prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Avsikten är att ge ett diskussions- och beslutsunderlag förutformningen av den ekonomiska politiken. De presenterade treårskalkylemakompletterar alltså beräkningarna i nationalbudgeten, som genomförs med ettettårigt perspektiv. senaste långtidsutredningen (LU 84) gjordes bedömningar framtill . I denna bilaga görs förutom en framåtblickande analys även enjämförelse mellan långtidsutredningens s. k. balansalternativ och utvecklingenunder . En motsvarande bedömning redovisades i fjolåretstreårskalkyler (prop. 1984/85:150). Kalkylernahar utarbetats inom långsiktsenhet under ledning av planeringschefenLars Mathlein och departementsrådet . I den grupp som utförtarbetet har vidare deltagit kanslirådet , departementssekreterarenGustav Adlercreutz, departementssekreteraren ,departementssekreteraren , avdelningsdirektören departementssekreteraren . I Inledning Prop. 1985/86: 150 Denekonomiska politiken har verkningar som sträcker sig över . Därförkrävs också ett beslutsunderlag som sträcker sig längre än det inationalbudgetarna, där enbart utvecklingen belyses. Underiagför den ekonomiska politiken på ges i långtidsutredningarna.Sådana genomfördes ursprungligen . Under senare delen av1960-talet gjordes också avstämningar mellan långtidsutredningarna. Enförändring i LU:s utredningscykel skedde i börian av . LU 80 följdesredan efter Qorton månader av en avstämning, LU 82. Denna följdes i sin turefter 24 månader av LU 84. Tillde här förändringarna i LU-cykeln fanns naturliga förklaringar. De ekonomiskaförutsättningarna i omvärlden förändrades i väsentligt snabbare takt äntidigare. Gjorda bedömningar blev därför snabbt överspelade. Därför fanns godamotiv för att göra långtidsbedömningar med kortare mellanrum. Tilldetta kom att behovet av ett medelfristigt perspektiv vid utformningen avstabiliseringspolitiken ökade. Underskott i statens budget och i folkhushålletsbetalningar med utlandet, av den storlek som drog på sig under senaredelen av , kunde inte åtgärdas inom något enstaka år. En medelfristigstrategi för den ekonomiska politiken var nödvändig. Som underlag för dennakrävdes i sin tur bedömningar av den framtida ekonomiska utvecklingen, somsträckte sig längre fram än endast för det närmaste året. Ävenden ekonomiska teorins utveckling har givit motiv för en förändring. Tilltrontill kortsiktiga, konjunkturpolitiskt motiverade finjusteringar i politiken harminskat. I stället betonas behovet av långsiktighet och stabilabeteenderegler. Starkaskäl talar således för att kalkyler som belyser utvecklingen under ett parframförliggande år bör presenteras . är siktet inställt på attlångtidsutredningar skall publiceras . Under de tvåmellanliggande åren skall treårskalkyler utarbetas och publiceras i kompletteringspropositionen. Treårskalkylemakan ses som årliga avstämningar av långtidsutredningarna. är detklart att syftet med treårskalkylema delvis skiljer sig från det medlångtidsutredningarna. Treårskalkylema är avsedda att huvudsakligen ge ettunderlag för stabiliseringspolitiken medan det i långtidsutredningarna ävenägnas ett stort utrymme åt frågor rörande t. ex. ekonomins funktionssätt och resursernasanvändning. Dessutom analyseras i långtidsutredningarna utvecklingen inte baraunder utan även i ett ännu längre strukturellt perspektiv.Den strukturella analy- sen inästa års långtidsutredning (LU 87) är exempelvis tänkt att sträcka sig Prop. 1985/86: 150 framtill 1995. De bedömningar som redovisades i fjolåretskompletteringsproposition byggde på det kända utfallet och denreviderade nationalbudgetens (RNB) bedömningar . Dessutom finns ett preliminärt utfall . Desiffror som integrerats i kalkylerna i denna bilaga bygger påuppgifterna i RNB. Med dessa som utgångspunkt har bedömningar gjorts för åren1987-1989. I detta arbete har modell för aggregeradmedelfristig analys, , utnyttjats.' I det närmast följande kapitlet diskuteras den ekonomiskautvecklingen . Avsikten är dels att visa hur ekonominutvecklats jämfört med de krav på en balanserad utveckling som ställdes ilångtidsutredningen , dels att fastställa utgångsläget för de följandekalkylerna. I det därpå följande kapitlet redovisas den förväntadeinternationella utvecklingen . Därefter presenteras ikapitel 4 en fortsatt väg mot balans för den svenska ekonomin. De beräkningarsom redovisas utgör ingen prognos. Syftet är snarare att visa vad som krävs föratt det skall vara möjligt att nå balans i ekonomin. Kapitel 5 innehåller trekänslighetsanalyser. Avsikten är att visa vilka effekter som uppkommer närnågra centrala antaganden rörande t. ex. den inhemska pris- och löneutvecklingeneller de internationella oljepriserna förändras. I det avslutande kapitletfinns en kort sammanfattning. Därutöver dras några slutsatser rörandestabiliseringspolitiken. ' För en presentation av se , L. och ,T., An Aggregate Model for Medium-Term Analysis (), ,, 1986 (stencil). 2 Desenaste årens utveckling ' Prop.1985/86:150 Idetta kapitel jämförs den faktiska utvecklingen medden väg mot balans som beskrevs i LU 84. Avsikten är att lägga en grund för enanalys av de problem som svensk ekonomi står inför . Kalkylernai LU 84 utgick ifrån en relativt försiktig bedömning av den internationellaekonomiska utvecklingen. Tillväxten i industriländerna antogs för perioden1983-1990 komma att uppgå till i genomsnitt . förutsattesen något högre BNP-tillväxt, drygt 2 1/. Tillväxten antogs dock avtaunder loppet av treårsperioden. Utvecklingenhar i flera avseenden blivit väsentligt bättre än vad som antogs. Tillväxten ibåde BNP och världshandel var mycket snabb . Efter en tillfälligdämpning 1985, förväntas tillväxten 1986 åter öka, bl. a. till följd avutvecklingen på oljemarknaden. Enligt RNB kan BNP-tillväxten i OECD-områdetförväntas bli 3,1986. Den genomsnittliga årliga tillväxten för perioden 1984-1986blir då 3,. Attutveckhngen så kraftigt överträffar bedömningarna i LU 84 hänger främst sammanmed den ovanligt snabba konjunkturuppgången i . Förhela treårsperioden kan tillväxten nu beräknas bli ca 4,,vilket är nära 1 1/mer än vad som antogs i LU 84. Bruuonationalprodukt, 3,5 3,0 Världshandel med bearbetade varor, volym"" 5,8 6,0 Konsumentpriser, 5,5 6,0 "Prognosenligt RNB 1986. ''Härmed avses i denna tablå marknadstillväxten för svensk export av bearbetade Successivthar utvecklingen i ändrat karaktär. Den expansivafinanspolitik som burit upp tillväxten har kommit att få mer neutralaeffekter, och en ökad andel av efterfrågetillväxten har riktats mot importsnarare än inhemsk produktion. Efter det senaste årets växelkursanpassning torde emellertidutrikesbalansen förbättras i reala termer. beräknas oljeprisfallet istort sett upphäva den inflationseffekt som dollardeprecieringen annars skulleha givit upphov till. Den lågkonjunktur som LU 84 förutsatte har därmedinte blivit verklighet. Även i Västeuropaförväntas tillväxten bli högre än vad som antogs i LU 84 eller i genomsnitt2,1984-1986 mot fömtsatta 1,. Den starkare tillväxten i har stimulerat aktiviteten i flera andra länder. Sedan den amerikanskaexpansionen dämpats, har inhemska faktorer spelat en större roll. Anpassningenpå växelkursområdet har ökat utrymmet för penningpolitiska lättnader. Samtidigthar inflationen avtagit snabbare än beräknat. I oljeprisnedgångens kölvattenkan en ytteriigare dämpning av inflationen förväntas ske. Denna bör i sin turkunna bädda både för en högre konsumtion och för ökade investeringar.Fortfarande består emellertid ett antal ekonomiska problem för somhelhet. Arbetslösheten har inte kunnat minskas, utan är ca 19miljoner personer arbetslösa. Prop.1985/86: 150 Bil. Konsumentpriseri och i 19761986 Procentuellförändring från föregående år Källor:1970-1984 Economic Outlook, . 1985-1986 RNB 1986. LU84 fömtsatte en viss, om än marginell, uppgång i konsumentpriserna. Dennedgång som i verkligheten skett i den internationella prisstegringstakten hari hög grad bidragit till det positiva ekonomiska klimat som råder, ochdärmed bl. a. till den högre tillväxten i och världshandeln. På så visgynnas också den svenska ekonomin. Dessutom har givetvis förutsättningarnaökat för att sänka den svenska inflationstakten. Av diagram 2.1 framgåremellertid att den svenska inflationstakten ännu inte har kommit ner i nivå medden i omvärlden. Flera positiva drag i den svenska utvecklingen De gynnsamma ekonomiska förhållandena i omvärlden är enviktig orsak till den i många avseenden positiva utvecklingen av den svenskaekonomin 1984-1986. Tillsammans med effekterna av 1981 och devalveringarhar den internationella utvecklingen bidragit till att en exportledd expansionsfaskunnat inledas. Diagram 2.2 visar utvecklingen för fyracentrala variabler; arbetslöshet, inflation, budgetunderskott och bytesbalans.Förde fyra i diagrammet medtagna variablerna förefaller utvecklingen från 1983till 1986 att gå i en gynnsam riktning. Prop.1985/86: 150 Bil. Bytesbalans, % av BNP ------- 1------------ 1 0.0' -1.0--2.0 -15.0 -10.0 -5.0 Inflationstakten har pressats ner och närmar sig 1986nivån för OECD-området. Sysselsättningen har ökat något snabbare än utbudet avarbetskraft. Arbetslösheten kommer därför att kunna minska från 3,1983 nivå runt 2,1986. Statens budgetunderskott som andel av BNP kan förväntasminska från 11,till 5,. Parallellt förefaller bytesbalansunderskottetförsvinna. Enligt RNB förväntas 1986 ettöverskott på . En mer detaljerad beskrivning av utvecklingen ges i tabell 2.1. Bruttonationalprodukten ökade 1984 med3,och 1985 med 2,i volym. Enligt RNB förutses tillväxten underinnevarande år bli 2,. Medeltalet för , 2,, innebär mer än enfördubbling av tillväxttakten från . Då uppgick tillväxtenUll i genomsnitt 1,. Även de årsvisa förändringarna i försörjningsbalansens olikaposter anges i tabell 2.1. Av denna framgår bl. a. att industriinvesteringarnahar ökat betydligt. Denna ökning ligger i linje med vad som i LU 84 ansågs varanödvändigt för att bryta den långvariga industriella stagnationen. + 1 Riksdagem 1985/86. Tabell 2.1 Försörjningsbalans 1983- 1985/86: 150 -0,1 -0,9 -0,2 -1,2 därav: industri 16,6 Export av varor och Import av varor och " Förändring i lagerinvestering i procent avföregående års BNP. Källor: LU 84 och RNB 1986. Däremot har konsumtionen ökat snabbare än vad som angavs iLU:s balansalternativ . Detta gäller i första hand den kommunalakonsumtionen, men även den privata konsumtionen har överskridit det beräknadeutrymmet. Den största avvikelsen i förhållande till LU 84 utgörs emellertid avimportens snabba volymökning. Trots att konsumtionen och importen ökat snabbare än i denväg mot balans som LU 84 beskrev har användningen av de växande resurserna på Resurstillväxt och resursanvändning 19761986 Årsgenomsnitt, miljarder kr. 1984-1986 enl. LU 84 1 Konsumtion Investeringar Nettoexport Kapitalbildning (K) Resurstillväxt (R) det hela taget kunnatvridas i önskvärd riktning. Detta framgår av diagram 2.3, som visar hurproduktionstillväxten använts för konsumtion och kapitalbildning dels underåren 1976-1983, dels under 1984-1986. Med kapitalbildning avses investeringarinkl. lager och nettoexport (export av varor och tjänster minus import av varoroch tjänster). För jämförelsens skull anges också fördelningen avproduktionstillväxten enligt balansalternativet i LU 84 . Underåren 1976-1983 användes större delen av produktionstillväxten för konsumtion.Även nettoexporten ökade, men kapitalbildningens andel drogs ner av minskadeinvesteringar. Om prognosen står sig kommer däremot investeringarnasandel av produktionstillväxten att i stort settmotsvara vad som i LU 84 bedömdes som nödvändigt. förefaller vi kommaatt importera mera än vi exporterar och konsumtionen tar fortfarande en alltförstor andel av resurstillväxten. 1985/86: 150 Bil.1.2 Förbättrad bytesbalans, men kostnadsutvecklingen inger oro Handelsbalansensoch bytesbalansens utveckling illustreras idiagram 2.4. försämrades den svenska bytesbalansensnabbt. Tillfälliga förbättringar i handeln åstadkoms 1977 och 1978 men snabbtblev handelsbalansen åter negativ. Successivt byggdes en allt störreutlandsskuld upp. Räntebetalningarna på denna skuld medförde att det krävdesallt större överskott i handeln för att generera också ett överskott ibytesbalansen. Devalveringarna1981 och 1982 ledde i kombination med en stram finanspolitik till en rejälförbättring i handelsbalansen. Underskottet i bytesbalansen vändes därmed iett överskott 1984. försämrades åter bytesbalansen till följd av ettomslag i handelsbalansen. handelsbalans och bytesbalans 19761986 Miljarder kronor i löpande priser 76 77 78 79 80 81 82 83 Källor: och 1986. Miljarder kr., löpande priser 10,4 16,1 -5.3 -0.5 14,7 -3,6 "Prognos enligt RNB 1986. Ijämförelse med LU 84 kan bytesbalansen komma attutvecklas förhållandevis positivt. Det genomsnittliga bytesbalansunderskottetär mindre än vad LU 84 utgick ifrån. Tidsprofilen inger emellertid viss oro.Utfallet 1984 var klart bättre än vad som förutsågs i LU 84. En kraftigförsämring inträffade . Mycket talar för att det inte heller under 1986hade gått att undvika ett bytesbalansunderskott om inte oljenotan blivitbilligare. Bakomförsämringen i bytesbalansen 1985 låg en något mindre stram finanspolitik ochett antal tillfälliga faktorer. Till detta kom den i förhållande tillomvärlden oförmånliga pris- och löneutvecklingen. Såväl inflationen somlöneökningstakten har visserligen sjunkit kontinuerligt 1984-1986 men nedgångenhar inte varit lika snabb som den i omvärlden. 1985/86: 150 Bil.1.2 5,9 5,1 7,2 6,6 3,0 4,3 8,6 7,2 8,0 7,4 Prognosenligt RNB 1986. I jämförelse med LU84 framstår utvecklingen inte som fullt lika oförmånlig. Under 1984 och 1985var pris- och lönestegringarna högre än vad LU 84 räknade med. Men RNB utgårifrån att det 1986 ska vara möjligt att komma ner i lägre tal än de i LU 84.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att inflationen i omväriden ärväsentligt lägre än vad LU 84 utgick ifrån. Densvenska industriproduktionen stagnerade senare del och underde första åren av . Som framgår av diagram 2.5 var utvecklingenväsentligt mer negativ än vad den var i genomsnitt för de europeiskaOECD-länderna. En förklaring till detta är den försämring av konkurtenskraftensom skedde. Industriproduktionen i och 1975-1986 Index 1975 = 100 Prop.1985/86: 150 Bil. Uppgift för saknas. Källor: OECDoch RNB 1986. Den s. k. kostnadskrisen är emellertid inte den enda förklaringentill den i förhållande till de europeiska bekymmersamma utvecklingenunder . gmndlades den svenskaindustrins problem genom en alltför snabb lönestegringstakt. Den resulterade irationaliseringar och nedläggningar. Industrisektorn blev för liten ochdessutom ytterst känslig för lönestegringar. När kostnadskrisen inträffadeunder hade en stor del av rationaliseringsmöjligheterna redanutnyttjats och svensk industri drabbades därför hårt. Industriproduktionen har ökat snabbt under senare år.Expansionstakten har emellertid mattats av, vilket kontrasterar mot denutveckHngsprofil som i LU 84 angivits vara förenlig med en väg mot balans 1990. Industrins produktion och bruttoinvesteringar 1984- 5,9 5,2 5.3 8,0 9,2 22,4 "Prognos enligt RNB 1986. Även industrins investeringar har ökat snabbt under senareår. I RNB förutses emellertid en lägre ökningstakt . Deninternationella marknadstillväxten, förbättringen av det relativa kostnadslägetoch en omfattande avveckling av strukturellt olönsam kapacitet har medfört enpåtaglig höjning av lönsamheten i näringslivet. Som framgår av diagram 2.6 harindustrins bruttovinstandel ökat påtagligt under Andelar av förädlingsvärdetill faktorpris, löpande priser 1985/86: 150 Bil.1.2 -1--- 1-- 1-- r -!---- 1-- 1-- 1-- 11--- 1-- 1-- f--- r- 66 68 70 72 74 76 Källor:Statistiska centralbyrån och RNB 1986. Det framgår emellertid också att det uppnådda vinstläget, sett iett lite längre tidsperspektiv, knappast är uppseendeväckande högt. Ettannat resultat av den goda produktions- och lönsamhetsutvecklingen är attaktiekurserna stigit kraftigt, men från en mycket låg utgångsnivå. En naturligförklaring till detta mycket uppmärksammade fenomen tar sin utgångspunkt i att- aktier kan ses som en fordran på framtida företagsvinster. Närförväntningarna om företagens framtida vinstutveckling stiger, stiger också aktiekurserna.Börsuppgången har inneburit att producerande verksamhet nu åter blivitförhållandevis intressant från kapitalplaceringssynpunkt, efter att underåtskilliga år ha givit en lägre avkastning än placeringar i fastigheter,finansiella tillgångar etc. ILU 84 angavs som en riktpunkt att den genomsnittliga räntabiliteten påmateriellt kapital bör överstiga avkastningen på finansiella placeringar med 2procentenheter. Detta ansågs nödvändigt för att uppnå en nivå och struktur påden konkurrensutsatta sektorn som är förenlig med balanserad långsiktigutveckling. Industrins bmttovinstandel beräknades mot denna bakgrund behövaligga på för att motsvara den önskvärda räntabiliteten. Somframgick av diagram 2.6 har detta mål uppnåtts genom de senaste årens uppgång. Den önskvärdalönsamhetsnivån är emellertid ett relativt begrepp. Om den reala räntenivån kanförmås att sjunka långsiktigt - vilket är ett uttalat mål för den ekonomiskapolitiken - bör också industrins lönsamhetskrav kunna sänkas. Arbetsmarknadenförsvagades kraftigt i börian av . Antalet sysselsatta stagneradeför första gången . fortsatte emellertid att öka i takt med att den kvinnligaförvärvsfrekvensen Prop. 1985/86: 150 steg. Resultatet blev attarbetslösheten i stort sett fördubblades . 1.2 mitten av1983 vände utvecklingen. Arbetslösheten började minska. Under loppet av 1984och 1985 steg sysselsättningen kraftigt. Även räknar RNB med enuppgång i sysselsättningen. Arbetskraftsutbudet har ökatförhållandevis långsamt, i genomsnitt med drygt 20000 personer . Detinnebär en halvering av det genomsnittliga årliga tillskottet under 1970-talet.Men var ökningen kraftigare, 35000, medan den beräknatstill 21000 personer. Arbetskraftsutbud och medelarbetstid 1984-1986 Enligt LU 84 Utfall 1984 1985 1986 1984 1985 1986" 1000-lal personer 4375 4405 4435 4 391 4426 4447 timmar 36.0 35,8 35,7 36,4 36,6 36,7 " Prognos enligt RNB 1986. Anm: Avser befolkningen i åldern . En annan faktor på arbetsmarknadens utbudssida, som harbetydelse för arbetslöshetens storlek, är medelarbetstiden. I LU 84 antogs att denna utveckling skullefortsätta. Men utvecklingen har blivit den motsatta. Medelarbetstiden har medandra ord ökat, vilket i sin tur inneburit en markant uppgång i arbetsutbudeträknat i timmar. En tänkbar förklaring till denna utveckling är att reallönenper arbetad timme sjönk under en följd av år med börian 1979; för att behållakonsumtionsstandarden valde hushållen då att öka sitt arbetsutbud. Den ökade medelarbetstiden till trots, visar deberäkningar som gjordes i LU 84 god överensstämmelse med den faktiskautvecklingen av antalet sysselsatta respektive arbetslösa. Sysselsättning och arbetslöshet 1984-1986 1 000-tal personer () Antal sysselsatta 4 240 4280 4325 Antal arbetslösa 135 125 110 4 255 4 299 136 124 " Prognos enligt RNB 1986. Den oväntade ökningen av medelarbetstiden har till stordel absorberats av uppgången i efterfrågan på arbetskraft. Till bilden hör dock också att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat något - fram skedde därför totalt sett en ökning av antalet arbetslösa plus 15 personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. har detta dock vänts i en klarminskning, och en fortsatt nedgång förutses också . Prop.1985/86: 150 Bil. Sparandefördelningen på olika sektorer var förhållandevis stabil. Den privata sektorn hade ettsparandeunderskott i storieksordningen av BNP, medan den offentliga sektornhade ett sparandeöverskott av motsvarande storlek. Detta resulterade i enungefärlig jämvikt i bytesbalansen. Finansiellt sparande i privat och offentlig sektor samtbytesbalans 19701986 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor:Statistiska centralbyrån och RNB 1986. försämrades den offentliga sektorns finansiellasparande kraftigt. ökade det privata finansiella sparandet (diagram2.7), men denna ökning kunde inte balansera minskningen i den offentligasektorn och därmed försämrades bytesbalansen. Praktiskttaget hela uppgången på den privata sidan härrörde från ickefinansiellaföretag. Bakgrunden till denna utveckling var ursprungligen återhållnainvesteringar. bidrog också en högre vinstnivå till att sparandeti de icke-finansiella företagen steg. De finansiella företagen hade ettpositivt och något stigande sparande, medan hushållens sparande var obetydligti detta sammanhang. På den offentliga sidan står omkastningen isparandemönstret främst att finna i de växandestatliga budgetunderskotten (diagram 2.8). böriade utbetalningarnafrån AP-systemet komma upp i nivå med inbetalningarna. Kommunerna har däremothaft en någorlunda stabil finansiell utveckling. Prop.1985/86: 150 Bil. 76 77 78 79 I tabell 2.2 visas hur det finansiella sparandet harförändrats i förhållande till balansalternativet i LU 84. I denprivata sektorn blev det finansiella sparandet sämre 1984 än vad LU 84 haderäknat med. Denna nedgång uppvägdes emellertid av ett högre sparande i denoffentliga sektorn, till övervägande del beroende på den starka minskningen avstatens budgetunderskott. Totalt resulterade detta i ett utfall för bytesbalansensom var . bättre än enligt LU 84. Den offentliga sektorns finansiella sparande var även 1985bättre än enligt kalkylerna i LU 84. Däremot blev resuhatet också detta årsämre i den privata sektorn. I icke-finansiella företag var nedgången iförhållande till LU ca . Bakom denna utveckling döljer sig enökning i både investeringar och driftsöverskott som är större än vad LU 84räknade med. Exempelvis ökade industriinvesteringarna 1984 och 1985 med sam- Tabell 2.2 Skillnader i flnansiellt sparande 1984-1986 iförhållande till LU 84 Miljarderkr, löpande priser Källor: LU84 och RNB 1986. t2 1985/75. mantaget i volym. ILU:s balansalternativ angavs motsvarande ök- Prop. 1985/86: 150 ning till18%. Till detta kommer en negativ effekt på de icke-finansiella Bil. 1.2företagens sparande av mer teknisk karaktär; en förändring i debiteringsrutinernaför arbetsgivaravgifterna. Ävenunder 1986 förefaller den offentliga sektorns finansiella sparande bli högre änvad LU 84 räknat med. Den stora förändringen jämfört med hänför sig tillden privata sektorn, bl. a. fömtses att sparandeunderskottet i deicke-finansiella företagen reduceras kraftigt i motsats till vad som förutsågsi kalkylerna i LU 84. Sammantaget leder detta till en positiv bytesbalans. Anmärkningsvärdär vidare den genomgående oförmånliga utvecklingen av hushållens sparande.Detta var både 1984 och 1985 lägre än i LU 84 och förefaller förbli så även1986. Sammanfattningsviskan konstateras att investeringarna har ökat i snabb takt.Särskilt gäller detta industriinvesteringarna. Det inhemska finansiellasparandet var emellertid inte tillräckligt stort för att det skullegå att undvika ett bytesbalansunderskott. Mycket talar för att det inte hellerunder 1986 hade varit möjligt att undvika ett bytesbalansunderskott om inteoljepriserna sjunkit så kraftigt. Tidigarehar framgått att lönsamheten i det svenska näringslivet ökat kraftigt under desenaste åren. Denna uppgång har varit önskvärd. Endast om lönsamheten är godbyggs industrin ut, vilket i sin tur är en förutsättning för fullsysselsättning och fortsatt ekonomisk tillväxt. Utvecklingen är emellertid inteproblemfri. Densnabba lönsamhetsuppgången har - även om den skett från en mycket låg nivå skapat fördelningspolitiska spänningar. med stagnerande ellersjunkande privat konsumtionsstandard för flertalet, finns en naturlig önskan omkraftiga lönelyft. Detär i detta sammanhang intressant att inte enbart se på den realatimlöneutvecklingen, utan också på den reala lönesumman och hushållensdisponibla realinkomster. En sådan jämförelse visar dels betydelsen avförändringar i sysselsättningsutvecklingen, dels inverkan av skatte- ochtransfereringssystemet.