prop · G903125 · 1985-12-31 00:00:00 — Frånstatens vattenfallsverk har två skrivelser inkommit om byte och förvärv av kraftlillgångarm. Den ena rör elt byte med av kraftlillgångar i GulseleKraflaktiebolag, Kraftslalion samt fallhöjd i m.m. Den andrarör förvärv av Metall AB:s aktier i och Rebnis Kraft AB.Jag vill nu ta upp dessa frågor. 1skrivelse har hemställt alt med Bålforsens krafl AB (BAKAB) få genomföra ell byte av kraftlillgång ar. Vidare har verkel som en följd av del föreslagna bytet hemställt att få sätta i gång utbyggnad av och att få disponera härför nödvändiga medel. 1985/86:125 uppgår lill ca 50 GWh. Anläggningen är i behov av ombyggnad.En belydande ökning av produktionen är möjlig genom om- och tillbyggnad avstationen. Åtgärden ingår i den av antagna utbyggnadsplanen förvattenkraft. BÅKABhar genomfört projektering för Sikforsprojeklet. Ansökan till vattendomstolenhar ingivits. har förklarat all projektet är tillåtligt ochregeringen har gett tillslånd lill alt utbyggnaden får genomföras. Deldom förbyggnadsarbetena beräknas föreligga före semesterperioden . Genom om- ochtillbyggnaden kan produktionen utökas till 185 GWh/år. Utbyggnadskostnadenberäknas uppgå lill /kWh, år, dvs. kostnaden per utbyggd årskilowattimmeuppgår till . Detta innebär alt lönsamheten är god. BÅKAB:sutbyggnadsbeslut kan komma atl dröja . För att medverka till atlutbyggnaden kan genomföras , vilket enligt valtenfallsverketär synnerligen önskvärt från sysselsättningssynpunkt, har en överenskommelse iräffalssom innebär att BÅKAB överlåter kraftslalion inkl. fallhöjden ochregleringsanläggningarna till valtenfallsverket. Överenskommelsen har träffatsmed förbehåll för regeringens godkännande. Den minskning av sysselsättningenför vatlenfallsverkels byggnadsarbetare som beräknas uppstå under de närmasteåren kan härigenom begränsas. Överenskommelseninnebär atl BÅKAB dessutom överiåter sin aktiepost i (Pelab) samt de distributions-anläggningar BÅKAB äger ianslutning till och Pelab. övertarvidare BÄKAB:s kraftleverans till Pelab. får därutöverenligt överenskommelsen rätt all disponera samtliga de fallhöjder som BÅKABäger direkl eller indirekt i och dess biflöden om en ulbyggnad avRåneälven blir aktuell. Dessa fallhöjder beräknas motsvara en kraftproduktionav storleksordningen 75 GWh/år. Somersättning för nämnda anläggningar och tillgångar överlåter valtenfallsverkettill BÅKAB av aktierna i inkl. rätten till den mot aktiepostensvarande kraftproduktionen som i medeltal uppgår till ca 93 GWh/år. Överlåtelsenav inkl. fallrätter m. m. från BÅKAB till vattenfallsverketoch överiåtelsen av aktierna i från vattenfallsverket till BÅKABskall ske per den Ijuli 1986. del innebär överenskommelsen, förutom redovisadeförbättring av sysselsättningsläget för byggnadarbelare i , atlstrukturrationaliseringar av eldistributionen i Piteåområdet blir möjliga.Vidare kan snabbast möjliga utbyggnad av genomföras, vilket ärvärdefullt frän kraflförsörjningssynpunkl. Denredovisade överenskommelsen innebär för BÅKAB:s del atl företagets vattenkraftproduklionsamlas i Mellersta Norriand i , , ochLjungan. Genom överiåtelsen avstårvattenfallsverket från kraftproduktion om ca 93 GWh/år, men tillförs anläggningar och fallhöjder motsvarande en kraft- "0 produktion om ca 260 GWh/år.Nettotillskottet blir ca 90 GWh/år om Prop. 1985/86:125 enbart blirutbyggd och ca 165 GWh/år om även inräknas. Härtill kommer aktiernai Pelab samt vissa överföringsanläggningar. Överenskommelsenmellan BÅKAB och valtenfallsverket är etl byte av kraftlillgångar utan altnågon mellanskillnad behöver erläggas. avser all, med hänsynlill sysselsätlningssilualionen i Norrbotien, påbörja ombyggnaden avSikfors kraftstation. Valtenfallsverketberäknar kostnaden för en utbyggnad i lill ca 100 milj. kr. Den totala kostnaden beräknas lill ca 280 milj. kr. Medelför denna ulbyggnad finns inte med i den redovisning som lämnades i budgetproposUionen(prop. 1985/86:100 bil. 14) vad avser investeringar i valtenkraftanläggningarför /87. I skrivelse har slalens valtenfaUsverk hemställt atlfå förvärva aktier i och . Valtenfallsverketär tillsammans med kommun, genom Kraftverk, och ägare av som äger Rebnis kraftstation. Vidare är vattenfallsverkeltillsammans med ägare av AB Grytforsen, som äger Grylforskraftstation. Bägge kraftstationerna är belägna i . Samarbetet ibolagen regleras i ingångna konsortialavtal. önskar avyttra sina aktier i berörda bolag och har i enlighet medregler i gällande konsortialavtal upptagit förhandlingar härom medvattenfallsverket och Kraftverk. Valtenfallsverkethar, med förbehåll för regeringens godkännande, tUlsammans med SkellefteåKraftverk träffat överenskommelse med om förvärv av Boliden MetaUAB:s,aktier i och . Överenskommelsen innebär eltövertagande av en kraftproduktion om ca 120 GWh . ochSkellefteå kommun blir efler förvärvet de enda ägarna lill bolagen. Omfattningenav del föreslagna förvärvet av Metall AB:s aktier (%) och motsvarandekraftproduktion (GWh/år) framgår av följande SammanstäUning: % GWh/år % GWh/år 22 40,7 20 28 BolidenMetall AB:s andel före förvärv 50 92.5 20 28 Dennafördelning av Metall AB:s aktier mellan kvarvarande aktieägare i bolaget innebär etl avsteg från den fördelning av lösenrätl som finns i konsortialavtalen för de bolag som berörs av dessa överlåtelser. Skulle hembudsklausulerna strikt följas fick vattenfallsverkel av aktierna i och av aktierna i . Möjlig heten till administrativa förenklingar har dock gjort att det är önskvärt med samma fördelning av aktierna mellan vattenfallsverkel och kraftverk i de bägge bolagen. kostnad för förvärvet uppgår till 105 milj. kr. Förvärvetav BÅKAB:s aktier i innebär all valtenfallsverket blir dominerandeägare av fallhöjden i , Tillstånd finns redan för en utbyggnad. Det ärav värde från kraflförsörjningssynpunkl att, genom vatlenfallsverkels förvärv,en utbyggnad nu kan komma lill stånd. Vidarefinner jag det värdefullt att kan ingå som ett helägtdotterbolag i , genom vattenfallsverkets förvärv avresterande aktier i förelaget. Den möjlighet till strukturrationalisering i Piteåområdelsom därmed uppnås tillgodoser enligt vad jag har erfarit önskemål från Piteåkommun. Bytetav kraftlillgångar med innebär alt valtenfallsverketförvärvar fallhöjd i , Jag vill därför någol beröra frågan omRåneälven, Råneälveningår i den plan för vattenkraftsulbyggnad som fattade beslut om år1984 (prop. 1983/84:160, BoU 30, rskr. Med något undantag rådde storenighet i all skulle föras till planen för vattenkraftsulbyggnad.Ett genomförande av projektet kräver självfallet att det prövas och befinns tillåtligtenligt vattenlagen (1983:291). I samband med denna prövning kommer utbyggnadensekonomi saml motstående intressen att ingående prövas och vägas mot varandra. Bytetinnebär för vattenfallsverkets del all verket förstärker sin ställning som dendominerande fallhöjdsinnehavaren i och därmed har ett avgörandeinflytande på älvens utbyggnad. Medhänsyn till vad jag nu har anfört anserjag att börmedges det byte av krafttillgångar som avtalats. Jag förordar därför all regeringeninhämtar bemyndigande alt godkänna avtalet mellan statensvattenfallsverk och BÅKAB om byte av kraftlillgångar. Jagtillstyrker vidare atl den av vattenfallsverkel föreslagna utbyggnaden avSikfors kraftstation kommer till stånd. Den har totalt kostnadsberäknats lill280 milj. kr. Vid min beräkning av erforderliga medel för valtenkraftanläggningarför /87 under detta anslag i budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 14 s: 141) ingick inte en ulbyggnad av i dennaberäkning. Valtenfallsverkel avser att påbörja utbyggnaden under hösten 1986.För alt inte fördröja påbörjandet av utbyggnaden förordarjag all medel som jagi innevarande budgetårs budgetproposition förordade skulle anvisas under detlaanslag får användas lill en utbyggnad av . Jag avser attsenare återkomma lill frågan om slutlig finansiering av denna utbyggnad. Beträffandedet föreslagna förvärvet av Boliden AB:s aktier i och vill jag inledningsvis ge en bakgrund till ägarsiluationen i ABGrytforsen och . Isamband med atl dåvarande utredde en ulbyggnad av Skellefleälveni mitten av fördes förhandlingar med Gruvakliebolag(Bolidenbolaget) och Stad om bildande av Grytfors aktiebolag förgemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Grylfor-sen. Av olika anledningarledde förhandlingarna den gången inte lill ell avtal med stadutan etl konsortialavtal tecknades mellan Boli- Ensam fallhöjdsinnehavare av Gryt- Prop. 1985/86:125 forsen var vid delta tillfälle staten. förband sig attsom likvid för tecknade aktier tillskjuta staten tillhörig vattenkraft iGrytforsen. Konslortialavtalel godkändes av (prop. 1965:165, SU 191, rskr. Islatsverkspropositionen förär 1971 (prop. 15 s, 158, NU 15 och 26, rskr,226) förordade regeringen en utbyggnad av Rebnisluspens kraftstation i ,Stationen tillhörde de vattenkraftprojekt som vattenfallsverkel inventerat somersättning för tidigare planerade utbyggnader i . Projekteringen avRebnisluspens kraftstation bedrevs i samarbete med . Överläggningar i anslutning till projekteringsarbetet ledde överenskommelse om bildande av för gemensam utbyggnad ochdrift av Rebnis kraftstation. I samband med bolagsbildriingen förband sig valtenfallsverkelall som likvid för tecknade aktier tillskjuta staten tillhörig vattenkraft i Rebnisslrömmenmellan sjöarna Rebnisjaure och . godkände det ingångnaavtalet (prop. 1971:145, NU 55, rskr. Valtenfallsverketsnu aktuella förvärv av Metall AB:s aktier i och Rebnis KraflAB innebär således all staten återfår fallhöjd, som tidigare lämnais av staten somlikvid för tecknade aktier. Delfaktum all kraftverk nu även blir delägare i kan sessom en fortsättning på de förhandlingar som inte ledde lill avtal . ursprungligen trädde in som delägare i AB Grytforsen och var vatlenfallsverkels motiv bl. a. alt verket fann det värdefullt altetablera etl samarbete med större elkonsumenter i regionen. Denna uppfattningär enligt min mening alltjämt giltig. Ett aktivt delägarskap där ägandeintressetkan kopplas till etl nyttjandeintresse kan påverka effektiviteten i kraftföretagelpå etl positivt sätt. När nu vill träda ifrån sitt delägarskapanserjag det naturligt att vattenfallsverket söker en annan delägare medintresse att utnyttja elproduktionen. I detta fall har Kraftverkredan en stor andel av aktierna i kraftbolagen. Eftersom hembudsskyldighelfunnits i avtalet mellan parterna finner jag det naturiigt alt valtenfallsverketoch Kraftverk förvärvar MetaU AB:s andel. Jag delar såledesverkels bedömning atl del är värdefullt att likartade ägarförhållanden i elproduklionsbolagenkan uppnås i hela . Den administrativa förenkling som därmed uppnåskan innebära möjligheter till en sammanslagning av kraflförelag utmed älven ochdärmed en effektivare skötsel och administration. Jagtillstyrker det av vattenfallsverkel föreslagna förvärvet och förordar alt 105milj. anvisas för detla ändamål under innevarande budgetår. 1985/86: 125 Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. bemyndigaregeringen alt godkänna det mellan statens vatlen fallsverk och Bålforsens Kraflaktiebolag träffade avtalet om byte av kraftlillgångar, 2. bemyndiga regeringen att godkänna det mellan slalens vattenfallsverk,Kraftverk och ingångna avtalet varigenom vattenfaUsverkelav förvärvar aktier i och , 3. godkänna vad jag nu har anföri om ytterligare investeringsändamålunder reservationsanslaget : Kraftstationer m.m., 4. till : Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /86 anvisa ell reservationsanslag av105000000 kr. över anslag somregeringen begär på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1985186. B9 Byggnadsarbeten för polisväsendet, reservationsanslag E7 Byggnadsarbeten för kriminalvården, reservationsanslag ///.Utrikesdepartementet A10 Komrruttéer m.m., reservationsanslag 1750000 F4 Bidrag till internationella fredsforsk- ningsinslilut (),reservationsanslag 150000 E18 Bidrag till sjukvårdens och socialvårdens planerings-och ralionaliseringsinstitui m.m., reservationsanslag 430000 K2 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska institut,reservationsanslag 560000 D15 Energibesparande ålgärder i statliga byggnader, reservationsanslag VIII.Utbildningsdepartementet D 8 Utbildning för tekniska yrken,reservationsanslag m.m., reservationsanslag 4400000 G 4 Inredning ochutrustning av lokaler vid m., reservationsanslag 2 200000 B 3 Arbetsmarknadsutbildning, re5é'/-vfl/(o«5ön.s7flg 35000000 B 5 Sysselsättningsskapandeåtgärder, ré-senYj/fo/iiflrti/flg 30000000 B 21 Arbetsmarknadspolitiska insatser i , Dl ,/örx/ag,sflfjx/ag 9663000 Prop.1985/86: 125 B 19 Bidrag till fond för fukt- och mögelskador,reservationsanslag B 15 Utveckling av näringslivet i m. m., C 11 Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. C 12 Lokaliseringsbidrag lill , E 11 : Kraftstationer m. m., reservationsanslag 105 000 000