningsprotokoll. I defall, t. ex. vid mindre objekt, där anmärkningarna är få och inte avsertekniskt komplicerade konstruktioner eller berör personsäkerheten i någonhögre grad, bör det räcka med ett meddelande per telefon. För mindre byggnadsarbeten, somtillbyggnader av småhus, uppförande av fritidhus och mindre uthus, är det mångagånger inte nödvändigt att i bygglovsbeslutel kräver altkonslruktionshandlingar skall redovisas. Det kan i dessa fall vara praktisktatt erforderliga tekniska detaljer redovisas redan på de handlingar som ulgörunderlag för bygglovsbeslutet. Att fastställer dessahandlingar innebär dä en fullständig kontroll av atl konstruktionsdetaljerna ärnormenliga, om inte nämnden i beslutet uttryckligt begränsar godkännandet avdessa detaljer. 1 fjärde stycket har tagits inbestämmelser som ger möjlighet för att fordra in handlingarsom beskriver byggnaden i färdigställt skick. Bestämmelserna gäller inte baravid nybyggnad utan också vid om- och tillbyggnad. Prop.1985/86:1 746 Att den befintliga bebyggelsenstekniska egenskaper dokumenteras har 8 kap. 29-30 §§ betydelse i fleraavseenden, 1 första hand kan handlingarna ligga lill grund för nämndensslutbesiktning. Det kan emellertid också vara värdefullt för den enskilde atl,l.ex, vid ombyggnad, kunna fä tillgång till handlingar som han kanske intesjälv har tillgång lill, l.ex, därför att de har upprättats av en tidigareägare. 30 8 Bygglov som avser arbetslokaler eller personalrum förverksamheter där arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkningfår lämnas endast om 1. yrkesinspektionen har yttratsig över åtgärdens lämplighet från arbets miljösynpunkt och 2. om det av yttrandet framgåratt skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig över ansökningen. Första stycket 2 gäller endast cmdet är känt för vilket slag av verksamhet arbetslokalen är avsedd. Bygglov som avser byggnader medtillfälliga personalbostäder för sammanlagt minst tio boende får lämnas endastom organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sigöver ansökningen. Första och andra styckena Bestämmelserna motsvarar 55 5 4mom.och 56 5 1 mom. andra och tredje styckena byggnadsstadgan, I3kap. 208 iutredningsförslaget och 8kap. 295 i det remitterade lagförslaget. Bestämmelserna överensstämmer i sakmed nuvarande ordning och innebär i korthet följande. Ett utlåtande fränyrkesinspektionen skall alltid företes i ärenden om byggnadslov som avserarbetslokaler. Av utlåtandet skall det framgå om skyddsombud, skyddskommittéeller arbetstagarorganisation fått tillfälle att yttra sig överbyggnadsföretaget. Undanlag från detta krav görs emellertid, om det inte ärkänt för vilket slag av verksamhet arbetslokalen är avsedd. Utöver vad jag anförde ilagrådsremissen vill jag nämna att, även om inte lagen innehåller elt krav påobligatoriskt yttrande från facklig organisation, det självfallet är lämpligtatt yrkesinspektionen tar kontakt med fackliga företrädare. Jag vill här ocksåhänvisa till den besvärsrätt som skyddsombud och arbetstagarorganisationer harenligt 13 kap. 7 8 andra stycket. 1 anslutning till vad lagrådel haranfört (yttrandet s. 97) vill jag framhålla alt bestämmelserna kan komma atlgälla ocksä ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk o.d., såvida kommunengenom områdesbestämmelser har infört bygglovsplikl för sådana byggnader. 1praktiken är del dock inte särskilt vanligt atl arbete i ekonomibyggnaderutförs av "arbetstagare". 1 tredje stycket i det remitteradeförslaget föreskrivs atl beslut om bygglov i visst fall skall innehålla enerinran om den skyldighet som enligt lag eller annan författning kan föreliggaför arbetsgivaren alt göra anmälan till yrkesinspektionen innan arbetslokalentas i bruk. Prop.1985/86:1 747 Enligl lagrådets mening (yttrandets.97) är det inte rikligt att i lag 8 kap. 30 § föreskriva att ett beslut somriktar sig till sökanden innehåller en erinran om att tredje man kan varaskyldig att göra vissa anmälningar. Endasi i det fall då sökanden ocharbetsgivaren är en och samma person får bestämmelsen någon mening, anserlagrådet. 1 det nu föreliggande förslaget till lagtext har därför tredjestyckel utgått. Bakgrunden till bestämmelsen iIredje stycket är i korthet följande. Frågan om bostadsförhållandena förbyggnads- och anläggningsarbetare vid tillfälliga arbeten uianför hemorten hardiskuterats i skilda sammanhang under en följd av år. Den senaste utredningenhar gjorts av på grundval av ett uppdragfrån regeringen, som lämnades . Institutet överlämnade sinrapport till . Rapporten -Tillfälligt boende för byggnadsarbetare och andra långpendlare - har utarbetatsav institutet i samverkan med en referensgrupp med företrädare för statensvallenfalls-verk, statens planverk. , , LOoch . I rapporten finns några förslag somberör PBL. Ett av dessa förslag, som jag nu har tagit fasta på, går ut pä atttillfälliga personalbosläder bör kräva bygglov och att lagreglerna bör utformasså att berörda arbetstagarorganisationer får tillfälle att yttra sig ibygglovsärendet. Därigenom bereds en möjlighel för de fackliga organisationernaall hävda de rekommendationer för planering av boende vid långvarigbortavisldse, som referensgruppen har godkänt och som har tagits in som enbilaga till rapporten. När det gäller avgränsningen av de fall på vilka enbestämmelse om samrådsplikt bör tillämpas framförs i rapporten den åsikten attett riktmärke, l.ex. avseende antalet bostäder, torde behövas och att detdärvid framstår som olämpligt om mer än några tiotal bostäder faller utanförsamrådsplikten. Med ledning av de i rapportenframförda synpunkterna har i tredje styckel föreskrivits atl bygglov som avserbyggnader med tillfälliga personalbostäder för sammanlagt minst tio boende fårlämnas endast om organisationer som företräder arbetstagarna har fått tillfälleatt yttra sig över ansökningen. Att jag har stannat för alt läla antalet boendei stället för antalet bostäder vara utslagsgivande beror på att det ibland kanförekomma att ett stort antal personer delar bostad och att det givetvis ärangeläget att arbetstagarnas synpunkter inhämtas även i dessa fall. Enförutsättning för bestämmelsens tillämpning är att ansökningen rör en ellerflera byggnader. Beträffande innebörden av begreppet byggnad hänvisar jag lillspecialmoliveringen till 8 kap. 1 8. Här bör framhållas endast attuppställning av baracker, och liknande flyttbara konstruktioner förbostadsändamål enligt praxis anses som byggnader, om uppställningen har enviss varaktighet. Utan tvekan är varaktighetskravet normalt alltid uppfyllt i 1985/86:1 748 frågaom de anordningar som används till bostäder vid arbetsplatser av det 8kap. 3031 §§ slag som det här är fräga om, I detta sammanhang vill jag också peka påbestämmelsen i 3 kap, 5 8 om alt byggnader skall vara lämpliga för sittändamål, Pä grund av denna beslämmelse kan kraven i 3 kap, anpassas eflerbyggnadens användningssätt, vilket givetvis får betydelse bl, a, när detgäller byggnader med tillfälliga personalbostäder, 318 Om en organisation av hyresgäster motsätter sig att sådana åtgärder som avsesi.2a8 andra stycket bostadssaneringslagen (1973:531) vidlas, får bygglov lämnasendast om hyresnämnden medger del. Paragrafen motsvarar 13 kap, 22 5 iutredningsförslaget och 8 kap, 30 5 i det remitterade lagförslaget. Av 568 I mom, första stycket byggnadsstadgan följeratt byggnadslov inte får meddelas i strid mot bl, a, bestämmelserna ibosiadssaneringslagen. Med en formell tolkning medför detta atlbyggnadsnämnden på grund av 2a5 andra stycket i den lagen i vissa fall ärförhindrad att lämna byggnadslov till sådana åtgärder i bostadsbyggnaden sominte behövs för att lägenheterna i byggnaden skall uppnå lägsta godtagbarastandard, I 2 a 5 andra siycket föreskrivs nämligen att, om enhyresgästorganisation motsätter sig åtgärder av nämnt slag, åtgärdernafår vidlas endast om hyresnämnden på begäran av fastighetsägaren medger det. I praktiken tillämpas dessa beslämmelser på så sätlatt ägare till byggnader med bostadslägenheter måsle ge in etl s.k.hyresgäslintyg lill innan byggnadslov till åtgärder i sådanabyggnader kan lämnas. Den nu föreslagna 31 5, som ersätter den beskrivnaregleringen enligt 568 1 mom. första stycket byggnadsstadgan, innebär alltsåinget nytt i sak utan bör snarare ses som en kodifiering av rådande praxis, somhar fungerat väl. Jag vidhåller därför mitt förslag, trots att lagrådel harframfört invändningar mot det (yttrandet s. 96). Lagrådet har betraktatförslaget som ett undantag från principen att inte skall prövaen åtgärds tillåtlighet på grund av annan lag än PBL. Jag vill dock hävda attdet inte är meningen att skall göra någon självständig prövningenligt bostadssaneringslagen. Föreskriften att nämnden i vissafall skall invänta utfallet av en sådan prövning. Exempel på motsvarande typ avreglering finns i 24 §. Jag anser därför inte alt 31 5 bryter mönstret i övrigti PBL. Begreppet organisation av hyresgäster har sammainnebörd som i bostadssaneringslagen. Enligt 1 8 tredje stycket i den lagenavses härmed organisation som har avtal om förhandlingsordning för fasligheleneller, om förhandlingsordning ej gäller, riksorganisation eller förening, somär ansluten till sådan organisation och inom vars verksamhetsområde fastighetenär belägen. 1985/86:1 749 328 I beslut om bygglov får bestämmas att byggnadsarbeten inte får 8 kap.32 § påbörjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättning för gator ellerandra allmänna plalser eller ställt säkerhet för ersättningen. Om bygglov eller marklov meddelas till en åtgärdsom redan har utförts, får i beslutet om lov föreskrivas skyldighet alt vidtade ändringar i det utförda som behövs. I beslulet skall anges inomvilken ändringarna skall vara utförda. Till en början vill jag anmärka atl det remitteradelagförslaget även innehåller en föreskrift (8 kap. 31 5 första stycket) avföljande lydelse; Bygglov som innebär medgivande att uppföra en nybyggnad eller annan anläggning får, om fastighetsägaren skriftligt samtyckertill del, innehålla beslämmelser att annan byggnad eller anläggning på tomtenskall rivas, byggas om eller ges ändrad användning eller alt utfarten frånfastigheten skall ändras. I beslulet skall anges en viss lid inom vilkenåtgärden skall ha vidtagits. Lagrådet har emellertid på anförda skäl funnit attdet inte finns saklig eller rättslig grund all i PBL ha en bestämmelse med detföreslagna innehållet (yttrandet s.970. Jag finner inte anledning att motsättamig vad lagrådet har anfört i denna del, varför bestämmelsen har fått utgå urmilt förslag. Av 2683 framgår att sådana villkor kan föreskrivas som bestämmelsernai PBL ger stöd för, l.ex. villkor om rivning och ändring av utfarten. Första stycket, som saknar motsvarighet iutredningsförslaget, motsvarar närmast 568 I mom. första stycket sistameningen byggnadsstadgan och 8kap. 31 8 tredje stycket i det remitteradeförslaget. Anledningen till att utredningen inte tog upp någonbestämmelse i ämnet framgår av följande resonemang (betänkandet s. 478): Del kan diskuteras om man bör föra över 568 I mom.byggnadsstadgan till PBL, såvitt avser skyldigheten att betala eller ställasäkerhet för bidrag till gatukostnaderna innan bygglov kan beviljas. Förfallnaavgifter kan ju utmätas. Nuvarande ordning torde dessutom vara unik i denbemärkelsen att tillstånd kan vägras därför att kostnader som rör en helt annanfråga än den som tillståndet avser inte betalats. Med hänsyn till det anfördabör denna bestämmelse inte föras över till PBL, När det gäller skyldigheten att anordna utfartsvägeller avlopp från fastighet som villkor för bygglov kan erinras om bestämmelseni 2 kap, 4 8 som ger det allmänna möjlighet att bevaka att fastigheten ärlämpad för bebyggelse med hänsyn bl, a, till atl frågorna om utfartsväg ochavlopp kan fä en tillfredsställande lösning. Med hänsyn härtill lämnas inte härnågot förslag i dessa hänseenden. Flera remissinstanser yttrar sig i denna fråga.Belysande är yttrandet från (), där bl. 1985/86:1 750 Vad som inte överförs frän 38 8 BL förutom att därgenerellt krävs 8 kap. 32 § utfartsväg och avlopp, är skyldigheten att betala gatukostnadereller ställa säkerhet härför. Gatukostnadsuiredningen ansåg i sitt betänkandeKommunernas gatuhållning, SOU 1977:65. övervägande skäl tala för ett bibehållandeav bestämmelserna i 38 8 BL vilkei tunga remissinstanser som . och m.fl. ävenunderstrukit. Motiven härför är för det första som gatukostnadsuiredningen ävenframhållit att möjligheterna för kommun att fä ut dessa kostnader är större isamband med bebyggelse av fasUghet. Ett ännu tyngre skäl för överförande avbestämmelserna är att en som är betalningsansvarig för gatukostnader bådeenligt nu gällande regler och den föreslagna kommunväglagen K VL är den som vidupplätelsetillfäl-let är lagfaren ägare. Då det alllid förflyter innankravet kan ställas hinner fastigheten ofta byta ägare - iblandflera gånger. Detta omöjliggör i vissa fall uttagandet av dessa kostnader, 1 utredningen framhålles att nuvarande ordning ärunik i den bemärkelsen alt tillstånd kan vägras om kostnader som rör en heltannan fråga än den som tillståndet avser inte betalts. Förutom att det igällande lagstiftning anses naturligt och till och med önskvärt bör anförasatt för bebyggelse av fastighet mäsle anslulning finnas till områdets gatunät.En fastighets värde ligger ju till största delen i att den kan bebyggas, varförkopplingen av gatukostnader lill bygglov är naturlig. Fastighetsägaren blirlikaså medveten om den gatukostnad som åvilar eller tillkommer fastigheten ochkan placera in kostnaden i fastighetens belåningskalkyl. Mot bakgrund av remissutfallet anser jag detbefogat att i PBL införa en möjlighet att förena bygglov med villkor attskyldigheten atl betala ersättning för gatukostnader har fullgjorts eller godtagbarsäkerhet har slällls, innan byggnadsarbete får påbörjas. En annan fråga är om det behövs nägon motsvarighettill förbudet enligt 38 5 andra stycket byggnadslagen att företa nybyggnadinnan skyldighet att anordna utfartsväg och avlopp har fullgjorts. Enligl minmening finns det knappast nägot sådant behov. Dessa frågor kan tillräckligteffektivt av med stöd av beslämmelserna i 3 kap. 1 andra styckel, som i sak stämmer överens med 58 52 mom. tredje stycket byggnadssladgan, 13kap. 268 tredje stycket iutredningsförslaget och 8kap. 31 5 andra stycket i del remitteradelagförslaget, föreskrivs att. om bygglov eller marklov meddelas till en åtgärdsom redan har utförts, i beslutet om lov får föreskrivas skyldighet atl vidlade ändringar i det utförda som behövs. Lagrådet har i anslutning till denna föreskriftgjort följande uttalande (yttrandet s.98): Nämnden kan i denna situation inte efter fritt skönge föreskrifter om ändringar i l.ex. en uppförd byggnad. Ett lov som avser enredan utförd Prop.1985/86:1 751 åtgärd bör självfallel inte skilja sig frän ett lov sommeddelas för en sökt 8 kap. 32-34 §§ åtgärd. Lovet mäste i båda fallengrundas på en prövning enligt bestämmelserna i , bl, a, kraven i 3 kap.