prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — I princip bör arbetstagaren med lönen få etlkvitto på att mol lönen svarande källskall och arbetsgivareavgift har betalats.Därigenom skulle en slor del av kontrollapparaien kunna undvaras, I ställetfår det ankomma på facket all vaka över alt arbetstagaren får sitt kvittosamtidigt med lönen. På liknande sätt borde kunna ordnas med momsen ochpunktskatter. Väljerman denna väg, vilket förefaller ändamålsenligt, måste emellertid 72 Det beror på att man inom näringslivet vant Prop.1985/86: 126 sig vid skaltekrediten som i vissa branscher utgör en slor, inågra fall övervägande del av rörelsekapitalet. Därför behövs en relativt långanpassningsperiod, lät säga . bör som sagts markenförberedas genom atl ta bort skatleprivilegiet. Förutom de brollsförebyggande och stalsfinansiellasynpunkterna på skaltekrediten bör beaktas atl den ulgör en kredilsanitärolägenhet av stora mätt. I en normal kreditbedömning kan ju inte gärna ingå allifrågasätta om kunden har betalat sina skaller. Del kommer därför ofta som ensmärtsam överraskning när del visar sig alt de förmånsberättigade skatternalagt beslag på det kreditulrymme som leverantörerna trott vara reserverat fördem. Detta förhållande har börjat speglas i en kärvare kreditpolitik frånUtländska leverantörer. Vad gäller näringstillstånd kan vi möjligen förorda ettgenerelll krav enligt de enkla regler som gäller i för all fåhandelsrättigheter. Däremol verkar del motbjudande atl som föreslås välja utvissa branscher. Del märkliga är alt det i slort sett är samma branscher somåsyftats när vi ovan påtalat den bristfälliga lyhördheten för sådana kriteriersom omsättningshastighet och personalintensilet. Därmed bekräftas ingalundanågol behov av näringstillstånd men väl av nyansering i övervakningen. Likastötande och orimligt är förslagel om bankgaranti till förmån för skattemyndigheterna. Vi avstyrker förslaget om selektivt (godtyckligt)näringstillstånd och föreslår i stället en översyn av uppbördspoliliken ienlighel med vad här sagts. 1.64 Föreningen (): FAR avslyrker förslaget. Delbelänkandet om näringslUlstånd är ett av treltiotalet delbelänkanden,som Kommissionen mol ekonomisk brottslighet avgivit. Delbelänkandet bör därförprincipiellt sältas in i elt större sammanhang. FAR har beretts lillfälle altavge yttranden över flera delbelänkanden och har därvid bl. a. tagit tillutgångspunkt alt den ekonomiska brottsligheten är etl allvarligtsamhällsproblem, men att dess orsaker och omfattning är otillräckligtklarlagda. FAR har vidare invänt mol att åtgärder och kontroller föreslåsriktade mot etl stort antal förelag i syfle all upptäcka och förhindramissförhållanden i etl litet anlal företag. FAR menar all det kan ifrågasättasom vissa av åtgärderna har någon större effekt ens i dessa få förelag. I förevarande delbetänkande har Kommissionen visserligenvall all föreslå ålgärder, icke riktade mol näringslivet i dess helhet ulanbegränsade till "kritiska branscher", dvs, branscher där problemenmed ekonomisk brottslighet och skatteundandraganden synes vara mest aktuella.Kommissionen har därvid föreslagit fem branscher nämligen restaurang-, transport-,bygg-, bil- och städbranscherna. Likväl drabbar kraven på kontroll i form avvandelsprövning, grundläggande utbildning i förelagsskölsel och ekonomiskagarantier elt stort anlal förelag utan alt de grundläggande orsakerna tillekonomisk brottslighet tillräckligt klarlagts, 1.65 (): Samfundet har i remissvar på lidigare avlämnadedelbelänkanden från kommissionen ställt sig kritiskt tiU den brist på empiriskt utredningsmate rial som vi anser skall ligga till grund för den typ av generelll verkande 73 lagstiftning somkommissionen föreslår. Åven i nu föreliggande betänkan- Prop. 1985/86: 126 desaknas en samlad bild av omfattningen av de problem som kommissionen genomsina förslag önskar komma tillrätta med. Kommissionen ger endasl enstakaexempel på misskötsamhel och kvalificerat brottsligt förfarande. Samfundetanser därför nu liksom tidigare alt det malerial utredningen stöder sig på ärför knapphändigt för att ligga till grund för lagstiftning. 1.66 (): Kommissionenföreslår näringstillstånd för vissa branscher. Vi anser det felaktigt altskötsamma företagare skall drabbas av speciella avgifter och kontroller pågrund av atl andra företag inom samma bransch missköter sig: De som misskötersig skall drabbas av sanktioner. Lagen om näringsförbud har tillkommit fördessa och denna lag skall användas för atl stoppa dem som ej bör varaföretagare pä grund av uppenbart missbruk av gällande bestämmelser och lagar.Det är i de skötsammas intresse atl konkurrensen ej snedvrides på atl vissa äriUojala men detla skall åtgärdas genom redan befintliga lagar. Storleken avstatens förluster i restförda skatteinkomster och avgifter skall begränsasgenom snabbare och effektivare indrivning av statens fordringar. Kommissionenhar konstaterat, att om ekonomisk brottslighet och skatteundandragande brederut sig inom näringslivet, försvåras konkurrensförhållandena för denäringsidkare som driver sin verksamhei i enlighel med nu gällande regler.Samfundet instämmer i denna bedömning men vill framhålla atl det i denna delinte är regelsystemet i sig som är något problem, utan alt det är samhälletsmöjligheter att övervaka efterlevnaden av gällande regler som inte ärtillräckliga. Vidare är det enligt samfundets mening en fråga om attityd iförhållande till det regelsystem som finns. Att ändra på attkyder genominförande av en generellt verkande lagstiftning torde dock vara en närmaslomöjlig uppgifl. Samfundei vill därför förorda åtgärder som har selektiv verkanoch således bara riktar sig mot personer som visat sig vara misskötsamma. Innanytterligare lagstiftning på området vidtas bör därför enligt samfundets meningen utvärdering av erfarenheterna med den sedan någon lid tillbaka gällandelagen om näringsförbud göras. Då dessutom en kommitté håller påatl se över denna lag och kan förväntas komma med förslag som innebär utvidgatnäringsförbud vid fall av ekonomisk brottslighet utan alt konkurs förelegat,är del samfundels mening alt nämnda kommittés betänkande skall avvaktas innaneventuellt förslag lill införande av läggesfram. Samfundetställer sig avvisande till all del införes en lag omnäringstillstånd. Enligt samfundels mening bekämpas de av kommissionenbeskrivna missförhållandena lämpligast genom selektivt verkande ålgärder.Åtgärder som verkar över hela branscher och som baserar sig på elt enligtsamfundets mening alltför otillräckligt underlag avslyrkes. 1.67 läns Utvecklingsfond: Utvecklingsfondenkonstarerar atl - vid den begränsning i branschkretsen som angetts i utredningen - myckel få av förelagen inom fondens mål grupp beröres. Då emeUertid kretsen väl kan enkelt vidgas och vi tror all elableringskontroll för tillverkande förelag vore olyckligt samt atl försla gen har etl allmänt intresse vill utvecklingsfonden ändock begagna tillfället atl avge yttrande. Utvecklingsfondenär i grunden kritisk till kontrollåtgärder som kan Prop. 1985/86: 126 utgörahinder eller försvåra nyetablering. gäller somhuvudprincip näringsfrihet i och mycket starka skäl mäste finnas förall inskränkningar i denna huvudprincip skall göras. anfört är det trots allt ett relativt litet antal företagare somfuskar eUer begår sådana oegentligheter som motiverar långtgående ingripanden.En skärpt taxeringskontroll och ett utvidgat näringsförbud, där brott harkonstaterats, synes vara medel som i viss utsträckning kan begränsa ekonomiskabrott. Dessa åtgärder är eller kan göras allmänt inriktade. Därmed kangenerella regler tillskapas som inte särskill utpekar vissa branscher även ombrottslighet visat sig mera frekvent inom vissa. Utvecklingsfonden vill därförförorda att näringsförbudsprövning generellt införes i samband meddomstolsbehandling av brott. Processen eller arbetet för åklagarmyndigheterbehöver inte särskilt tyngas av all näringsförbudsfrågan generellt prövas isamband med brottsbehandlingen. Vinsten blir atl samtliga branscher kommer altautomatiskt omfattas. Den kommitté som behandlar näringsförbudsfrågan bör ivaije fall slutföra sitt uppdrag och förslagel bli föremål för behandling innannu föreslagen vandelsprövning beslutas. Tillståndskravkommer att öka byråkratin, fördröja igångsättning av företag och säkerligen fåen psykologisk verkan mol företagsetablering. Avgiftsbeläggningen kan knappastvara avgörande men prövning och nya register medför utsträcktahandläggningstider och kommer all ytterligare komplicera nyförelagandet. Redanfinns för en företagare en snårskog av kontakter och ytterligare aktörer medvilka samråd måste ske kommer atl skrämma och verka hämmande. Förutvecklingsfondens del är del viktigt alt vi kan fungera som ell service- ochstimulansorgan och som stöd vid nyförelagandet. En sammankoppling med deuppgifter som länsslyrelsen föreslås få med bl.a. inspektioner och kontrollertorde inte kunna undvikas. Följden blir dä lätt negativ för utvecklingsfondernai deras försök att skapa en profil där stöd och rådgivning är det centrala. Sammanfattningsvisvill utvecklingsfonden beklaga att åtgärder skall behöva vidtagas som verkarinskränkande på näringsfriheten. Om sä måsle ske skall åtgärderna begränsastill minsta möjliga och bör därför i första hand inriktas pä en utvidgning avde kontrollinstrument som redan finns. Vi avser därvid i första handlaxeringskontrollen och utvidgat näringsförbud. Nya organisationer ellerregister skulle därmed inte behöva tillskapas. Del måsle anses viktigt allpositiva åtgärder från del allmännas sida, dä det gäller stöd och stimulans ätnyföretagande, inte motverkas av inskränkningar, som ändå aldrig kan bliheltäckande. Reservation(s) Vivill försl konstatera att problemen till större delen förekommer i branscher,som ligger utanför utvecklingsfondernas målgrupp. Vi är myckel tveksamma lillatt näringstillstånd skulle kunna komma ifråga när det gäller den tillverkandeindustrin (U-fondens målgrupp). Problemen i vissa servicebranscher är enligtvår uppfattning så slora all vi inte vill motsätta oss de föreslagna åtgärdernamed införandel av näringstillstånd, men förutsätter: kommitté som utreder näringsförbudsfrågan får slutföra sitt uppdrag innanbeslul fattas är restriktiv när del gäller valet av branscher där näringstillstånd skall krävas 75 allell enkelt och obyråkratiskl system eftersträvas Prop. noga studerar effekten av vidtagna ålgärder. SkuUe del visa sig påkallat bör riksdagenompröva frågan innan de i förslagel omnämnda fem åren har förflutit. Föreningenhar i lidigare yttranden över kommissionens betänkanden förklarat sig delakommissionens uppfattning att ytterligare ålgärder behöver vidtas för att kommatillrätta med den ekonomiska brottsligheten och skatteundandragandet. Iförfattningsförslaget till lag om näringstillstånd uttrycks i 1 § atl lagen hartill ändamål att främja en sund utveckling av näringslivet genom att motverkaillojal konkurrens och missbruk av näringsfriheten. Föreningen delar dennamålsättning och anser det angeläget atl samhället ges resurser alt snabbt fåvetskap om och möjligheter alt sanera den företagsamhet som genom ekonomiskbrottslighet och skatteundandragande försvårar för seriösa förelag allutvecklas och överleva. Dagens syslem är i detta avseende klart otillräckligtoch förbättringar och kompletteringar är nödvändiga för atl önskat syfle skalluppnås. Föreningenserfarenhet är atl nämnda problem är särskilt framträdande inom vissa näringsgrenar.Förhållandena varierar även kraftigt från en region lUl en annan. Vissaföreteelser synes vara koncentrerade lill storstadsregionerna medanlandsortsregionerna är drabbade av andra typer av problem. Föreningen är därförtveksam tUl huruvida det är mest effektivt all låta vissa branscher omfattas avtillståndstvång i hela riket. Nackdelarnamed ell syslem med näringstillstånd är atl del oundgängligen kommer alt krävaen betydande byråkratisk insats. Även om del endasl är en minoritet av förelageninom en utvald bransch som kan misslänkas vara illojal måste samtliga ansöka omtillstånd för att bedriva verksamhei. Visserligen bör tUlslåndstvångel ha enpreventiv effekt och prövningen kan därför väntas leda till atl endasl eltfåtal kommer att förvägras sökt tillslånd. Föreningen anser alt det börövervägas ytterligare om denna användning av tillgängliga resurser ger detbästa utbytet vid en jämförelse med andra åtgärder. Dessutomkan det genom att endast vissa branscher utpekas uppfattas så all andrabranscher kontrolleras i mindre omfattning eller rent av undantas frånkontroll. Föreningentror atl ett effektivare syslem kan åstadkommas genom en större flexibilitet.Då det är föreningens uppfattning all vissa branschproblem är förknippade medvissa regioner kan det finnas fördelar med att låta reglerna omnäringstillstånd avse endast vissa regioner från tid lill annan. Medan det iStockholmsområdet råder stora problem inom t.ex. reslaurangnäringen är probleminom denna bransch inte desamma i landsorten. Omvänt gäller t. ex.kreaturshandel och fiskerinäringen. Etl sådant system skulle emellertid varalätt att kringgå genom atl registrera sig på annan ort. Föreningentror därför man uppnår den bästa effekten genom förbättringar inom nuvaranderegelsystem. - En snabbare debitering ochrestföring av förelags skatteskulder. - Näringsförbudssystemet kaneffektiviseras med klarare handläggningsregler och en utvidgning till atl avseäven andra än de som försalls i konkurs. - Snabbare indrivning av skuldermol förelag än vad som sker . Del är missriktad hjälpsamhetav kronofogdemyndigheten att inte snabbibromsa upp elt företags skuldökning. - En hårdare satsning på taxeringav förelag och uppspårning av s.k. Prop. 1985/86: 126 svartjobbare. Enomfördelning av resurserna från lönlagartaxering lill förelagstaxering bör fåtill följd en bättre kontroll över den oseriösa förelagssamhelen. - Den allmänpreventiva effekt somstraff för brott innebär saknas nästan . Polis- och åklagarväsendena ärkanske alltför inriktade på den traditionella brottsligheten. Som föreningenframfört i andra yttranden över kommissionens betänkanden anser föreningen attdessa sektorer måste tillföras kvalificerad ekonomisk ulredningspersonal. Denpreventiva effekten av att kunna visa på samhällets effektivitet när delgäller ekonomisk brottsbekämpning bör inte underskattas. - I likhet med t. ex.åkeribranschen kan man införa visst utbildningstvång vad gäller kunskap ombokföring, skaller m. m. inom de branscher som är problemtyngda. - I en del länder har man reglersom medför automatiskt näringsförbud efter konkurs. För att häva förbudet måstekonkursgäldenären eller dess ställföreträdare agera och inför domstol visa sinoladlighel som näringsidkare. Utan atl nu ta ställning för elt sådanl systemanser föreningen att för- och nackdelar med detta bör övervägas. Det är angelägel atl ålgärder snabbi vidtagesför att komma till rätta med ekonomiska brottsligheten och skatteundandragandet.Föreningen har därför i positiv anda diskuterat förslagel om näringstillstånd.Även med ovan framförda synpunkler i beaktande anser föreningen vid en samladbedömning alt de fördelar som kan uppnäs vid genomförande av kommissionens förslagär så slora alt föreningen tillstyrker förslaget. 2 Vandelsprövning (3 § 1 st. 1) Vadsom sålunda anförts rörande kriteriet bristande laglydnad enligt 2§ gäller ävenvandelsprövningen enligt 3§ i lagförslaget (motiven sid. 230). Även ordel"benägenhet" i 3 § kan ge uppskov till tveksamhet vid tillämpningen. 230 och 372 behandlas frågan hur misstanke om brott skall påverka enbegäran om näringstillstånd. Hovrätten har uppfattningen alt den omständighetenatl förundersökning pågår eller all åtal väckis rörande brott av betydelse förtillståndsprövningen bör föranleda att ärendet förklaras vilande i avbidan påsakens avgörande. Däremol bör avslagsbeslul ej fä meddelas förrän dom fallitåtminstone i första instans. Från rättssäkerhetssynpunkt är ocksä viktigt altframhålla att t. ex. den omständigheten alt en viss misstanke kvarstår ävensedan en förundersökning nedlagts inte i och för sig får föranleda altnäringstillstånd vägras. Det synes inte heller vara kommissionens mening att såskall ske men detla bör komma till ett tydligare uttryck. 2.2 Kammarrätten i : Vadgäller vandelsprövningen enligt punklen 1 vore en mer exakt beskriv ning av de förfaranden som grundar olämplighel önskvärd. Gränsdrag ningsproblem kan förutsättas uppkomma vid avgörande av frågan om vissa förfaranden medför alt någon skall anses olämplig att driva näring i en viss 77 Samma förhällandetorde gälla benägenheten alt fullgöra skyldig- Prop. 1985/86: 126 heterenligt skatte- och avgifisförfaltningarna. Praktiska skäl talar dock mot enkasuistisk uiformning av lagtexten. Kammarrätten avstår från att förorda någonändring i denna del, KammarrältspresidentenWendt (skiljaktig) Vandelskravetär Ivivelsulan del viktigaste men ocksä del mest svårhanlerade av de tänktavUlkoren för näringstillstånd. Här anserjag alt kommissionens förslag är ivagaste laget, i synnerhet mot bakgrund av att tillsländsärendena skallhandläggas av förvaltningsmyndighet. Risken är enligt min mening betydande föratt den som vill etablera sig på marknaden blir fördröjd i detta därför att hani domslol måste klaga sig till näringstillståndet. De bedömningar somtillståndsmyndighelen enligt förslagel skall göra framstår som mycket krävande,Detla gäUer både laglydnadskriteriel och kriteriet "benägenhet atlfullgöra sina skyldigheter enligt skatte- och avgiftsförfattningarna". Detförstnämnda kriteriet påminner i nägon män om det krav på respekt förtrafikreglerna, hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken, som har gälltinom körkortslagstiftningen (se 7§ och 16 § 6, körkortslagen) och som där harvållat betydande osäkerhet och påtagliga svårigheter i tillämpningen. Också detsistnämnda kriteriet torde vara svårt att fastslå alt det föreligger.Alt en företagare häftar med belydande avgifts- och skatteskulder lär i mångafall av vederbörande skyllas på orikliga ålgärder från den fiskala sidan, ochdel är inte alltid sådana påståenden kan lämnas därhän såsom ogrundade.Sammanlaget anserjag att en vandelsprövning för näringstillstånd måste grundaspå klarare preciserade rekvisit än de som kommissionen har presenterat. Vadså angår reglerna om vandelsprövning vill jag ifrågasätta om det kan ansesförenligt med rimliga rättssäkerhelskrav atl redan misstanke om brott skallkunna utgöra hinder för näringstillstånd. Det bör övervägas alt uppställa kravpå lagakraftägande dom som förutsättning härför. Ävensåviti gäller benägenhet atl fullgöra skyldigheter enligt skatte- och avgiftsförfallningarnabör enligt min mening förutsättningarna för att näringstillstånd skall fåvägras anges på ett mera konkretiserat sätt än som skett i lagförslaget (3 §första stycket 1). Det är också viktigt alt det på ett klarare sätt kommer tilluttryck att näringstillstånd inte fär förvägras den som oförskyllt, exempelvispå grund av en konjunktursvacka eller tillfälliga svårigheter inom en bransch,kommit efler med skaller och avgifter. Kommissionenmot ekonomisk brottslighet har föreslagit att vandels prövning av företagare kan uppställas som krav för erhållande av närings tillstånd. Vandelsprövningen kan enligt uppfattning få viss betydelse för atl personer som tidigare ägnat sig ål ekonomisk brotts lighet inte etablerar sig som näringsidkare igen. Det är emellertid troligt all en oseriös företagare som gör bedömningen att han inte kommer att erhålla näringstillstånd antingen etablerar sig genom bulvan eller helt enkelt bedri ver sin verksamhet ulan att ansöka om tillstånd. 2.5 : Prop- 1985/86:126 Ibetänkandet föreslås s. k. vandelsprövning som en förutsättning för näringstillstånd.Prövningen innebär atl personer som begått grövre ekonomiska brott ellerkraftigt misskött sin betalningsskyldighet gentemot samhället inte beviljasnäringstillstånd. finns liknande prövning l.ex. i samband medutskänkningstillstånd till restauranger. Det kan diskuteras -bl.a. utifrånerfarenheterna från sistnämnda område - om förslagel i denna del kommer attvisa sig verkningsfullt. Avgörande för detta blir dels de tillämpningsnormersom kommer alt gälla, dels om åtgärder för att förhindra bulvanförhållandensätts in. 1 det senare fallel får ställningstaganden till kommissionensförslag till bulvanlag slor betydelse. Ikommissionens förslag till lag om näringstillstånd 4§ föreskrivs vilka fysiskapersoner som skall bli föremål för vandelsprövning när näringstillståndmeddelas. I lagtexten föreskrivs emellertid inte vilka ålgärder som skallvidtas när prövad persons vandel ändras efter del prövning skett. Datainspektionengör i sin egenskap av tillstånds- och tillsynsmyndighet enligt inkassolagen enlikartad prövning av den person som skall vara formellt ansvarig för inkassoverksamheten.I 3§ inkassolagen sägs "Tillstånd får meddelas endast om verksamheten kananlas bli bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätl. Tillståndet fårförenas med föreskrift ... om skyldighet alt anmäla ändring av förhållanden somhaft betydelse för tillståndet". Prövning av den ansvariges lämplighet,sker vid tillstånds-handläggningen. Skulle emellertid sådana omständighetersenare framkomma som leder till atl den prövades lämplighet kan ifrågasättashar datainspektionen ingen möjlighet att med stöd av inkassolagen i dessnuvarande form göra någon förnyad prövning av den ansvariga personenslämplighet. Någon möjlighet all lagligen meddela föreskrift eller återkallatillstånd i sådana situationer finns inte. Dettahar lett lill atl inspektionen vänt sig lill ochhemställt om lagändring i denna del. Länsslyrelsernasynes kunna få likartade problem. Envandelsprövning kommer atl baseras på registeruppgifter avseende brottslighetsamt restförda skatter och avgifter. Detta är formella uppgifter där detegentliga prognosvärdet kan sättas ifråga, avslag på ansökan omnäringstillstånd som grundar sig på resultatet av en på detta sätt myckelformaliserad vandelsprövning kommer vidare att i stor utsträckning uppfattassom etl ytterligare straff ulöver det som eventuellt utdömts av domstol utanatt detla "straff kan motiveras på ett tillfredsställande sätt.Kommissionen utgår också från atl vid vandelsprövningen olika former av ejstraffsanktionerat illojalt beteende skall diskvalificera sökanden från rätlenatt driva viss näring. Detta kan åstadkomma inslag av rättsosäkerhet vidprövningen. Enform av vandelsprövning förekommer redan nu i såväl restaurang- som i åkeribranschen. Kommissionen har emeUertid inte gjort någon analys av denna kontroll. EnUgt RSVs mening borde man först ta reda på om de 79 gällandebeslämmelserna har haft någon effekt innan man föreslår en Prop. 1985/86:126 utvidgning av vandelsprövningen. Den omständigheten atl både restaurang-och åkeribranschen finns med bland de nu aktuella branscherna tycks snarastlyda på att den nuvarande kontrollen inte har haft avsedd effekt. Enligtförslaget skall prövningen i fråga om juridiska personer avse styrelseledamöteroch VD. Kontrollen är lätt att ulföra när del gäller dessa personers egnaskatter och avgifter. Del mer kvalificerade skatteundandragandet skeremellertid oftast genom alt verksamhet bedrivs i bolagsform. Kommissionen harinte berört hur bedömningen skall påverkas av atl sökanden har varit involveradi olika bolag som har ådragit sig slora skatle-och avgiftsskulder. Det ärbetydligt svårare alt få fram sådana uppgifter, eftersom del av skalleregisiretf. n. inte framgår om en person är styrelseledamot eller VD i ett bolag.Förslag om atl ta in sådana uppgifter lämnas i RSVs rapport 1984:1"Registrering av vissa företags- och fastighelsupp-gifler m.m.". Lagförslagetavses precisera förutsättningarna för beviljande av näringstillstånd.Laglydnad är ett centralt begrepp för vandelsprövningen.