prop · G903104 · 1985-12-31 00:00:00 — I redovisade anläggningskostnader,punkt 4 och 5 nedan ingår de kostnader som framgår av bifogade kontoplan, bilaga 1 A (ingående kostnader inringade). Investeringskalkyler redovisas som bruttokalkyl med ev.restvärde som intäkt efter genomfördaspel. Dokumentationen av de olika objekt och den utrustning somerfordras för att genomföra har gjorts detaljerad så långt att läsaren fåren god uppfattning om innehåll ochstandard. Den nu föreliggandeutredningen om förutsättningarna för / Are att 1992, skiljer sig i vissa avseenden från den förra.De år som förflutit har givetvis medfört kostnadsökningarp g a att den allmänna prisnivå ärhögre. Kraven och förväntningarna på anläggningarnasstandard och utformning är större än tidigare.Inte minst gäller det servicen till såväl aktiva somledare, massmedia och publik. Standardförbättringen av befintliga anläggningar beräknasvara mera omfattande och därmed dyrare än . Nya regler har tillkommit inom flera vintersporter, vilketbeaktas i utredningen, och som ocksåmedfört högre kostnader. Alla föreliggandeutredningar som den här rapporten grundar sig på, har gjorts seriöstoch grundligt. Sålunda är inte utredningarna bara en uppdatering av de somgjordes ansökan,utan nytt material har tagits fram, med avsikt att få ett underlag som väl motsvarar vad vi vet kommer att krävas avarrangemangen för lyckade i /Are 1992. Are FOC, Aktiebolag 0647/110 34 023/830 00 0647/108 50 08/784 00 00 08/784 00 00 08/784 00 00 , (inv. 063/12 45 20 , (inv. 023/195 80 AB (inv. 023/184 85 023/180 55 (flygfält Are) 063/11 75 40 063/90 100 023/90 200 08/713 45 00 023/920 00 08/63 58 60 08/713 61 68 08/713 60 00 08/11 54 05 08/59 01 35 0302/117 88 0302/156 70 08/34 98 90 08/717 30 58 08/788 99 42 08/789 85 00 Utredningenhar utförts av Are FOC, Aktiebolag på uppdrag av Falu och Arekommuner. 2 1985/86. 1985/86: 1041.5 OS-utredningar 1977årsOS-utredning lade fram sitt betänkande (Ds Jo 1977:8)"Förutsättningar för i ". Efterförhandlingar med berörda parter - bl a de då aktuellaarrangörskommunerna - förslog regeringen i en proposition (1977/78:146)att lämna nödvändiga statsgarantier för spelensanordnande. biföll propositionen (KrU 1977/78:23, rskr1977/78:275). Den svenska ansökan 1984 få arrangera de i ,, och vann emellertid inte bifall vid InternationellaOlympiska kommitténs (lOK) sammanträde . 1.52 91y!DPl! !_vi[lterspelen_1988 Islutet av överlämnades av Falu kommun till regeringen utredningen"Förutsättningar för i /Are 1988".Falu kommun hemställde bl a i till utredningen fogad skrivelse attutredningen skulle analyseras av regeringen och berördakommuner tillsammans samt att regeringen skulle ställa för ändamålet lämpligexpertis till förfogande. Denav Falu kommun överlämnade utredningen hade gjorts av kommittén i . Denna kommitté var sammansatt avrepresentanter för stiftelsen , (), Are slalomklubb samt stiftelsen var att med utgångspunkt i det av 1977 årsOS-utredning framlagda betänkandet beskriva de praktiska förutsättningarnaför ett arrangemang av . Kommittén hade därvid söktanalysera de åtgärder som behöver vidtas samt utarbetat kostnadskalkyler för dessa.Kommittén koncentrerade sig på att utreda konsekvenserna av de ändrade förutsättningar(2 orter istf. 4 orter) som förelåg jämfört med 1977-års OS-utredning. Prop.1985/86: 104 kalkylerna grundades till del på indexuppräkningav de 1977 gjorda kalkylerna. Nya kalkyler gjordes i de fall de ändrade förutsättningarna antogs påverka kostnaden. I övrigt antogkommittén för i att slutsatser i fortfarande ägdeaktualitet. Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare föratt behandla frågan om i Falunoch Are 1988. Som utredare tillkallades förrelandshövdingen samt ettflertal sakkunniga. Utredningen antog namnet "OS-utredning". Dess betänkande överlämnades till chefen för . "1981 årsOS-utredning" grundades på detidigare, av 1977 och av kommittén för i , gjorda utredningarna. Pgakort utredningstid, , fanns dåej, annat än i undantagsfall, tid för några meradetaljerade beräkningar av kostnader och intäkter. Utredaren redovisade i sitt betänkande "ett möjligt underskott i storleksordningen ", samtidigtsom detta var den bedömda risken för förlust.Vidare påpekade utredaren att det ekonomiskautfallet av ett i mångt ochmycket var avhängigt TV-intäkterna. Med utgångspunkt från "1981 årsOS-utredning" upprättades regeringen proposition1980/81:200 vilken beslutades . Fråganom statens ekonomiska garanti för spelensgenomförande behandlades därefter av (prop. 1980/81:200, kr v1980/81:35, rskr 1980/81:428). Riksdagsbeslutet innebar bl a bemyndigande för regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelsersom kan följa av att olympiska vinterspelanordnas i . Vidare innebar riksdagsbeslutet godkännande av i propositionen angivna riktlinjer för OS-frågansfortsatta handläggning. 1985/86: 104 På grundval av riksdagsbeslutetundertecknades ett avtal mellan staten (med förbehåll för regeringens godkännande), Falu kommun, Are kommun samt . Enligt detta avtal lämnadestaten ekonomiska garantier för i /Are 1988 undantaget mindre del, relaterad till biljettintäkterna, förvilken de båda kommunerna svarade. Ävenom denna utredning haft en hög målsättning attklara ut de frågor som sammanhänger med genomförandeav ett återstår frågor att besvara. Det är därför av vikt att planeringen för vinter fortsätter och att tiden fram till IOC:s beslut, den 17oktober 1986 nyttjas för denna planering. efter IOC:s beslut måste en mängdviktiga beslut tas som påverkar och formar spelens utförande. Detta förutsätter en god planering i ett tidigt skede. Här redovisad utredning bör därför fördjupas ochkompletteras till en programhandling. Såmåste t ex organisationsformen klarasut. En detaljerad tidplan bör upprättaspå basis av framtaget program ochutifrån en upprättad grov tid-plan tom 1992. Plan bör upprättasför internationella och nationellakontakter. n S £h.< * 3 ö X o o S Prop.1985/86: 104 VINTERSPELENSOMFATTNING 2.1 Förutsättningar och konsekvenser för har långerfarenhet som arrangörsort för stora, internationella vintertävlingar, främstlängdåkning på skidor. 1954 och 1974 har VMi nordiska skidgrenar avgjorts på Lugnet. Vidden senare tidpunkten i ett då nyanlagtRiksskidstadion. arrangeras också på LugnetSvenska Skidspelen under några intensiva tävlingsdagar i månadsskiftetfebruari-mars. Ar 1955 hölls i FalunEM på skridskor, då på naturis på . Ävenom mest förknippas med vinteridrott, förekommer ocksåunder sommarhalvåret många stora, både nationella och internationella tävlingar. Nämnaskan NM på cykel. Det finns således en väl grundad tradition for stora tävlingar, liksom också kunniga och erfarna arrangöreri . Till yttermera visso har skolat många idrottstalanger som låtit tala om sig, äveni internationella sammanhang. är således välrustat ur arrangörssynpunkt och också vad gällerarenor för att arrangera vinterolympiskaspel. Idrottsområdet Lugnet, med långa traditioner som tävlingsplats, har byggts ut till att bli en anläggning försommar- och vinteridrotter. Lugnet kommer också att utgöra stommen för tävlingsarenornaunder ett i /Are, med merparten av anläggningar redan i bruk. som residensstad ärockså ett centrum för handel, service och kultur i ett av landets mestfrekventerade turistlandskap. Det ger ytterligare en intressant dimension, väl värd att framhålla, som arrangörsortför . 1985/86: 104 2.11 Tävlingsarenor Tävlingarnai backhoppning och i nordiska kombinationens backmoment, kommer att avgöras ibefintliga hoppbackar på Lugnet. Backarna, 70 och 90 m, byggdes till VM1974 och är fortfarande bland de modernare i världen.Kompletteringar av lokaler och utrustning blir dock nödvändigatill . Även publikläktare och massmedias lokaler behöverbyggas ut. Längdskidstationfärdigställdes liksom hoppbackarna till . Här saknasen del lokaler för tävlingsorganisationen liksom uppehålls- ochservicerum för aktiva och inbjudna hedersgäster. Sedanstadions tillkomst har också FIS, internationella skid-förbundetinfört regler, dock ännu ej obligatoriska, som gör det nödvändigt attbygga om start- och målområdet. Områdets topografiska förutsättningar är sådana attmålgången sker i med-lut, vilket FIS numera underkänner. Här krävs således enombyggnad. Spårområdet iLugnetterrängen behöver endast i smärre omfattning förändras ochkompletteras. Skidskyttetkommer att förläggas till skidstadion med samma spårområde som för längdtävlingarna.Skjutstation saknas emellertid och skall nyanläggas i omedelbar närhet avstart- och målområdet. En utredning om skjutstationens utformning hartidigare gjorts i samråd med Militära Idrottsförbund.Resultatet av den utredningen har varit vägledande för bedömningen av kostnaderna för en nyskjutstation. 1985/86: 104 Ishockey, konståkning och curling På Lugnet finns en medkonstfryst ishockeyrink och 4 curlingbanor. Hallen är dock förliten for , varför en utbyggnad blir aktuell, främst för att kunnarymma ca 9 000 åskådare, att jämföras med dagens kapacitet, ca 4 000. Hallen utformas så att en temporärrestaurant för ca 1 000 personer ryms. Det är dock erforderligt att ytterligare 2 hallar kandisponeras för såväl tävling som träning för ishockey, konståkning och curling, som kan bli olympisk gren till 1992. B-hallen, somefter kommer att nyttjas som mässhalloch fotbollshall, byggs för att också inrymma en provisorisk restaurant. Den tredjehallen, C-hallen, uppföres också på Lugnet somen påbyggnad till befintlig utomhuskonst-fryst inhockeyrink. Grunden till en skrinnarbana finns redan på Lugnet i form av en konstfryst bandybana. Dennabyggs ut och kompletteras med permanenta åskådarplatseroch lokaler för arrangörer och massmedia. Bob- och rodelbana i kombination och med konstfryst issaknas i . En ny sådan bana skall således anläggas.Utredningar om lämplig förläggning hargjorts . Nödvändiga terrangfbrutsättningar finns inom Lugnet. Banan förläggs lämpligen på plats som medger gemensam transport medbackhoppningen av tävlande och utrustning. Organisationen och genomförandet av kommer att ske med erfarenheter från bl a påskidor. Upptagningsområdet för såväl anställd personal som frivilligafunktionärer blir primärt Falun-Borlänge-regionenmed visst tillskott av personal frånStockholmsregionen. 1985/86: 104 Falunhar goda förutsättningar att kunna bjuda välfungerande presscenter såväl för skrivande press som etermedia. Den nybyggdaLugnetskolan, endast från tävlingsområdena,kommer att fungera som central för skrivande press. 2Totalt står 14 000 m till förfogande, med bl arestaurant ochaula för större presskonferenser. Somregicentral, intervjustudios etc för TV, kommer en då be- 2fintlig tennishall om ca 3 000 m golvyta att utnyttjas. kanfördubblas genom montering av tillfälligt mellanbjälklag. Kommentatorsplatserför radio och TV, liksom uppehålls- och arbetsplatser förskrivande press kommer att finnas på resp tävlingsarena. Tävlandeoch ledare, ca 1 700 personer, kommer att bo på Dalregementet på gångavstånd från Lugnet.Regementet står inför en renovering som är planerad att genomföras under1986-87. En anpassning av förläggningentill med 2-3-personsrum, temporära tillbyggnader för service m m kommer att skeunder 1991 och finansieras över OS-budgeten. lOC-ledamöternakommer att bo på , medan representanter för specialförbunden förläggs till övrigahotell i , övriga tillresande funktionärer på olikanivåer anvisas bostad inom en region med 10 mils radie från Falun.Här finns ca 40 000 bäddar att tillgå. Journalisteroch övriga massmediarepresentanter kommer att erbjudas bostäder idels nyproducerade lägenheter och dels inhyrda lägenheteri befintligt bostadsbestånd, alla centralt belägna i . 1985/86: 104 DalaAirport i svarar för såväl reguljär- som charterflygtrafiken. Därifrån kommerpendelbussar att ombesörja vidare-transporter. Helikopterterminalför resor till och från Are kommer att anläggas vid Dalregementet. Tågtrafikenkommer med extratåg att kunna motsvara efterfrågan utanatt extra investeringar blir nödvändiga. Vägnätet runtFalun är väl utbyggt med matarleder såväl in tillcentrum som förbi tätorten. Vid varje infart planeras stora temporärabiluppställningsplatser. Därifrån erbjudsbil-burna tillresande busstransport in till tävlingsplatserna respcentrum, för att minimera biltrafiken under tävlingarna. VidLugnet finns stora områden för vinterparkering, varför gångavstånden framtill tävlingsområdet blir korta. Allakommunens skolmatsalar kommer att användas som restaurant för publik, som komplementtill övriga näringsställen. Inom Lugnet kommer också attfinnas publika restauranter för ca 3 000 gäster . 2.16 §f!P! )ä]]5service Samhällsservicenärväl utbyggd i , och kommer med tillfällig förstärkningatt väl tillgodose efterfrågan. Polisenäri stort personellt och materiellt väl . Tillresande personal kommer att förläggas ibostäder inom 10-miIs-radien. Sjukvården är medcentral!aserattet i väl utbyggd, och kommer att klara såvälprovtagning för dopinganalyser som nödvändigsjukvårdsservice. På tävlingsarenorna kompletteras sjukvården medinsats av frivilligorganisationer. Dopinganalyser förutsättsorganiseras i samarbete med 26 som har ett av lOCackrediterat laboratorium. 2.2 Förutsättningar och konsekvenser förAre Arehar förknippats med turism och idrott. I samband med järnvägensbyggande kom de första "luftgästerna" på besök och Aresom turistort var född. Är 1909 byggdes sedan bergbanan inom ramen för det förstaAreprojektet initierat av ingenjören . Are utvecklades efter detta både somkurort och skidort. första släplift byggdes vid nuvarande störtloppetsmålskjuts . Are utvecklades allt mer mot en alpinmetropol och 1954 fick man äran att arrangera världsmästerskapeni alpin skidsport. WorldCup-tävlingarna i utförsåkning startade och ficksnart framgångar genom . Det blev därförnaturligt att tilldelades en deltävling och lika naturligt var det att Are 1977valdes som'tävlingsort. Are hade ju med hjälp avstaten byggt upp nya anläggningar med en kabinbana som kronan på verket. Dessaväl arrangerade tävlingar medförde att Are tilldelades ytterligare tävlingar år 1979,1981 och 1984. Disciplinerna var i dessa sammanhang slalom och storslalom för herrar.Erfarenheterna från dessa tävlingar har inneburit att arrangörernabesitter stora kunskaper i hur man organiserar och genomför ettstort arrangemang. Något som naturligtvis är ett stort plus vid etteventuellt . Inför säsongen1984/85, har Are ytterligare förstärkt sin position som alpina centrum. Genomett unikt samarbetsprojekt, har en störtloppsbana inklusive liftar byggts, med hjälp avstatliga medel. I gengäld kommer turistnäringen i Areområdet attinvestera i storleksordningen . Vid den förstainternationella störtloppstävlingen , fick banan betyget att varatekniskt svår och fullt jämförbar med de bästa på kontinenten. Denovan beskrivna utvecklingen har inneburit att Are har mycket av vad som krävs för att kunna arrangera den alpina de len av ett . Med tanke på den framtidstro som finns i Are, kommer förutsättningarna att förbättrasytterliga re . Spelenkan 1992 omfatta totalt 18 discipliner, fördelade påföljande sätt. Arehar en mycket fin pist för slalom. Tanken är att inför förbättra den ytterligare genom att förlänga något ibackens övre del. Här avgörs herrarnas tävling. Damernas tävling avgörs i dennedre delen av den nuvarande storslalombanan. Dennuvarande storslalombanan är något smal. Det innebär därför svårigheteratt lägga två banor. Istället för att bredda den nuvarande nedfarten, föreslås att enny nedfart byggs öster om denna. Fördelen med detta är att detförsta åket går i nuvarande nedfart och det andra i den nya.Detta gäller både herr- och damtävlingen. Tävlingsformenhar nu prövats under ett par års tid iWorld-Cup-sammanhang. Disciplinen konrner att finnas med i ochkan komma att permanentas. Herrarna kommer att starta en bit ned i den nyanedfarten öster om nuvarande turistnedfarten. Damerna startarvid Hummelstugan och använder ned den nya nedfart som även används istorslalom. Herrarnaanvänder sig av den nya störtloppsbanan. En ny nedfart (ca 1 500 m), öster omden nuvarande störtloppsbanan byggs då damernas störtlopp kräver enviss längd och fallhöjd. Oettaären ny disciplin i OS-sammanhang. kombinerades den ordinarie slalom- och störtloppstävlingen. I stället kan det bli aktuellt att ordna separata slalom- och störtlopps tävlingar som ingår i kombinationen. Dessa tävlingarställer i så fall speciella krav på längd och fallhöjd. Slalom herrar utnyttjar nedre delen av slalombacken damer utnyttjar nedre delen av storslalombacken Störtloppherrar startar längre ned i störtloppsbanan damer utnyttjar samma start som herrarnas Super-G i den nya störtloppsbanan för damer Dennatävlingsform har inte förekommit i OS-sammanhang. Den införs docksom uppvisningsgren i och kan komma att permanentas. Exakt vardessa tävlingar ska förläggas kommer att utredas . Ambitionenäratt de tre tävlingsmomenten, hopp, balett och puckelpist skafinnas inom ett och samma område. Ihuvudsak kan redan befintliga nedfarter och liftar utnyttjas. De nya nedfartersom måste byggas, är följden av att nya discipliner införs iOS-programmet. Varje disciplin ställer sina krav på tävlingspistenslängd, tekniska svårighet och fallhöjd. stol linbana vid störtloppets övre del kommer att byggas oberoende av . I övrigtkommer investeringar i start-och målområden, skyddsnät, snökanonanläggningar m m att krävas. Se vidare punkt 5. Dekunskaper om organisation och genomförande som vunnits genom World-Cup-tävlingarna,kommer att utnyttjas. Personellt finns resurser som kan anställas iAreområdet, liksom en stor del av de frivilliga. I övrigtligger inom pendlingsavstånd. 2.23 ?Ef5§S?D5§! Idagfinns inte någon lokal som kan härbärgeraskrivande press, radiooch TV m m, som kommer att verka under ett . planerpå ett kongresscenter finns i Are, men det är idagoklart 29 omdetta blir av. Denna byggnad skulle annars passa bra som 1985/86: 104 Itävlingsområden kommer permanenta och provisoriska kommentatorshytteratt byggas upp (se vidare punkt 5). OS-bynkommer i Are att inhysa ca 600 personer, aktiva och ledare. Are Fjällbyligger i direkt anslutning till störtloppets målområde och är tänkt att utgöra . De rums-och bäddresursersom kommer att krävas 1992, kommer med god marginal att finnas inoi:iAre Fjällby. Detta gäller också ett stort övriga lokaler som restaurang, servicebyggnader m m. lOC/NOC-ledamöter, representanterför skidförbunden m m kommer att bo påDiplomatkoncernens anläggningar (, ochAregårdarna). Enligt de utbyggnadsplaner som finns, kommer dessa anläggningargott och väl att tillgodose de krav som ställs vidett . Detta gäller såväl antal rum som standard. Massmediakommer att bo på liksom under WC-tävlingarna.Enligt de utbyggnadsplaner som man har, oberoende av , kommer anläggningenatt ha ca 500 rumsenheter 1992. övrigt behov av samlingslokaler, restauranger m mkommer att vara täckt. Totaltfinns ca 10.000 bäddar i hotell och stugbyar inom Are kommun. Ensiffra som troligen kommer att ligga på 15.000 bäddar 1992. Till detta kommer ytterligare bäddar i ,och kommuner. Pårestaurangsidan finns ca 2.500 platser i Are/Duveds-området, meden uppskattad ökning till 4.000 fram till . Arehar bra kommunikationer. ochTrondheim i passerar Are. Trondheim- - medför goda förbindelser, vilkakan utvecklas ytterligare med sovtåg till och från Falun.SJ planerar att rusta upp ban- 30 flygplatsberäknas bli ca då färja över Rödösundet förutsattesersättas med bro. nyhuvudbyggnad och förbättrad teknisk utrustning. FörlOC/NOC-representanter mfl planeras dels helikoptertrafik mellanFalun och Are, dels flygtrafik mellan och (15km öster Are). Landningsplatsför helikoptrarna finns vid Arés fotbollsplan Befintligtprivatflygfält (Molanda) kommer att byggas ut och utrustastemporärt under med erforderliga landningshjälpmedel. Detta för att möjliggöra ensnabb förbindelse mellan och Are med flygplan med en kapacitet på ca 35passagerare. Förpubliken kommer det att anordnas 5.000 parkeringsplatser på is. I övrigtkommer ytterligare ca 1.000 stationära parkeringsplatser att byggas . Isamband med satsade staten och kommunen i ett nytt reningsverk iAreområdet. Verket har kapacitet för en ytterligare utbyggnad, vilket troligen kommeratt ske oberoende av ett . Några större investeringar p g a behövs därför inte.De extra resurser som behöver sättas in, är av temporär karaktär. På sjukvårdssidanfinns goda resurser genom Are sjukhus, vilket endast behöver förstärkaspersonellt under spelen. har de resurser som krävs vidallvarligare sjukdomsfall. Prop.1985/86: 104 2.3 Tekniska anläggningar /Are För genomförande avOS-tävlingar och med dess sammanhörande verksamheter erfordras betydande tekniska anläggningarför elförsörjningtelekommunikation, externt telekommunikation, internt tidtagning ochresultatberäkning resultatgivning, press och massmediaresultatgivning, publik-tävlingsarenor information, tävlandeoch publik säkerhet, nationstrupper Igrundplaneringen har motsvarande anläggningsomfattning inför i Calgarystuderats. De anläggningar vars omfattning i korta drag beskrivsnedan, uppfyller de krav som kan ställas på tekniska utrustningarnas del i en fulländad tävlingsapparatmed god service till massmedia och publik. : Inom Lugnetområdet finns ett internt elförsörjningsnät - 10 kVledningar och transformering 10/0,-som byggs ut och förstärks förleverans till tillkommande och utbyggda anläggningar. Are:Råkraftleverantören svarar för elförsörjningen till de skilda tävlingsarenornamedan arrangören detaljfördelar kraft inom respektive tävlingsområde. 2.32 Telekonmunikation, externt Falunoch Are: svarar för teleförbindelser mellan tävlingsarenor - presscentra -förlängningar -mm. 2.33 Telekonmunikation, internt Falunoch Are: Internt telenät byggs upp som möjliggör fastauppkopplingar till funktionärsstationer med förändringsmöjligheterknutna till respektive tävling. Interntelefon byggs - tillbyggnad i ,nybyggnad i - som möjliggör externt opåverkade förbindelser mellan tävlingsansvariga och övrigahuvudfunktionärer. 2.34 i5?9Dl"9 °* resultatberäkning Falunoch Are: Fasta ledningsförbindelser anordnas mellan start - tävlingsbanan- målplats - resultatberäkning samt till speaker och skrivcentral. 2.35 Resultatgivning, massmedia och press Falunoch Are: Från resultatberäkningsdatorerna överförsvideosignaler till TV- och radiocentralerna samt installeras bildskärmar ochresultatskrivare för den skrivande pressen. 2.36 Resultatgivning, publik - tävlingsarenor Falunoch Are: Installeras elektroniska resultattavlor fördirektinformation av tävlingsläget samt på vissa arenor Storbilds TV försituationsinformation. 2.37 I"f9n! )?5o"i_Pybli'' och tävlande : Högtalaranläggningarna vid längdstation, hoppbackar ochishall kompletteras, i övrigt nybyggnad, allt med omfattning att ge publikinformation samt möjlighet till intern information till tävlande före- ochefter tävlingspass. Are: Motsvarande anläggningar nybyggs. Prop.1985/86: 104 2.38 Säkerhet, nationstrupper Förkontroll av inpassering till tävlingsområden och anordnas passerkortsläsare samtTV-övervakning av vissa tävlings- och förläggningsområden. 1985/86:104 ORGANISATION Sedan1981 finns en stiftelse: i /Are vars uppgift är attsamla in medel till kampanjen för marknadsföringen av som Olympisk värdnation.Dess ordförande är förre . Förmarknadsföringen av kandidaturen finns en marknadsföringskommitté. Dennabestår av företrädare för de båda kommunerna, , de mfl. Dess ordförande är talman . har ettarbetsutskott vars ordförande är ordföranden i Turistråd GertKarlsson, vice ordförande är och H , Are. Kommittén har ettkansli i och en anställd "director" förrekommunalrådet . Ca40 personer är knutna till kommittén. arbeteinriktar sig primärt på att informera ledamöter om - Åres kandidatur. Avsikten är attvisa att vi i ärväl skickade att arrangera under de mest gynnsamma och sportsligt rättvisa förhållanden som kan er bjudas.