prop · G9037 · 1985-12-31 00:00:00 — Avvecklar kommunen densärskilda handels- och sjöfartsnämnden och fullmäklige inlc uppdrar åt annan nämndatt fullgöra dess uppgifter, fungerar kommunstyrelsen som handels-ochsjöfartsnämnd. Allade kommuner som i mitten av 1970-talcl alltjämt hade handels- och sjöfarlsnämndhar. enligl vad inhämtal, diirefter avvecklat nämnden.Uppgifterna har övertagils av kommunstyrelse eller hamnstyrelse. Någon siadsmäklareiir inte heller längre förordnad. Vadjag här har anfört visar atl mäklareordningen numera är obehövlig. Motbakgrund av det anförda föreslår jag atl mäklareordningen (1893:51 s. I) upphävsi och med ulgången av . 3 Av utredningen framlagda förslag som bereds i andrasammanhang Min bedöinning: fall där en översyn av den aktuella lagstiftningen eller därmed närasammanhängande frågor pågår eller skall påbörjas i andra sammanhanganser jag alt behandlingen av diskrimineringsutredningens förslag bör anstå tillsvidare. 3.1 Styrelseledamöter i banker m. m. Utredningenhar föreslagil vissa ändringar i lagen (1955: 183) om bankrörelse och lagen (1955:416)om sparbanker. Enligl förslaget kan regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer medge undanlag från kravet på svenskt medborgarskap för stiftare,styrelseledamot, firmatecknare, revisor och likvidator. Vidare föreslås atlrevisor som är auktoriserad eller godkänd enligt förordningen (1973: 221) om auktorisalionoch godkännande av revisorer inte behöver vara svensk medborgare. Sistnämndaändring föreslås också i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar och kommer därmedatt gälla även för föreningsbankerna till följd av hänvisningen till lagen omekonomiska föreningar i 49S lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen, Dessulomföreslås att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer skall fåmedge undantag från det krav på svenskt medborgarskap för likvidator som lagenom jordbrukskasserörelsen innehåller. 1985/86: 7 Endastett fåtal remissinstanser har berört de nämnda förslagen. merskollegium,och revisorsorganisationerna tillstyrker medanSveriges föreningsbankers förbund avstyrker. Bankinspektionen och förordar atl inga ändringar görs innan banklagsulredningensslutbetänkande behandlats. Föregen del vill jag här nämna all hela banklagstiftningen är föremål för enöversyn inom med utgångspunkt i banklagsutredningensförslag (SOU 1984:26-29). Förslagen, som remissbehandlats, berör ocksåmedborgarskapsfrågan. Jag finner del därför lämpligast attdiskrimineringsutredningens förslag, såviit rör bankväsendet, las upp i sambandmed den allmänna översynen av banklagstiftningen. Avsikten är alt etl förslag tillny banklagstiftning skall remitteras lill lagrådet /86. Beträffanderevisorer i föreningsbanker finner jag dock inte skäl att i avvaktan på en nybanklagstiftning låta andra regler gälla än för ekonomiska föreningar. Somjagtidigare redogjort för (se avsnitt 2,1) bör auktoriserad eller godkänd revisori sådan förening inte behöva vara svensk medborgaie. Någon ändring bör integöras i den ovan angivna hänvisningen i lagen om jordbrukskasserörelsen. Kravpå svenskt medborgarskap för auktoriserad eller godkänd revisor kommerdärigenom atl bortfalla. Dådel gäller försäkringsbolagen innebär utredningens förslag att försäkringsrörelselagen(1982: 713) ändras så att revisor som är auktoriserad eller godkänd enligtförordningen om auktorisalion och godkännande av revisorer inte behöver varasvensk medborgare. Förslagettillstyrks av försäkringsinspektionen. Svenska försäkringsbolags riksförbundoch Föreningen auktoriserade revisorer. Ävenjag kan instämma i utredningens förslag. Emellertid vänias försäk-ringsverksamhetskommiltén(E 1979:01) avlämna elt delbetänkande med ytlerligare förslag tilländringar i försäkringsrörelselagen. Enligt min mening bördiskrimineringsutredningens förslag rörande försäkringsrörelselagen behandlasi samband därmed. Utredningenhar vidare föreslagil ändringar i lagen (1972: 262) om understödsföreningarinnebärande att styrelseledamot, firmatecknare, revisor, likvidator, likvidalionsrevisoroch suppleanter för dessa inte behöver vara svenska medborgare. Förslagettillstyrks av bl.a. länsstyrelserna i och Norrbollens län medanförsäkringsinspektionen avstyrker. Riksdagenhar tidigare hemställt (NU 1976/77:51, rskr 355) atl en över syn syftande till en självständig lag för reglering av understödsföreningar nas verksamhet skulle verkställas. Genom regeringsbeslut överlämnades riksdagsskrivelsen och utskoltsbetänkandel till ko operationsutredningen (I 1977:01). 1 sitt slutbetänkande (SOU 1984:9) Kooperativa föreningar anför kooperalionsutredningen (s. 159) att ulred ningen av vissa skäl inte ansett sig böra lägga fram förslag lill en ny lag om 24 understödsföreningar. Med anledning härav avserchefen för finansdepar- tementel atl i särskild ordning låta utföra den begärdaöversynen av lagen. 1985/86: 7 Diskrimineringsulredningens förslagbör enligl min mening behandlas i samband därmed. Utredningen har även föreslagit atl styrelseledamot,revisor, likvidator, likvidationsrevisor och suppleanter för dessa i erkändaarbetslöshetskassor inte skall behöva vara svenska medborgare. Jag är i ochför sig beredd atl dela denna uppfattning. Det är enligt min mening docklämpligast att inte ändra lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i deltaavseende förrän slutlig ställning kan tas till ändring av reglerna förförsäkringsbolag och understödsföreningar (jfr ocksä förslagen rörande allmännaförsäkringskassor, avsnitt 3.5). 3.2 Advokater, rättegångsombud och offentliga försvarare Enligt (RB) skall advokater ochrättegångsombud vara svenska medborgare med hemvist inom riket. För advokaterär dessa krav ovillkoriiga (8 kap. 2§ RB), medan det i fråga om rättegångsombudfinns möjlighet för domstolen att medge undantag (12 kap. 2 § RB). Tilloffentlig försvarare skall förordnas advokat som är lämplig därtill (21 kap. 5§ RB). Om det föreligger särskilda skäl får dock, under vissa förutsättningar,annan lämplig person utses. Utredningen föreslår all kravet pä svenskt medborgarskapför advokater avskaffas. Elt villkor för alt en utländsk medborgare skall kunnabli advokat föresläs dock vara alt denne vid liden för ansökningen äger fasthemvist i sedan minsl tre är. Vidare föreslår utredningen dels attendast den som är svensk medborgare får förordnas till offentlig försvarare imål som rör rikets säkerhet och liknande mål, dels att samtliga ledamöter i rätlshjälpsnämnd av vilka två skall vara advokater - skall vara svenska medborgare. Detförtjänar anmärkas atl ulredningen inte föreslår några ändringar i fråga omövriga antagningsvillkor som bl. a. innebär att den som vill bli advokat måsteavlägga svensk juristexamen. Förslaget atl avskaffa kravet pä svenskt medborgarskap föradvokater har fått ett blandat mottagande under remissbehandlingen. Flertaletav de remissinstanser som har gäll in på frågan är negativa. a. , , och kammarrätten i Jönköpingförslaget. För atl bibehålla medborgarskapskravel för advokater som huvudregeltalar bl.a. den centrala roll som advokaterna spelar inom det svenskarättsväsendet. Det behov som kan finnas av att låta utländska medborgare bliadvokater i är inte så starkt att det bör medföra att detta krav heltavskaffas. Behovet skulle i stället, som några remissinstanser också påpekat,kunna tillgodoses genom att möjligheter till dispens införs. har i en lill inkommen skrivelse hemställt om ändringar i rätte gångsbalken och. under förutsättning av fullmäktiges beslut, om faststäl lelse av ändrad lydelse av stadgarna för samfundet. Förslaget innebär bl. a. all styrelse skall kunna medge undantag från kravel på 25 Prop.1985/86:7 svenskt medborgarskap och bosättning inom riket.Framställningen bereds f, n. i departementet. Fråganom hur en dispensregel närmare bör vara utformad kommer atl övervägas inomjustitiedepartementet under den fortsatta beredningen med anledning avadvokatsamfundets skrivelse. Därvid får även behovet av eventuellaföljdändringar i fräga om reglerna för offentliga försvarare och irättshjälpslagen (1972:429) prövas. Jag är därför inte beredd att nu föreslånågra ändringar med anledning av utredningens förslag i de delar som här harberörts. Det kan nämnas att utredningens förslag till ändringar i räUshjälpslagenäven omfattas av rättshjälpskommitténs förslag till lag om rättshjälp i dessbetänkande (SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen, vilket f.n. övervägs inomjustitiedepartementet. 3.3 Rätt att bedriva tillfällig handel Huvudregelni lagen (1975:985) om tillfällig handel är att sådan handel får bedrivas endasiefter särskilt tillstånd av länsslyrelsen. Utan tillstånd får dock svenskmedborgare, medborgare i annat nordiskt land samt utlänning med permanentuppehållstillstånd driva tillfällig handel med livsmedel, blommor, alster avinhemsk hemslöjd och tryckt skrift (3S). För annan utlänning krävs såledestillstånd enligt huvudregeln. Utredningenhar inte funnit något hållbart skäl att behålla nämnda särregel och därförföreslagit ett slopande av regeln all andra utlänningar än de i lagens 3Snämnda behöver tillstånd för att driva handel med livsmedel m. m. Vidremissbehandlingen har kommerskollegium och vissa länsstyrelser tillstyrktförslaget. har emellertid avstyrkt med hänsyn till denallmänna ordningen och lill atl möjlighet inte bör skapas för utlänning attundgå avvisning genom alt hänvisa till alt pengar för uppehället kan erhållasgenom tillfällig handel. Regeringenhar utfärdat direktiv (Dir 1985:8) lill en översyn avregleringen av vissa former av lillfällighetshandel, Enligl direktiven skallutredningsmannen i detla sammanhang också överväga diskrimineringsulredningensförslag, Mol denna bakgrund anser jag alt del inte finns skäl att f, n, vidtaytterligare åtgärder, 3.4 Rätt att ordna offentliga föreställningar Endastutländsk medborgare kan dömas lill böter enligt närmare angivna regler i 6§kungörelsen (1913: 380) om rätt för den som är bosatt i utlandet alt göra ellermedverka i offentlig föreställning m.m. i . Denna regel om särbehandlinggäller den som anordnar sammankomst som avses i lagen (1956:618) om allmännasammankomster. Ulredningenhar föreslagil att denna regel skall avskaffas. Remissinstansernahar inte uttalat sig om förslaget. Bestämmelsenhar tillkommit som ett provisorium och som en anpass ning till regeringsformen. Chefen för har er hållit regeringens bemyndigande att tillkalla en kommitté för alt se över 26 lagsUftningen på delta område (Dir 1985:23). Jaganser all förslaget lämpli- genbör behandlas i det sammanhanget. 3.5 Ledamotav allmän försäkringskassa m. m. Prop.1985/86:7 Påsocialförsäkringsområdet har utredningen föreslagit alt nuvarande krav påsvenskt medborgarskap skall slopas för ledamöterna i de allmänna försäkringskassornasstyrelser, pensionsdelegalioner och försäkringsnämnder samt för ledamöterna iallmänna pensionsfondens första - fjärde fondstyrelser. Arbetsgruppen (S1983:05) om ökad medverkan av förtroendevalda i de allmännaförsäkringskassornas verksamhet har avslutat en översyn av debefintliga beslutsorganen hos försäkringskassorna och deras arbetsuppgifter.Arbetet redovisas i betänkandet (SOU 1985:21) Ökat förtroendemannainflytande iförsäkringskassorna. 1 avvaktan pä remissbehandlingen av detta betänkande börnågra ändringar inte göras i fråga om medborgarskapskravel för ledamöter isocialförsäkringens organ. Jag har därefter för avsikl alt om så erfordrasåterkomma även i denna fråga. 3.6 Ordförande och ledamot i taxeringsnämnd Ordförandeoch ledamot i taxeringsnämnd och i fastighelstaxeringsnämnd skall enligtgällande regler vara svensk medborgare. Utredningenhar föreslagit att detta medborgarskapskrav skall avskaffas och att den som harkommunal rösträtt ocksä skall kunna inneha dessa uppdrag. Deremissinstanser som har uttalat sig i frågan har varit negativa. Organisationenav och förfarandet i taxeringsnämnderna är föremål förutredning i skatteförenklingskommiltén (8 1982:03). Även om jag har förståelseför utredningens uppfattning anser jag mot denna bakgrund alt förslaget börprövas i samband med väntade förslag till genomgripande förändringar av laxeringsorganisationen.För fastighetstaxeringsnämnderna bör gälla den ordning som väljs för devanliga taxeringsnämnderna. Enligt2 § första styckel förordningen (1959: 348) med särskilda bestämmelser ombiografföreställningar m.m. gäller alt en film inte får förevisas vid enbiografföreställning om den inte har godkänts av statens biografbyrå.I 3 8 finns bestämmelser om på vilka grunder biografbyrån kan vägra atlgodkänna film. Av andra stycket samma paragraf framgår att film eller del avfilm inte får godkännas om dess förevisande kan anses olämpligt med hänsyn tillrikets förhållande till främmande makt eller kan lända till upplysning omförhållanden, vilkas uppenbarande kan medföra men för försvaret eller eljestför rikets säkerhet. Av 13 § följer att endast svensk medborgare får förordnas lillfilmcensor. Utredningenhar föreslagit atl även en utlänning som varit bosall i i minst tre årskall få vara filmcensor. Remissopinionen var deladi denna fråga. Som skäl mol förslaget an fördes att endast svenska medborgare bör få pröva om en film kan godkän nas med hänsyn lill rikets säkerhet. 1984/85: 116 harregeringen föreslagit bl. a. att möjligheten att på de ovan nämnda grundernaingripa mot en film, avskaffas. Om antar detta förslag, ämnarstatsrådet föreslå regeringen att kravet pä svenskt medborgarskap försådana filmcensorer som avses i 13 § andra stycket förordningen (1965:748) medinstruktion för helt avskaffas. Jagsaknar därför anledning alt f. n. föreslå några åtgärder i frågan. 4 Förslag som ej bör genomföras Utöverde förslag somjag nu har redogjort för har diskrimineringsutredningen föreslagiländringar i ytterligare några avseenden. Som jag närmare redogör för i delföljande delar jag i dessa avseenden inte utredningens bedömning. 1 stället harjag funnit alt främsi hänsyn till rikets säkerhet och vikten av att centralmyndighetsutövning endast uiförs av svenska medborgare fordrar att kravet på svensktmedborgarskap behälls i dessa fall. 4.1 Ledamot i polisstyrelse Sombehörighetsvillkor för de ledamöter och suppleanter i en polisstyrelse somutses genom val gäller f.n. all dessa enligt 5§ polislagen (1984:387) skallvara svenska medborgare. Vid en bedömning om man kan ändra på detta krav mästeman enligt min uppfattning beakta att polisstyrelsen genom del första stegel iden pågående polisreformen getts mycket stora befogenheter att besluta ompolisverksamheten. Deltainnebär atl polisstyrelsen kan komma att handlägga frågor om försvars- ochberedskapsplanläggning, utlänningsärenden och ärenden rörandeutlänningskontroll och andra frågor där ett utländskt medborgarskap måste ansesvara svårt all förena med atl vara ledamot i polisstyrelsen. Jag vill ocksåerinra om att kravet på svenskt medborgarskap enligt 4 kap. 2 5 lagen(1976:600) om offentlig anställning gäller för all polispersonal. Med hänsyn främst till dessaomständigheter kan jag inte förorda att kravet på svenskt medborgarskapefterges i fräga om polisstyrelsens ledamöter. 4.2Ledamot i domkapitel m.m. Enligt8§ lagen (1936:567) om domkapitel skall ledamot eller suppleant i domkapitelbl. a. vara svensk medborgare. Vid domkapitel skall vidare enligt 12 § varaanställd en stiftssekreterare. Behörig lill tjänst som stiftssekreterare ärden som har avlagt examen som medför behörighet till domarbefattning. Tjänstersom stiftssekreterare tillsätts av regeringen. Vid handläggning av ärenden somavses i 13 § 2-4 mom. (disciplinärenden) skall stiftssekreleraren ha säte ochstämma i (2§ 4 mom.). Enligt 16§ förordningen (1965:738) medinstruktion för domkapitlen (om- tryckt1983:399) får endast den som är svensk medborgare inneha eller Prop.1985/86:7 utövatjänst som stiftssekreterare. Utredningenfann att det inte förelåg tillräckliga skäl för atl upprätthålla ett krav påsvenskt medborgarskap för ledamöterna i domkapitlen eller för stiftssekreterare. Flertaletremissinstanser avstyrkte förslaget och anförde därvid i huvudsak attdomkapitlen har myndighetsfunktion med ansvar för bl. a. folkbokföringen samthar ansvar för den kyrkokommunala beredskapsplaneringen. Domkapitlenhar centrala och viktiga myndighetsutövande uppgifter. Domkapitlen får bl. a.besluta om disciplinära åtgärder mot prästerliga befattningshavare. 1 fråga omdisciplinära åigärder måste rimliga rättssäkerhetsskäl tillgodoses. Idisciplinärenden har stiftssekreleraren säte och stämma i domkapitlet.Domkapitlen har ocksä betydelsefulla samordnande uppgifter i fräga om denkyrkokommunala beredskapsplaneringen. Del åligger domkapitlen att följatillämpningen av lagen (1981: 1216) om kyrklig beredskap. Försvarsaspekterna äralllsä inte betydelselösa vid övervägande av om kravet på svensktmedborgarskap kan slopas för ledamolskap i . Härtill kommer att eltgenomförande av förslaget torde förutsätta ändring av 11 kap. 9§ RF. Det ärinte lämpligt alt i RF göra eU enstaka undantag för domkapitlens del.Sammantaget finner jag därför atl övervägande skäl talar mot att utredningensförslag i denna del genomförs. 4.3 Överinspektör vid statens elektriska inspektion samt länsskoleinspektör Utredningenhar föreslagit att det krav som f. n. finns pä att överinspektör vid statenselektriska inspektion och länsskoleinspektör skall vara svenska medborgare tasbort. Remissinstansernahar avstyrkt dessa förslag och hänvisat till alt innehavarna av dessa tjänsterockså har uppgifter av vikl för det svenska försvaret. Jagdelar den av remissinstanserna framförda uppfattningen och finner därför attnågon ändring ej bör göras i berörda avseenden. 4.4 Ledamot i länsstyrelses styrelse samt vissa befattningshavare vid länsstyrelse Enligt11 kap. 9 § tredje stycket RF får endast den som är svensk medborgare innehaeller utöva domartjänsl, ämbete som lyder under regeringen, tjänsteller uppdrag såsom chef för myndighet som lyder under riksdageneller regeringen eller säsom ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse,tjänst i närmast under statsråd eller tjänst säsom svensktsändebud. Enligt 45 a § länsstyrelseinslruktionen(1971:460, omtryckt 1982:638) fär endast den som är svensk medborgare inneha eller utöva tjänst som läns överdirektör, länsråd, byråchef, enhetschef, länsveterinär, länsantikvarie, länsassessor eller förste länsnotarie. 1985/86: 7 Utredningenhar gjort den bedömningen att länsstyrelserna är myndighe- termed verksamhet av sådan central belydelse i samhällslivet atl de kan anses ihög grad vara bärare av del svenska samhällels offentliga makt. Chefskapet föroch de högsta tjänsterna i länsstyrelserna bör enligl ulredningen därför varaförbehållna svenska medborgare. Beträffandede ledamöter och suppleanter i länsstyrelsernas styrelser som ulses genom valhar utredningen förklarat sig dela kommunaldemokraiiska kommitténs inställningoch alltså föreslagil att den som har rösträtt också skall varavalbar. Slulligen har utredningen föreslagit atl medborgarskapskravet tas bort hellför länsveterinär, länsanlikvarie, länsassessor och förste länsnotarie. Flertaletremissinstanser har varit negativa till de framlagda ändringsförslagen ochdärvid huvudsakligen gjort gällande atl det är fråga om centralmyndighetsutövning samt atl det av försvarsskäl är viktigt att ifrågavarandetjänster innehas av svenska medborgare. Länsstyrelsenär länels högsia polisorgan. Väsentliga och för rikets säkerhet betydelsefullauppgifter inom civilförsvaret ankommer på . Med hänsyn främsihärtill anser jag, i likhet med flertalet remissinstanser, att ledamöterna ilänsstyrelsens styrelse skall vara svenska medborgare. Med hänsyn till försvarsaspeklernaoch till det utövande av central myndighetsutövning som är förknippat medtjänsterna anser jag all även länsveterinär, länsantikvarie, länsassessor ochförste länsnotarie skall vara svensk medborgare. Jag delar självfallel ocksåutredningens bedömning att chefskapet för och de högsia tjänsterna ilänsstyrelserna bör vara förbehållna svenska medborgare. Slutligen vill jag idet här sammanhanget erinra om alt verksledningskommitlén (C 1983:04) f.n.överväger frågor om de statliga myndigheternas ledning. 4.5 Föredragande i bostadsdomstolen och patentbesvärsrätten Utredningenhar föreslagit all kravel pä svenskt medborgarskap för atl vara sekreterareeller föredragande i bostadsdomslolen respektive pa-tenlbesvärsräilen skall tasbort. Flertaletav de remissinstanser som yttrat sig i dessa frågor har avstyrkt förslagen. Ilikhet med flera remissinslanser anser jag det lämpligast all samma regler fårgälla för dessa befattningshavare som för personer med likartadearbetsuppgifter i allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar. Jag finner därförall kravet på svenskt medborgarskap bör kvarstå i dessa avseenden. 4.6 Näringstillstånd för utlänning Utlänningarsräll att idka näring i regleras av lagen (1968:555) om rält för utlänning och utländskt företag atl idka näring här i riket. Belräf fande utlänningar som är bosatta här och som har permanent uppehållstill stånd finns inga särbestämmelser i förhållande till svenska medborgare. 30 För övriga utlänningar gäller att de behöversärskilt tillstånd och enligt 8 § nämndalag skall vid tillståndsprövningen tas hänsyn bl. a. till utlänningens Prop.1985/86: 7 personliga förhållanden. Utredningenhar föreslagil alt man vid bedömning av om näringstillstånd skall ges inteskall ta hänsyn lill detta kriterium. Avremissinstanserna har bl. a. kommerskollegium och länsstyrelserna i Stockholmsoch tillstyrkt förslaget medan länsstyrelserna i ochGöteborgs och län samt har avstyrkt. Motbakgrund av att det under remissbehandlingen har framgått alt ifrågavaranderegel tillämpas i förhållandevis ringa omfattning kan det enligt min meningifrågasättas om kriteriet bör få kvarstå. De skäl som åberopats av deremissinstanser som ställt sig negativa till förslagen, nämligen att man bör hamöjlighet att hindra kriminellt belastade personer alt etablera sig i ,talar emellertid med sådan styrka mot förslaget att jag anser att det ej börgenomföras. Ienlighet med det anförda har inom upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 2. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 3. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa förelag, 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i lagen(1946:817) om bevisupptagning vid allmän domstol, 7. lagom ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m., 8. lagom upphävande av mäklareordningen (1893:51 s. 1). Förslagenhar upprättats i samråd med cheferna för (17) och finansdeparlementel(8). De föreslagna lagändringarna är av enkel beskaffenhet. Jag anser därför atllagrådets yttrande inte behöver inhämtas. 1. föreslårriksdagen all anta lagförslagen, 2. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om lagstiftnings frågor i övrigi. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för 31 den åtgärd och det ändamålsom föredraganden har hemställt om. 1985/86:7 Bilaga I Sammanfattning av diskrimineringsutredningens betänkande(Ds A 1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning Diskrimineringsulredningenhar regeringens uppdrag atl bl. a. göra en allmän undersökning av rättsreglersom på visst sätt berör invandrare i . Denna uppgift omfaltar atl fränfall lill fall fästa regeringens uppmärksamhet på beslämmelser som innebär enolikartad behandling av utländska och svenska medborgare utan att det finnsstarka skäl härför. (Till utländska medborgare räknar vi även statslösa.) Uppdragethar utförts så att vi har gjort en genomgäng av lagar och författningar för altutröna i vilka fall olika regler gäller för den som har hemvist i Sverigeberoende på om han är svensk eller utländsk medborgare. För varje enskilt fallhar övervägts om olikartad behandling alltjämt är motiverad och i så fall huren särreglering bör göras.