prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Uppdragsutbildningen skall enligt lagen ifråga om art och nivå ha anknytning till verksamheten i huvudmannensgymnasieskola men får inte motsvara någon linje, I frågor som rör förhållandellill gymnasieskolan (den reguljära utbildningen) skall enligt lagenföreskrifter meddelas av regeringen eller den myndighei som regeringenbesiämmer. Sädana frågor är bl, a, anlitande av personal med slatiigt regleradetjänster, undervisning av uppdragselever tillsammans med ordinarie elever(samundervisning) och den ekonomiska regleringen i förhållande till staten, sominte skall ha några bidrags- eller pensionskostnader hänförliga lilluppdragsutbildningen. Utformningenav föreskrifter om förhållandet mellan uppdragsutbildningen och den reguljäraverksamhelen påverkas av de förändringar som jag har föreslagit i fråga omtilldelningen av resurser för den reguljära verksamhelen. Del bör få ankomma påregeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer att avgöra vilka reglersom krävs för anpassningen. Jagvill beträffande uppdragsutbildningen peka på en fråga som rör tiden fram tillden , då ändringarna belräffande den reguljära verksamhelen avsesbli genomförda. Delnuvarande regelsystemet för den reguljära verksamhelen föranleder en radspecieUa regler i fråga om samundervisning och den ekonomiska regleringen iförhållande till staten, när denna form av uppdragsutbildning tiUämpas, Enschablonisering beträffande limunderiag och statsbidrag lill lärariöner i gymnasieskolan med anslutande följdändringargör det möjligt all åstadkomma enklare regler beträffande uppdragsutbildning iform av samundervisning. Uppdragsutbildningi anslutning till gymnasieskolan skall enligt riksdagsbeslutet kunna bedrivasföre , Det är emellertid olyckligt alt införa en rad speciellaföreskrifter som delvis upphävs och delvis ändras redan efter drygt ett år.Regeringen har därför utfärdat en tidsbegränsad förordning med provisoriskaföreskrifter som reglerar endast undervisning av uppdragselever» i egnagrupper. Regeringen bör inhämta godkännande av lösningen medprovisoriska föreskrifter. 14,2 Utbildningsformer, vilkas regler anknyter till denuvarande reglerna för gymnasieskolan Mitt förslag: Regeringen eller den myndighei somregeringen bestämmer får avgöra vilka följdändringar som skall genomföras förkorrespondensundervisning på gymnasial nivå och för riksinlernatskolor ochvissa andra fristående skolor. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.Remissinstanserna: Inga synpunkter har framförts på förslaget. Skälen för mittförslag: Det finns vissa utbildningsformer, vilkas regler anknyter till denuvarande reglerna för gymnasieskolan. Vid ändring av dessa regler uppkommerfrågan om vad som bör gälla för de andra ulbild-ningsformerna. Korrespondensundervisning på gymnasial nivå 1 en ämbetsskrivelse finns bestämmelser omkorrespondensundervisning på gymnasial nivå. En kommun kan få regeringensmedgivande alt anordna sådan undervisning. För sludiehandledning får bl, a,timlärare anställas. Vissa av statsbidragsföreskrifterna anknyter till reglernaför gymnasieskolan. Detbör få ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer allavgöra vilka följdändringar som bör göras i reglerna förkorrespondensundervisningen med hänsyn till ändringarna beträffandegymnasieskolan. Riksinlernatskolor, skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270), i saml de tvåfristående lanlhushållssko-lorna Apelrydsskolan och Vackstanässkolan följer ifråga om bl, a, timtilldelning och statsbidragskonstruktion regler som delvissammanfaller med reglerna för gymnasieskolan. Del bör få ankomma på regeringeneller den myndighei som regeringen bestämmeratt avgöra vilka följdändringar som bör göras i dessa regler med Prop,1985/86:97 hänsyn lill ändringarna beträffande gymnasieskolan. Vissafristående skolor ulan statligt reglerade tiänster får bidrag till undervisningpå gymnasial nivå enligt andra regler än de nu gällande föreskrifterna förgymnasieskolan. Dessa andra regler bör kunna gälla tills vidare, oberoende avde ändringar som genomförs för gymnasieskolan, Grundvux,komvux och högskoleutbildning utanför vårdområdet har integymnasieskolans timiilldelningssysiem, men när del gäller renaslalsbidragsregler omfattas de av delvis samma föreskrifter som gymnasieskolan. Statskontorethar i sin rapport lämnat från varandra frislående förslag belräffandegymnasieskolan och komvux, I rapporten förordar statskontoret beträffandekomvux alt resurser skall tilldelas enligt del förslag som framlagts avkomvux-ulredningen under beteckningen alternativ 1, Delta förslag innebärendasl en förenkling av nuvarande syslem för resursutnyttjande. harhösten 1984 beslutat om vissa förändringar som bygger på detta förslag (prop,1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr 11), Vadgäller komvux och gmndvux kan del, som jag anfört i årets budgetproposition(prop, 1985/86:100 bil, 10 s, 166), finnas skäl all försökaschablonisera bidragen. För högskoleutbildning utanför vårdområdetbör nuvarande regler gälla tills vidare. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1, godkännaatl limlilldelningen i gymnasieskolan schabloniseras genom grundresurser och lilläggsresurser enligt de allmänna prin ciper jag har förordat (3 och 6),' 2, godkänna all grund- ochlilläggsresurserna beräknas för hela kommunen och ges som en samlad resurs lillskolhuvudmännen (4), 3, godkänna vad jag har förordatom limreduktioner i förhållande till timplanernas timtal (5), 4, godkänna vad jag har förordatom användningen av den samlade resursen (5), 5, godkänna vad jag har förordat ifråga om högsta antal elever i klass eller gmpp (7,2,2), 6, godkänna all ett syslem medlimbelopp och arvodesgrupper införs i enlighel med vad jag har förordat (8), 7, godkänna att ett förskotts- ochsluiregleringsförfarande införs i enlighet med vad jag har förordat (8), 8, godkänna vad jag har förordatom särskilda timresurser och bidrag för viss undervisning (9,1 och 9,2), 'Siffrorna inom parentes anger avsnitt i föredragandetexten, 41 9,godkänna vad jag har förordat om särskilda lönekostnadsbi- Prop, 1985/86:97drag (10,3), 10, godkännavad jag har förordat om genomförande och garanti resurs (12 resp, 13), 11, godkännavad jag har förordat i fråga om uppdragsutbildning (14,1) saml 12, godkännavad jag har förordat i fråga om följdändringar för kortespondensundervisning på gymnasial nivå och för riksinlernat skolor och andra fristående skolor med regelsystem som liknar gymnasieskolans (14,2), Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anla de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop, 1985/86:97 Nuvarande regelsystem med förklaring av termer ochlinjeförkortningar m.m. Statsbidragettill driftkostnader för gymnasieskolan regleras lill största delen genomförordningen (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning. Statsbidrag lämnas enligt denna förordning till faktiskalönekostnader för skolledare och lärare för utbildning enligt gällandebestämmelser, I förordningen specificeras vilka lönearter som får räknas in ilönekostnaden. Kommunerna fär rekvirera statsbidraget för löner ,Slalens bidrag till atl täcka kostnader för gymnasieskolan utgörs därutöver avbidrag lill utrustning, I regleringsbrev för /86 avseende anslaglill skolväsendet finns under B 17, Bidrag lill driften av gymnasieskolor ettanslag om 3 775 milj, kr. Under B 20, Bidrag lill utrustning för gymnasieskolanm, m, upptas etl anslag om 199 milj, kr. Enligt del nuvarandestatsbidragssystemet för gymnasieskolan får primärkommuner ochlandstingskommuner statsbidrag till de faktiska lärar-koslnaderna. Deltainnebår att statsbidrag skall ulgå till lärarlöner för den organisalion somskolan får ha enligt dels beslut som fattas av SÖ och länsskolnämnden, delsbestämmelser i skolförordningen och limplanerna, I praktiken hämtas underlagetför rekvisition av lärarlönebidraget från resp, kommuns lönesystem. Dengrundläggande och mest omfattande av de förordningar som reglerar statsbidragtill gymnasieskolan m, m, är förordningen (1966:115, omtryckt 1977:490. ändradsenast 1985:588) om statsbidrag lill driftkostnader för viss kommunalutbildning. Denna förordning gäller statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner lill kostnader för driften av gymnasieskolor och kommunalhögskoleutbildning utanför vårdområdet. Regelsystemet i förordningen gällerockså för statsbidrag till vuxenutbildning och grundutbildning förvuxna i den omfattning som anges i separata förordningar för dessa skolformer. Statsbidragutgår enligt nämnda förordning enligt följande, - Statsbidrag utgår med beloppsom motsvarar lönekostnaderna för skolledare, biträdande skolledare,huvudlärare, lärare och institutionsföreståndare vid gymnasieskolan. Vilkadelposter som skall räknas in i lönekostnaderna finns preciserat i 5§,Tjänstgöring vid vuxenutbildning skall vidstatsbidragsrekvisitionerna alltid separeras från Oänstgöringen vid gymnasieskola(5-8§§), 5 1985/86. - När annan änlärare leder timme till förfogande (Itf), utgår statsbidrag Prop,1985/86:97 för varje sådan timme och klass enligt visst timarvode (9§), - Till ersällningål föreläsare utgår i vissa fall statsbidrag (I0§), - För inbyggdutbildning inom industri och hantverk samt handels- och konlorsyrken igymnasieskolan har kommun rätl till statsbidrag med visst belopp per elev ochundervisningstimme inom timplanens ram. Beloppet fastställs per studieväg ochyrkesinriktning av SÖ (I2a§), Här nämnda statsbidrag rekvireras hos SÖ i efterhand förvarje månad. Vidare utgår enligt samma förordning - genom rekvisition hos SÖefler redovisningsårets slut, dock före - statsbidrag årsvis förkostnader för undervisning i hemspråk och sludiehandledning på hemspråket. Vidare utgår efter rekvisition per kalenderhalvårstatsbidrag till kostnader för sjukförsäkringsavgifter ochfolkpensionsavgifler för lärare m,fl. Dessa bidrag utgår med 11,avstatsbidraget för lönekostnader (20§), Dessutom utgår bidrag per redovisningsårför kostnaderna för tilläggspensionsavgifter enligt viss procentsals avlönekostnaderna (20a §), Procentsatsen varierar frän år lill år. /86 är den 9,, Enligt förordning (1981:449, ändrad senast 1985:596) omminskning av vissa statsbidrag till utbildning skall alla bidragenligt slatsbi-dragsförordningen (1966: 115) med undanlag av bidragen förinbyggd utbildning minskas , När del gäller utbildning inom vårdområdetsom landstingskommun anordnar skall minskning ske , Utöver förordningen om statsbidrag lill driftkostnadertill viss utbildning utgår statsbidrag för drift av gymnasieskolanäven enligt vissa andra förordningar. Någon egentlig granskning av kommunens rekvisition avslalsbidragsbelopp i relation lill den fastställda skolorganisationen skerinte vare sig hos länsskolnämnden eller hos SÖ, Huvudansvaret för revision avstatsbidrag till gymnasieskolan åvilar kommunens revisorer. Kommunen erhåller statsbidrag lill gymnasieskolan genomolika förfaringssätt. Skolstyrelsen rekvirerar flertalet statsbidrag från SÖ,I vissa faU ansöker den om tilldelning av statsbidrag hos . Statsbidrag som utgår enligt förordningen (1966:115) fåren kommun såsom nämnis rekvirera hos SÖ , SÖ skall betala ulrekvirerat belopp möjligt. Utbetalning får dock inte ske förrän imånaden efler den månad bidraget avser. Andra statsbidrag utbetalas också iefterhand kvartalsvis, halvårsvis, en gång eller närså erfordras. Särskildabestämmelser gäller för årskurs 4 av fyraårig teknisk linje. I förordningen (1984:571, ändrad senast 1985:591) om ramtimplaner och resurstilldelningssyslem för årskurs 4 av fyraårig leknisk linje i gymnasie skolan finns föreskrifter om alt underiaget för läranjänslgöring skall beräk nas för varje skolenhet enligt en viss formel. Antalet lärarveckotimmar beror på antalet elever och grenar i årskursen. Skolstyrelsen besiämmer hur tilldelade lärarveckolimmar skall användas för den undervisning ele verna skall ha enligt ramlimplanerna och för stödundervisning m, m, Skol- 44 styrelsenär därvid inte bunden av några reglerom klass-eller gruppslorie- Prop,1985/86:97 kar. Följandeprincip lillämpas vid kombination av ramlimplaner och friare resurstilldelningi årskurs 4 av T-linjen: /86 gäller formeln 1=13 X n -h 1,505 X e t= totala antalet lärarveckotimmar n= antalet grenar och e= antalet elever i årskursen, Iförordningen (1983:505, ändrad senast 1985:592) om samordnade timplaner(ST-planer) och resurser i vissa kommuners gymnasieskolor finns särskildaföreskrifter för fall där en kommun enligt regeringens medgivande bedrivergymnasieskola med en lill etl lilel elevantal anpassad organisation, I delsärskilda systemet enligt förordningen ingår samordnade timplaner förårskurserna 1 och 2 saml årskurs 3 av flertalet teoretiska linjer. Del ingårockså ell särskill syslem för tilldelning av lärarveckolimmar. Antalet sådanaär beroende av bl, a, antalet elever i de olika årskurserna. Detresurstilldelningssyslem som används vid totalt sju ST-skolor innebär följandei fråga om stalsbidragsberätligade lärarresurser i 21-veckotim-marsämnen förteoretiska linjer (uttryckt i lärarveckotimmar): Totaltför de treåriga ekonomiska (E), humanistiska (H), naturvetenskapliga (N),samhällsvetenskapliga (S) linjerna och de två försia årskurserna av fyraårigatekniska (T) linjen: årskurs 1:21 -f 0,9 x elevantalet i åk I årskurs 2: 24 -I-0,8 x elevantalet i åk 2 årskurs 3: 22 -t- 1,1 x elevantalet i åk 3 (omelevantalet överstiger 20, Vid mindre elevantal Tilläggsresurserför tvåårig social linje: årskurs 1:64- 1,0 x elevantalet i åk I årskurs 2:6-1-0,9 X elevantalet i åk 2 Tilläggsresurserför tvååriga yrkesinriktade linjer: årskurs 1: 2,5 -- 0,3 x elevantalet i åk Iårskurs 2: 0,5 -I- 0,2 x elevantalet i åk 2 2 Organisatoriska faktorer som påverkar resursbehovet 1 gymnasieskolan kommer fr, o, m, /88 all finnas två skolen- hetsiyper,typ A (vad som kallats allmän skolenhet och särskild 45 skolenhet typ 1) samt typ B (vad som kallalssärskild skolenhet Prop, 1985/86:97 typ 2), De allmänna enheterna, som ofta ärstora, ger såväl teoretisk som yrkesinriktad utbildning. Särskilda skolenhetertyp 1 omfattar företrädesvis yrkesinriktade studievägar. De saknar mångagånger det stöd för bildande av grupper i lillvalsämnen som de tvåårigateoretiska linjerna ger och har ofta en begränsad förslärkningsresurs.Särskilda skolenheter typ 2 har övervägande teoretisk utbildning, Vilka studievägar som får förekomma i en kommunfinns faslsläUl i gällande organisationsbeslut. Antalet årselevplatser fördelas normall av SÖ lill länsskolnämndema, som i sin tur fördelar dem vidare, uttryckta i inlagningsklasser, till kommunerna, Belräffande klasser i högre års kurser finns i många fall en automatik, I fråga om grenar och varianter som börjar i högre årskurser besiämmer länsskolnämndema eller i vissa fall SÖ vilka grenar och varianter som kommunens gymnasieskola får omfatta. Om särskilda skäl föreligger, får den statliga skoladministra tionen bestämma även antalet klasser för sådana grenar och varianter. Från resurstilldelningssynpunkl är all notera all även halva klasser på teoretiska studievägar kan tilldelas kommunerna, I vissafall föreskrivs också s, k, B-form med samläsning mellan årskurser, (Såväldärvid som allmänt förutsätts eleverna samläsa i för studievägarna gemensammaämnen,) Avsikten är att i görligaste mån tillhandahålla etl utbud av utbildningsplatsersom i så slor utsträckning som möjligt motsvarar elevernas val ocharbetsmarknadens behov. Eftersom tillgodoseende av förstahandsvalet allmänthar slor betydelse för elevernas studiemotivation, kan halva, och per elevdyrare, klasser motverka studieavbrott. Skäl för halva klasser finns särskiltpå mindre orter, där del gäller atl utifrån givna förulsältningar erbjuda ettså rikt urval av studievägar som möjligt. Det förekommer dock utläggning avhalvklasser även i kommuner med slor gymnasieskola. Lo, m, när denna äruppdelad på flera skolenheter. Sådan utläggning är normalt mindre ekonomisk, Timplanernainnehåller för olika studievägar och årskurser timtal för eleverna, som kanvariera mellan 30 och . Härtill kommer normall vissa resurserför delning av klass, som växlar betydligt mellan olika studievägar, I vissafall förekommer s, k, inbyggd utbildning, För årskurserna1-3 av de tre- och fyraåriga linjerna berörs två timplanesystem, reguljära ochs, k, alternativa timplaner (AT-planer), De senare tillämpas i ett 30-lalskolenheter i lika många kommuner med mellan 250 och 400 16-åringar iårskullen, Resursbehovet ärvidare beroende av elevernas val och den planering av undervisningen iorganisatoriskt avseende som görs med utgångspunkt häri på de enskildaskolenheterna. Behovet av undervisningsgrupper och därmed lärartimmar vid enviss organisation varierar givetvis år mellan studievägar ochårskurser. Ambitionerna att tillgodose elevernas val och därmed startaundervisning i små grupper kan självklart också variera mellan såväl kommunersom skolor, Både kommun-och skolslorlek har ell starkt inflytande på resursbehovet. Stora skolor harlättast all tillgodose elevernas val och fylla under- 46 visningsgrupperna. Ktasstorieken(16 eller 30 elever) påverkar naturligtvis resursatgangen Prop, 1985/86:97 Klass-och gruppfyllnad påverkar också resursbehovet genom systemet medtimreduklioner vid ej fyllda grupper. Denna faktor sammanhänger i höggrad med bl, a, skolenhelslyp, förekomsten av halva eller hela klasser,skolplanering och skolslorlek. 3 Vissa termer m. m. Basändamål.Timmar i den enligt timplanerna obligatoriska undervisningen, utan hänsyn tilltimmar till förfogande, uppdelning av klass för laborationer och andraövningar m, m. Resurser för basändamål uttrycks i vissa sammanhang i kronor, iandra sammanhang i lärarveckotimmar. Delningstal.1 varje ämne i gymnasieskolan förs eleverna lill grupper i den mån de enligtläroplanen kan samundervisas hell eller delvis. Grupp anordnas för varjepåbörjat 30-tal elever. Vid undervisning i arbetsteknik och annan undervisningmed samma syfte anordnas grupp för varje påbörjat 16-lal elever. Dessa talbenämns delningstal. Även andra delningslal finns. Om särskilda skälföreligger, får länsskolnämnden belräffande ell visst ämne i en kommunsgymnasieskola medge undanlag genom all tillåta alt gruppen omfattar fler än 30resp, fler än 16 elever. Sädan undervisning i bild, dramalik, idrott och musik, Förslärkningsändamål.För varje redovisningsår beräknas dels vissa limmar för förslärkningsändamålför kommunens gymnasieskola i dess helhel (skolstyrelsens förslärkningsresurs),dels timmar för varje skolen-hel (skolenhetsbunden förstärkningsresurs).Skolenhetens resurser för förstärkningsändamål är summan av de resurstimmarsom skolstyrelsen tilldelar skolenheten och den skolenheisbundnaförslärkningsresurs som direkt lillfaller skolenheten. Skolenhetensförstärkningsresurs är avsedd för lärartimmar för stödundervisning ochsamordnad specialundervisning, för delning av klass eller grupp förstudieteknisk träning, för limmar till förfogande samt för frivilligundervisning. Sevidare denna bilaga, avsnitt 4 "Timmar för förslärkningsändamål" Grupp/undervisningsgrupp.En grupp av elever som undervisas gemensamt i visst ämne, HöslrapportSe Slutlig plan. Undervisningen i arbetsteknik eller annan undervisning med sammasyfte förläggs helt eller delvis lill företag eller institution utanförgymnasieskolan, och företaget eller institutionen tillhandahåller lärare,lokaler och utrustning som behövs för undervisningen. Klass.1 gymnasieskolan fördelas eleverna på klasser. Elever i samma årskurs och päsamma studieväg förs till samma klass, så långt detta är möjligt. Klass fåromfatta högst 30 elever. Om del anges i timplanen för viss studieväg, får klassomfatta högsl 16 elever, (Se även Delningslal,) Lärarregister.Ett hos () datorbaserat indi vidregister över lärare och skolledare i bl, a, , gymnasieskolan 47 och den kommunala vuxenutbildningen. Syftet medlärarregistrel är all de Prop, 1985/86: 97 i registret ingående uppgifternaskall användas som underlag för SCB:s lärarstalistik och för lärarprognoser(dimensionering av lärarutbildningar m, m,) av SÖ och prognosinstilutel vidSCB, ingå i SCB:s statstjänsleman-nastalistik (statistik över personal ioffentlig tiänst) att användas i löneförhandlingar av både statensarbetsgivarverk och lärarnas personalorganisationer saml uigöra underlag förberäkningar av veckolimpris m, m, för statsbidrag, Lärarieddalektionslimmar/undervisningslimmar . Den del av redovisningsåret, under vilkenundervisning meddelas. Gymnasieskolans läsår skall omfatta (280dagar), läsår fördelas på en hösttermin och en vårtermin. Del avkalenderåret som inte ingår i läsåret ulgör ferier, Utgörs av en inlagningsnämnds ochskolstyrelses sammantagna blanketter med uppgifter om sökande lillgymnasieskolans årskurs 1 saml vissa förslag lill organisation nästa läsår.Organisationsrapporten inges av skolstyrelsen gemensamt med inlagningsnåmndenlill länsskolnämnden och SÖ . Utgörs av blanketter, på vilkagymnasieskolenhetens rektor redovisar anlal elever i årskurs 1 och 2 samlleknisk linje i årskurs 3 vid skolenheten, fördelade efler sina val per den 1februari av linje, gren och variant till årskurs 2, 3 resp 4, Blanketternasänds lill skolstyrelsen som kompletterar dem med beräknat elevantal påstudieväg som skolstyrelsen planerar anordna nästföljande läsår,Planeringsrappor-len inges av skolstyrelsen till länsskolnämnden och SÖ islulel av mars. Utgörs av blanketter, där enkommuns sammantagna uppgifter lämnas om antal elever, fördelade på ämnen inomresp, linje, anlal undervisningsgrupper och lärarveckolimmar i gymnasieskolan.Uppgifterna utgår bl, a, från elevernas val av linje, gren och variant lillårskurs 1, 2, 3 resp, 4, Preliminär plan utgör kommunens förslag lillundervisningsorganisalion för gymnasieskolan nästa läsår. Planen inges avskolstyrelsen/utbildningsnämnden (/)lill om kommunens gymnasieskolorgani-salion, (JfrSlutlig plan,) Tiden fr, o, m, den t,o,m, den 30juni nästa kalenderår, Tilldelning av resurser, uttrycktexempelvis i form av tjänster, tjänstgöringsskyldighet, årselevplatser,elevantal per klass eller grupp, lärarveckotimmar per linje eller ämne,undervisningslimmar. Resursernas storlek anges i skolans regelverk och ärkodifierad i olika bestämmelser i skollag, skolförordningar, regleringsbrev,läroplaner, kursplaner, limplaner, anvisningar och kollektivavtal, De delar av skolans regelverksom styr tilldelningen av resurser, Undervisning av en undervisningsgrupp avelever från olika klasser (och i vissa fall årskurser) på samma eller olikalinjer, Här avses med skolstyrelse kommunsskolstyrelse, lands- Prop, 1985/86: 97 tingskommuns utbildningsnämnd ochkommunalförbunds motsvarande nämnd, Slullig plan (tidigare benämnd höstrapport}. Utgörs avblanketter, där en kommuns sammantagna uppgifter per lämnas omantal närvarande elever, fördelade på ämnen inom resp, linje, gren, variant ochallernativämne inom årskurs 1, 2, 3 och 4, anlal undervisningsgrupper ochlärarveckolimmar i gymnasieskolan, Slullig plan är en sammanställning överkommunens faktiska gymnasieskolorganisalion. Varje linje, specialkurs, gren eller variantsom finns i gymnasieskolan. Timme lill förfogande (tlf). Timtilldelning, som innebäratl skolan mer fritt kan disponera någon lid dels för sådana moment somåterkommer år , men vilkas omfattning och inplacering i studiegångeninte bör fastställas alltför detaljerat, dels för sådan verksamhet, för vilkenförutsättningarna växlar efler lokala förhållanden. Timmarna placeras in på schemat och används för verksamhetsom inte har karaktären av ämnesundervisning eller inte kan eller bör fogas ini något av de på läroplanen upptagna ämnena. Timmar till förfogande är avseddaför bl,a, studieorienlering vid studiernas början, sludieteknisk orientering,yrkesvalspsykologisk orientering, studie- och yrkesorientering inför valet avfortsatt studieväg, yrkes- och arbelsmarknadsoriente-ring, bok- ochbibliotekskunskap, röst- och lalvård saml samordningsprogram.