prop · G903141 · 1985-12-31 00:00:00 — a. samordnade enheter, begrepp ochklassificeringar samt till systemet för samordnade företagsurval. c) en kapacitet atl genomföra en fortlöpande ochsamordnad serie av nationella undersökningar av hushåll eller enskilda;hänvisar här främst lill den kompelens som finns hos SCB; om levnadsförhållanden och intervjuarenhet. d) tillgångför stafistiska ändamål fill administrativa register (med iaktta gande av lämpliga skyddsanordningar för deras konfidentiella behand ling); ILO-kommillén anför i detta avseende att administrativa register är väsentliga underiag för statistikproduktionen inom arbetsmarknads området, såväl på SCB som på andra statistikproducerande myndighe ter. Punkt17 anger atl standarder för klassificeringar bör fastställas och att allaberörda organ bör uppmuntras atl eflerieva dessa standarder. Punkt18 anger atl åtgärder bör vidtas för alt samordna statistik som sammanställtsenligl rekommendationen från olika källor och av olika organ. ILO-kommitténunderstryker det angelägna i dessa båda punkter och erinrar om SCB; s arbetemed och ansvar för statistiska standarder och om SCB: s roll somsamordningsorgan i den statliga statislikproduktionen med uppgift att ävenverka för samordning med annan statislikproduklion. SCB: s väl etableradesamarbete med arbetsmarknadens parter och med myndigheter med intressen påarbetsmarknadsstatistikens område syftar bl. a. till en ökad samordning. Punkt19 anger alt internationella rekommendationer, standarder och riktlinjer börbeaktas, vilket, som redan nämnts, stämmer med SCB:s praxis . Det är enligtILO-kommillén angeläget atl arbelsgivar- och arbetstagarorganisationerna gestillfälle att tillsammans med de statistik-producerande myndigheterna aktivtmedverka när internationella normer för arbetsmarknadsstatistiken utarbetaseller revideras. Punkt20 tar upp möjligheten till bistånd från vid utformning eller revidering avbegrepp, definitioner och metoder och föranleder ingen kommentar. Mittförslag: ratificerar nr 160. I samband medratifikationen anges att godtar konventionens skyldigheter i fråga omartiklarna 7-10 och 12-15. Beträffande artikel 9 anges all ett godkännande äravhängigt av den tolkning som redovisats ovan. ILO-rekommendationennr 170 påkallar ingen åtgärd från statsmakternas sida. ILO-kommitténsförslag: Har redovisats i avsnitt 2.2-2.4 och överens- Prop. 1985/86: 141stämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrkereller har ingen-fing all invända mot alt ratificerar konventionen. Dockbör den i konventionens artikel 16 angivna möjligheten lill undantag/förbehållutnyttjas. För etl ämnesområde, arbetskraftskostnader (artikel 11), bör förnärvarande konventionens skyldigheter inte godtas. Den nya konventionen ochrekommendationen reviderar konvention (nr 63) om arbetslöne- ocharbelstidsstafistik. En svensk rafifikation av konventionen nr 160 innebär atlden gamla konventionen upphör all gälla för del, vilket isig anser vara en fördel. Rekommendationen och dess specifikafionerav statistikensperiodicitel, klassificeringar, innehåll och metoder i övrigt kan enligtILO-kommittén i huvudsak följas - utom för arbetskraftskostnader - liksom vadsom sägs om stafistisk infrastruktur. ILO-kommillén noterar i delta sammanhangmed tillfredsställelse alt rekommendationen anvisar alt så gott som samlligstatistik bör klassificeras efter kön. Skälen för mitt förslag: Jämfört med flertalet andraländer torde ligga på en hög nivå vad gäller såväl statistikensomfattning som dess kvalitet. Som framgår ovan torde huvudparten av de nyaILO-inslrumen-tens krav kunna tillgodoses. Den svenska statistiken är iflertalet fall mer frekvenl, mer omfattande och mer detaljrik än vad som krävs.Endast ifråga om elt av de nio olika ämnesområdena i konvenfionen, nämligenarbetskraftskostnader, uppfyller enligl min bedömning inle konventionenskrav. Jag finner således inga hinder föreligga mol en svenskratifikation av : s konvention (nr 160) om arbetsmarknadsstatistik. För etlämnesområde, arbetskraftskostnader (arlikel 11), bör visserligen förnärvarande konventionens skyldigheter inte godtas, men de kan godtas för övrigaämnesområden. Beträffande vissa av dessa områden kan dock begränsade kategorierbehöva undantas tills vidare. Någol ställningstagande i denna del är inlenödvändigt förrän första gången skall rapportera till inlernafionellaarbetsbyrån om fillämpningen av konventionen. Däremot bör redan i samband medratifikationen anges all ett godkännande av artikel 9 (lönestatistik) äravhängigt av den tolkning som redovisats ovan. Vad gäller rekommendationen anser ILO-kommillén atlSverige utan att några särskilda åtgärder vidtas i stort sett följer denna. Jagdelar denna uppfattning. 3 Konventionen och rekommendationen om företagshälsovård Internationella arbetskonferensen antog enrekommendation (nr 112) om företagshälsovård. Denna förelades genom prop. 1960:22, varvid anmäldes atl arbelarskyddsslyrelsen fåll i uppdrag all \\ pröva i vad månrekommendationens principer borde komma till uttryck i Prop. 1985/86: 141styrelsens anvisningar. Är1959 antog arbetskonferensen dessutom en resolution, vari ; s styrelseanmodades föra upp ämnet företagshälsovård som en särskild punkt påkonferensens dagordning i syfte att anta en konvention. Ett krav med sammainnebörd restes i en resolution som antogs av arbetskonferensen . En avILO tillsalt arbetsgrupp med uppgift atl göra en översyn av internationellanormer på arbetslivels område lade fram sin slutrapport i vilken manbl. a. föreslog att den existerande rekommendationen skulle omarbetas till enkonvention. fattade : s styrelse beslutet all föra upp ämnetförelagshälsovård på arbetskonferensens dagordning. Isill svar på internationella arbetsbyråns frågeformulär förordade Sverigeutarbetande av en konvention kompletterad med en rekommendation. Vidförslaårsbehandlingen under arbetskonferensen fördes en livlig debattom del nya instrumentets form i det särskilda utskott som hade atl behandlaämnet. Arbelstagargruppen och flertalet regeringsrepre-sentanler, däribland denordiska ländernas, argumenterade för såväl en konvention som en rekommendation.Arbelsgivargruppens talesman förespråkade enbarl en rekommendation i ämnet.Voteringen i utskottet gav klar majoritet för en konvention kompletterad med enrekommendation, vilket också blev arbetskonferensens beslut. Överläggningarnai konferensulskottet under andraårsbehandlingen präglades i hög grad avlikartade motsättningar som . De ursprungliga lextförslagenhade dock under förslaårsbehandlingen blivit föremål för en genomgripandeomarbetning vilket underlättade ut-skoltsarbelet betydligt. Efteravslutat utskotlsarbele antogs de föreslagna texterna i form av en konvention(nr 161) och en rekommendation (nr 171) om förelaghälsovård. Konventionenantogs med 399 röster för, I emot och 12 nedlagda. Avde svenska ombuden röstade regerings- och arbelstagarrepresenlanterna förkonventionen, medan arbetsgivarrepresentanten lade ned sin röst.Rekommendationen antogs med 354 röster för, ingen emot och 55 nedlagda. Desvenska regerings- och arbelstagarrepresenlanterna röstade för, under del allarbetsgivarrepresentanten lade ned sin röst. Yttrandeöver instrumenten har avgelts av , som i sin tur inhämtatyttranden från , arbelarskyddsslyrelsen, statensarbetsmiljönämnd. , i , . Centralorganisationen /SR, Föreningen tekniskförelagshälsovård och Svensk yrkesmedicinsk förening. ILO-kommitténtillstyrker ratifikation av konventionen. 3.2 Konventionens och rekommendationens huvudsakligainnehåll Konventioneninnehåller riktlinjer för en nationell politik om förelagshäl sovård saml avsnitt som närmare anger förelagshälsovårdens uppgifter, 12 organisation och verksamhetsvillkor samt allmänna bestämmelser. Enliglkonventionens bestämmelser skall företagshälsovården huvud- Prop. 1985/86: 141sakligen anförtros förebyggande och rådgivande uppgifter. I konventionenfastslås att företagshälsovården successivt skall byggas ut lill atl omfattaalla anställda inom såväl offentlig som enskild sektor och inom alla branscheroch förelag. Utbyggnaden av förelagshälsovården skall ske i samverkan medarbetsmarknadens parter. Ikonventionen föreskrivs att förelagshälsovården bör ha lill uppgift altidentifiera och bedöma hälsoriskerna på arbetsplatsen, ge råd om arbetetsplanering och organisation, övervaka arbetstagarnas hälsa i samband medarbetet, lämna råd och information om hälsa, säkerhet och hygien i arbetet samtifråga om ergonomi och skyddsutrustning, främja arbetsanpassning ochyrkesmässig rehabilitering, organisera första hjälpen m. m. Medlemsstaternauppmanas all vidta åtgärder för atl införa förelagshälsovård med stöd avlagstiftning eller med stöd av kollektivavtal träffade mellan arbetsmarknadensparter, eller på annat sätt som godkänns av behörig instans efter samråd medparterna. Företagshälsovårdenbör enligl konventionen ha en mullidisciplinär inriktning, vara professionelltoberoende, knuten fill del lokala arbetsmil-jöarbetel och, när så är lämpligt,samverka med annan hälsovårdsverksam-hel. Behörig myndighet skall fastställakompetenskrav för företagshälsovårdens personal med hänsyn fill derasuppgifter och enligl landels lagar och praxis. Företagshälsovården skall informeraom förekomst av ohälsa bland arbetstagare och arbelsfrånvaro av hälsoskäl isyfte alt fastställa om del finns samband mellan sjukfrånvaro och eventuellahälsorisker i arbetet. Irekommendationen återkommer innehållet i konventionslexten mera detaljeratunder fem huvudavsnitt. I likhet med konventionen upptar rekommendationensåledes riktlinjer för nationell politik och verksamhels-villkor. Irekommendationen anges atl parterna på arbetsmarknaden bör delta i utbyggandetav företagshälsovård. Parterna bör även ha inflytande på beslut avseendeföretagshälsovårdens organisation och verksamhet samt ijänsletillsällningar. Rekommendationenger också vägledning för inrättande av förelagshälsovård som en integrerad delav samhällets hälso- och sjukvård i länder, där förutsättningarna förpartssamverkan är sämre utvecklade. Enligtrekommendationen bör förelagshälsovården ge samma service till anställda imulfinalionella företag, oberoende av i vilket land de är belägna. Denyantagna instrumenten syftar lill all komplettera vissa äldre ILO-in-slrumenl,främst konventionen (nr 135) om arbetslagarnas representanter och konventionen(nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö. Dessa båda konventioner harlillträlts av (prop. 1972:10 resp. 1981/82:166). Rekommendationen nr171 ersätter dessutom rekommendation om företagshälsovård. Prop.1985/86: 141 Mittförslag: ratificerar nr 161. ILO-rekommendationen nr171 påkallar ingen åtgärd från statsmakternas sida. ILO-kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inget alt invända mot attSverige ansluter sig fill konventionen. Skälenför mitt förslag: Del svenska synsättet på förelagshälsovård (prop. 1984/85:89,SoU 1984/85:13, rskr 172) överensstämmer mycket väl med innehållet ikonventionen. Den svenska uppfattningen all företagshälsovården i huvudsakskall ha förebyggande uppgifter och utgöra en utredande och rådgivandeexpertresurs ligger i linje med artiklarna 2 och 5 i konventionen. Avsikten atlbygga ut företagshälsovården till alt omfatta alla yrkesverksamma motsvararambitionen att alla arbetstagare skall ha tillgång tillförelagshälsovård, såsom del fastslås i artikel 3 i konventionen. Utbyggnaden avförelagshälsovården på grundval av avtal mellan arbetsmarknadens partertillgodoser de alternativ till reglering av förelagshälsovården som föreskrivsi artiklarna 6 och 7. Delta gäller även den nya bestämmelsen (3 kap. 2 §) sominförts i arbetsmiljölagen (1977:1160) . genomvilken yrkesinspektionen i enskilda fall kan förelägga en arbetsgivare allansluta sina anställda lill förelagshälsovård. Jag vill i delta sammanhang ävenerinra om den i arbelsmiljölagen infördabestämmelsen (6 kap. 9 §) som innebär att förelagshälsovården knyts närmarelill anpassnings- och rehabiliterings-verksamheten. Delta ligger i linje medkonventionens artiklar 5 (g) och (h). Med hänvisning till punkt 46 irekommendationen angående finansiering av företagshälsovård vill jag även nämnaförordningen (1985; 326) om bidrag lill företagshälsovård. Jag finner atl någonändring av svensk lagstiftning eller praxis inte erfordras med anledning av konventioneneller rekommendationen. 4 Resolutionen om jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet ILOhar ägnat intresse åt kvinnornas situation iarbetslivet och ett antal instrument har utarbetats på delta område. Sedan1970-lalel har perspektivet vidgats fill att gälla jämställdhet mellan kvinnoroch män. antogs sålunda en deklaration och en aktionsplan om likamöjligheter och behandling för kvinnliga arbetstagare. Dessa texter redovisadesför genom prop. 1975/76: 126. Vidare antogs på nordiskt iniliafiv enseparat jämställdhelsresolulion, i vilken : s styrelse bl.a. uppmanades all snarastsälla upp frågan om arbetstagare med familjean- Prop. 1985/86: 141 svar påkonferensens dagordning. Sä skedde och efter sedvanlig tvåårsbehandling antogsår 1981 konventionen (nr 156) och rekommendationen (nr 165) om jämställdhetmellan manliga och kvinnliga arbetstagare: arbetstagare med familjeansvar(prop. 1981/82: 166). InförFN: s tredje kvinnokonferens beslöt : s styrelse alt påarbetskonferensens dagordning föra upp ämnet "Lika möjligheter och likabehandling för män och kvinnor i arbetslivet" för en allmän diskussion,vilket innebär atl konferensen i likhet med inle hade möjlighet atllåta arbetet leda fram till någol instrument i form av konvention ellerrekommendation. Somunderlag för det av konferensen tillsatta utskottets behandling av ämnet hadeinternationella arbetsbyrån utarbetat etl dokument med en bred analys avkvinnliga arbetstagares situation i olika delar av världen. Rapporten redovisarockså verksamhet för all förbättra kvinnors villkor genom bl.a.utarbetande av normer, forskning och biståndsverksamhet. Utskotlsarbetelinleddes med en lång allmän debatt. Ett sexfio-lal talarekommenterade arbetsbyråns rapport och förslag. De flesta redovisadesituationen, problem och vidtagna åtgärder i del egna landet. Flertaletmedlemsländer hade infört lagstiftning som förbjuder diskriminering på grundav kön och inrättat särskilda organ för alt främja jämställdheten. Motslutet av den allmänna debatten presenterade ordföranden förslag tillslutsatser. Till dessa anmäldes sammanlagt 282 ändringsförslag, inklusive ettfrån arbelstagargruppen med utkast till en resolution. Åtskilliga förslagväckte lång och livlig debatt. Efter många kompromisser kunde utskottetenhälligt anta ett förslag fill resolution och slutsatser. Resolutionenoch slutsatserna antogs därefter av arbetskonferensen ulan omröstning. ;s resolution om "lika möjligheter och lika behandling för män ochkvinnor i arbetslivet" omfattar dels en preambel, dels slutsatser medrekommendationer om nationella åtgärder samt åtgärder från ; s sida. Preambelnbekräftar ånyo giltigheten av deklaration och aktionsplan. Denuppmanar medlemsstaterna atl vidta åtgärder i enlighet med slutsatserna samtratificera och tillämpa : s jämslälldhetskonven-lioner och-rekommendationer. Utöver etl uppdrag till att presenteraresolutionen vid i innehåller den enuppmaning lill styrelsen atl i övrigt beakta slutsatserna i den fortsattaverksamheten. Slutsatsernainleds med en kort sammanfattning av utvecklingen under de gångna tio åren,följd av två huvudavsnitt, ett som behandlar nationella åtgärder och etl omåtgärder inom ramen för . Delförsta avsnittet räknar upp en rad åtgärder under följande rubriker: Lika tillgång lill arbete och utbildning, Lika lön, Arbetsvillkor och arbets- 15 Skydd vidhavandeskap och barnsbörd. Arbetstagare med famil- Prop. 1985/86: 141jeansvar, Social trygghet. Deltagande (i beslutsprocesser), Administrativaarrangemang för att främja lika möjligheter och behandling samt Förbättradstatistik. Delandra avsnittet behandlar åtgärder inom ramen för . Myckel i linje med delnordiska resolutionsförslaget uppmanas : s styrelse atl övervägabehovet av nya internationella normer rörande lika möjligheter och behandlingför kvinnor och män i arbetslivet i syfte att komplettera nuvarande normer. Enöversyn bör göras av de instrument som påbjuder särskilt skydd för kvinnor iarbetslivet för alt se huruvida dessa konventioner är adekvata . Frågan omlika möjligheter och behandling skall uppmärksammas då dagordning fastställsför kommande regionala konferenser och industrikommittémöten. skallfortsätta insamla och utvärdera statislik, bedriva forskning och utgepublikationer i frågor som rör kvinnliga arbetstagare. måste vidare se tillalt såväl kvinnor som män både är ansvariga för och drar nytta av debiståndsinsatser där medverkar. Resolutionerantagna av arbetskonferensen har inle samma status som konvenfioner ochrekommendafioner. Det finns inte något krav i ; s stadga all de skallföreläggas resp. stats lagstiftande församling och följer inte på sammasätt upp deras tillämpning i medlemsländerna. Jag anser dock atl : sresolution om lika möjligheter och behandling för män och kvinnor iarbetslivet inte bara utgjort etl viktigt bidrag till . Som elt av arbetskonferensens tre parter enhälligt antagetdokument bör den framöver kunna utgöra elt stöd för dem som arbetar för ökadjämställdhet i arbetslivet, såväl i parternas inbördes diskussioner som inomramen för myndigheternas verksamhet. : s styrelse har med resolufionen fåttförnyat mandat att driva jäm-ställdhelsfrågorna i organisationens verksamhet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsföreslår att godkänna konventionerna (nr 160) omarbetsmarknadsstatistik och (nr 161) om företagshälsovård, delslämnar tillfälle yttra sig över vad jag i övrigt anfört om de vidinternationella arbetskonferensens sjuttioförsta möte antagna instrumenten. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch del ändamål som föredraganden har hemställt om. Convention (No. 160) Concerning Labour Statistics Having been convened al by the Governing Body ofthe International Labour Office, and having mel in ils Seventy-firsl Session on7 1985, and Havingdecided upon the adoption of certain proposals with regard lo the revision ofthe Convention concerning Statistics of Wages and Hours of Work, 1938 (No. 63),which is the fifth item on the agenda of the session, and Considering that these proposals should take the form ofan international Convention, adopts this twenly-fifth day of onethousand nine hundred and eighty-five the following Convention, which may becited as the Labour Statistics Convention, 1985; konvention (nr 160) om arbetsmarknadsstatistik Internationella arbetsorganisationens allmänna konferens, som har sammankallals lill av styrelsen förinternationella arbetsbyrån och samlats där till sillsjuttioförsta möte, har beslutat anta vissa förslag om revidering av 1938 årskonvention (nr 63) om arbetslöne- och arbetstidsslatistik, en fråga som utgörden femte punkten på mötets dagordning, anser alt dessa förslag skall ta formen av eninternationell konvention och antar denna den tjugofemte dagen årnittonhundraåtliofem följande konvention, som kan kallas konventionom arbetsmarknadsstatistik. Each Member which ralifies this Convention undertakesthat it will regularly collecl, compile and publish basic labour statistics,which shall be progressively expanded in accordance with its resources tocover the following subjecls; (a) economically population, em-ploymenl,where relevant unemploymenl, and where possible visible underemploy-ment; (b) structure and distribution of theeconomically population, for delailed analysis and lo serve asbenchmark dala; (c) averageearnings and hours of work (hours actually worked or hours paid for) and, whereappropriate, time råtes of wages and normal hours of work; (d) wage structure and distribution; (e) labour cost; (f) consumer price ; (g) householdexpenditure or, where ap propriate, family expenditure and, where Varje medlemsstat som ratificerar denna konventionförbinder sig att regelbundet samla in, sammanställa och publicera grundläggandearbetsmarknadsstatistik som succesivl efter förmåga skall byggas ut till attomfatta följande ämnesområden: a) förvärvsarbetande befolkning,sysselsättning, där så är tillämpligt arbetslöshet och där så är möjligtsynlig undersysselsättning; b) denförvärvsarbetande befolkningens struktur och fördelning för detaljerad analysoch för all tjäna som referenspunktsdala; c) genomsnittligarbetsförtjänst och arbetstid (faktisk eller betald arbetstid) och där så ärlämpligt lönesatser och normal arbetstid; d) lönestruktur och lönespridning; e) arbetskraftskostnader; j) konsumentprisindex; g) hushållens utgifter eller, där så är lämpligt,familjernas utgifter och, där så är möj- 2 1985/86. Prop.1985/86: 141 possible, household income or, where appropriate, familyincome; (h) occupational injuries and, as far as possible,occupational diseases; and (/) industriai dispules. In designing or revising the concepts, definitions andmelhodology used in Ihe colleclion, compilafion and publication of the statisticsrequired under this Convention, Members shall take into considération thelatesl standards and guidelines eslablished under the auspices of theInternational . In designing or revising the concepts, definitions andmelhodology used in the colleclion, compilafion and publication of the statisticsrequired under this Convention, the representative organisations of employersand workers, where they exist, shall be con-sulled wilh a view lo taking intoaccount their needs and lo ensuring their co-operalion. Nolhing in this Convention shall impose an obligation topublish or reveal data which could result in the disclosure in any way ofinformation relating lo an individual slatisli-cal unit, such as a person, ahousehold, an eslablishmenl or an enlerprise. Each Member which ralifies this Convention underlakes locommunicale lo the International Labour Office, as soon as practica-ble, thepublished statistics compiled in pur-suance of the Convention and informationconcerning their publication, in particular- (a) the referenceinformation appropriate lo the means of dissemination used (lilles andreference numbers in the case of prinied pub-lications and the equivalentdescriplions in the case of data disseminaled in olher forms); and (b) the mosl recenldates or periods for which the different lypes of statistics are available, andthe dates of their publication or release. ligt, hushållens inkomster eller, där så är lämpligt,familjernas inkomster; h) arbetsolycksfall och så långt som möjligt arbetssjukdomar;saml i) arbetskonflikter. Vid utformning eller revidering av de begrepp,definitioner och metoder som används vid insamlandet, sammanställandet och publicerandetav den statistik som krävs enligl denna konvention, skall medlemsstaterna beaktade senaste standarder och rikfiinjer som fastställts inom ramen förinternationella arbetsorganisationen. Vid utformning eller revidering av de begrepp,definitioner och metoder som används vid insamlandet, sammanställandet och publicerandetav den statislik som krävs enligt denna konvention, skall, där sådana finns, derepresentativa arbelsgivar- och arbetstagarorganisationerna rådfrågas för atlbeakta deras behov och säkerställa deras medverkan. Ingenting i denna konvention skall medföra skyldighet attpublicera eller yppa data som på någol sätt skulle kunna leda till alt informationrörande en enskild statistisk enhet såsom en person, ett hushåll, ettarbetsställe eller etl företag, avslöjas. Varje medlemsstat som ratificerar denna konventionförbinder sig all delge internationella arbetsbyrån denpublicerade statistik som sammanställts i enlighet med konventionen samlinformation rörande publiceringen och då i synnerhet: