prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Det finns dock vissa läni norra där minskningen av den totala åkerarealenfortsatt. Dit hör , Västerbottensoch . 1985/86: 166 Tabell2.1 Areal åker 1971, 1976, 1981 och 1984. Avser brukningsenhetermed mer än 2 ha åker Källa:Jordbruksstatistik årsbok 1) Preliminärauppgifter Itakt med att den totala åkerarealen sjunkit har medelareal en ökat. Ökningen av medel areal en har varit betydligtkraftigare i norra än 1 riket som helhet, vilket Innebäratt en större del av företagen lagts ned inorra . Härvid måste också beaktas att medelarealen1 norra ligger på en förhållandevis låg nivå (tab2.2). De minsta brukningsenheterna inom norra finns 1 Jämtlands-och . 1985/86: 166 Tabell 2.2 Medelareal åker per brukningsenhet 1971, 1981och 1984. Avser brukningsenheter med mer än 2 ha åker. Län 1971 1981 1984 Relativutveckling 1971 - 1984 ' Område Ha Ha Ha 1971 = 100 15,3 20,5 21.1 138 14.1 18.2 18.8 133 14.3 18.2 18.8 130 9.6 14.1 14,2 148 9.6 13,7 13.7 143 10.5 15,5 16,0 152 11.0 17.1 17.0 155 Ss 38,2 45,3 46,3 121 GNS 29,7 35,5 36,9 124 Riket 20.1 25,5 26,3 131 Kalla, doraoruksstatistlsk årsbok Strukturrationaliseringen inom jordbruket i norra stärkt förutsättningarna för att jordbrukarfamiljerna kan erhålla en stabil sysselsättning och försörjning av jordbruket. Jordbruket inorra är dock ytterst känsligt för allmänna försämringar i samhällsekonomin. När det finns tendenser tillgenerellt sänkt lönsamhet för jordbruket bör problemen i norra med extra varsamhet. Inom animalieproduktionen, som är livsnerven för stora delar av jordbruket 1norra , har problemen varit betydande första hälft. Ständigt växande överskott tillsammans med borttagnasubventioner på nöt och fläsk har inneburit ständigt stigande slaktdjursavgifter,vilket försämrat lönsamheten inom jordbruket. För mjölk har ett tvåprissystem införts vilket syftar till att begränsa överproduktionen på mjölk. Vid utformningen av tvåprissystemet har visatsspeciell hänsyn, genom att reglerna 1 vissafall är mer liberala 1 större delen av än 1 övriga landet. Detta kan innebära en viss förstärkning av produktionsförutsättningarna i jämfört med övriga landet. Mjölkproduktionen ärden viktigaste sektorn inom animalieproduktionen i norra . Mjölkproduktlon av betydande omfattning är en förutsätning föratt områdets naturligaproduktionsbetingelser skall kunna utnyttjas. Förändringen av antalet mjölkkor under 1970- talet och 1980- talets första hälftframgår av tabell 2.3. Prop.1985/86: 166 23 463 16 495 18 945 21 472 18 852 32 582 16 026 14y 840 99 865 84 482 Antal mjölkkor 1971 -1985 vid företag med mer än 2 ha åker. 22 124 18 179 20 507 18 911 17 162 26 662 15 676 139 221 94 487 73 223 20 996 17 766 20 133 17 564 15 830 25 035 14993 132 317 91 050 71 059 18 499 16526 25 815 15 450 136 631 93 268 72 887 Källa: Jordbruksstatistisk årsbok 1) Preliminärauppgifter Minskningen i antalet mjölkkor har varit större i norraSverige än i riket totalt. Men det finnsbetydande variationer inom norra . Kopparbergs- och länhar haft en positiv utveckling och tycks ligga på en relativt stabil nivå . De fyra nordligaste länen däremotbefinner sig i en succesiv minskning av koantalet. Det är även de länen som har den minsta medel areal en. Detminskade antalet kor har 1 betydande omfattning kompenserats genom en ökadmedelavkastning. har mjölkinvägningeni riket ökat . I ökadeinvägning fram . Därefterbörjade en invägningsminskning. Denvar speciellt kraftig . Mjölkproduktlon1979/80 - 1984/85 i olika prisstödsområden, ton 80/81 81/82 82/83 . 83/84 84/85 Riket,totalinvägning 3 346 463 3 434 464 3 613 760 3 631 507 3646 990 709 215 726 952 769 011 764 668 762 230 % av total invägning 21,2 21,2 21,3 21.1 20,9 Område1 59 625 63 110 66 246 66 107 66 323 %av total invägning 1,8 1.8 1,8 1,8 1,8 Område2 242 789 244 596 256 650 253 773 251 034 % av total invägning 7.3 7,1 7.1 7.0 6.9 Område3 112 287 118 263 123 883 122 188 123 015 % av total invägning 3.4 3.4 3,4 3.4 3,4 Område4) 100 661 105 072 112 005 111 647 112 570 %av total invägning 3,0 3,1 3,1 3,1 3,1 Område5) 193 852 195 912 210 227 210 952 209 288 X avtotal invägning 5,8 5,7 5,8 5,8 5,7 1) 4 %-ig mjölk 2) Enligt den områdesindelningsom gällde för 3) Områden1, 4, 5 motsvaras efter områdesförändringen av 1, 3, 4 Prop.1985/86: 166 Tabell 2:5 Mjölkinvagningtom '' i förhallande till invägningen närmast föregående ar 1)Uppgifterna för ärpreliminära Detfinns flera förklaringar till att mjölkinvägningenminskat . Ärsmånsförändringar spelar sannolikt en väsentligroll. Attminskningen i norra andelsmässigt är större än i riket totalt äranmärkningsvärt med tanke påatt anslutningen till två-prissystemet har varit betydligt lägrei norra än i riket i övr-gt. I respektive Norrmejerierär andelen till två-prissystemetandelen anslutna leverantörer respektive . 1 riketär av leverantörernaanslutna. Detråder vissa regionala skillnader i norra vadgäller invägningsminskningen. Störstär minskningen inom upptagningsområde. 1985/86: 166 Denförsämrade lönsamheten inom mjölkproduktionenoch en negativ framtidstro har lett fram till en störreminskning än vad tidigare prognoser har visat. Trots en årligavkastningsökning på 1,3 - beräknasinvägningen inom vissa regioner 1 minska med 8- fram jämfört med motsvarande perlod föregåendeår. NorraSveriges andel av antalet slaktade storboskap 1 riket var under 1970-taletrelativt . Av tabell 2:6 framgår att detta gälldeäven förstaår. På samma sätt som mjölkproduktioneni började minska 1983 har ävenproduktionen av nötkött minskat något . Produktlonav nötkött 1980/81 - 1984/85 1 olika prisstödsområden,ton 1980/81 9738 2 901 1981/82 10005 3 009 1982/83 10456 3 228 1933/84 9774 2 843 1984/85 9746 2 822 3 035 8121 23 795 157 871 15.1 3 092 8139 24 245 159 330 15.2 3 188 8196 25 068 162 928 15.4 2 760 7680 23 057 158 005 14.6 2 624 7480 22 672 151 798 14.9 1)Enligt den områdesindelning som gälldeföre Minskningeni mjölk- och nötköttsproduktionen1 norra bör observeras. Än så längetycks det mest vara fråga om säsongmässiga svängningar, men det kanockså vara frågan om en anpassningtill en lägre produktionsnivå.Andelen slaktade storboskap av den totala nötköttsproduktionen,främst då av hondjur, har ökat.Tendensen tycks vara densamma 1 hela norra . Detta kan bero påatt vad som möjligen håller påatt hända inte enbart ärnågot Norrlandsproblem utan ett allmäntlönsamhetsproblem inom jordbruket. En del av denoterade produktionsminskningarna 1985/86: 166 berorpå de produktionsbegränsande åtgärder som vidtagits. För norra del tordeavvecklingsersättningen till mjölkproducenter haft vissbetydelse men betydelsen torde inte vara större i norra än i riket1 övrigt. Antaletsvin har 1 norra ökat från ca 90 000 till drygt 125 000 under senare delen av deceniet. Ökningstakten under 1980-talethar sedan avtagit. Inom och finns av samtliga svin 1 norra Svinproduktionensfördelning inom norra framgår av tabell 2:7 Produktlonav fläsk 1980/81 - 1984/85 i olika prisstödsområden,ton 1)Enligt den områdesindelning som gällde före Norra andel av landets totala produktlon avnötkött och fläsk är blygsam. Regionalt är dock produktionen av stor betydelse. Även produktionen av får- och lamnkött är 1 vissa regionerav stor betydelse. Produktionen har ökat successivt . av allt får- och lammkött som produceras i landet kommer ifrån norra ProduktionaV får- och lammkött 1980/81 - 1984/851 olika prisstödsområden, ton 1) Enligt den områdesindelning som gällde före 1985/86:1663 BERÄKNINGSUNDERLAG FÖRPRISSTÖDET Denberäkningsmodell som utgörbasen för att fastställa norrlandsstödetsstödnivåer har använts . Isamband med att skulle besluta om nya stödnivåerfr o m och att vissa förändringari stödets områdesgränserskulle genomföras kom beräkningsmodellen iblickpunkten. Modellen kritiserades då påen rad punkter. Kritiken har saimanställts och modellen harvarit föremål för en översyn. månad arrangerade JN ett seminarium i Östersunddär beräkningsmodellen ingåendediskuterades. Till seminariet var representanter förjordbruket Inbjudna tillsammans med representanter frånsamtliga lantbruksnämnder 1 norra . / Vid seminariet skeddeen genomgång av modellens uppbyggnad och en genomgångav den kritik som riktats mot modellen. Efter seminariet gjordes vissa förändringarav den teoretiska modellen. Idet följande sker en redovisning av kritiken mot modellenoch hur model 1 översynen påverkat modellensnuvarande konstruktion. Innan detta behandlas, redovisas 1 ett inledandeavsnitt de krav man bör kunna ställa påen teoretisk beräkningsmodell av detta slag. Avgörandeför vilka krav som skall ställaspå en teoretisk beräkningsmodellav detta slag är hur modellens resultat skall användas 1985/86: 166 Avmycket stor betydelse för beräkningsresultatet ärhuruvida företagen producerar egen eller köperin foderspannmålen. I de flesta fall fördyraregen odling av spannmål animalieproduktionen. Med hänsyntill bl a växtföljden måste dock en viss spannmålsodling1 norra upprätthållas. ModellresultatenInnehåller därför beräkningar utifrån dels ett antagandeom att allt foder produceras på den egna gården och dels ettantagande om att allt foder köps in. Detta gör att modellen ger tvåberäkningsresultat som börange inom vilket intervall som merkostnaden föratt producera mjölk och kött 1 norra . Beräkningsmodellenindikerar sålunda vissa stödnivåer.Andra viktiga faktorer finns dock att ta hänsyn till dåstödbeloppen skall sättas.Minskar produktionen inom visst område kan det t ex av beredsskapsskälfinnas anledning till extra stimulans genom ett högrestöd än vad beräkningsmodellen anger.Även regional och sysselsättningspolitiskaskäl samt miljö- och naturvårdshänsynbör beaktas. Genomatt analysera modellresultaten kan flera typområdenmed likartade merkostnader föras samman. Pa så sättkan en grov uppdelning av norra genomföras.Den mer detaljerade gränsdragningen måste sedan ske som ettresultat av ställningstagande grundade på kännedomom lokala förhållanden, och efter övervägandenenligt punkt 4.1. Rent administrativa ställningstaganden kanockså påverka gränsdragningarna. Underårens lopp har gränsdragningarnaanpassats genom att mindre gränsjusteringar genomförts. 1985/86: 166 Norrlandskommittengjorde en indelning av norra 1 områden med godarespektive svaga förutsättningar förjordbruksproduktlon.Indelningen gjordes med hjälpav respetive lantbruksnämnd. Somframgår av fig 4.1 råder en mycket god överensstämmelsemellan de båda kartbilderna som beskriver nämndaIndelning i områden med goda och svaga förutsättningarresp norrlandsstödets områdesindelning. Fig 4.1 mellannorrlandsstödets gränser med indelning av norra 1 områdenmed goda resp svaga förutsättningar förjordbruksproduktlon. GRÄNSERindelning goda resp svaga förutsättningar för jordbruksproduktion ..-liicto.' 1985/86: 1664 BESKRIVNING AV BERÄKNINGSMODELLEN Jordbruksnämndenhar i enlighet med regeringens direktiv (1984/85:393) fått1 uppdrag att företa en översyn av beräkningsunderlagetför prisstödet till jordbruket inorra . Vidbedömningen av stödet till mjölkoch köttproduktionen bestårberäkningsunderlaget främstav en beräkningsmodell som beräknarmerkostnaderna för produktlon i norra . Den företagnaöversynen av beräkningsunderlagethar därför inriktats på en noggranngenomgång av förevarande modell. Nedan ges en översiktligbeskrivning av modellen. I rapporten "Merkostnader 1985/86 förjordbruket i norra vid produktlon av mjölkoch kött" återfinns en betydligtutförligare beskrivning. Syftetmed det statliga stödet till jordbruket i norra äratt kompensera för högre produktionskostnader. Modellenberäknar merkostnaden för22 typområden i norra 1 förhållandetill två referensområden 1 mellerstaSverige. Produktionen i typföretagen är inriktat påmjölk och kött med en besättningsstorlekpå 15 mjölkkor, dvs företag med en i norraSverige ungefärlig genomsnittlig besättningsstorlek.Varje län i norra är reprensenteratav 2 - 4 typföretag/typområden, därvarje typområde består av ett eller flera skördeområden.Typområdena kan alltså vara relativt stora. 1985/86: 166 Typomrädena,som valts ut 1 samrad med resp lantbruksnämnd, skall avspeglahur de olika länens naturliga produktionsförutsättningarvarierar. Referensområdena finns 1 Örebro- och Skaraborgslän Denberäkningsmetodik som användsvid den nu genomförda översynen överensstämmer1 stort med den som tillämpades av kommitténför översyn av stödet till norraSverige och som sedemera tillstyrktes av 1 Ivsmedelskotimitten. Vissa förändringaroch kompletteringar har dock genomförts 1 samband med föreliggandeöversyn. Detta kommenteras 1 kap 5. Iberäkningsmodellen beräknasoch jämförs typföretagets överskott tillbyggnader och arbete 1 referensområdena med kalkylmässigakostnader för arbete och byggnader.Närden kalkylmässiga kostnaden beräknasersätts arbetskraften med avtalsenlig lönjämte sociala avgifter. Förhållandetmellan typföretagets överskott till arbeteoch byggnader och den kalkylmässigt beräknade kostnaden fördessa poster 1 referensområdena utgör kostnadstäckningsgraden.För övriga typföretag beräknasdet mjölkpris som är nödvändigtför att kunna uppnåsamma kostnadstäckningsgrad. Skillnaden mellan det beräknadepriset och det faktiska mjölkpriset i referensområdethar här definierats som typområdetsmerkostnad per kg mjölk. Alternativthar även beräkningar utförts därtäckningsgraden Iställetberäknats för arbets och kapitalkostnader Typföretagetbaserar sin mjölk och köttproduktion påen besättning med 15 kor. Det förutsättsegen rekrytering samt uppfödning av 5 tjurar . Avkastningenper kg i företaget är mjölkper år. 1985/86: 166 Avkastningsnivån 1 växtodlingenbaseras på områdets normskörd jämte tillägg på . Erfoderligmängd grovfoder och spannmålproduceras på företaget. Slåttervallen skördassom hö och skulltorkas. Behovet av bete tillgodoses genombete av återväxten och betesvall. En parallell beräkninghar utförts där det förutsatts att all erfoderlig fodersädköpts in. Föratt erhålla jämförbarhet mellan de olika typområdenahar ett exakt areal behov för produktion av erfoderlig mängdgrovfoder och spannmål beräknats för varje företag. Beräkningsmodelleninnehåller en rad uppgifter som ärav betydelse för beräkning av skillnaden i produktionskostnad mellannorra och . Beräkningsmodellenkan beskrivas schematiskt såsom i fig 4:1 FlG.1 NUVAW.ANOE &KRÄKW>NGSHOOEU. (kOPEUL A) ALTLflNATIV SEgAKMiNGSKQBELU (»lO&CU. FÖftETAGtTS , INTAKT Eft. OvCKKOIT *)U. ABeUl. L ICO%lNADTAC«(iKA, OvfttCOTr Ti> ARfcl-TE OCH axaCWAOf. , K«TH*D»rÄCKNiNG»ft»AO OtM ti Cfi»AtTA OVTNAOll '///' roii u*.»iiAi Il SA1T«k KOClHAOtl FOA AAbCTC tCAVtfYUERAOt KOSTNAD Eft * VO** t5 TÄcJCt AV FÖRtTACCTS INTÄ.KTKR. KALKyLKOSTNAelt AKftflt OCM MAPiIAV. 1985/86: 1665 ANALYS AV BERÄKNINGSMODELLEN 5.1 Översyn av beräkningsmodellen förnorrlandsstödet. betänkande 1984/85:33 anförsatt beräkningsunderlaget förprisstödet till jordbruket i norra börses över mot bakgrund av den kritik som framförts. Synpunkterpå den användaberäkningsmodellens konstruktion som redovisas i dettaavsnitt har kommit fram dels via kontakter med LRF och olika länsmyndigheteroch dels under det seminarium som JN arrangerade 1 Östersundunder . Till seminariet varrepresentanter för samtliga lantbruksnämnderoch 1 norra inbjudna. 5.1.1 Kapitalkostnadernasinverkan på kostnadsskillnaderna Dethar framförts önskemål om en särskild analys överhur skillnaderi kapitalbehovet påverkar utfallet i beräkni ngsmodel 1 en. Kalkylenär emellertid inte en likviditetsberäkningutan bygger pårealränteberäkningar eftersom syftet med beräkningarnaär att belysaskillnader 1 produktionskostnader mellan norra och Attgöra jämförande analyser överkapitalbehovet 1 jordbruket Innebärockså betydande avvägningsproblem. nämnasatt byggnadsinvesteringar i norra oftast. 5.1.2 Översynav skillnader i byggnadskostnader Skillnaderna1 lagringsutrymmena för gödsel beaktas i modellen genom det"utrymmesindex" för foder och gödsel utrymmen som beräknatsmed utgångspunkt från antalet stall dagarför respektive typområde. Kostnadsslaget1 de olika typomrädena beaktas genom ett byggnadskostnadsindex, somhar framtagits av lantbruksstyrelsen. Uppräkningen avkostnaderna sker för hela byggnaden, dvs sedan eventuell uppräkningav kostnaderna för foderutrymmen och gödselanläggning skett. Föratt erhålla ytterligare precision krävsinsamling och analys av faktiska byggnadskostnader. En sådaninsamling kräver ett betydande merarbete som vid denna översynav beräkningsunderlaget inte varit möjligtav tidsskäl Vadavser maskinuppsättningar har en översynskett. Fråganom ökad maskinkostnad till följdav kort odlingstid, svårigheter till maskinsamverkan m m beaktas imodellen på såsättatt maskinkostnaderna per kilo producerad mjölkstiger ju större areal som åtgår. Kostnaderför lejd tröska ingårbland de prisuppgifter på produktionsmedel som samlats in frånlantbruksnämnderna. ärkomplicerad och fordrar kontinuerlig översyn. diskuterades en rad aspekter som kan påverkamaskinkostnaderna, t ex stenförekomst, dragkraftsbehov och kapacitetsbehov. Vidlantbruksuniversitetet finns ett optimeringsprogram för masjninvesteringarsom bl a är baserat på väderleksdata.Databasen är inte såkomplett att en bearbetning är möjlig för norra . Vid kommande översynbör möjligheterna att komplettera modellen med dettaoptimeringsprogram undersökas. 1985/86: 166 Prop, 1985/86:166 Investeringskostnadenför markanläggningar har vägtsin i markvärdet som ligger till grund förberäkning av markräntan.Investeringar 1markanläggningar i norra sker 1 stor utsträckningmed statligt stöd. Skall de högreInvesteringskostnaderna beaktas måste även hänsyn tas till detta förhållande.Underhållet för markanläggningar beräknassom ett fast belopp per hektar och utslaget per kg mjölkblir därigenom underhållskostnaden högrei norra och beaktas alltså 1 beräkningsmodellen. 5.1.5 Ökadekostnader för byggnadsunderhålltill följd av behov av lejd arbetskraft i norra . Iberäkningsmodellen tas redan hänsyntill de dyrare, byggnadsunderhållskostnaderna i norra genom attbyggnadsunderhållet beräknas påanläggningskostnaden i respektive typområde. Skördenivåernahar uppräknats med hänsyn till normskördarna1985. Dessutom har hänsyn tagits till att vissa områdenhar utvidgats eller ändrats. Beräkningenav skördenivån för fodersäd har anpassats genomatt ta hänsyn till fördelningen av arealenkorn och havre i länen i stället föratt som tidigare beräknas som enkla medeltal. 1985/86: 166 Påslagetpå normskörden för fodersäd har reducerats till15 %. Gödselgivornasstorlek har tidigare beräknats med utgångspunkt frånrekommenderade givor. Genom en smärre justering i modellen sker nu beräkninenmed utgångspunkt från ersättningsprincipen,dvs behovet av växtnäringsämnen antas stå i direkt proportiontill avkastningen. 5.1.8 Kostnaderför variationer i skördensstorlek och kvalitet. Höet1 har högre proteinhalt äni norra . Några andra kvalitetsskillnader har dock inte kunnatpåvisats. Den högre proteinhaltenbeaktas numera 1 modellen. Regionalavariationer 1 avkastningsnivåer har inte undersöktsnärmare med hänsyn till den begränsadetid som stått till förfogande. Vid enkommande översyn kan det finnas anledning att närmareundersöka de ekonomiska konsekvenserna av årsmånsvariationenför olika typområden. Derörliga torkningskostnaderna ingårnu som en särskild post 1 modellen. Foderstaternahar stämts av mot den ökadeavkastningsnivån och med hänsyn till att beräkningarnanumera utförs för mjölk fett och 3.3 %protein. 5.1.11 Typgårdarnasrepresentativitet Prop. Lantbruksnämndernasvarar för att ett lämpligt antal typområdentas ut. Samtliga lantbruksnämnder i norra har fåttökad information om vikten av att väljaut representativa typområden. Vidare har vissa nämnderfått ta ställning till föreslagenutvidgning av typområdena för att därigenom förbättratypområdenas representativitet. Beräkningsmodellenhar också kompletterats med en alternativ variant däravkastningen för alla typområdena inom sanrna stödområdemotsvarar stödområdets genomsnittliga avkastning. Föralla typområden inom samma stödområdeanvänds dåstödområdetsgenomsnittliga avkastning. 5.1.12 Kostnaderför skillnader i arrondering. transportavstånd m m. Typområdenahar varit Indelade 1 tre arronderingsklasser. Klasstillhörighetenpåverkar behovet av arbets- och maskintid. Föratt ytterligare fånga effekten av att skillnader i fältstorlek,fältform. avstånd im påverkarkostnaderna har posten diverse kostnader räknats upp 1arronderingsklass IIoch 1 arronderingsklassIII. Enanalys av avräkningspriserna förmjölk och kött visar en förändringfrån förhållandet 1:11 under 60-ta1et till 1:10under.1970-talet. är förhållandet1:8, men påverkas av slaktdjursavgiften på kött.En långsiktig trendberäkningtyder på att förhållandet 1:9 skulle ha råttunder normala marknadsförhållanden och har därföranvänts i de nu aktuella beräkningarna. 5.1.14 Redovisningav diverse kostnader Ibil ägda rapport "Merkostnader 1985/86 förjordbruket i norra vid produktion av mjölkoch kött har posten diversekostnader specificerats på ett utförligare sättän 1985/86: 1665.1.15 Realräntenivå Nivå påkalkylräntan har diskuterats. I beräkningsmodellenanvänds genomgåendeför alla investeringar 1 fasta anläggningar.För maskin-, djur-, och rörelsekapitalanvänds . Dessa procentnivåeransluter sig till de som rekomenderas i lantbruksstyrelsens kal kylanvisningar. 5.1.16 Ökadanvändning av ensilage vid företagmed mindre besättningar Beräkningsmodellenräknar inte med ensilage eftersom det inte tidigarevarit lönsamt med två parallellamaskinlinjer vid vall skörd. har det blivit allt vanligare med konservering av rullbalatensilage 1 plastsäckar. Denna teknik göratt det även för mindre enheter kan bli ekonomiskt försvarbartmed ensilagehantering. Enomprövning av grovfoderstaten kan såledesbli aktuell vid en kommande översyn av modellen. Alladiverse samkostnader är proportionella till arealen och inte tillproduktionen, vilket Innebär att större areal underlagmedför högre diverse samkostnader per producerad kg/mjölk. Irapporten specificeras posten diverse samkostnader utförligt. Beräkningsmodellentar hänsyn till att arbetsbehovet föratt producera typföretagets produktlon ärhögre i norra äni övriga landet dels genom att antalet arbetstimmar för djurskötslenstår 1 relation till antalet stalldagar och dels genomatt det större areal underlaget i norra innebären ökning av arbetskraftsbehovet förväxtodlingen. Den beräkningsmodell som används vid fördelningen avprisstödet för mjölk och kött till jordbruket 1 norra iprincip 3 kostnadsslag. - samkostnader exkl byggnader Merkostnadenför jordbruket 1 norra beräknassom summan av de 1 beräkningsmodellen ingåendekostnaderna, där sär- och samkostnader täcktsfullt ut medan merkostnaderna för arbete och byggnader endast täcksi den utsträckning som den allmännalönsamhetsnivån 1 jordbruket tillåter.Denna nivå beräknas i modellen såatt överskottet 1 referensområdettill arbete och byggnader sätts i relation till de kalkylerade kostnaderna fördessa poster i samma område. Förhållandet kallas kostnadstäckningsgrad.Vid beräkning av merkostnaderna förjordbruket 1 norra reduceras alltsåde kalkylerade merkostanderna för arbete och byggnader med kostnadstäckningsgradeni referensområdet. Somett alternativ till denna modell har beräkningar utförtsdär kostnadsposterna delats upp såatt den del av merkostnaderna som blir reducerade endast omfattar kostnader förarbete och kapital. Prop.1985/86: 166 Nedanståendeskiss redovisar den alternativa beräkningsmodel 1 en 1985/86: 1665.1.20 M-30 alternativet Norrlandskommittenlät utföra parallella beräkningarför ett alternativ som avsågett företag med 30 mjölkkor(M 30 alternativet). Detta företag var mer rationellt änföretaget med 15 mjölkkor.Bakgrunden var att man ville ha en metod att trappa av pristilläggenför mjölk och kött i de sydligasteprisstödsområdena. Man fann det därvidlämpligt att låta stödnivån1 dessa områden ansluta till de lägremerkostnaderna 1 M-30 alternativet.