prop · G90366 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1985/86:66 med redogörelse för verksamheten inom 1985/86: 66 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den14 redogörelse för verksamheten inom under är 1984. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde I. , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , R. , , , , ,. Skrivelse med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för , senastmed skr. 1984/85:68. En redogörelse för verksamheten inom har utarbetats inom eflersamråd med cheferna för juslifie-, social-, utbidnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-,bostads-, industri- och civildepartementen. Redogörelsen bör fogas lill regeringsprolokolleti detta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen fill överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för verksamheten inom . Ministerkommitténhöll två möten medan ställföreträdarna samlades tolv gånger. Tillde sistnämnda har av prakfiska skäl delegerats rätten att behandla och fattabeslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inteär samlade. Femfackministerkonferenser arrangerades inom . Sålundaavhölls en miljöministerkonferens i Athén, idrottsminislerkonferensden på , kulturministerkonferens i , ministermöleinom saml kommunministerkonferens den 6-8november i . Europarådelsbudget uppgick är 1984 till ca (FF). Sverigesbidrag var totalt 11,5 miljoner FF. Europarådets74:e minislerkommiltémöte hölls i under ordförandeskap avden danske utrikesministern . Den svenska delegationenleddes av dåvarande utrikesminister . Pådagordningen för mötet stod bl. a. Europarådels roll och samarbetet med EG,förbindelserna öst/väst och nord/syd samt situafionen i . Vadgäller relationerna mellan och EG underströks i diskussionen bl.a. roll som en länk mellan EG och de övriga demokratiska ländernai . Flera talare ansåg det inte möjligt att upprätthålla en striktgränslinje mellan och verksamhet inte minst eftersom EG i sinsträvan efter en politisk union i efterhand måste öka sitt verksamhetsområde.Däremot fanns det områden t. ex. juridiskt samarbete och kommunala frågor -där hade unik erfarenhet och kompetens varför delta samarbete bordeutvidgas. I ett anförande betonade den schweiziske utrikesministern att EG:sexpanderande verksamhet på många sätt kunde ses som ett hot mol Europarådet.För att råda bot pä detta måste rådet koncentrera sin verksamhet och förbättrasina arbetsmetoder. Han såg därför med fillfredsslällelse på de aktiviteter sombedrevs inom ställförelrädarkommilténs arbetsgrupper. Öst-västfrågornabehandlades mycket översiktligt. Beträffande nord-syd konstateradeordföranden att det faktum att utgjordes av dei-länder med de mest omfattande förbindelserna med medförde också etlsärskilt ansvar. Därför var det glädjande atl den s. k. Lissabon-deklarationenhade kunnat antas. Frågan var emellertid vad kunde göra mer konkretmot bakgrund av 1985/86: 66 att nord-sydfrågorna redan behandlades aven läng rad multilaterala organisationer. Han ansåg att bl. a.skulle kunna bidra till att öka allmänhetens medvetande om dessa frågor. Rådetskulle kanske även fillsammans med medlemsländerna kunna bidra till en ökadkonsensus beträffande inriktning och innehåll i nord-syddialogen. Läget i Turkiel hade även på svenskt initiafivtagils upp som en särskild punkt på dagordningen. Den turkiske utrikesministernHale-foglu inledde med en redogörelse för situationen i sill land. Han pekadedärvid på de kommunala val som ägt rum . I de kommunala valen hadealla politiska partier deltagit, menade . Valresultatet hade bekräftatstödet till premiärminister . Valet innebar att demokraliseringsprocesseni Turkiel tog ytterligare viktiga steg framåt. Vidare hade regeringen upphävtkrigslagarna i 13 provinser. Anklagelserna från utlandet om kränkning av demänskliga rättigheterna i turkiska mililårfängelser hade lett till atl tillsalts. I sammanhanget erinrades också om del besöksom några av parlamentariska församlingens kommitlémedlemmar gjort i Turkietnyligen varvid möjligheter givits att besöka militära fängelser och tala medfångar enligt eget önskemål. Han underströk all den uppgift Turkiel hadeförelagts inte var enkel. Detta beroende pä all man måste undanröja terrorismenoch upprätta lag och ordning i landet som demokra-Un måsteåterställas på en så fast grund all den tidigare kaoUska situationen inteåteruppstod. Utrikesminister framhöll all situationen iTurkiet diskuterats vid samtliga niinisterkommittémölen sedan militärkuppen1980. Det var naturligt alt så skett eftersom demokrafi och mänskligarättigheter var synnerligen vikliga frågor inom . För första gångenpå representerades nu av en civil regering. Denna utvecklingvälkomnades av . Det gällde även de kommunala valen som ägt rum nyligenvarvid dellagande av ytterligare några partier tillåtits. hade dockTurkiet en läng väg atl gå innan demokrati i egentlig mening införts.Situationen beträffande de mänskliga rättigheterna förblev en fråga som måsteföljas med stor oro. utdömdes dödsstraff, förekom tortyr och pågickmassrättegångar mol fackföreningarna, vilket nödvändiggjorde att siituationenhölls under fortsatt uppsikt av . En allmän amnesti skulle innebära etlviktigt steg mol demokrati. Liknande iniägg gjordes bl. a. av , ,och . Årets andra minislerkommiltémöte hölls den 21-22 novemberunder franskt ordförandeskap. Den svenska delegationen leddes av utrikesministerLennart Bodslröm. Europarådels nye generalsekreterare dellogför första gången i sin nya egenskap och välkomnades med önskan om framgång isatsningen pä att öka roll. I sin rapport lill minislermötetbetonade Oreja viklen av all stärka polifiska roll, bl. genomatt utveckla dialogen mellan ministrarna och göra den mer intres- Skr.1985/86:66 sant och attraktiv, genom alt utveckla förbindelserna mellanministerkommittén och parlamentariska församlingen samt genom att ökaprioriteringen och koncentrationen inom verksamhetsprogrammet ("göramindre, men bättre och snabbare"). Han tog också upp frågan om relafionemamellan och EG "två organisationer för ett gemensamt ". Vidmötet diskuterades framförallt rådels roll för en europeisk enhet, men ävenförhållandet öst-väst och den europeiska säkerheten samt nord-sydfrågan. Enhuvudfråga under minislermötet gällde församlingens beslut att tillsätta ensärskild kommitté bestående av framstående statsmän med uppgift att bl. a.framlägga förslag syftande lill all stärka samarbetet mellan allademokratiska stater. Förslaget hade inom församlingen utarbetats av ochinom ministerkommittén särskilt drivits från norsk sida. Flera talare pekade påvikten av all undvika ett vidgat gap mellan EG:s medlemsstater och övrigaEuroparådsländer inte minst i ljuset av gemenskapens utvidgning från 10 till12 medlemmar. I detta sammanhang var en vidgad polifisk dialog inom Europarådetbetydelsefull. Det underströks vidare att kommissionen borde arbeta snabbt ochlägga fram konkreta förslag. Utrikesminister framhöll behovet av störtepolitisk styrning av verksamheten genom en starkare prioritering avEuroparådels olika akfiviteter. Han uttalade sin tillfredsställelse överbeslutet atl tillsätta den nämnda kommissionen. Den politiska dialogen inomEuroparådets ram var av stort intresse för . Dessa diskussioner bordeinte syfta till en koordinering av de olika ländernas ståndpunkter iutrikespolitiska frågor utan innebära ett fördjupat och intensifieratåsiktsutbyte i politiska frågor. Vadgäller öst-västrelationerna kom diskussionen härom all i hög grad kretsa kringStockholms-konferensen. Utrikesminister konstaterade alt vissaframsteg kunde noteras i konferensens arbete men dessa var begränsade p. g. a.fortsatt kylslagna relationer mellan framförallt supermakterna. Visst närmandehade dock ägt rum vad gällde icke-använd-ning av våld, en fråga som inledningsvishade skapat väsentliga svårigheter. Vidare hade en viss gemensam grund skapatsbeträffande utvidgning av existerande förtroendeskapande metoder. Nord-sydfrågornakoncentrerades kring den konferens på temat , som ägt rum i och den deklaration som antagits viddetta tillfälle. Allmänt välkomnades det faktum att numera bUvit etlviktigt forum för de europeiska staternas diskussion om nord-sydproblematiken. Utvecklingen i återinförandet av demokratin och iakttagandet av mänskliga rättigheter - har varit ett återkommande ämne på dagord ningen för ministerkommitténs möten . var avsikten atl Turkiet-frågan endast skulle kommenteras under ministrarnas formella samråd. log emellertid initiativet till en längre diskussion om lägel i landet genom att vid det informella mötet på nytt resa frågan om ordförandeskapet i ministerkommittén. Resultatet blev från turkisk syn- 5 Skr.1985/86: 66 punkt en missräkning, en utgång som efter stf-kommitténs behandlingav samma fråga inte kan ha kommit som någon överraskning, mensom nu framtvingats av inrikespolitiska skäl i . Vid del formella mötetden konstaterade den franske ordföranden, alt ärendet inte stod pådagordningen och därför inte kunde bli föremål för behandling. På fråga av densvenske utrikesministern fastslog ordföranden därtill alt det turkiskaönskemålet om ordförandeskap inte kan avgöras, förrän utrikesministrarna pånytt tagit ställning till frågan vid mötet . IL Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Arbetetinom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH)och i fyra expertkommittéer. fattat beslut orn att en europeisk ministerkonferens ommänskliga rättigheter skall äga rum i har en särskildkommitté förberett konferensen. Konferensen skall behandla tre ämnen, nämligendels utvärdering och konsolidering av Europarådels hittillsvarande verksamhetinom de mänskliga rättigheternas område, särskilt kontrollorganens (domstolensoch kommissionens) funktion, dels roll i det fortsattaförverkligandet av de mänskliga rättigheterna och dels mänskliga rättigheter irelation till framstegen inom medicin, biologi och biokemi. Diskussionen idessa ämnen skall föras mot bakgrund av rapporter som utarbetats av respektiveSchweiz, och . Vidare är avsikten alt ministerkonferensenskall uppmärksamma situationen för mänskliga rättigheter världen över,sannolikt genom antagande av en deklaration. Huvudkommitténantog för sin del etl förslag till protokoll till den europeiska konventionenom de mänskliga rättigheterna. Protokollet, för vars innehåll en redogörelselämnas nedan i avsnittet om DH-PR:s verksamhet, skall lämnas tillministerkommittén för antagande och beslul om alt protokollet skall öppnas förundertecknande. Vidare har huvudkommittén under sina två möten dryftatutarbetade förslag till riktlinjer angående vägran av samvetsskäl att göramilitärtjänst. En företrädare för har därvid hafttillfälle att som observatör framföra synpunkter på arbetet. Man är 1kommittén närmast inställd på att försöka utforma en rekommendation som skallunderlätta en harmonisering av medlemsländemas lagsfiftning i ämnet. Dettaärende blir föremål för fortsatt behandling . Huvudkommitténhar preliminärt studerat ett antal förslag som framförts vid ett kollokvium om"Utlänningars mänskliga rättigheter i " som ägde rum i ,förta året. Huvudkommitténgodkände slutrapporten från den expertkommitté (DH-WPP; se vidare nedan) somtillsatts för att granska en studie om kvinnors situation i den polifiskaprocessen. CDDH samtyckte till att två särskildastudier görs och beslöt föreslå generalsekreteraren /86:66 attlåta konsulter utföra dessa. samtyckte också i princip tillatt tillsätta en arbetsgrupp . Med hänsyn fill ämnets betydelsebeslöt CCDH föreslå all rapporten distribueras lill intresserade Huvudkommitténhöll en inledande diskussion om ett förslag till filläggs-protokoll rörandeekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (se vidare avsnittet om DH-EX).Behandlingen av detta ärende fortsätter . Expertkommitténför förbättrande av proceduren enligt den europeiska MR-konvenfionen (DH-PR)fortsatte och avslutade under årets tre möten arbetet på att utforma etlprotokoll om ett kammarsystem i kommissionen för de mänskliga rättigheterna.Kommitténs mandat är atl med särskild förtur granska vad som kan göras för attförenkla och påskynda proceduren inför europarådsorganen mot bakgrund av detökade antalet individuella klagomål. Tyngdpunkten i kommitténs arbete harlegat på proceduren inför kommissionen, där problemet är mest akut. Enligtprotokollet får kommissionen möjlighet alt sälla upp kammare bestående av minstsju ledamöter för behandlingen av individuella klagomål. Vissa frågor kan ävenavgöras av en kommitté bestående av minst tre ledamöter. Enhällighet krävsdock i så fall. Expertkommitténför utvidgning av de i den europeiska MR-konven-tionen upptagna rättigheterna (DH-EX)avslutade under årets första möte arbetet på ett tilläggsprotokoll som upptarfyra ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Dessa avser rätten tillersättning i samband med expropriation, jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet (2 artiklar) samt rätten till kostnadsfri obligatoriskundervisning. Förslaget har överlämnats lill huvudkommittén för mänskligarättigheter. Kommitténs andra möte ägnades åt förslagel att utforma eneuropeisk konvention mot tortyr. Avsikten är att upprätta en särskildkommission och ett system för berök på platser i de anslutna staterna därpersoner berövats friheten, t. ex. polisstafioner och fängelser. Det förbud mottortyr som finns i artikel 3 i konventionen skulle därmed kompletteras ochstärkas i preventivt syfle. Detta arbete befinner sig ännu i ett inledandeskede. Expertkommitténför information och undervisning om mänskliga rättigheter (DH-ED) har ägnatsärskild uppmärksamhet ål dessa frågor både när det gäller skolundervisningenoch informations- och undervisningsmaterial till speciella yrkesgrupper.Arbetet på en handbok om mänskliga rättigheter för polisutbildning haravslutats. En liknande publikafion för kriminalvårdschefer är underutarbetande. Andra målgrupper där arbete med informationsmaterial om mänskligarättigheter har påbörjats är journalister och socialarbetare. Flera andraprojekt rörande undervisning om mänskliga rättigheter vid juridiska fakulteteroch inom sociologi och psykologi fortsatte liksom arbetet medpublikationer i ämnet och med informationsmöten. tillsattehuvudkommittén för mänskliga rättigheter en expert kommitté (DH-WPP) för att granska en studie om kvinnors situation i den politiska processen. Studien har utförts av konsulter. 1985/86: 66 Kommitténhar hållit två möten, del första och det KommittfJnöverlämnade en rad rekommendafioner till huvudkommittén samt föreslog altvidtagna åtgärder borde utvärderas genom en särskild arbetsgrupp . Slutligenbör här antecknas all ratificerade protokoll nr 6 lillden europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna rörande avskaffandeav dödsstraff i fredsfid. Protokollet väntas träda i kraft under första hälftenav . Vidare undertecknade protokoll nr 7 lillkonventionen. I protokollet uppställs garantier för vissa ytterligarerättigheter, bl. a. rätt till prövning i tvä olika instanser av brottmål, rätt lillersättning för oriktiga brollmälsdomar och krav på lika behandling av makar ivissa familjerättsliga frågor. Protokollet, som skall ratificeras, har ännuinte trätt i kraft. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet Slällföreträdarkommitténantog en rekommendation R(84)24 lill medlemsstaterna omsocialförsäkringens medverkan i förebyggande åtgärder. Rekommendationen, somhade utarbetats av huvudkommittén för social trygghet i samarbete medhuvudkommittén för hälso-vårdsfrägor, understryker vikten av förebyggandeåtgärder inom alla områden av d«!n sociala tryggheten såväl i den enskildesintresse som i samhällets. Därför uppmanas medlemsstaterna alt främjautvecklingen av förebyggande åtgärder inom socialförsäkringen, där inteansvaret för sädana åtgärder åvilar andra organ, och i det syftet genomföraett anlal åtgärder son-i närmare beskrivs i en bilaga till rekommendationen.Bland förordade åtgärder kan nämnas hälsoundersökningar, mödravård, arbetarskyddsåtgärder,flexiblare pensionsvillkor och social service för barnfamiljer. Ställförelrådarkommillénantog resolutionerna CSS(84)1-1I om efterlevnaden av den europeiska socialförsäkringsbalkenoch protokollet lill denna balk under den gångna rapporteringsperioden.Resolutionerna gällde , , , ,, , , , , och Turkiet.Mol tillämpning av instrumenten riktades liksom tidigare ingenanmärkning. fortsatte arbetet på en revision av socialförsäkringsbalken.Jämsides med utarbetandet av nya slandardnormer kommer också en förklaranderapport alt färdigställas. Slutförandet av detta arbete har fördröjts tillföljd av brist på resurser, men kommittén har som mål all fullborda revisionensenast . tillsattes för atl studera frågor om förenkling och ralionaliseririgav socialförsäkringen. Samma kommitté fick också i uppdrag all undersöka vilkakonkreta behov som finns av vidareutbildning för tjänstemän i de nationellaförvaltningarna och möjligheterna atl tillgodose dessabehov, eventuellt genom kurser på försöksbasis. En annan expert- Skr.1985/86:66 kommitté arbetade med frågan om sociaLförsäkringens medverkan iarbetsmarknadspolitiken. Åter andra kommittéer ägnade sig åt frågor om enutsträckning till hela befolkningen av sjukvårdsförmånerna och ålders- och förtidspensioneringen.Under året fortsatte slufiigen i en särskild ämbets-mannakommittéförberedelserna ministerkonferens i med temat . b) Socialtjänstoch arbetsmarknadsfrågor Huvudkommitténför social- och arbetsmarknadsfrågor (CDSO) har hållit tvåordinarie möten och ett extra möte i juH. Vad gällerarbetsmarknadsfrågor är det främst två ämnen som behandlats, nämligen delsarbetstagares mötesrätt och rätt att få information om företagets ekonomiskasituation och dels tillfälliga arbetsförmedlingsbyråer. I det senare ämnetpresenterade en studiegrupp en iapport om förhållandet i olikf medlemsländerunder rubriken . Vid behandlingen avdessa frågor var arbetsmarknadens parter inbjudna atl delta. Ettpositivt inslag var all internationella arbetsorganisationen() hade sänt en observatör till mötet . ILO-represenlanten deltogaktivt i debatten och framhöll liksom flera av CDSO-ledamölema hur viktigt det äralt och samarbetar, bl. a. för undvikande av onödigtdubbelarbete. Kommitténgodkände även ett utkast till tilläggsprotokoll och appendix tillden europeiska sociala stadgan. Förberedelsearbetetinför Europarådels tredje arbetsmarknadsministerkonferens ijanuari 1986 iSpanien fortsatte . Huvudkommitténför migrationsfrågor (CDMG) har inlett uppföljningen av 1983 årseuropeiska migrafionsministerkonferens i . I detta arbete ingår bl. a.planeringen av tvä möten om s. k. illegal invandring ochförberedelserna för tredje migrations-minislerkonferens, som skalläga rum i är 1986. Kommitténhar , i en särskild arbetsgrupp, fortsatt kartläggningen av dubbeltmedborgarskap och tagit emot slutrapporten om handikappade invandrare. Enpreliminär rapport om invandrares boende har diskuterats. Kommitténhar fortsatt sitt arbete med frågor kring fientliga hållningar och handlingargentemot invandrare. Kommitténhar genomfört ett seminarium bl. a. om relafioner mellan invandrare ochmajoritetsbefolkning saml mellan invandrare och myndigheter och andraoffentliga organ. Dessutom behandlades massmedias roll för utvecklingen avdessa relationer. Kommitténhar tillsammans med huvudkommittén för kultur- och utbildningsområdet (CDCC)diskuterat en reorganisering av programmet för de Skr.1985/86:66 s.k. experimentklasserna för invandrarbarn. De båda kommittéerna harenats om att föreslå en gemensam styrgrupp för programmet, vilket framöverkommer att ges en bredare inriktning som syftar till inlerkulturell undervisning. Kommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt tredje möte ifebruari 1984. Kommittén granskade härvid i enlighet med sitt mandat deåtgärder som vidtagits inom olika verksamhels-områden för attfrämja jämställdhet mellan kvinnor och män. Del antagnahandlingsprogrammet för jämställdhet mellan könen och ministerkommitténsbudskap fill berörda kommittéer alt verka för jämställdhetsprincipen ärrikfiinjer för detta arbete. Påförslag från jämslälldhelskommiltén antog ministerkommittén i september 1984rekommendationen R(84)17 om jämställdhet mellan kvinnor och män i massmedia.Rekommendationen är ett resultat av del seminarium med samma tema somkommittén arrangerade i samarbete med massmediakommittén. Jämställdhetskommilténuttryckte vid sitt tredje möte bekymmer över den sneda könsfördelningen inomEuroparådets parlamentariska försam-hng och rådels olika kommittéer. På dessförslag beslöt ministerkommittén att anmoda medlemsländernaatt rapportera om tillämpningen av rekommendationen R(81)6 om kvinnors ochmäns deltagande i lika omfattning i kommittéer och andra organ. Ioktober l;984 beslöt ministerkommittén alt uppdra åt CAHFM all förbereda denförsta jämställdhelsministerkonferensen inom ram, vilken påfranskt initiativ föreslagits äga rum i Strasbourg.Konferensen blir en uppföljning på europeiskt plan av , som hölls i ijuli 1985. Kommitténför befolkningsstudier (CDDE) hade sitt årliga möte . Man utbytte dåsynpunkter pä den demografiska utvecklingen i medlemsländerna. Länderrapporternahar numera sammanställts i publikationen: Recent Demographic Developmenls in theMember States of (CCDE(84)3 final). Enrapport om vilka organ m. m. som arbetar inom del demografiska området i deolika länderna har också sammanställts under titeln: Exchange of Views on the Composition,Functions and Work of National Advisory Bodies in the Demographic Field (CDDE(84)4final). Expertkommitténför invandrare har vidare avslutat sitt arbete. Kommitténs rapporter avses attpubliceras i Europarådels serie Population Studies. Underåret har två rapporter kommit ut i denna serie: Socio-EconomicDifferences in Mortalily in Europé (Population Studies 10 No 9). Availabilityof Informafion on Morbidity: Stalistics Regulariy Compiled Skr. 1985/86:66 inCouncil of Europé Member States (Population Studies No 10). Expertkommittéernaför fruktsamhet (8.1.4), för skilsmässor och omgif-len (8.1.5) samt för studierav åldersstrukturen (8.1.6) fortsätter sitt arbete. Utbildning, kultur och idrott a) Utbildningoch kultur Kullurslyrelsen(CDCC) är del samordnande organet för frågor inom kultur- ochutbildningsområdet. Frågorrörande högre utbildning och vissa forskningsfrågor handläggs av en särskildkommitté "Slanding Conference for Universily Problems" (CC-PU). Dennaär underställd CDCC som skall godkänna dess budget och program. harkommittén arrangerat en konferens om internationell rörlighet för lärare ochforskare. Denförsta europeiska forskningsministerkonferensen arrangerades i iseptember 1984 på inbjudan av den franska regeringen. Konferensen resulterade isåväl en allmän deklaration om europeiskt forskningssamar bete som tvårekommendationer, en om samarbete inom grundforskning och en om åtgärder förökad rörlighet för forskare och forskarstuderande. Arbeteti kullurslyrelsen bedrivs i form av projekt, konferenser och serviceakfivileler. Dendominerande frågan i CDCC har varit samarbetet pä kulturområdet och kommitténsarbetsformer. Ett förslag från om länderförhör på kulturområdet hardiskuterats och har inbjudit lill ett seminarium i frågan under år1985. Påskolområdet pågår projekt rörande vuxenutbildning, moderna språk, invandrarfrågoroch låg- och mellanstadium. Påkulturområdet har påböijats ett projekt om lokal och regionalkulturpolitik. Därutöver pågår ett projekt om kulturindustrier. Underåret har hållils en kullurministerkonferens i . Vid detta tillfälleundertecknade ministrarna en europeisk deklaration om kulturella målsättningar.