prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utöver pris- och löneuppräkningar begär nämnden medel församarbetet med statens skola för vuxna (SSVH) i och utbildning avSvensk Volontärsamverkans (SVS) volontärer. 1budgetpropositionen för innevarande budgetår redovisas en rad av derekommendationer som framfördes vid den ulvärdering av verksamheten vidU-cenlrum som genomfördes . Nämnden har tagit ställning fill flera av dessafrågor och redovisar i anslagsframställningen bl. a. vad som gjorts beträffandeU-centmms inre organisation och ekonomiadministration. Jag vill i deUasammanhang uurycka min tillfredställelse över det översynsarbete som påbörjatsav U-centrums ekonomiadministration. När det gäller den föreslagnaorganisafionsmodellen avser regeringen att återkomma med beslut i särskildordning. Jagfinner nämndens redovisning av verksamhetens inriktning och prio- Prop.1985/86: 100 ritering av kursverksamhet ändamålsenlig. När del gällerulbildning av Bil. 5 människor som är nära en utresa har nämnden redovisat enrad olika målgmpper. De enskilda organisationerna är en målgmpp som genomsärskilda anslagsmedel har beretts möjlighet alt i större grad än tidigareutnyttja U-centrums kursutbud. När del gäller näringslivet delar jag nämndenssyn atl det framför allt är de små och medelstora förelagen, ulan egnautbildningsresurser, som är den viktigaste målgmppen för U-cenlmm. Jag delarvidare nämndens uppfattning att en fortsatt satsning bör ske på att tillgodoseutbildningsbehov inom den offenUiga sektorn, bl. a. i samband med den ökandetjänsteexporten från till . Jag delar nämndens uppfattning att verksamheten vidU-centrum kräver samverkan med en rad andra organisationer och myndigheter. Delär i detta sammanhang av stor betydelse att U-cenlrum känner lill, och utnyttjar,befintlig kompetens inom andra organisationer och myndigheter. Av stortintresse i detla sammanhang är den kursutveckling och andra samverkansmöjlighetersom nämnden bl. a. förutser i samarbetet med /. I budgetpropositionen för innevarande budgelårfömtsåg jag alt frågan om nämndens roll borde beredas vidare. Jag delarnämndens uppfattning, redovisad i anslagsframställningen, alt stor del av detarbeie som rör bör kunna delegeras till U-centrums ledningtillsammans med ordförande och vice ordförande i nämnden. Jag är dock ej bereddatt nu ta ställning till nämndens vidare arbetsuppgifter och därmed ej hellertill eventuella konsekvenser vad gäller t. ex. nämndens sammansättning och eltsärskill nämndkansli. Om- och tillbyggnaden av U-centrums lokaler kommeratt påbörjas . Kostnaderna för delta tas i statsbudgeten upp avchefen för försvarsdepartementet men bör belasta biståndsramen i form av en s.k.avräkning.Kostnaderna för den samlade utbyggnaden av Sandö-an-läggningen för U-centrumoch civilförsvaret är beräknade till 37,5 milj. kr. varav 23,7 milj.kr. (iprisläge per den Ijanuari 1985) avses belasta biståndsramen. Härav beräknas 9milj. kr.avse /87. Vidare beräknar jag . för deinventarier som kan komma att behövas. Jag biträder nämndens förslag alt medel förutbildning av SVS-volon-tärer anslagsvägen tillförs U-centmm. Vidare föreslårjag all U-cenlmm även /87 anvisas särskilda medel för utbildningav mindre enskilda organisationers volontärer. Däremoi kan jag ej tillmötesgånämndens begäran att särskilda medel skall anvisas för samarbetet med SSVH iHärnösand. 1 beräkningen av har en reduktion skett enligt etl modifierat ettårigt huvudförslag. I avvaktan på besked om elevförmånerna ärskattepliktiga eller ej bör, i likhet med innevarande år, ett belopp om 725 000kr. reserveras på posten Elevförmåner. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de rikfiinjer föru-Iandsulbildning som jag förordat i det föregående, 2. till /87 anvi sa elt förslagsanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1984/85Utgift 159 557 016 1985/86 Anslag 173 715 000 (1) 1986/87 Förslag 231 715 000 (2) Beräknad ändring1986/87 Förvaltningskostnader (varav lönekostnader) Programverksamhet 5 840 000 + 660000 + 298 000 (3 336 000) (+ 408000) (+ 147 000) 167 875000(1) (2) 173 715000(1) (2) (1) exkl. 8 000 000kr. anvisade på anslaget C 2. (2) inkl. 8 000 000kr. t.o.m. /86 anvisade på anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) föreslår i sin anslagsframställning en höjning avanslaget med 18,3 milj.kr.i förhållande till innevarande budgetår. I sittremissvar till översynsrapporten med SAREC (Ds UD 1985:2) beräknarstyrelsen att ytterligare 50 milj.kr.skulle erfordras för alt genomföra deförslag som framförs i översynen. SARECär inrättat med två huvudmotiv: strävan aU inom ramen för Sverigesutvecklingsbistånd ge forskningen en mer framträdande plats än u-ländernasjälva funnit det möjligt att fillmäta denna; och önskan atl tillförsäkraforskningsärendena vetenskaplig kompetens och enhetlig prövning. Enligt sininstmktion skall SAREC främja forskning som kan underlätta för altutvecklas mot ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. Ellcentralt mål för verksamheten är därvid alt stärka nationellforskningskapacitet i . SARECalt främja forskning och bevaka forskningsfrågor inom områden Prop. 1985/86:100 som är betydelsefulla för u-ländema och för utvecklingssamarbetet; atl Bil.5 handlägga frågor rörande samarbete med och bislåndsfinansierat slöd tillu-ländema på forskningens område samt slöd till u-landsinriktade intemationellaforskningsprogram; aU fördela anslag för u-landsforskning i ; all lainitiativ till forskningsinsatser inom området för u-landsforskning. SAREC :s verksamhet innefattar slöd lill enskildau-länder, stöd till forskningssamarbete mellan och till särskildaprojeki, slöd lill inlernafionella forskningsprogram saml stöd till svensku-landsforskning. Under /85 uppgick de totalautbetalningarna till ca 160 milj. kr. /86 beräknas den ingåendereservationen till 43 milj.kr., varav 30 milj.kr.intecknals. Kostnaderna försekretariatet och SAREC:s administration ligger kvar på samma låga nivå somtidigare, dvs. SAREC redovisar i sin anslagsframslällning etthuvudalternativ på förvaltningskostnaderna uppgående fill . Efler uttalanden av har regeringen låtitgöra en översyn av SAREC:s verksamhet. Resultatet redovisas i betänkandet Tioår med SAREC (Ds UD 1985:2). Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernainstämmer i stort i översynens olika förslag. En sammanslällning avremissyttrandena finns tillgänglig i . SAREC föreslår i siU remissvar, mot bakgmnd av denutvidgade verksamhet som föreslås i översynen, att fem nya tjänster inrättas:tre inom kansliet för förstärkning av den administrafiva kapaciteten saml tvåforskningssekreterare. Liksomforskning är viktig för etl enskilt land är stödet lill forskning en angelägendel av biståndet. För alt på sikl upprätthålla en rimlig kunskapsnivå, värnaom sin nafionella identitet, klara sin försörining, förhindra katastrofer ochåstadkomma utveckling behöver egen forskningskapacitet. Deltainnebär atl miljöer för forskning skall utvecklas och stärkas,forskningsresultat produceras och forskare utbildas. EU lands egenforskningskapacitet är också en fömtsättning för atl kunna dra nytta avinternationell forskning. Forskningens roll inom biståndet röner slörreinternationell uppmärksamhet än . En viktig impulsutgjorde FN:s stora konferens om vetenskap och teknik för utveckling (UNCSTD) iWien . fastslog all forskningsfrågornaborde handläggas inom en särskild biståndsorganisation, SAREC. flertal andra i-länder har också etablerat särskilda organisafioner för forskningsstöd. Det gäller även inom FN-systemet. På det internationella planet bedrivs u-landsrela- lerad forskning, både inom FN-systemet, bl.a. i WHO och i särskilda forskningsinstitut, t. ex. på jordbmksforskningens område. SAREC:s bistånd på forskningsområdet har nuutvärderats. Jag kan Prop. 1985/86: 100 instämma i översynens positiva omdöme om SAREC:s verksamhet. 5 synen anser aU forskningsstödet är en viktig del av det svenska biståndet. Den pekar särskilt på behovel av mera direkt samarbete med forskningsin stitutioner i , och förordar vidare ökat stöd forskarutbildning och ill forskningensinfrastruktur (bl. a. bibliotek och laboratorier). Mot denna bakgrund anserjag att forskningsstödets andel i det svenska bistån det bör öka. I det följande anger jag några riktlinjer och prioriteringar för SAREC:s fortsaita verksamhet. När det gäller det bilaterala programmet påvisaröversynen att SAREC bör öka flexibiliteten vad gäller kanalerna förforskningsbiståndet. Nationella forskningsråd är enligt översynen ofta svagasom samarbetspartners. Någon allmängiltig strategi kan inte fastslås - därtillär skillnaderna mellan de enskilda länderna alltför stora. En öppenhet bör dockvisas för möjligheten att så direkt som möjligt, men med fortsatt hänsyn lillmottagarian-dets nationella forskningsprioriteringar, kanalisera stödet till enskildaforskningsmiljöer - universitet, universitetsinstitutioner eller forskningsinstitut.Jag noterar med tillfredsställelse alt SAREC merorienterat sin bilaterala verksamhel i denna riktning. Jag vill i dettasammanhang också nämna den viktiga roll som spelas av de omkring70 svenska forskningsinstitutioner som inom ramen för SAREC:s olika bilateralaprogram deltar i samarbetet med u-landsinsti-lutioner. I likhet med översynen anserjag att stödet lillforskamtbildning hör till SAREC:s viktigare verksamhetsfält. Delta har tagitformen av stöd lill inhemska forskamlbildningsprogram, stöd till program förenskilda forskare eller utbildning i kombination med övrig programverksamhet.Även forskningssamarbetet på institutionsnivå innehåller oftast viktiga utbildningskomponenter.Den forskarutbildning som stöds av SAREC bör vara väl förankrad miljö- ochinnehållsmässigt i resp. u-land bl. a. för att motverka forskarflykt. Enstrategi som använts med framgång i flera av SAREC:s utbildningsprojekt är attfältarbeten i hemlandet varvats med kurser och analysarbete i . Exempelpå detta finns såväl i samarbetet med enskilda länder som inom deinternationella fysik- och kemiseminarierna. En annan form för lyckat stöd tillforskarutbildning ulgör den internationella stiftelsens för vetenskap (IFS)stipendie- och handledar-verksamhet. Som en bieffekt har del etableratsömsesidiga kontakter på personlig basis med svenska miljöer av värde för bådaparters framtida verksamhel. Jag biträder förslaget om alt SAREC:s slöd tillforskarutbildning bör förstärkas och byggas ut, särskilt i de fattigaremoUagariänderna. Jag vill också, liksom översynen, fästauppmärksamheten på den mer grundläggande akademiska utbildningen. Denna utgör i biståndshänseende ett förbisett område mellan traditionellt stöd till primärundervisning, alfa betisering och yrkesutbildning å ena sidan och forskningsbislånd på kvali ficerad nivå å andra sidan. Slöd lill grundläggande akademisk utbildning bör inte uteslutas om inhemska medel saknas för satsningar på denna. Det bör då i första hand koncentreras lill de fattigare länderna i söder 90 Stöd på dellaområde bör diskuteras mellan SIDA och SAREC Prop. 1985/86: 100 eftersom detkan finnas utrymme för begränsade kompletterande insalser. 5 Jagnoterar alt SIDA i sitt remissvar visal intresse för en sådan samverkan. I översynen framhålls också ett annat område därSAREC hillills inte haft ekonomiska resurser till större insalser. Det gällerstöd till forskningens infrastruktur, dvs. laboratorier, bibliotek,tidskrifter m. m.där bristerna i många omöjliggör utveckling avegen forskning. Jag instämmer i bedömningen att bistånd till forskningensinfrastruktur är viktigt och atl sådant slöd måste vara långsiktigt ochvälplanerat. Det synes mest effektivt atl integrera slöd till infrastruktur iinslitutionssamar-bete men också andra former kan prövas. Denna typ av biståndär resurskrävande, varför jag anser att del även här kan finnas utrymme församverkan mellan . Forskningens situation är särskilt allvarlig iAfrika. De allra flesta afrikanska forskningsinstitutioner har en mycket lågforskningskapacitet. Forskarna är få och saknar fungerande forskningsmiljöer.Goda lärare och forskare flyttar utomlands eller övergår till annan verksamhet.Flertalet saknar kapacitel all formulera klaraforskningsprioriteringar. Mot denna bakgrund välkomnar jag de ökade satsningarpå sammanhängande och långsiktigt forskningsbislånd lill som SARECplanerar. Vad gäller översynens rekommendationer tillseklorsprioriteringar konstaterar jag att SAREC:s stöd till jordbruks- ochhälsovårdsforskning i vid bemärkelse uppgår lill ca en tredjedel varderaav den totala verksamheten. Denna koncentration synes ändamålsenlig och ilinje med allmänna svenska bislåndspriorileringar. SAREC bör ytterligare ökasatsningarna på jordbruks- och miljöforskningens område, något jag berörde imin anmälan lill regeringens skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skogoch miljö. Jag har också uppmärksammat att även livsmedelsforskningsutredningeni sitt belänkande SOU 1985:2 rekommenderar en koncentration av SAREC:sbilaterala insatser lill biståndsländerna i . Jag vill även, i likhel med flera remissinstanser,framhålla den belydelse samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning har föratt uppfylla de biståndspolitiska målen. Jag instämmer i bedömningen iöversynen att SAREC genom sitt Latinamerikaprogram har lämnat ett värdefulltstöd till samhällsvetenskaplig forskning under utsatta förhållanden. Jag finnerdet angeläget att den samhällsvetenskapliga forskningen i uppmuntras.Stödet till sådan forskning i bör kunna ytterligare förslärkas. Mot bakgrund av den stora Uppmärksamhet som förnärvarande ägnas katastrofsituationen i föreslås i översynen alt SAREC tar initiativ till en internationell insats för att stödja en eller tvåforskningsinstitutioner på den afrikanska konfinenten för en snabb och omfattande uppbyggnad av den vetenskapliga och operationella kapaciteten inom markvårdsområdet. Jag instämmer i att behovel av all bygga upp en sådan kapacitet är slort. Etl regionalt näl av elt antal samarbetande nationella institutioner kan vara ett bättre alternativ för en sådan kapacitetsuppbyggnad. Jag har tidigare berört frågan i min anmälan till regeringens skrivelse 1985/86:76 om forsk- 91 ning rörande skog ochmiljö. SARECbör även fortsättningsvis ha möjlighet aU i begränsad utsträck- Prop. 1985/86:100 ning bedriva forskningssamarbete med som besitter en starkare Bil.5 bas för forskning än de fattigaste . Två aspekter bör framhållas idetla sammanhang. För del första att SAREC bör ägna särskild uppmärksamhet ålmöjligheten att utnyttja erfarenheter och forskningsresultat från sådantsamarbete i stödet till de fattigare länderna, vilka utgör . För del andra atl SAREC även fortsättningsvis i samarbetsavtalen medden berörda gruppen länder hävdar kravet att sam-arbetsparten står för enslörre del av de lokala kostnaderna. Vissa av de här aktuella länderna stödsäven av BITS, varför ett ökat samrådsförfarande mellan SAREC och BITS synesnaturligt vid planering av insatser. Genom sina skilda verksamhetsformer - bilaterala,inlernafionella, regionala och särskilda program samt siödet till svensku-landsforskning -har SAREC upparbetat ett brett kontaktnät och gjortvärdefulla erfarenheter. Liksom översynen anser jag det väsentligt atl SARECökar sina ansträngningar all samordna och finna kopplingar mellan dessa olikakanaler i syfte atl bygga upp forskningskapacitet och stödja forskningsmiljöeri enskilda . Vad gäller SAREC:s stöd till olika internationellaforskningsprogram bör del även fortsättningsvis i huvudsak utgå som basstöd.Programmens forskningsinriktning bör diskuteras och påverkas i resp. styrorgandär det svenska forskarsamhället bör delta så aktivt som möjligl. En ökad öppenhetbör dock kunna visas för riktade bidrag avsedda för särskilda projekt inomprogrammen. SAREC bör underiätta för enskilda att ta del av den vidinternationella och regionala insfitut bedrivna forskningen. Vidare börmöjligheterna för svenska forskare att arbeta vid dessa institut förbättras.Jag har under avsnittet C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA pekat påmöjligheten atl inom landramarna utnyttja tillgängliga medel för utbildning vidde internationella instituten. I samband med sin behandling av SAREC :s stöd lillsvensk u-landsforskning pekar översynen på några av de problem dennaforskningssektor står inför. Det gäller främst oklarheterna beträffande detnationella ansvaret i för utvecklings- och u-landsforskning och dekonsekvenser denna oklarhet medfört. Del gäller vidare integreringen avu-landsforskningen i svenska forskningsmiljöer och hur kreativa miljöer föru-landsforskning kan skapas och befastas. Samverkan mellan forskningsråd, universitetoch SAREC föreslås. SAREC:s insalser kan, enligt översynen bygga på avtalsyftande lill atl SAREC :s samarbetspartner successivt tar över ansvaret förverksamheten via sin reguljära budget. Vidare uppmärksammar översynen densvenska u-landsforskningens roll i forskningens internationalisering, dessbetydelse som resurs i biståndsverksamheten och det allmänna internationellaforskningssamarbete i vilkel deltar. Dessa frågor får övervägas isamband med regeringens nästa forskningspolitiska proposition. Jag instämmer i översynens rekommendation alt SARECbör ompröva formerna för stödet till svensk u-landsforskning. Del nuvarande systemet med bedömning av enskilda ansökningar bör successivt minska till förmån för ett mer långsiktigt stöd till etl antal forskningsinstitutioner. lill en långsiktig kunskapsuppbyggnadkan omfatta flera olika typer av Prop. 1985/86:100 insatser:studiefinansiering av doktorander, tidsbegränsade forskartjäns- Bil. 5 ter,utmstning, program för gästforskare från m. m. Inriktningen böranknyta lill SAREC:s forskningsstöd i u-länderaa. SAREC:s stöd till svensk u-landsforskning bör,liksom hiuills, utgöra endasl en begränsad del av verksamheten. Översynen anser alt SAREC:s publikations- ochinformafionsverksamhel varil splittrad och alt dess genomslagskraflär oklar, särskill i . Jag biträder därför översynens förslag alt SARECbör organisera om sin publikations- och informationsverksamhet. Jag noterar altSIDA i sitt remissvar uttalar sig beredd att låta utökasin medverkan i SAREC:s informationsverksamhet. Omfattningen av och formernaför etl sådant samarbete får överenskommas mellan de båda myndigheterna. I likhel med översynen anser jag attansvarsfördelningen mellan SIDA och SAREC belräffande olika typer av forskningsstödinte bör ändras. Det bör emellertid finnas utrymme för kompletterande insatser,varav jag redan berört några. SAREC kan åla sig att stödja forskningsinsatser,där fördjupning behövs som uppföljning av SIDA-projekt. Vissa av de SAREC-stöddainsatserna kan också vara till hjälp i SIDA:s långtidsplanering, någol som jagberört i avsnittet C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Jag har där angett allSIDA bör kunna överväga att gå in med slöd där SAREC exempelvis stöderforskamtbildning. Exempelvis större insalser i form av biblioteksstöd och slödtill forskningslaboratorier kan ibland lämpa sig för kompletterande medverkanav SIDA. Jag har även föreslagil alt SIDA bör kunna bidra till atl hjälpamotlagaradministrationen alt föra ut och tillämpa forskningsresultaten. Översynen föreslår alt långvarig u-landserfarenhetbör tillmätas särskild betydelse vid förordnanden av ledamöter i SAREC:sstyrelse. Jag biträder denna uppfattning. Olika former för samarbele och samordning med andranordiska länder bör vidareutvecklas. I delta hänseende instämmer jag således ivad flera remissinstanser framfört. Inom ramen för sitt tolala anslag bör SARECöverväga att stationera en regionhandläggare iöstra/södra samt att även i övrigt förstärka sin fällbevakning. Härvidkan biståndsambassaderna spela en viss roll fömtsatt att berörda utsändahandläggare ges en särskild SAREC-utbildning. I översynen framläggs vidare några förslagbeträffande SAREC:s inre organisafion. Jag anser att det ankommer på SARECsjälvt att beluta om della. I sitt remissvar nämner SAREC atl en internorganisationsutredning påböijats. Jag vill i delta sammanhang understryka denbelydelse som en bibehållen och utvecklad forskarkompetens hos personalen harför sekretariatets möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Det nya programmet för miljö- och skogsforskning,som redovisas i regeringens skrivelse 1985/86:76, saml utökningen av SAREC:s övriga verksamhet, ställer krav pä effekliv administration. Jag är ej beredd atl i detta sammanhang ange i vilken omfattning, inom anslaget C 6, en ev. 93 ökningav medlen för förvahningskostnader bör lillföras SAREC. Denna fråga bör istället beredas vidare och resultatet av gjorda överväganden redovisas iregleringsbrev /87. I den fortsatia beredningen bör vidare beaktas deorganisatoriska konsekvenser och förslag som framkommit i samband med dennyligen genomförda översynen. Förnästa budgelår har medel för SAREC :s förvaltningskostnader beräknals till . Mol bakgrund av den utökade verksamhel jag föreslagil bör SAREC:sanslag räknas upp med 50 milj. kr. varav 29 milj. kr anvisas för SAREC:sreguljära verksamhel och 21 milj. kr. för del särskilda forskningprogram omavskogning och ökenutbredning som jag lidigare redovisal i min anmälan tillregeringens skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö. Vidareöverförs /87 lill anslaget C 6 den del av anslaget C 2som disponerats av SAREC för samarbete med SADCC resp. för vissa insalser rörandemark-och miljövård samt energi. 1985/86: 100 Bil. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl 1. godkänna de allmänna riktlinjer förverksamheten vid styrelsen för u-landsforskning (SAREC) som jag förordat i det föregående, 2. lill Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /87 anvisa elt reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 2 807 000 1985/86 Anslag 3 195 000 1986/87Förslag 3 525 000 ing 1986/87 (varav lönekostnader) (1 619 000) (+ 199 000) (+ 85 000) Institutetframhåller i sin anslagsframslällning alt det nordiska intresset för ärstort, inte minsl inom biståndsarbetet och ulvecklingsforskning-en. Styrelsenanser att institutet utgör en unik resurs i vad gäller möjlighelernatill kvalificerad dokumentation, informalion och publicering rörande situationen iAfrika. I elt kommande utökat samarbete mellan de Prop. 1985/86: 100nordiska länderna och kan institutet enligt styrelsen få Bil. 5 en betydelsefull roll som dokumentations- och informationscentrum. För att kunna tillgodose behovel av information omAfrika anser insfitu-tet att förstärkningen och moderniseringen av biblioteketsresurser bör förbättras. Vidare önskar insfitulel extra medel för atl kunnahöja institutets resestipendier saml medel för två nya Ijänster. Jaganser att institutets centralbibiliotek är en mycket värdefull tillgång försåväl det svenska som del övriga nordiska u-landskunnandel. Institutet bördärför som en engångsanvisning tilldelas . för en fortsaltförstärkning av resurser. Medel bör vidare anslås för all möjliggöraen höjning av insliiulels resesfipendier. Jag kan däremot ej tillmötesgåinstitutets begäran om medel för två nya Ijänster. Institutets anslag /87 beräknas därmed till . Huvudförslaget bör ejtillämpas på institutets administrafiva kostnader. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till för budgetåret1986/87 anvisa elt förslagsanslag av . Övriga u-landspolitiska insatser m. m. 1984/85 Utgift 105 248 368 Reservation 1 342 040092 1985/86 Anslag 999 950 000 1986/87 Förslag1 108 000 000 Inomramen för u-landspolitiken har flera organ inrättats för atl bredda ochfördjupa samarbele med , även utanför programlandskretsen.De insatser som genomförs av beredningen för inlernationellt lekniskt-ekonomisklsamarbete, (BITS), fonden för industriellt samarbete med , (),och importkonloret för u-landsprodukter, (IMPOD), syfiar lill elt vidgattekniskt och ekonomiskt samarbete, som främjar u-ländemas utveckling. förmedlas bidrag till person- och erfarenhetsutbyte samtkulturellt samarbete.