prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1984/85 Utgift 5 128 000 1985/86 Anslag 5 654 000 1986/87 Förslag 5 810 000 Arbetsdomstolen tar upp och avgör mål rörandekollektivavtal samt andra arbetstvister enligt särskilda bestämmelser. Domstolen består av tre ' 12 ordförande, tre vice ordförandesamt 16 andra ledamöter. Härtill kommer ell antal ersättare i domstolen. 1985/86: 100 Bil. (därav lönekostnader) (4 203 000) (+ 164 000) (+ 189 000) Sedanår 1979 har arbetsdomstolen haft en jämn måltillströmning på mellan 300 och 350mål . Måltillströmningen under försia halvårel 1985 har varit högre änunder molsvarande period 1984. Underlaget är dock inte tillräckligt för altavgöra om mållillströmningen under /87 kommer all väsentligtöverstiga vad som har varil normalt . Mellan månaderna och febmari 1985 höllsen av domstolens tre ordförandeljänster obesatt, vUket medförde en ökning avantalet inneliggande mål . För atl arbetsdomstolen skall kunna utnyttjade tre ordförandenas arbetsförmåga maximalt krävs en personalorganisation iövrigt som omfattar minsl sju och en halv sekreterartjänt samt kanslipersonalenligt befintlig kansliorganisafion. Domstolen framhåller att en fortsatt minskning avanslaget innebär att domstolen måsle minska sin personal fill en sådan nivå attdomstolen måste bedömas som underbemannad. Följdema härav skulle få mycketmenliga konsekvenser för verksamheten med ökade handläggningstider, vilketmedför längre väntetid för partema. Entillämpning av huvudförslaget på arbetsdomstolen under nästa budgelår skuUeinnebära en minskning av förvaltningskostnadema med . Med hänsyn till arbetsbelastningenoch för att inte skapa orimliga handläggningstider i domstolen har jag beräknatmedel till förvaltningskostnadema utan tillämpning av huvudförslaget.Motsvarande belopp har finansierats genom neddragning av andra anslag. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslär att fiU Arbetsdomstolen för /87anvisa ett förslagsanslag av . 8 1985/86. Prop.1985/86: 100 BU. Statens förlikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det stafiiga förlikningsväsendet och leds av en styrelse.Expeditionen ansvarar vidare för statistiken över arbetsinstäUelser i riket.Chef för expeditionen är en kanslichef. Beräknad ändring 1986/87 -K 36 000 (därav lönekostnader) (629 000) (+ 34 000) (+ 90 000) Föregen och för förlikningsmannaorganisationens del förutserförliknings-mannaexpeditionen inga slörre förändringar ur anslagssynpunkt /87. Förvaltningskostnader har under senare årreducerats betydligt genom minskning av antalet tjänster vid expeditionen frånfem till tre. Utöver detta har förlikningsmannaexpedltionen reduceratanslagsposten Ersättning tUl förlikningsmän med . med hänsyn tiUutfallet under /85. Jagföreslår att för nästa budgetår medel till statens förlikningsmannaexpeditionberäknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgifternaom . Jag vUl här erinra om att regeringen har beslutatom ändring i fråga om ersättningsreglerna för förlikningsuppdrag som chefen förförlikningsmannaexpedltionen utför. Detta innebär en omfördelning av kostnaderfrån anslagsposten Ersättning tUl förlikningsmän tUl löneposten med ca 50000kr. Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till Statens förlikningsmannaexpedition /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86: 100 Bil. för arbetstagares uppfinningar avgerutlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten tUlarbetstagares uppfinningar. Nämnden består av ordförande och sex ledamöter.Nämnden har en sekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigt har nämnden intenågon personal. Anslaget bör för /87 föras upp medoförändral . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till för arbetstagaresuppfinningar för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag NVU) administrerarfillsammans med godkända utbildningsmyndigheter och organisationer devapenfrias utbildning, inkvartering och förmåner. Koslnaderna för utbUdning och förmåner till devapenfria betalas från anslaget B 17. ändring 1986/87 (därav lönekostnader) (3 072 000) {+ 525 000) Pris-och löneomräkning utgör . Huvudförslaget skulle innebäraen minskning av förvaltningskostnadema med . NVU anser att det fmnsskäl att begära vissa personalförstärkningar men avstår i avvaktan påresultatet av vämpliktsutbildningskom-milténs (VK-83) arbete med hurutbUdningen av vapenfria tjänslepliktiga bör utformas och dimensioneras. Medett oförändrat antal tjänster beräknar NVU lönekostnadema fill . Datorkostnader.För /86 tilldelade medel bedöms inle Prop. 1985/86: 100 täcka nämndens behov. Ordinarie driftkostnader inkl. löpande syslemun- Bil.12 derhåll och utveckling /87 beräknas till . NVU disponerar 500 m egen lokalytai Karolinen i . Dessutom svarar för 157 m av förvaltningsbygg nadens gemensamma utrymmen. NVU har för /86 tiUdelats medel för ytteriigare 80 m' lokalyta och har hos Karolinens förvaltnings kontor gjort framstäUning om atl få tillgång till ytterligare lokaler. Totalt beräknas för lokaler . EntiUämpning av huvudförslaget på NVU under näsla budgetår skulle innebära enminskning av förvaltningskostnadema med . Jag bedömer att det ännu inteär möjligt atl tillämpa huvudförslaget på nämnden, som inrättades så sent somden , utan att allvarUgt skada dess effektivitet. Jag har därförberäknat medel fill förvaltningskostnadema utan tiUämpning av huvudförslaget.Jag har vidare beräknal ett fillskott av medel till förvaltningskostnaderna på19000 kr. Molsvarande belopp har finansierats genomneddragning av andra anslag. Med hänvisning lUI vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen föreslår atl tiU budgetåret1986/87 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 99 954 000 1985/86 Anslag 93 875 0001986/87 Förslag 115 085 000 Från anslaget betalas utgifter för ekonomiska ochsociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga saml ersättningar för vissautbildningskostnader m. m. tUl kommuner, organisationer och affärsdrivande verksom tUldelas vapenfria tjänstepliktiga. 1985/86 Anslag Beräknad ändring 1986/87 Vapenfria tjänstepliktiga Ersättning för utbildningskostnader m. m. 3 285 000 93 875 000(1) -H 29 010 000 -H 2 830 000 + 31 840 000 -t- 21 090 000 -H 120 000 4- 21 210 000 (1) Regeringen har i enlighet med bemyndigandemedgivit att anslaget får överskridas med . för att öka antalettjänstgöringsdagar för de vapenfria med 50 000. Desom har fått tiUstånd atl fullgöra vapenfri Ijänsl bör kallas tUl tjänstgöringinom efler vapenfrinämndens beslut. Fr. o. rh; /86 har engenomsnitfiig sänkning av gmndutbildningsfiden genomförts från 320 tUl 300dagar. Den totala utbildningstiden är .oförändrat . NVUbedömer behovet av tjänstgöringsdagar för vapenfria under /87tiU 700000. Det innebär fullständig gmndutbildning av 2000 vapenfria och att 1500 vapenfria kan fullgöra en kortare befattningsutbildning inomcivilförsvaret, saml att erforderlig repetUionsutbUdning kan genomföras. Det ärnämndens intention att en utökning av repetitionsutbildningen skall ske medbörjan under /87. För ersättning till vapenfria inkl.familjebidrag och särskild hjälpverksamhet beräknar NVU ett medelsbehov av119,6 milj. kr. NVU föreslår att ersättningen fill bidragsberättigadeutbildningsanordnare för utbildning av vapenfria höjs från 3000 tiU 4000 kr.per vapenfri, vUket belopp för /87 fill en del kan beräknasmotsvara den målsättning för verksamheten som gällde när bidraget infördes ochdå fastställdes till . Bidragets låga nivå har fått negafivakonsekvenser. De utbildningsmyndigheter som bedriver vapenfriverksamhetmåsle av ekonomiska skäl göra detta med en lägre ambitionsnivåutbildningsmässigt än vad som är erforderligt om målsättningen med utbUdningenskall uppfyllas. Bland bidragsberättigade myndigheter bör även ingåluftfartsverket på samma gmnder som gäller för och postverket. Förersättning lill bidragsberättigade utbildningsanordnare erfordras 5,9 milj.kr. vid och en ersättning på . 1985/86: 100 Bil. NVUberäknar medelsbehovet för vapenfria fiänstepliktiga för budgelårel 1986/87 tiU125,7 milj. kr. För egen del beräknar jag medelsbehovet fill 115,1milj. kr., varav 3,2 milj. kr. för ersättning tiU utbildningsanordnare. Jagräknar med etl oförändrat antal tjänstgöringsdagar - 650000 - för de vapenfriaoch en oförändrad ersättning till utbildningsanordnama. Jag kan inte biträdaförslaget att luftfartsverket blir ersättningsberättigat enligt samma gmndersom gäller för och postverket. Jag vill dock föreslå att regeringen i likhet medför innevarande budgetår inhämtar bemyndigande att under budgetåret1986/87 få öka antalet tjänstgöringsdagar med högst 50000 om det på gmnd avarbetsmarknadsläget bedöms angeläget att inkalla arbetslösa som haruttagitslill vapenfri tjänst och som annars skulle ha blivit föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kostnaden för 50(XK) dagar kan beräknas tUl9,7 milj. kr. Jagvill här erinra om att regeringen i tilläggsdirektiv (dir. 1984:15) till kommitlén för översyn av vämpliktsulbildningen (Fö 1983:01) har uppdra git åt kommittén att överväga och lämna förslag till hur utbildningen av 117 vapenfriatjänslepliktiga skall utformas och dimensioneras. 1985/86: 100skall vidare bl.a. överväga den totala tjänstgöringstiden för de vapenfria Bil.12 fiänstepliktiga och fördelningen mellan grundutbildning och repetitionsutbildning,liksom en ytterligare differentiering av tjänstgöringstiderna -utöver vad NVUhar fått i uppdrag att genomföra - beroende på slag av ulbildning m. m.Kommitténs arbete beräknas vara slutfört under första hälften av är 1986. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemsläller jag att regeringen föreslår alt I.bemyndigaregeringen att för /87, om det på grundav arbetsmarknadsläget bedöms angeläget, beslula om en ökningav antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänslepliktiga med högst 50000, 2. fill Vapenfria tjänstepUktigaför /87 anvisa ett Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna 1984/85 Utgift 217 869 000 1985/86 Anslag 166 000 0001986/87 Förslag 119 000 000 TUlfälligt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskrafl inom tekoindustrin har för /85 beviljats 680 företagmed tUlsammans 33 280 anslällda, varav 8812 var fyllda men inte . Detberäknade bidragsbeloppel för perioden uppgår till ca 218milj. kr., varav 42%faller på företag i . För innevarande budgetår har 166 milj. kr.beräknats för tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inomtekoindustrin. Enligt beslut (AU 1982/83:29, rskr322) harbidraget successivt trappats ned och får för /86 beräknas påett bidragsunderlag motsvarande högst av lönekostnaderna för personal itillverkning. Situationenför tekoindustrin har förbättrats betydligt . Branschenhar genomgått stora förändringar och har kunnat om-stmktureras och stärkas,bl.a. genom de branschfrämjande åtgärder som har genoinförts inomindustripolitikens område och genom omfattande utbildningsinsatser inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen som utökas. Den påbörjade nedtrappningen aväldrestödet bör nu fortsätta. För /87 föreslår jag att bidragetfår beräknas på ett bidragsunderlag motsvarande högst av lönekostnadernaför personal i tillverkning. Medelsbehovet för detta beräknar jag tiU 119milj. För budgetåren 1987/88 och 1988/89 föreslår jag attbidraget skall få beräknas på ett bidragsunderlag om högst 4 resp. av lönekostnaderna. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemsläller jag alt regeringen . 1985/86:100 föreslår Bil. att till TillfäUigt sysselsättningsbidrag förtextil- och konfektionsindustrierna för /87 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar Anslaget har inräUats fr. o. m. /85(prop. 1983/84:150 bil. 4, AU 24, rskr 385). Från anslaget skall bekostastidigareläggningsbidrag till affärsverksinvesteringar utanför statsbudgeten.Anslaget disponeras av regeringen. Anslagethar hittiUs under innevarande budgelår inte utnyujals. Anslaget bör föras uppmed endast elt formellt belopp av . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag tiU vissa affärsverksinvesteringarför /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Förslag 22500 000 AMShar i skrivelse föreslagU all en försöksverksamhelpåbörjas med friare användning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i östraNorrbotten. Framställningar om åtgärder har också kommit från ochÖverkalix kommuner. Definifionen på östra är i detla sammanhangHaparanda, , och kommuner samt ochVittangi-delarna av Kimna kommun. En positiv utveckling har skett på arbetsmarknadeni . Arbetslösheten har kunnat pressas ned fill , vilket dock väsentligt överstiger riksgenomsnittet. Alltjämt kvarstår såle des betydande problem i östra med befolkningsminskning och låg förvärvsfrekvens, hög arbetslöshet samt ett ensidigt näringsliv. Målet med AMS förslag är atl kraftigt minska arbetslöshe ten i denna del av med hjälp av bl.a. rörlighetsfrämjande, kompetenshöjande och sysselsättningsskapande åtgärder. samheten syftar till att genom offensiva insalser inom arbetsmarknadspoli tikens ram skapa fömtsättningar för nya arbetstUlfäUen. I AMS strategi ingår alt också andra myndigheter prioriterar regionen. försöksverksamheten harberäknats tUl ca 150 milj. kr. under en femårspe- Prop. 1985/86: 100 riod. Jag delar AMS uppfattning atl särskilda insatser ärnödvändiga i östra . Jag föreslår därför atl i dels skall ges möjlighet att i östraNorrbotten inom givna medelsramar fa pröva en ordning med friare disposition avde arbetsmarknadspolitiska medlen, dels tillförs särskilda medel för insatsersom ligger utanför nuvarande åtgärdsarsenal. Försöksperioden i östra omfatta tre budgetår och syftet bör vara att skapa varaktiga anställningarför dem som är arbetslösa eller finns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag föreslår att gällande regelsystem ändras så attlänsarbetsnämnden ges möjlighet att förlänga tiden i beredskapsarbete tillhögst . Beredskapsmedlen bör vidare - om nämnden finner detmotiverat - få användas för att finansiera utbUdningsinsatser. Medlen förberedskapsarbeten bör också kunna användas på så sätt att en utvidgning av dendagliga arbetstiden i ungdomslag kan åstadkommas. Utöver de regeländringar som jag har förordatbehövs särskilda resurser för att separat eller i kombination med ordinariearbetsmarknadspolitiska insatser, skapa mer varaktiga arbeten. Dessa särskilttUldelade medel bör få användas relativt fritt och bl. a. för att skapafömtsättningar för permanenta året mnt-anställningar för såväl arbetslösa somsäsong-eller andra korttidsanställda inom olika områden i regionen. Etl sättall åstadkomma sådana anstäUningar är att i samarbete med kommuner och förelaglägga upp utbildningsprogram som inom ramen för en anställning kan överbryggat. En annan väg kan vara att stödja särskildaintroduktionsinsatser. Ett alternafivt utnyttjande av de särskilda medlen börkunna vara att t. ex. genom utbUdning stärka befintliga företag ellerföretagare i syfte att åstadkomma sysselsättningsmöjligheter för arbetslösa.Länsarbetsnämnden bör vidare kunna använda medlen för att initiera olikasysselsättningsskapande projekt och även till ren projektverksamhet. Det börankomma på regeringen att närmare utforma nödvändiga rikfiinjer härför och jagföreslår att 22,5 milj. kr. anvisas för dessa särskilda insatser av meroffensiv karaktär. AMS bör börja planera förifrågavarande verksamhet och det kan härvid vara lämpligt att regionalt ha ensärskild ledningsgmpp. Som jag inledningsvis antydde präglas östraNorrbotten av ett mycket besvärligt sysselsättningsläge. Ett stort antal personer har varit beroende av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för sin försörjning. Det kan uppskattas att i storleksordningen 800-1000 personer mer eller mindre permanent har befunnit sig utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Hämtöver är ca 1000 personer i mer tillfälligt behov av arbetsmarknadspo litiska åtgärder. Syftet med försöksverksamheten är att söka skapa perma nent sysselsättning. Vid mina beräkningar harjag utgått från att insatserna skall kunna leda till en mer varaktig reducering av arbetslösheten i stor leksordningen 300 personer i förhållande till den genomsnittUga redovisade arbetslösheten första, tredje och fjärde kvartalen de senaste tre budget åren. Om AMS kan redovisa etl sådant gynnsamt resultat är jag beredd att 120 föreslå en fortsattförsöksverksamhet under . En förut- Prop. 1985/86:100sättning härför är att de årliga kontrollstationema visar att godtagbara Bil. 12 resultat har uppnåtts. Om så inle blir fallet bör del fa ankomma påregeringen att besluta om att avbryta hela eller delar av försöksverksamheten.Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordat omanvändningen av medel för beredskapsarbete, 2. till Utvecklingsinsatser i östra för /87 anvisa ett reservationsanslag av . Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning 1984/85 Utgift 286056 000(1) 1985/86 Anslag 274 067 000 1986/87 Förslag 298 755 000 (1) Omfattar utgifter/anslag för arbetarskyddsstyrelsenocti yrkesinspektionen samt utgifter/kostnader för arbetarskyddsstyrelsensavgiftsbelagda verksamhet. Arbetarskyddsstyrelsenär chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbetsfidsfrågor. Styrelsen är vidare landets centralaforsknings- och utbildningsinstitution inom det arbetsmedicinska området. Vidstyrelsen fmns en delegation för hybrid-DNA-frågor, en forskningsdelegation ochen företagshälsovårdsdelegation. Arbetarskyddsstyrelsen leds av en styrelse. Denbestår av generaldirektören, överdirektören och nio andra ledamöter, varav sjurepresenterar parterna på arbetsmarknaden och två är ledamöter av . Iverksstyrelsen ingår också två personalföreträdare. Inom styrelsen finns treavdelningar, nämligen tillsynsavdelningen, forskningsavdelningen och administrativaavdelningen. TUI arbetarskyddsstyrelsen är knuten enarbetstidsnämnd, som består av generaldirektören, chefen för arbetstidsbyrån,en tjänsteman som generaldirektören utser samt sex andra ledamöter somrepresenterar partema på arbetsmarknaden. utövar tillsyn över efterlevnadenav arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt - inom sitt verksamhelsområde- även efterlevnaden av lagen om kemiska produkter och i anslutning därtUlmeddelade föreskrifter. är indelad i 19 distrikt. I varjedistrikt finns en yrkesinspektionsnämnd, vUken består av distriklschef ochåtta andra ledamöter som bl.a. representerar parterna på arbetsmarknaden. tiUdelas fr.o.m. budgetåret1985/86 anslag i programtermer. Följande programindelning gäller för verket. Arbetarskyddsverkeis verksamhet under programmenfinansieras från etl förslagsanslag benämnt Arbetsmiljö - Tillsyn ochforskning. 1985/86: 100 Bil. ändring 1986/87 1985/86: 100 + 23 242 000 -1- 4 046 000 + 27 288 000 Inkomster under program 1 + 1 479 000 Inkomster under program 2 + 1 121 000 + 24 688 000 (1) Beloppet kommer att justeras med hänsyn till utfalletav arbetarskyddsavgiften Dencentrala tillsynsverksamheten präglas av ett omfattandeföreskriftsarbete. Det gäller framför allt omarbetningen av äldre anvisningarm. m. lUI föreskrtfter enligt arbetsmiljölagen. Omarbetningen skall med någraundantag slutföras . Därefter kommer resurser att kunna frigörasför normeringsarbete inom andra områden. Styrelsen anger alt särskilduppmärksamhet kommer att ägnas åt bl. a. smitl-faror i vårdarbete, mikrobiellarisker, cancerframkallande ämnen och robotanläggningar. Efter det att omarbelningsprogrammet har slutförtskommer informationsverksamheten att ha hög prioritet. Styrelsen anser detviktigt att föra ut informalion om del nya regelsystemet. Vidare kommerstyrelsen att fullfölja utvecklingsarbetet med uppföljning och utvärdering avdet samlade tillsynsarbetet. Den regionala tUlsynen kommer även i fortsättningenatt inriktas på alt stärka det förebyggande arbetarskyddet. Särskilduppmärksamhet kommer all ägnas allvarliga olycksfallsrisker,belastningsskador, kemiska hälsorisker och följdema av ny teknologi. I dettaarbete ligger tyngdpunkten på inspektionsverksamheten. Enligt styrelsens meninghar denna kunnat behållas på en godtagbar nivå som en kvalitativförbättring har kunnat ske. Rationaliseringsarbetet i fråga om metoder ochmtiner inom inspekfionsverksamheten fortsätter. Arbetet kommer allt mer attbedrivas i korta, koncentrerade projekt som tar sikte på förhållanden inom enort, en bransch eUer en särskilt riskfylld hantering, maskin e.d. Det forskningsprogram som lades fast gällert. o. m. /89. Det innebär att följande fem områden ärprioriterade: belastningssjukdomar, lungskador på gmnd av luftföroreningar,metoder för testning av cancerframkallande ämnen och ämnen som kan skada fostereller arvsanlag, förändrade krav på människan i samband med införandet av nyteknik samt eUminationsteknik. Styrelsen kommer liksom tidigare att rapporteraresultaten av forskning en. redovisades 50 arbeten i styrelsens vetenskapliga skrift serie Arbete och hälsa vartill kom ca 40 undersökningsrapporter. överpublicerades upp emot 300 vetenskapliga artiklar m.m. och bidrag Prop.1985/86: 100 framlagda vid vetenskapliga symposier och konferenser. 12 med att informationen om forskningsresultat blir av ungefär motsvarandeomfatlning även i fortsättningen. Arbetarskyddsstyrelsens utbildningsverksamhetomfattar bl. a. personal inom företagshälsovården. Trots de anslagsminskningarsom genomförts bör det enligt styrelsens bedömning bli möjligl attbehåUa nuvarande omfattning på kursverksamheten. För att kunna fullföljaintentionerna med satsningen på företagshälsovård anser styrelsen emellertidatt del krävs ökade utbildningsinsatser. Det råder särskilt stor efterfrågan påvidareutbUdning av företagssköterskor och -sjukgymnaster. Styrelsen redovisar två budgetförslag, varav detena är det obligatoriska huvudförslaget. Huvudförslaget innebär en realminskning av arbetarskyddsstyrelsens anslag under budgetåren1986/87-1988/89. Minskningen, som uppgår lUI totalt . i förhållandetiU nuvarande anslag, har fördelals lika på varje budgetår enligt följanderedovisning. För /87 uppgår huvudförslaget till . En nedskärning av denna sloriek kan enligtstyrelsens mening inte genomföras utan aUvarliga konsekvenser försakverksamheten inom de olika programmen. Besparingen drabbar främstlönekostnadema, vilket har bedömts medföra en nedskäming av personalstyrkan medca 20 årsarbetskrafter eller totalt ca 60 årsarbetskrafter för de trebudgetåren. Styrelsen bedömer att en sådan nedskärning inle kan åstadkommasinom ramen för normal personalomsättning. Därför kan övertaligheten leda tillpersonaluppsägningar. Enligt styrelsens uppfattning blir de redovisadeeffekterna så negativa atl resultatet i vissa avseenden är oacceptabelt.Styrelsen har därför kompletterat huvudförslaget med ettförändringsalternativ. Detta utgör arbetarskyddsstyrelsens budgetförslag förbudgetåren 1986/87-1988/89. Prisomräknat Förslag anslag 1985/86 -------- 1986/87 1987/88 1988/89 Huvudförslag 290 249 000 285 402 000 280555 000 275 736 000 Förändringsalternativ 290 249 000 293 192 000 284 155 000 279 336 000 Arbetarskyddsstyrelsens budgetförslag innebär enuppräkning av anslaget i förhållande tiU huvudförslaget med . /87 och . för vart och ett av budgetåren 1987/88 och1988/89. Styrelsen begär att fillämpningenav huvudförslaget begränsas för yrkesinspekfionens del även för budgeiåren1986/87-1988/89 och föreslår att . tiUförs yrkesinspekfionen utöverhuvudförslaget. utökasyrkesinspektionsnämnderna från åtta tUl tio ledamöter jämte ersättare.Styrelsen begär . Pågående utbyggnad avföretagshälsovården ökar behovet av utbild- Styrelsen planeraratt öka utbildningsinsatserna under kommande Prop. 1985/86: 100 treårsperiod. För detta begär styrelsen I OOOOOO kr. för varje budgetår. Del lotala /SARA-systemet beräknas tas ioperaliv drift . Vissa kostnader inträffar före den egentligadriftsstarten. Det gäller främst den årliga avgiften till statskontoret förinvesteringen. Denna ulgift uppkommer i takt med upphandlingen. Behovet /87 beräknas fill , varav . Kostnaderna fördelas enligt följande