prop · G903127 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86: 127 om riktlinjer för industripolitiken på p rymdområdet, m.m. 1985/86:127 Regeringenföreslår atl anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att rymdverksamheten under den kommande fyraårsperiodenskall bedrivas inom en total ram av 966 milj. kr. Vidare föreslås svensktdeltagande i ett vidgat samarbete inom det europeiska rymd-organet ESA.Riktlinjer för samverkan mellan staten och berörda industriföretag omgenomförande och finansiering av viss industriell utveckling inom ettnationellt rymdprogram redovisas även. Beträffande Tele-X-pro-jektet redovisasatt en arbetsgrupp skall tillsättas för att utreda hur projektets kommersiellamöjligheter skall tas till vara på bästa sätt. 1 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , R. ,, , Proposition om riktlinjer för industripolitiken pårymdområdet, m.m. I1986 års budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 14) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på en särskild proposition, för till Europeisktrymdsamarbete m.m.för /87 beräkna etl förslagsanslag av135423000 kr. Jaganhåller nu att få ta upp denna anslagsfråga samt frågan om riktlinjer i den industripolitisktmotiverade verksamheten på rymdområdet. Denu gällande riktlinjerna för lades fast (prop. 1982/83:168,NU 53, rskr. Jag återkommer senare i denna proposition med enredovisning av min bedömning hur projektets kommersiella fas bör förberedas. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) har utarbetat en långtidsplan förrymdverksamheten . En sammanfattning av planen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Påuppdrag av industridepartementet har bedrivits följandeutrednings- och förhandlingsarbete för att ge beslutsunderiag till denna proposition: Studie av organisationen förde industripolitiskt motiverade insatserna på rymdområdet. En sammanfattning avstudien bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Utvärdering av det svenskamedlemskapet i det europeiska rymdorganet . En sammanfattning av resultatetav utvärderingen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Översyn av Rymdbolagetsaffärsmöjligheter. En sammanfattning av resultatet av översynen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Förhandlingar med industrinför att denna skall ta ett ökat finansiellt ansvar för den framtidarymdverksamheten. En sammanfattning av förhandlingsresultat bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Deteuropeiska samarbetet inom rymdforskningen inleddes i början av 1960-talel. Denkonvention som reglerade det inledande samarbetet inom () undertecknades av och trädde 1964. Syftetmed ESRO var enligt konventionen atl för uteslutande fredligt ändamålmöjliggöra och främja samarbetet mellan europeiska stater inom rymdforskningoch rymdteknik. Genomstatsmakternas beslut (prop. 1972:48, NU 37, rskr. 216) skapades dennuvarande statliga organisationen för industripolitiska insatser pårymdområdet. Detta innebar att DFR inrättades och (Rymdbolaget) bildades . År1975 fattade statsmakterna beslut (prop. 1975/76:58, NU 17, rskr. 110) omanslutning till den nuvarande konventionen angående upprättande av etteuropeiskt rymdorgan (). Denna konvention ersatte den ditintills varandekonventionen som gällt för upprättande av ESRO. Nuvaranderiktlinjer för de svenska industripolitiska insatserna på rymdområdet ladesfast (prop. 1978/79: 142, NU 36, rskr. Statsmakternas beslut år1979 innebar att satsningarna i stort sett skulle trefaldigas under entreårsperiod, sedan kvarstå på den högre nivån , för atl sedan återkunna minska. /86 avsågs vara på den högre nivån.I propositionen framhölls bl. a. att volymen på de svenska aktiviteterna bordehöjas till en sådan nivå att den skulle ge den svenska rymdindustrinförutsättningar att få beställningar såväl i sam-arbets- som i konkurrenssituationer.I propositionen noteras alt det (alltså fr. o. m. budgetåret1986/87) bör finnas goda förutsättningar för svensk industri att påkommersiella grunder nyttiggöra sig gjorda insatser. Föredragandenangav en allmän inriktning av de ökade resursernas användning. Han framhöll attinsatserna borde inriktas på att höja andel i centrala nyttosatellitprojekt.Genom att koncentrera vårt deltagande till sådana projekt och till några fåsvenska företag skulle staten bidra till alt en verksamhet på den uppnåddanivån kunde vidmakthållas med betydligt bättre kontinuitet än ditintills. Enbred kompetens borde målmedvetet byggas upp på systemnivå. Detta skulle skegenom: - att inom utveckla enklavetenskapliga satelliter med begränsade krav på prestanda, - att delta i bilaterala ellermultinationella satellitprojekt med så stor andel att industrin skulle fåarbete på systemnivå, - att realisera ett nyttosatellitprojekti bilateralt eller multilateralt samarbete, t. ex. en fjärranalyssatellitspeciellt avsedd för havs- och polarområden eller en regionalkommunikationssatellit för små markstationer. Vidare framhöll föredragandenvikten av att det nationella programmet kompletteradesmed ett projektinriktat teknikprogram som skulle kunna stärka svensk industriskonkurrensförmåga. Beträffandefjärranalysområdet noterades behovet av statliga stimulanser för att påskyndaden teknologiska utvecklingen och demonstrera fjärranalysens möjligheter. t I 1985/86. 1985/86: 127 De riktlinjer somfastslogs genom riksdagsbeslut kan samman- Prop. 1985/86:127 fattaspå följande sätt: Svensk rymdindustri borde gesmöjlighet att la systemansvar inom satellitprojekl. Det väsentliga därvid varatt kunna specificera hela rymdsystem, beställa delsystem och apparatur hosunderleverantörer samt att sätta ihop de olika delarna till en fungerandeenhet. Det nationella rymdprogrammetborde kompletteras med ett projektinriktat teknologiprogram i syfte att stärkaindustrins konkurrensförmåga. I propositionen underströks vikten av attprogrammet inte endast inriktades på kommunikationsteknologi utan även på andratyper av satellitsystem. Det nationellafjärranalysprogram som startats borde byggas ut, främst iavsikt att hos potentiella användare demonstrera fjärranalysteknikens olikamöjligheter. Sedanår 1979 har det svenska rymdprogrammet byggts upp med utgångspunkt i deriktlinjer som jag nu har redogjort för. Industrins kompetens har breddatsavsevärt. Satellitprojekten har därvid spelat en väsentligroll. Med fick ta system- och leveransansvar för ensatellit som tillförde svensk magnetosfär-och jonosfärforskning ettprojekt långt framme i den internationella forskningsfronten. Denna satellitsköts framgångsrikt upp och placerades i bana med hjälp av en Ariane-raket förendast . Med Tele-X, som utvecklas i samarbete med ochFinland, breddas nordisk industris kompetens till att även omfatta områdenaför datakommunikation och direktsänd television. I har SpaceAB ansvar för satellitens struktur, som bl.a.innefattar nyutveckling av dettorn i s.k. kompositmaterial som bär upp satellitens antenner. Space ABsvarar även för satellitens telemetrisystem samt för systemstudier och integrationsarbete.Ericsson Radio Systems AB svarar i för kommunikationssystemet,som vad gäller datatrafiken bedöms vara ett unikt system med storframtidspotential. svarar dessutom för satellitens antennsystem samt, i samarbetemed det norska företaget , för de markstationer som skall sändaoch ta emot teletrafiken. Enligt DFR:s uppfattning bör ett utbyggtkommersialiserat Tele-X-system snabbt kunna bli ekonomiskt lönande. Tele-X-systemetkommer att tas 1987 efter det att satelliten har placerats i en s. k.geostationär bana, vilket innebär att den får en i förhållande till jordytanfast position. Inomdet teknologiprogram som satts igång har ny teknik utvecklats. Som exempel kannämnas del arbete som DFR stött vid för utveckling avkolfiberteknik och ny antennteknologi. Vidare kan nämnas utveckling hos SpaceAB av ny datorteknologi för satelliter och bärraketer saml utveckling hos av höghastighetsturbiner och tillverkningsteknik (bl. a.svetsteknik) för bärraketer. Inomfjärranalysen är av stor vikt. Detta är ett franskt projekt i samarbete med och . sköts upp med och redan under innevarande månad kommer de 4 förstabilderna från satelliten att kunna tas ned vid för att vidare bearbetasoch tillhandahållas för försäljning av det dotterbolag som Rymdbolaget bildatför ändamålet. InomQärranalysområdet har det dessutom gjorts stora ansträngningar för att utvecklametodiken för att utnyttja satellitdata. Genom förbättrade metoder för s.k.geokodningav satellitdata och nya produktionsmetoder kan man framställa bilder medkartnoggrannhet. Nämnas kan även det flygburna havsövervakningssystem somutvecklats till ett operativt system och som sålts till en rad länder, senastFörbundsrepubliken , och . Slutligen vill jag nämnaatt verksamheten vid kunnat utvecklas och breddasframför allt därför atl det för vissa delar av rymdverksamheten mycketfördelaktiga geografiska läget kunnat utnyttjas. Sondraketverksamheten harkunnat göras attraktiv bl. a. genom introduktion av nya tjänster, t. ex.skjutning till mycket hög höjd vilket möjliggjorts dels genom ett styrsystemför raketer som och Rymdbolaget utvecklat, dels genom ettövervaknings- och säkerhetssystem som Rymdbolaget byggt upp vid . Vidarehar stationer för att ta emot data från Qärranalyssatelliterna, Landsat ochSPÖT, tillkommit. Dessutom har kontrollstationer för satelliter byggts, vilkanu betjänar och och vilka även avses svara förkontrollen av Tele-X. har beslutat atl bygga en särskild station ianslutning till för att ta emot data från planerade polära satelliter,i första hand Qärranalyssaielliten ERS-1. Iföljande tabell redovisas anslagen till rymdverksamhet under budgetåren1979/80-1985/86 (milj. 1985/86: 127 Europeiskt rymdsamarbete m. m. har använts för att finansiera ESA-samarbetet,bilateralt samarbete och det nationella rymdprogrammet. Bidragtill har finansierat bidragen till detta projekt. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling(rymdverksamhet) finansieras vissa förberedande projekt på forsknings-, Qärranalys-och industriutvecklingsområdena. Det vetenskapliga programmet harhuvudsakligen finansierats via anslag från . InomESA har deltagit i de obligatoriska grund- och vetenskapligaprogrammen samt i tillämpningsprogrammet. : s tillämpningsprograminnehåller experimentella och preoperativa satellitprojekt för bl. a.telekommunikation, jordobservation, forskning och tillverkning i tyngdlösttillstånd, utveckling av rymdtransportfaciliteter (bärraketen ) m.m.Ländernas ekonomiska bidrag står i regel i direkt proportion till varje landsandel av industrikontrakten i projektet. har deltagit i flertaletprojekt. tillutgången av /85 har svensk industri utfört arbeten på uppdragfrån till ett fakturerat värde av 619 milj. kr. i löpande priser. Inomramen för det nationella utvecklingsprogrammet har bl. a. fjärranalysteknikenutvecklats. I har ettdotterbolag till bildats med stöd av regionalpolitiska medel frånindustridepartementet. Företaget, , har fått ca 100 milj. kr. föratt bygga upp företaget och skapa förutsättningar att kommersiellt bedriva Qärranalysverksamhet. Inomrymdverksamheten utgörs de främsta intressenterna i svenskt näringsliv avföretagen , och Flygmotor AB.Företagens verksamhetsinriktning är i huvudsak följande. Små satelliter, omborddatorer,elektronik Brännkammare m. m. tillraketmotorer är ca 500 personer direkt eller indirekt sysselsatta med rymdindustriellverksamhet. 3.1 Inriktning och omfattning av verksamheten Mittförslag: Riktlinjer för rymdverksamheten börvara att förbättra svenskt näringslivs möjligheter att bli konkurrenskraftigtpå rymdområdet, sprida rymdteknologin utanför rymdindustrin samt atttillvarataga de fördelar rymdverksamhet i norra erbjuder. Verksamhetenskall bedrivas inom en total ram av 966 milj. kr. Bakgrundoch skäl till mitt förslag: Sedan den svenska rymdverksamhetens start vid 1960-taIetsböljan har de industripolitiska motiven kommit att bli alltmer betonade.Samtidigt medför utvecklingen på rymdområdet att utomordentligt intressantamöjligheter öppnats för forskningen. Även för våra telekommunikationer harrymdteknologin inneburit dramatiska genombrott. Vidare är överväganden av utrikes-och säkerhetspolitisk natur av central betydelse. Syftenmed och riktlinjer för rymdverksamheten under den kommande Prop. 1985/86:127 fyraårsperioden skall fastställas huvudsakligen utgående från industripolitiskaöverväganden. Industripolitisktsyftar satsningarna till att genom utveckling av den avancerade rymdtekniken: - ge svenskt näringslivförutsättningar att lönsamt konkurrera på framtida inhemska och utländskamarknader för rymdprodukter och rymdtjänster, - på andra områden ge svenskindustri möjligheter att utnyttja de tekniska landvinningar som uppnås irymdverksamheten, - tillvarata de fördelar som denordligaste delarna av landet erbjuder för rymdverksamhet. Redanfrån rymdverksamhetens start har dess kommersiella möjligheter varitförutsedda. Skiftande bedömningar har gjorts av när fungerande marknader kommeratt finnas för produkter och tjänster baserade på rymdverksamhet. Vissa tidigaprognoser underskattade den tid som krävs för att ny teknik skall bli marknadsmogen.Sådana missbedömningar är vanliga när det gäller omvälvande tekniskautvecklingssteg. har dock rymdteknikens tillämpningar inomtelekommunikationerna inträtt i den kommersiella fasen. Satelliter svarar fören betydande del av förbindelserna mellan kontinenterna i form avtelefontrafik och överföringar av datainformation och televisionsprogram. Detnordiska samarbetet i är en del i ett mönster som pekar motutnyttjande av satelliter även för telekommunikationer inom begränsadegeografiska områden. kommer fjärranalyssatelliternasförmåga att samla information om jordytan att exploateras affärsmässigt.Sverige deltar här i främsta linjen med de resurser som byggts upp i , som är dotterbolag till , ingår i ettfransk-svensk-belgiskt samarbete där de s. k. utnyttjas. Påen världsomspännande marknad skall man gemensamt marknadsföra kartläggningarav geografi, vegetation, klimat- och miljöförhållanden, bebyggelse och anläggningarm. m. baserade på avancerad fjärranlysteknik. Irymdtekniska system ingår utöver en eller flera satelliter även anläggningarpå marken. Dessa markutrustningar kommer i många framtida telekommunikationssystematt representera den ekonomiskt dominerande delen. Tre svenska företag - SpaceAB, och har betydandeleveranser till rymdtekniska system. Leveranserna hade 1985 ett värde av ca220 milj. kr. Rymdverksamhetensextrema krav på tillförlitlighet, automation, energisnålhet och förenandet avhållfasthet och låg vikt framtvingar nya högteknologiskakonstruktionslösningar som kommer till användning på andra områden. Ettföretag som blivit godkänt som leverantör till rymdsystem anses ha fått enkvalitetsstämpel. Denna står för teknologisk kompetens, systemkunnande,produktionskvalitet och förmåga atl delta i krävande internationelltsamarbete. Ur regionalpolitisksynpunkt har den svenska rymdverksamheten en särskild betydelse för de nordligaste delarna av landet. Så har varit fallet 7 alltsedan de första sondraketernasköts upp från skjutfält i . 1985/86: 127 är encentralort i svensk rymdverksamhet. Härifrån har man de bästa förutsättningarnai för kontroll av och kommunikation med satelliter i s.k. polära banor.Det gäller t.ex.den helsvenska forskningssatelliten och den delvissvenska Qärranalyssatelliten . Genom nationella satsningar ochinternationella engagemang på rymdområdet har det skapats anläggningar i Kirunapå till ett värde som är flerfaldigl större än den svenskakostnadsandelen om ca 220 milj. kr. Den större delen av investeringarna hargjorts av andra och då huvudsakligen det europeiska rymdorganet . Kirunaoch skall även spela en central roll i svensk och europeiskrymdverksamhet. Detta bedöms för Kirunaområdet leda till en ökning av antaletsysselsatta i rymdanknuten verksamhet från ca 140 till ca 230personer vid decenniets slut. Medregional-, arbetsmarknads- och utbildningspolitiska medel görs nu särskildasatsningar för att främja utvecklingen av rymdverksamheten i och avverksamheter med anknytning till denna. En utökning och breddning kommer attske av forskningsverksamheten vid geofysiska avbetydelse för tillämpad rymdteknologi. Högskoleutbildning inom detrymdteknologiska området planeras starta i . Under denärmaste åren kommer en utökning att ske även av annan högskoleutbildning iMalmfälten av betydelse för verksamheter inom rymdområdet. förfastighetsdata och lantmäteriverket kommer vidare att föriäggautvecklingsenheter till med anknytning till rymdverksamheten. Utöverde industripolitiska motiv jag just har redovisat, underbygger följandeöverväganden mitt förslag. Utrikespolitiskamotiv för medverkan i gemensamma europeiska initiativ inom forskning ochutveckling förstärker skälen för det svenska engagemanget i . Forskningspolitisktavser de i annat sammanhang behandlade satsningarna på rymdforskning att gesvenska forskare möjligheter att utnyttja de speciella förhållanden som råder irymden såsom t. ex. gynnsamma betingelser för observationer av jorden och universumoch frihet från tyngdkrafter och atmosfär. Kommunikationspolitisktär rymdteknik i form av satelliter för överföring av teletrafik och radio/TV-programsedan länge en praktisk realitet. Denna tillämpning av rymdtekniken är denförsta med påtaglig ekonomisk betydelse. Uppenbara skäl talar för att desspotential bör prövas tekniskt och kommersiellt även i , i första handinom ramen för . Säkerhetspolitisktfinns intresse för rymdverksamhet genom de möjligheter sådan erbjuder förobservationer och kommunikationer. Fredsöver-vakande satelliter diskuteras isamband med strävandena mot avspänning i . DFRhar i sin långtidsplan för rymdverksamheten lämnat förslag tillinriktning av rymdverksamheten under nämnda period. Jagbedömer att rymdverksamheten inom industridepartementets områ- 8 de för de fyra närmastföljande budgetåren bör bedrivas inom en total ram om 966 milj. kr. Beräkningenbygger på förutsättningen att rymdindustrin skall bidra med 60 milj. kr. somdelfinansiering av denna totalram. Fördelningen av de 906milj. som utgör statens del av totalramen över fyraårsperioden anser jagpreliminärt bör vara följande (milj. kr., prisnivå): 1985/86: 127 Somjag har nämnt förutsågs att del , alltså fr. o. m. budgetåret1986/87, skulle finnas goda möjligheter för industrin att på kommersiell grundutnyttja resultaten av gjorda satsningar. Det är mot denna bakgrund jag tagitinitiativ till förhandlingar med svensk industri om medfinansiering av denframtida rymdverksamheten. En sammanfattning av rapporten har jag tidigare föreslagit skall bifogasprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Föratt ge underlag till beslut om inriktningen av den framtida rymdverksamhetenhar jag även initierat en utvärdering av det svenska medlemskapet i och enöversyn av Rymdbolagets affärsmöjligheter. En sammanfattning av dessagenomförda utredningar har jag tidigare föreslagit skall bifogas protokollettill detta ärende som bilagorna 3 och 4. 3.2 Svenskt framtida deltagande i europeiskt rymdsamarbeteunder budgetåren 1986/87-1989/90 Mittförslag: skall delta i samarbetet inom samt i bilaterala projektunder /87 inom en ram av 170,6 milj.kr. Bakgrundoch skal till mitt förslag: Verksamheten inom styrs av ett antal beslut somfattades underförstå . Verksamheten omfattar två programsom är obligatoriska för alla medlemsstater - grundprogrammet (infrastruktur)och det vetenskapliga programmet. Därutöver finns ett frivilligt program,tillämpningsprogrammet. ESA:s tillämpningsprogram innehåller experimentella och preoperativa satellitprojektför bl. a. telekommunikation, jordobservation, forskning och tillverkning ityngdlöst tillstånd, utveckling av rymdtransportfaciliteter m.m. Störredelen av det beslutade tillämpningsprogrammet har slutförts under1980-talets första hälft. sammankallades för möte på ministernivå iRom . Vid detta ministermöle fastställdes en långtidsplan förorganisationens verksamhet fram till 1990-ta-lets slut. Planen innebär enmindre höjning av anslagen till de obligatoriska programmen samt därutöver ettnytt tillämpningsprogram med stark inriktning mot rymdstationsteknologi ochbemannad rymdverksamhet. Måletför det nya tillämpningsprogrammet är att uppnå europeiskt indu- Prop.1985/86: 127 striellt och tekniskt oberoende i rymden. Ett av medlen för attuppnå detta mål är att som likaberättigad partner delta i det internationellasamarbetet kring den planerade amerikanska rymdstationen till vilket Amerikasförenta stater inbjudit bl. Stommeni det nya tillämpningsprogrammet utgörs av de tre s. k. basprojekten, Ariane5, och , kring vilka : s hela verksamhet kommer attkoncentreras under del närmaste decenniet. Ariane5 är nästa generation av Ariane-raketen och är planerad för att vid 1990-taletsmitt () kunna lyfta nyttolaster med en vikt av drygt till s.k.geostationärbana samt ca till rymdstationens bana. Detta innebär mer än enfördubbling av den nuvarande Ariane-raketens kapacitet. Kostnaden fram till år1996 uppskattas totalt till . RymdstationenColumbus är avsedd för experiment m.m. och konstruerad så att den skall kunnasammankopplas till den amerikanska rymdstationen, men skall även kunna fungeraoberoende av denna. Till kommer obemannade plattformar att kunnaanslutas. Plattformarna skall kunna förses med olika typer av experiment somkan bytas ut vid , sammankopplingen till . Några av plattformarnakommer att läggas i banor över polerna och vara huvudsakligen avsedda för bild-och Qärranalysverksamhet. Den nuvarande ESA-planeringen utgår från att bilderoch data skall kunna tas ned under plattformarnas passage över . Ettvillkor för att skall användas som mottagningsstation för satellitdataär dock att deltar i . Totalkostnaden för Columbusfram uppskattas till ca . Rymdfarkosten planerad att vara färdig 1996. kommer attkonstrueras för en, jämfört med den amerikanska rymdfärjan, mycket mångsidigoch flexibel användning. En utgångspunkt vid projektets planering är att uppnålåg driftkostnad - ett av problemen med den amerikanska rymdfärjan är nämligende höga kostnaderna för varje uppskjutning. Totalkostnaden för projektet framtill uppskattas till . Underdet år som gått sedan ministermötet har : s planeringsarbete inriktats påatt koordinera de tre basprojekten sinsemellan så att de skall utgöra delar avett och samma projekt samt inriktas på övriga tillämpningsprojekt mot enanvändning inom ramen för de tre basprojekten. Underden nu pågående planeringen har med undantag för och Iriand samtliga ESA-medlemsländer,inkl. och som blir medlemsländer i 1987, förklarat sigberedda att delta i basprojekien och i flertalet av de övriga nyatillämpningsprojekten. Jagbedömer det som angeläget att deltar i de s. k. basprojekten, även omdetta inte kan ske fullt i den utsträckning som DFR föreslagit i sin långtidsplanoch anslagsframställning. Det är även angeläget att deltar i andramindre ESA-projekt på t. ex. telekommunikationsområdet i en sådan omfattningatt fördelningen av ESA-uppdrag mellan de svenska rymdindustrierna kommer attbli balanserad. Det är likaså angeläget att fortsätta det samarbete medFrankrike som redanhar inletts på fjärranalysområdet, för ätt ti-ygga försörjning av data tillSatellitbild AB i . Förnärvarande finns etl avtal mellan staten och företagen , och om gemensam finansiering av svenskrymdverksamhet vilket godkändes av regeringen . Avtalet anger att"Ettvart av företagen skall varie år lämna bidrag med ett beloppmotsvarande av summan av företagets faktureringar under föregåendekalenderår för de beställningar företaget erhållit inom bilaterala ellermultilaterala projekt där medverkar inom ramen för den finansiering avprojektet i fråga som överenskommits med statens delegation förrymdverksamhet". Tankenbakom det nuvarande avtalet var att industrin skulle avstå från sin vinst pådenna typ av statligt finansierad FoU-verksamhet.