prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna visar, som jag nämnt, alt elevantalet ofta sjunkernågot under den tidigare delen av en utbildning, I ell elevanlalsrelaleratstatsbidragssystem med avslämningsdag milt i läsåret måsle etterfarenhetsmässigt normall bortfall av elever fram till avstäm-ningsdagen kunnaaccepteras. En skolhuvudman bör därför utan tillslånd från länsskolnämnden vidintagning, där sä bedöms lämpligl, fä överskrida 30-lalet med upp lill tvåelever och 16-lalel med en elev. Överskridanden av denna omfattning harhittills kunnat göras efler lokala bedömningar och beslut på regional nivå. Delnya i mitt förslag är all besluten får tas lokall och all resurser tillförs förextra elever. Omerfarenheter ger vid handen atl andra gränslal bör lillämpas, bör del som nuvara möjligt alt begära dispens hos länsskolnämnden, I det jag nu sagt om lokalbedömning av del lämpliga i överinlag ligger också alt ett sådant aldrig fårses som en generell åtgärd. Tilldelningenav intagningsplatser i årskurs 1 uttrycks av länsskolnämnden i termer avintagningsklasser. Det betyder exempelvis i fråga om den treåriga atlskolhuvudmännen i stället för 90 årselevplatser får 30 inlagningsplalser i formav en intagningsklass, I synnerhet med den allmänna möjlighet till överinlagsom jag nu föreslår synes det vara praktiskt att behålla systemet medtilldelning i form av inlagningsklasser. Det aktuella exemplet innebär all ien intagningsklass om 90 årselevplatser upp lill 32 elever kan tas in. För de"överskjutande" eleverna får skolhuvudmännen, om dessa kan behållas,i del nya systemet till skillnad mot extra resurser. Prop, 1985/86:97 8 Beräkning av bidragsbelopp m. m. Så här långt har minaförslag gällt principerna för statens tilldelning av resurser i timmar.Timmarna är underlag för statsbidraget. övergår jag till alt behandlaberäkningen av bidragsbeloppen för timmarna samt vissa frågor om utbetalningenm, m. Mitt förslag: systemmed timbelopp och arvodesgrupper införs, I systemet skall hänsyn kunna las tillolikheter mellan skolhuvudman, beroende på lärarnas lönenivå. Förutbetalningarna införs ett förskotts- och sluiregleringsförfarande. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i stort med milt förslag såvitt Prop, 1985/86: 97gäller bidragsbelopp. Arbetsgruppens förslag var emellertid inriktat påveckoiimpriser enligt modell. Arbetsgruppen föreslog ettförskotts- och sluiregleringsförfarande av ny modell. Remissinstanserna:Statistiska Centralbyrån och anser förändringarnabelräffande beräkningen av bidragsbeloppen vara möjliga att genomföra utifråntillgänglig lönestatistik och utan ändringar av nu gällande avtal. En kommunbetonar i sitt yttrande all veckolimpriserna behöver ortsgrupperas, eftersomvariationerna mellan kommuner visat sig vara stora redan inom , Etlpar länsskolnämnder och vissa kommuner vill ha kvar nuvarande system med rekvisitionoch utbetalning i faktiska kostnader, alternativt alt veckoiimpriser fastställsför varje enskild kommun. Beträffandeutbetalningen avvisar vissa kommuner förslaget, SÖ anser att de bestämmelsersom pä detta område gäller för driftbidrag bör kunna varavägledande även för gymnasieskolan. Skälenför mitt förslag: Som en grund för förslagen om själva resurstilldelningen harjag redovisat vissa vitala avvägningsfrågor. Det har gällt all nå en rimligbalans mellan strävandena efter å ena sidan ell lätthanterligt system genom enlångtgående schablonisering, å andra sidan minsta möjliga avvikelser fråndagens resurstilldelning genom en långt driven detaljeringsgrad. Jag har ocksåantytt hur omfattningen av statens bidrag till lärariönekostnaderna påverkas avolika lärarkategoriers undervisnings-skyldighet och lönenivå, beroende av t,ex, antalet tiänsleår. Delnya systemet för resurstilldelning bör så långt möjligt vara kostnads-neutralti förhållande lill del nuvarande för såväl slalen som kommunerna. Samtidigtmåste del vara enkelt att administrera, 1och med atl det nya systemet bygger direkt på timtilldelning ligger del närmasltill hands all för själva bidragsberäkningen fastställa timbelopp. Därvid börbeaktas att det frän lönekostnadssynpunkt finns olika slag av timmar, beroendepå vilken kategori lärare som undervisar, Timbelopp bör fastställas på grundvalav den genomsnittliga lönekostnaden för lärare av olika kategorier. Förgrundskolans del varierar olika kommuners lärarlönekostnader, I bidragssystemetför beaktas delta genom en konstruktion med arvodesgrupper utifrånden samlade lärariönenivån i resp, kommun. Variationerna är inte mindre förgymnasieskolan med dess även i små kommuner mer skiftande uppbyggnad. Del synesmig därför nödvändigt all även för gymnasieskolans del ha ell anlalarvodesgrupper för kommuner med olika lärarlöneniväer. Till grund förberäkningar rörande arvodesgrupper kan läggas statistik över dengenomsnittliga lärariönenivån för olika kommuner med gymnasieskola. Förutbetalningarna bör ell förskolls- och sluiregleringsförfarande införas.Grundskolans modell kan inte utan vidare tillämpas. Hänsyn bör tas lillförhållandena för gymnasieskolan. Delbör få ankomma på regeringen eller den myndighei som regeringen besiämmer altavgöra vilken närmare uiformning systemet bör ha, 9 Särskilda timresurser och bidrag för viss undervisning I den samlade limresurs som jag har föreslagit ingår intetimmar för hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråket, extra undervisningi svenska för elever med minoritetsspråk som hemspråk eller särskildundervisning för elever som på grund av handikapp, långvarig sjukdom ellerliknande omsiändighei inte kan delta i vanligt skolarbete. För dessa ändamålbehövs därför, som , särskilda limresurser. På molsvarande säll behöverdel på den samlade resursen grundade allmänna undervisningsbidragelkompletteras med särskilda undervisningsbidrag, grundade pade särskildalimresurserna, Detla utvecklar jag i del följande. Prop, 1985/86:97 9.1 Hemspråksundervisning m. m. Mitt förslag: För hemspråksundervisning ochsludiehandledning på hemspråk ges en särskild timresurs enligt i huvudsaknuvarande regler. Förextra undervisning i svenska ges också en särskild timresurs, som teknisktutformas på samma säll som hemspråksresursen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.Remissinstanserna: Inga synpunkler har framförts på förslaget. Skälen för mittförslag: Enligt nuvarande regler lämnas statsbidrag till kostnader förundervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråket med 0,75lärarveckotimmar för varje elev som deltar i sådan verksamhet under läsåret.Bidrag lämnas med belopp som för varje veckotimme motsvarar vissl limarvode.Därvid beaktas elevantalet under den första hela kalenderveckan ochden sista hela kalenderveckan , varvid medeltalet elever läggs lill grundför beräkningen. Bidraget rekvireras hos SÖ före den närmast eflerredovisningsårels utgång, Mina förslag om en samlad limresurs och ell allmäntundervisningsbidrag kräver inga ändringar i fråga om limresurs och statsbidragtill hemspråksundervisning m, m. Del kan emellertid vara naturligt atl isammanhanget göra vissa smärre justeringar i fråga om de . Tidpunktenför beräkning av elevantalet bör kunna anpassas till reglerna om avslämningsdagför beräkningen av den samlade resursen, dvs, lill mitten av läsåret, vilketinnebär en enklare administration. Vidare bör övervägas en annan teknik förfastställande av belopp för veckotimme. Något behov av förskotts- ochsluiregleringsförfarande föreligger inte. Bidraget bör liksom ulgå iefterskott. För elever med minoritetsspråk som hemspråk får för e.xiraundervisning i svenska enligt gällande bestämmelser i varje skolhuvudmansgymnasieskola tas i anspråk per deltagande elev ochläsår, 1 fråga om statsbidrag för ianspråklagna lärarveckolimmar gäller de nuvarandeallmänna reglerna om statsbidrag för undervisning. manna regler ändras genommina förslag i det föregående, mäste även bidraget till extra undervisning isvenska ändras, Samma tekniska lösningar bör då lillämpas som i fråga ombidraget till hemspråksundervisning m, m. Prop,1985/86:97 Mittförslag: För timmar i särskild undervisning lämnas bidrag enligt visstveckolimpris. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag. framför tanken all mer av den särskilda undervisningsresursenskulle kunna ingå i den allmänna, , genom en lämplig ökning av deelevanlalsrelaierade lilläggsresurserna, 1 övrigt har inga synpunkler framförtspå förslagel. Skälenför mitt förslag: Särskild undervisning kan, beroende på omständigheterna,anordnas exempelvis på sjukhus eller i elevens hem. Den kan meddelas elevenskilt eller i grupp. Enligt 8 kap, 46 § skolförordningen bör undervisningenomfatta för en elev som får undervisning enskilt, medangruppundervisning bör omfatta för två elever och därutöver treveckolimmar för varje ytterligare elev i gruppen, dock högsl 26 veckolimmar fören grupp. Förde limmar som las i anspråk för särskild undervisning gäller de nuvarandeallmänna reglerna om statsbidrag för undervisning. Nuvaranderegler om limresursens storiek bör gälla i huvudsak oförändrade. När detgäller de rena slatsbidragsreglerna bör etl visst veckolimpris fastställasåriigen och bidragen utbetalas i efterhand på grundval av rekvisition från huvudmannen. 10 Förhållandet till andra statsbidrag till gymnasieskolanm. Idet föregående har jag talat om dels den samlade timresursen och del däipågrundade allmänna undervisningsbidragel, dels vissa särskilda limresurser ochmolsvarande särskilda undervisningsbidrag. Dessa timresurser och bidrag avserundervisning som ges inte bara av lärare utan också av rektorer, biträdandeskolledare och syofunklionärer med under-visningsskyldighel. Jagövergår nu lill vissa frågor om andra bidrag lill gymnasieskolan och derasförhållande lill de allmänna och särskilda undervisningsbidragen, Dessulomkommer jag all behandla sådana fall där en lärare tiänslgör i såvälgymnasieskolan som annan utbildningsform. Prop, 1985/86:97 Riksdagenhar godkänt förslagen i budgetpropositionen 1985 om beräkning och fördelning aven samlad skolledningsresurs för dels skolledamppgifter, dels specialfunktionersom fullgörs av huvudlärare och institutionsföreståndare (prop, 1984/85:100 bil, 10 s, 179 ff, UbU 18, rskr 272), Som jag anfört i budgetpropositionen1986 (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 145) bör reformen skjutas upp lill den 1juli 1987 för att samordning skall kunna nås med de förslag jag här läggerfram. Enligtvad jag framhållit inkluderar de föreslagna undervisningsbidragen ävenersättning för undervisning som fullgörs av en rektor eller en biträdandeskolledare. Skolledningsbidraget måsle därför rent tekniskt samordnas med deföreslagna allmänna och särskilda undervisningsbidragen och utformas så atldet inte omfattar annal än resurser för ren skolledning, inkl,specialfunktioner. Detbör få ankomma på regeringen eller den myndighei som regeringen besiämmer altavgöra den närmare utformningen av samordningen av de olika bidragen. Statsbidragtill studie- och yrkesorientering (syo) i gymnasieskolan lämnas med ett visslbelopp per elev och redovisningsår. Delta bidrag berörs inte av de föreslagnaförändringarna i fråga om bidrag lill undervisningen. Det kan emellertid finnasskäl alt övervåga vissa detaljer beträffande syobidra-gel, exempelvis valet avtidpunkt för beräkningen av del bidragsgrundande elevantalet. Somjag nämnde inkluderar de föreslagna limresurserna även undervisning somfullgörs av en syofunklionär. Mitt förslag:SärskUda lönekoslnadsbidrag införs i fråga om sådana lill undervisninghänförliga lönekostnader som f, n, är bidragsgrundande men inte täcks av denya, allmänna reglerna. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Etl parremissinstanser föreslår en schablonisering även av den beräknadevikarieresursen. Skälenför mitt förslag: De allmänna och särskilda undervisningsbidragen avserlönekostnader för undervisningen. Del finns emellertid vissa lönekostnader somi dag är bidragsgrundande men som inte är beaktade i undervisningsbidragen. Exempelpå sådana lönekostnader är kallortslillägg, avlöning lill den som fullgörhandledd praktik samt arvode för särskild prövning, Etl ytterligare exempel ärföljande. Om en lärare eller någon annan med undervisningsskyldighel underbortavaro från sin Ijänsl har hell eller delvis behållna löneförmåner och en ersättare anställs förundervisningen under Prop, 1985/86: 97 bortavaron, får skolhuvudmännen genomundervisningsbidragen ersättning för den senares lön men däremot ingenersättning för de kvarvarande löneförmånerna lill den borlavarande. Om det ärfråga om tjänstledighet för personalutbildning, kan bidrag till de behållnalöneförmånerna liksom regleras genom systemet med bidrag lill lokalskolutveckling. Jag skall strax återkomma till detta (avsnitt 10,4), Men ombortavaron har andra orsaker, behövs etl komplement till undervisningsbidragen, I princip bör för alla sådana till undervisning hänförligalönekostnader som f, n, är bidragsgrundande särskilda lönekostnadsbidraginföras, om de nya reglerna annars skulle få lill följd alt bidraget upphörde, I del föregående (avsnitt 5) har jag berört fall därlärartimmar i den samlade resursen frigörs genom alt"kortlidsvikarier" inie anlitas. Därvid föreslog jag alt de frigjordatimmarna liksom skall få användas för förslärkningsändamål. Bidragtill de frigjorda lärartimmarna lämnas genom del allmänna undervisningsbidragel,eftersom timmarna ju ingår i den samlade resursen. Om de frigjordalärartimmarna t, ex, beror på alt en lärare är sjuk, bör hans löneförmånerersättas genom särskilt lönekoslnadsbidrag. Särskilda lönekoslnadsbidrag bör kunna betalas ut iefterskott på rekvisition från huvudmannen före närmasl efterredovisningsårets utgång, 10.4 Bidrag till lokal skolutveckling I förordningen (1982:608) om statsbidrag lill lokalskolutveckling m,m, finns föreskrifter om statsbidrag till lokal skolutveckling- personalutbildning och lokall utvecklingsarbete - avseende ,gymnasieskolan, komvux och grundvux. Statsbidrag lämnas för varjeredovisningsår med summan av bl, a, belopp som beräknas med utgångspunkt ivissa statsbidrag till gymnasieskolan (bidrag 2), 1 underlaget för bidrag 2ingår statsbidrag som i huvudsak motsvarar nu föreslagna allmänna och särskildaundervisningsbidrag, skolledningsbidrag och särskilda lönekostnadsbidrag.Vissa tekniska förändringar behöver göras i beslämmelserna om statsbidrag lilllokal skolutveckling med anledning av ändringarna i fråga om andra bidrag, 10.5 Socialavgiftsbidrag och reducerat lönekostnadspålägg Enligt nuvarande bestämmelser lämnas statsbidrag tillkostnader för sjuk försäkringsavgift, folkpensionsavgift och tilläggspensionsavgifl med be lopp som motsvarar vissa procentsatser av statsbidrag som i huvudsak motsvarar nu föreslagna allmänna och särskilda undervisningsbidrag, skol ledningsbidrag och särskilda lönekoslnadsbidrag. Vissa tekniska föränd ringar behöver göras i bestämmelserna om socialavgiftsbidrag med anled ning av ändringarna i fråga om övriga bidrag. Därutöver bör en förenkling kunna åstadkommas genom att socialavgiftsbidragen betalas ut utan sär skild rekvisition från skolhuvudmännen, 35 Reduceratlönekostnadspålägg beräknas f, n, på statsbidrag som ligger Prop,1985/86:97 till grund för socialavgiftsbidrag. Även här ser jag endast behov avrent tekniska ändringar i fråga om reducerat lönekoslnadspålägg, 10.6 Bidrag till inbyggd utbildning Förinbyggd utbildning inom industri och hantverk samt handels- och kontorsyrkeninom gymnasieskolan har en kommun rätl lill statsbidrag med vissl belopp perelev och undervisningslimme. Bidraget är avsett för den ersättning som kommunenbetalar företagen och institutionerna för de utbildningsplatser som detillhandahåller. Viss del av bidraget får användas för samverkan, tillsyn m, m, 1vissa fall kan kommunen välja mellan alt anordna undervisning med skolans egnalärare och att anordna den som inbyggd utbildning. De av mig här föreslagnalimresurserna beräknas som om undervisningen i alla sådana fall anordnas medskolans egna lärare. För att inte dubbel ersällning skall utgå, måste därför denuvarande bestämmelserna om statsbidrag lill inbyggd utbildning modifieras, 10.7 Särskilda bidrag till kurser för invandrarungdom Minaförslag om limresurser för undervisning saml allmänna och särskildaundervisningsbidrag avser även kurser för invandrarungdom, Däremol inkluderasinte i dessa bidrag det särskilda bidrag för merkostnader om högsl ,per kurs som enligt nu gällande bestämmelser kan lämnas. Reglerna om detlasärskilda bidrag bör inte ändras med anledning av de nu framlagda förslagen, 10.8 Särskilda åtgärder i gymnasieskolan Regeringenhar i årets budgetproposition föreslagit bl, a, en uppdelning av bidragen tillsärskilda ålgärder på skolområdet (SÅS), För gymnasieskolans del harföreslagits ell särskill anslag (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 151 O, Tillsvidare bör inte någon saklig ändring i systemet göras med anledning av de härframlagda förslagen, 10.9 Bidrag till vissa trygghetsåtgärder Minaförslag föranleder ett par tekniska ändringar i förordningen (1984:626) omstatsbidrag till kostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare,biträdande skolledare och lärare i utbildning, 10.10 Lärare som tjänstgör i både gymnasieskolan och annan utbildningsform Detförekommer all en lärare tjänstgör i både gymnasieskolan och en annan ulbildningsform. Systemet med allmänna och särskilda undervis ningsbidrag ger det bidrag som skall lämnas för gymnasieskoldelen. till den andra delen avtjänstgöringen fär lämnas enligt reglerna för den utbildningsform det är frågaom. Reglerna för bidrag till andra utbildningsformer måsle emellertid renttekniskt ses över för att säkerställa atl betalning för gymnasieskoldelen intelämnas även enligt dem. När del gäller bidrag somavser behållna löneförmåner under tjänstledighet eller speciella löneförmånersom kallortslillägg i fråga om lärare som tjänstgör i flera utbildningsformer,bör bidrag i princip lämnas helt inom ramen för systemet för gymnasieskolan, ompersonen är anställd som lärare i gymnasieskolan. Prop,1985/86:97 11 Förväntade effekter för skolhuvudmännen m.m. Somjag redovisat har underlaget för mina beräkningar av limresurserna varit senastkända resursultag. För de ämnen - främst vissa lågfrekventa språk - om vilkatidigare fattats särskilda beslut bör även i fortsättningen gälla vissagaranliregler. I förslagen om resursschabloner har valls en relativt högdelaljgrad för alt minimera de vid en övergång till etl schablonsyslemofrånkomliga avvikelserna från dagens resursbild. Delär svårt atl mer i detalj fömtse effekter av de föreslagna förändringarna. Jagvill dock stryka under all de utgår från den senast kända resursbilden förenskilda ämnen eller ämnesgmpper i olika kommuner och i olika lyper av enskildaskolenheter. Enuttalad avsikt med förändringsförslagen är alt förenkla den administrativahanteringen av resurstilldelning och slatsbidragsfrågor i allmänhet. Den förskoladministrationen viktigaste förändringen till följd av förslagen bör bliall en rad särskilda resursbeslämmelser försvinner genom all "lösasin" i schablonformlerna. Delta gäller t, ex, systemet med timreduklioneretappvis, vilket - som också framhölls redan i förslaget om detta -varit atl sesom ell steg på vägen mot ett elevanlalsrelalerat resurssyslem. Ensamlad resurstilldelning till skolhuvudmännen bör ge utrymme fören merbehovsstyrd resursanvändning. Ensträvan har varit alt så långt möjligt begränsa antalet schabloner. Samtidigtfordrar en anpassning mellan det gällande och schablonsystemet i princip enschablon för varje studieväg och årskurs. Del föreslagna systemet innebär enavsevärd förenkling i rapporteringshänseende jämfört med den tidigare vår- ochhöstrapporteringen liksom även med de nuvarande preliminära och slulligarapporterna. Mitt förslag:Ändringarna genomförs den Ijuli 1987, Arbetsgruppens förslag: Överensstämmermed mitt förslag. Remissinstanserna: En instans föreslår ett genomförande redanden och en annan först , Etl par länsskolnämnderförordar alt förändringarna till att börja med genomförsförsöksvis. Ett anlal remissinstanser betonar vikten av noggrann uppföljningoch möjligheter till justeringar av systemet. Skälen för mitt förslag: Jag anser det väsentligt alt deförändringar som jag föreslagit kan genomföras så snart det är möjligt.Samtidigt måsle hänsyn tas till den förberedelsetid som behövs för den statligaskoladministrationen och för skolhuvudmännen. Jag ser en klar fördel i altresurssy-slemen för lärare och skolledare kan förändras . Därmed vinnsen större flexibilitet för kommunerna även i fråga om skolledningsresurserna. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighei somregeringen besiämmer all avgöra vilka övergångsregler som kan behövas. Prop, 1985/86:97 Mittförslag: Under en treårig övergångslid skall det finnas en garanliresurs, urvilken limmar kan tilldelas skolhuvudman, för vilka del nya systemet innebärkraftiga bidragsminskningar. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: SÖ samt flera länsskolnämnder ochkommuner tillstyrker en garanliresurs, i några fall med olika preciseringar.Till exempel anser både länsskolnämnden i och skolstyrelsen iLycksele alt en garanliresurs måsle kunna tillskjutas vid en bidragsminskningöver . Några kommuner vill inte ha en begränsning lill ,i föreslår att en speciell utiämningsresurs"bryts ut" och tilldelas länsskolnämndema. Skälen för mitt förslag: Genom att resurstilldelningenberäknas utifrån den senast kända resursbilden blir förändringen totalt settkoslnadsneulral under i övrigt oförändrade förhållanden. Som följd av deländrade systemet bör del därför endast bli fråga om marginella förändringar påkommunnivå. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun bör likaså förbli i detväsentliga oförändrad. Beräkningar av det samlade kommunala utfallet redovisas ibilaga 6, avsnitt 6, Av de simuleringar som genomförts framgår alt bland de 184aktuella kommunerna med gymnasieskola har endasl 9 ell resursultag sommed eller mer överstiger den resursmängd de skulle få med det härföreslagna systemet, 38 kommuner skulle med detta få en resursmängd som med 5%eller mer översteg det resursultag de har . Alt del är sä många flerkommuner som får en resursökning beror - med ett neutralt lotalulfall - på alldessa kommuner är mindre än dem som får en minskning. En "garanliresurs" bör, enligt min mening, underen treårig övergångstid kunna erbjudas selektivt till sådana skolhuvudman, förvilka de föreslagna resursmodellerna visar sig leda lill en kraftigt minskadstatsbidragstäckning. En förutsättning är därvid all skolorganisationenordnats på ell rimligt rationellt vis, 1 garantiresursen bör, som jag redannämnt, ingå hälften av den hittillsvarande återföringsresursen (avsnitt 6,5,5), Del bör ankomma påregeringen eller den myndighei som regeringen bestämmer atl fördelagarantiresursen. Jag ämnar återkomma med närmare förslag om garanliresurseninför nästa budgetproposition. Prop, 1985/86:97 14.1 Uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan Mittförslag: Ändringarna i systemet för resurser för den reguljära utbildningen igymnasieskolan påverkar i vissa avseenden förhållandel mellan å ena sidanuppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan och å andra sidan denreguljära utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår avgöra vilka anpassningar som behövs. Provisoriskabestämmelser, som gäller för liden fram till den , reglerar endaslundervisning av uppdragselever i egna grupper. Föreskrifter rörandesamundervisning med ordinarie elever meddelas i samband med ändringarna fördenreguljära utbildningen. Skälenför mitt förslag: fattade beslul omuppdragsutbildning (prop, 1984:85: 195, UbU 1985/86:4, rskr 16), I den dåantagna lagen (1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning till del kommunalaskolväsendel m, m, finns bl, a, föreskrifter om all en kommun ellerlandstingskommun, som är huvudman för gymnasieskola, får bedriva uppdragsutbildningi anslutning lill sin gymnasieskola.