prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Bland de ålgärder som vidtagits med anledning av gruppens arbete kan nämnas att regeringen givit och några andra myndigheter i 10 uppdrag att utredaförutsättningarna för företag och myndigheter att i Prop. 1985/86: 100decentraliseringssyfle utnyttja den nya kommunikationstekniken. Bered- Bil.15 ningen av gruppens rapport i övrigt pågår i berörda departement. Ny organisationsstruktur för den regionalastatsförvaltningen Inomden regionala förvaltningen pågår elt omfattande reformarbete. Skatteavdelningarnavid länsstyrelserna skall den brytas ut från länsstyrelserna (prop.1985/86:55). I varje län bildas då en frislående länsskattemyndighet. 1Norrbottens län förbereds en försöksverksamhet (prop. 1985/86:5) med samordnadlänsförvaltning. Förslagen har lagts fram mol bakgrund av regeringensuppfattning om behovet av en samlad länsförvaltning i frägor som rör länelsutveckling och framlid. Försöksverksamheten avses ge etl mer detaljeratunderlag till förslag om den regionala statsförvaltningensorganisationsstruktur. Utvärderingen av försöken skall göras så att en propositionkan läggas fram för före den Ijuh 1989. Riksdagenhar beslutat alt datamaskincenlralen för adminislraliv databehandling (DAFA)skall ombildas till aktiebolag den (prop. 1984/85: 225, FiU1985/86:4, rskr. Regeringen har tillsatt en organisationskommitté (C1985:03) med uppgift att klargöra de ekonomiska förutsättningarna förbolagsbildningen samt förbereda och genomföra denna (Dir 1985:44). Genom ombildningen tas DAFA: s nuvarandemyndighetsuppgifter över av andra myndigheter. DAFA: s övriga verksamhelbedrivs i framliden i aktiebolagsform. Statskontoret har utrett myndigheters innehav ochanvändning av dala-och telekommunikationsutrustning. har presenteraten avvecklingsplan för elektromekaniska växlar. Den innebär att ca I 250telefonväxlar i statsförvaltningen skulle behöva bytas ut senast budgetåret1993/94 lill en kostnad av ca 800 milj.kr.inklusive följdinvesteringar. Fråganbereds f. n. i . Den statliga personalpolitiken m. m. Redani förra årets budgetproposition framhöll jag atl den statliga personalpolitikenspelar en nyckelroll i arbetet med atl omvandla och utveckla den statliga delenav den offentliga sektorn. Personalpolitiken skall bidra lill en effeklivstatsförvaltning, medverka till samhällsekonomisk balans och främja ettdemokratiskt arbetsliv. Jag har senare i prop. 1984/85:219 (AU 1985/86:6,rskr. 48, UbU 1985/ 86:5, rskr. 50) om den statliga personalpolitiken vidareutvecklat och kon kretiserat dessa övergripande mål. För den närmasle tiden är huvudinrikt ningen att genomföra de ålgärder och förslag som jag har redovisal i propositionen. '' Vissaav de åtgärder som jag då behandlade har redan genomförts. 1985/86: 100Exempelvis har SIPU nu utarbetat en handledning för myndigheterna inför Bil. 15det lokala arbetet med det nya jämställdhetsavlalel. Den parlsammansallaledningsgruppen för den fortsatia utvecklingen av jämställdhelsarbelel hartillsatts. Gruppen behandlar frågor om bl.a. urval av myndigheter förintensivsatsningar på jämställdhelsområdel, åtgärder för fler kvinnliga cheferi statsförvaltningen samt effekter av datoriseringen på kvinnors arbetsmarknad.Vidare kommer SIPU att på regeringens uppdrag utarbeta en särskildchefsutbildning för kvinnor. Jag avser att senare återkomma lill regeringen medförslag om en proposition om ett samlal chefsförsörjningsprogram. Jag harberäknat medel för della i budgetpropositionen. I delta sammanhang vill jag också peka på attstatens arbetsmiljönämnd () har gett ut regler rörande kvinnligaarbetstagare som regelbundet utför bildskärmsarbete och som i samband medgraviditet önskar ändrade arbetsuppgifter (SAVFS 1985:6 om graviditet ochbildskärmsarbete). En sådan omplacering bör enligt föreskriften beviljas inomramen för anställningen, om myndighetens verksamhet medger det. Avslår myndighetenen begäran om sådan omplacering skall myndigheten mofivera detla och anmäla dettill . Jag vill också nämna att bedriver elt projektför att aktivera och stimulera de statliga myndigheterna atl med förebyggandeinsalser minska riskerna för missbruk och utslagning på slatliga arbetsplatser. I vissa avseenden anger staten förutsåtlningarnaför kommunernas personalpolitik. Det gäller bl. a. ramarna för dekommunalanställdas medverkan i nämndarbelel. har fattat beslul (KU1985/86: 3, rskr. 6) i anledning av prop. 1984/85:200 om närvarorätt förpersonalförelrädare i kommunala nämnder. Tillämpningen av de nya reglernakommer alt följas upp och utvärderas av en fristående forskningsinstitution. 4 Service och kvalitet Ilikhet med föregående budgetår har regeringen uppmanat myndigheterna atl i sinaanslagsframställningar kortfattat redovisa åtgärder i syfte alt förbättraservicen till allmänhet, kommuner, landstingskommuner, förelag ochorganisationer. I de nu aktuella anslagsframställningarna har redovisningengjorts i följande kategorier: Åtgärderför att förbättra fillgänglighet, information och bemötande. Förenklingar av administrativaoch andra regler som kan bidra lill smidigare och snabbare handläggning och iövrigt bättre service. Förändringar av verksamhetensinnehåll för att anpassa den till medborgarnas behov och önskemål. Redovisningarna, som har sammanställts avcivildepartementet, visaren betydande ökning av myndigheternas arbete med servicefrågorna mellan 12 budgetåren1984/85 och 1985/86. Särskilt markant är ökningen när det Prop. 1985/86:100 gäller området avregleringar. De redovisade åtgärderna fördelar sig med entredjedel på förbättrad tillgänglighet, bemötande och information och entredjedel på åtgärder som syftar lill effektivare handläggning, t. ex.delegering, decentralisering, samverkan mellan myndigheter och ökatutnyttjande av ADB-stöd. Den återstående tredjedelen avser regelförändringar.Del gäller både sådana som myndigheterna själva kan genomföra och sådana somkräver medverkan av eller regeringen. I föregående års budgetproposition (prop.1984/85:100 bil. 15 s. 9) anmäldejag att regeringen uppdragit åt SIPU att isärskilda s. k. intensivpro-jekl biträda några statliga myndigheter iplanering, genomförande och uppföljning av handlingsprogram för praktiskaförbättringar i deras service lill allmänhet, kommuner, förelag ochorganisafioner. Följande sju myndigheter har medverkat, nämligenarbetsmarknadsverket, med försäkringskassorna,länsstyrelserna i och län, , Slockholmspolisdistrikt (juridiska avdelningen) samt patent- och registreringsverket(bolagsbyrån). SIPU har lämnat en rapport lillregeringen med anledning av uppdraget. De genomförda projekten har enligtSIPU:s bedömning utgjort etl värdefullt bidrag lill ulvecklingen av slalligservice. Jag avser atl i annal sammanhang föreslå regeringen alt ge riksdagenen utförligare redovisning av de resultat som har uppnåtts. Jag vill här också framhålla betydelsen av attförslagsverksamheten inom myndigheterna bättre än tas tillvara iförnyelse- och rationaliseringsarbetel. Förslagsverksamheten är elt viktigt instrumentför atl stimulera de anslällda att även utom sina fiänsleuppdrag verka förförbättringar i myndighetemas verksamhel. Jag återkommer till denna fråga vidmin föredragning av anslaget Viss förslagsverksamhet m. m. Alltfler kommuner satsar särskilda resurser på atl bättre anpassa sina fiänslerlill medborgarnas behov. demokratiberedning har i sitt slutbetänkandevisat hur bra tjänster kan bli bättre. Som redan har nämnts remissbehandlasbetänkandet f. n. SIPU:s erfarenheter och kunskaper från stafiigamyndigheters arbeie med service har på civildepartemenlets initiativ fållspridning i kommuner och landstingskommuner. Folkstyretsutveckling mol ökat regionalt och lokalt självstyre medför nya krav påsamhällsinformationen. Det regel- och delaljslyrda samhället förändras tilletl samhälle där information och kunskaper styr ulvecklingen. Informationsdelegationens belänkande (SOU 1984:68)Samordnad sam hällsinformation har remissbehandlats och bereds f. n. inom regeringskans liet. Vissaåtgärder lill följd av informalionsdelegalionens förslag har redan Prop.1985/86: 100 vidtagits. SIPU har fått regeringens uppdrag att utveckla envidareutbild- Bil. 15 ning för statliga informatörer och alt utvecklainstrument för att göra myndigheternas informalion mer tillgänglig ochbegriplig för medborgarna. Särskild vikt har därvid lagts vid sambandet mellaninformalion och service. Ett annal viktigt led i strävandena att förbättraservicen fill medborgarna är atl förbättra de offentliga myndigheternas språk.Språkvårdsutredningen (C 1983:05) föreslär i sin rapport (Ds C 1985:3)"Klarspråk - en grund för god offentlig service" en rad åtgärder.Rapporten har remissbehandlats och bereds f. n. inom . 5 Regelförenkling och avreglering Enförenkling av de statliga reglerna är en mycket viktig del i förnyelsearbetet.Ett omfattande arbete pågår på detta område. Det syftar fill att förenklaregelsystemet i förhållande till: -allmänheten, - de slalliga myndigheterna. Jag avser att i annal sammanhang redovisa detpågående arbelel. I underbilaga 2.1 lill bil. 2 i budgetpropositionen har jagmera utförligt behandlat de regelförenklingar som arbetarmed och de resultat som nåtts. Jag vill därför här endast anmäla någramera väsentliga utredningsuppdrag som behandlar frågor om enklare regler. (C 1985:02) har hösten1985 påböijat sill arbete med en översyn av del administrativa regelsystemet. Jag vill också erinra om atl jag i propositionen omden statliga personalpolitiken lämnade en utförlig redovisning för ell uppdragsom regeringen lämnat till ().Uppdraget gick ut på att utarbeta ett förenklingsprogram för de statligakollektivavtalen. Jag avser all i annal sammanhang ålerkomma lill regeringenmed en redovisning av resullalel. (Kn 1982:06) som harkartlagt del kyrkliga regelbeslåndet arbelar nu vidare med alt sammanställa dekyrkliga författningar som bör finnas kvar lill en enhetlig kyrkolagstiftning,en ny kyrkolag. slutbetänkande beräknas kunnaöverlämnas omkring /87. Vid sidan av detla övergripande arbete pågår påolika delar av kyrkans område också annat arbete som bl. a. syfiar fill en regelförenkling. I depar tementspromemorian (DsC 1984:13) Översyn av bestämmelserna om kyrklig jord m. m. föreslås atl vissa regler om förvaltningen av den kyrkliga jorden skall förenklas. Promemorian har remissbehandlats. Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram förslag om sådana förenk lingar. Vidare pågår inom kyrkobyggnadsulredningen (C 1984:01) en över syn av bestämmelserna om den statliga tillsynen över kyrkobyggnader och 14 Inomcivildepartementet sker också i en arbetsgrupp Prop. 1985/86:100 (C 1983: A)en fullständig översyn av begravningslagstiftningen. 15 avde båda sislnämnda utredningarna vänlas kunna presenteras . 6 Det kyrkliga området Underde har väsenlliga reformer genomförls i fråga om svenska kyrkansorganisaiion på riksplanel. Kyrkomötet har fått en betydelsefull roll när detgäller normgivningen på det kyrkliga området. nytt system för inomkyrkligkoslnadsufiåmning över kyrkofonden har genomförts och prövats under några år.Reformarbetet forlsäller nu med inriktning på en förnyelse av kyrkans lokalaoch regionala organisation och verksamhel. kyrkokommitté (Kn 1982:05) väntas inomkort avlämna sitt betänkande med förslag belräffande strukturpå lokalplanet, den prästerliga tjänsteorganisationen och tillsättningen avprästtjänster. Förslagen berör också stiftsorganisalionen i . Enutvärdering av systemet för kostnadsutjämning inom kyrkan har skett inomkommittén, som kommer all lägga fram förslag om systemels framlida utformning. Vidare har kyrkomusikemlredningen avslutat sittarbeie och lagl fram betänkandet (SOU 1985:55) Musiken i -framtida organisation och utbildning. Utredningen föreslår bl. a. att denstatliga regleringen av kyrkomusikerfiänsterna slopas. Dessa förslag skall nu remissbehandlas. Reformer pågrundval av förslagen kan genomföras fr. o. m. . A. m. m. 1985/86:100 Bil. 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Beräknad .Indnng 1986/87 (därav lönekostnader) Kostnader för statsrådsbilarRevisionskontoret - särkostnader (22.505 000) (-2207 000» Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgelår fill . Jag har därvid beaktat att medelmotsvarande åtta tjänster har förts över från tillfinansdepartementet i samband med den ändrade arbetsfördelningen mellan civil-och finansdepartementen . Jag har även beräknat medel förytteriigare en fiänst som bilförare samt fört över lönekostnaderna avseendekörcenlralen för slatsrådsbilar från anslagsposten Förvaltningskostnader tillanslagsposten Kostnader för slatsrådsbilar. Med undantag för anslagsposternaKostnader för statsrådsbilar och Revisionskontoret har medelsbehovet beräknalsmed utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om medfördelning 2, 2 och I % för försia, andra resp. tredje budgelårel. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill /87 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Med hänsyntill den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgåtill . under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Utredningar m. m. /87 anvisa ell reservationsanslag av . 1984/85 Utgift 347621 1985/86 Anslag 385000 1986/87 Förslag 418000 Anslagsbeloppet bör under näsla budgelår uppgå lill 418000kr. Jag hemställer all regeringen föreslår atl lill Extra utgifter /87 anvisa etl reservationsanslag av . 1984/85Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Regeringskanslielsförvaltningskontor (FK) år ett gemensamt förvaltnings- och arbetsgivarorganför frågor som enbart rör statsrådsberedningen, departementen,utrikesrepresenlalionen eller kommittéerna. Förvaltningskontoret leds av enstyrelse. Chef för förvaltningskontoret är en förvaltningsdirektör. (1 000-tal kr.) Beräknad ändring 1986/87 1985/86 Förvalt- Före- -(-10051 (därav lönekostnader) (32 196) (+ 3 743) (-1-1543) Förvaltningskontoret föreslår i sin anslagsframställningbl. a. följande: Minskningen av utgifterna fördelas över entreårsperiod, med fördelningen 2, 2 och för första, andra respektive tredjebudgelårel. Pris-ochlöneomräkning m. m. Förvaltningskontoretföreslår atl för gemensamma förvaltningskostnader förs sammantill en särskild anslagspost. Underhåll ochservice av del tekniska bevakningssystemet i Södra 2 1985/86. atl överläs av förvaltningskon- Prop. 1985/86:100 toret. Dessa kostnader täcks f. n. av byggkostnaderna för Bil. 15 träffade garanliavlal mellan och berördaentreprenörer (H-l . Förvallningskonlorelföreslår all medel anvisas för budgelårel 1986/87 för vissa beredskapsändamåloch ökade bevakningskoslnader, m.m. AnslagspostenSjukvårdskostnader föreslås utgå fr. o.m. /87 och i ställetfördelas på resp. departement/motsv. Förvaltningskontoretföreslår en särskild anslagspost för administra-fivt och teknisktutvecklingsarbete (-(-. Jag godtar FKs huvudförslag med en total realminskning av utgifterna om med fördelningen 2, 2 ocb för försia, andraresp. tredje budgetåret med undantag för koslnaderna underlokalkoslnadspos-ten. Jag har därvid för /87 under anslagspostenFörvall-nigskostnader engångsvis beräknal medel för vissa beredskapsändamål. Sjukvårdskostnaderbör utgå fr. o. m. /87 och kostnaderna för sjukvård i slållelredovisas under respektive departe-ments/motsv. Ulöver här upptagna medelsbehovräknarjag med ytterligare medel för underhåll och service av del lekniskabevakningssystemet i . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Regeringskanslietsförvaltningskontor för /87 anvisa ett förslagsanslag av194010000 kr. Statlig rationalisering och revision, statistik Prop-1985/86:100 1984/85:225 (FiU 1985/86:4, rskr. 89) om statsförvaltningens användningav ADB m.m.föreslås riktlinjer för alt ombilda datamaskincenlralen föradministrativ databehandling (DAFA) lill ett aktiebolag. Förslaget innebär ikorthet atl DAFA: s nuvarande myndighetsuppgifter tas över av andra myndigheteroch all DAFA: s övriga verksamheter bedrivs i aktiebolagsform. Regeringen har tillsatt en organisationskommittémed uppgift att klargöra de ekonomiska förutsättningarna för bolagsbildningensamt förbereda och genomföra bolagsbildningen. Jag avser all ålerkomma lill regeringen med förslagtill en proposition om slutlig reglering av DAFA:s ombildning till aktiebolag.I avvaktan på detla bör anslaget till Datamaskincentralen för administrativdatabehandling inte föras upp i förslaget till statsbudget för budgetåret1986/87. 1984/85Utgift 64926442 1985/86Anslag 67339000 1986/87Förslag 70520000 Statskontoret är central förvaltningssmyndighel förrationalisering, administrativ ulveckling och ADB i den civila delen avstatsförvaltningen saml ansvarig för anskaffning av ADB-utrustning. Statskontoret tillämpar programbudgetering ochlilldelas anslag i pro-gramlermer. Anskaffning och förvaltning avADB-utrustning (1000-talkr.) /86: 100 Statskontoretföreslår i sin anslagsframslällning bl. a. följande. Utgiftsminskningen följer del treåriga huvudförslag somfastställdes inför /86 och som /87 uppgår fill I%. Pris- och löneomräkning m. m.4004 000 kr. Verksamheten under programmetRalionaliseringsutredningar ulgår liksom från utredningsuppdrag somlämnas av främst regeringen och kommittéer. Inom programmelEffektiviietsslödjande verksamhet kommer stor vikt alt ges ål frågor ombesparingsverksamhet vid myndigheterna och om organisation, ledningsulvecklingoch rationell kontorsdrift saml åt fortsatt stöd fill myndigheternasADB-verksamhet. Ett belopp på . sominkomst från avgiftsbelagd verksamhet. Statskontoret beräknar att anlalet årsarbetskrafterunder /87 kommer att vara ca 275, vilkel är fem färre än 1985/86. Jaggodlar statskontorets förslag om en planenlig real minskning av utgifterna medI % budgelårel 1986/87 enligt det treåriga huvudförslag som faslställdes /86. Jaggodtar också i övrigt statskontorets förslag till inriktning av verksamhetenunder /87. Min beräkning av medelsbehovet framgår avprogramsammanslällningen. VerksledningskommiUén (C 1984:04) har i sitt betänkande (SOU Prop. 1985/86:100 1985:40) Regeringen,myndigheterna och myndigheternas ledning behand- Bil. 15 lat vissastabsmyndigheters verksamhel vilket kan komma att innebära nya eller ändradearbetsuppgifter för statskontoret. betänkanderemissbehandlas f. n. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl lill Statskontoret för /87anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85Utgift 248198230 Reservation 13706532 1985/86Anslag 275000000' 1986/87 Förslag 310000000 'Dessulom har på tilläggsbudget 1 (prop. 1985/86: 25) anvisats . förteknikupphandling av programvaror. Över detla reservationsanslag finansieras ochredovisas dels generellt användbar ADB-utrustning som anskaffas inom den civilastatsförvaltningen för andra myndigheter och institutioner än deaffärsdrivande verken, dels teknikupphandling av programvara för lokaladatorer, lyp basdatorer. Anslaget omfattar också ADB-utrustning vidflygtekniska försöksanstalten. Anskaffningar som har etl köpvärde överstigande 2milj. prövas av regeringen. Övriga anskaffningar beslutas av statskontoret.Regeringen har gett statskontoret särskilda direktiv föranslagsframställningen för /87 saml riktlinjer för prioriteringvid beslul om anskaffning av ADB-utrustning. Enligt riktlinjerna skall medel iförsta hand avsättas för nödvändiga ersättnings- och kompletteringsanskaffningar,invesleringar som är direkta följder av beslut av regeringen eller riksdageneller som kan finansieras genom omprioriteringar samt sådana anskaffningar somberäknas ge stora rationaliseringseffekter och som leder till realiserbarabesparingar. Från anslaget betalas ADB-utrustning och andrautgifter av investerings-karaktär i samband med anskaffning, installation ochigångkörning av köpt eller hyrd ADB-utmstning. För utrustning som redovisasöver anslaget betalar driflansvariga myndigheter årliga avgifter lillslalskoniorei. Förutom avskrivningar m. m. täcker avgifterna ävenstatskontorets koslnader för upphandling och förvaltning av utrustningen. Statskontoretsanslagsframställning för /87 Demyndigheter som omfattas av den samordnade anskaffningen anmäler sina behov av ADB-utrustning lill statskontoret. Statskontoret lämnar en samlad anslagsframslällning fill regeringen för ADB-utrustning som bör anskaffas via reservationsanslaget. 1 det följande redovisas en sammanslällning övermyndigheternas resp. Prop. 1985/86: 100 statskontorets bedömningar av investeringsbehoven för budgetåret Bil. 15 1986/87. Totala investeringsbehov ADB-utrustning /87, milj.kr. Summa (hvra-l-köp) Myndigheterna har till statskontoret anmält behovav ADB-utrustning till ett sammanlagt värde av ca 624,3 milj. kr. Molsvarande anskaffningsbehov för innevarande budgelår var497 milj. kr. Statskontoret beräknar anskaffningsbehovet till ca444,5 milj. kr. eller lägre ån myndigheternas anspråk. Statskontoret prövningen tillämpat de lidigare nämnda riktlinjerna för prioriteringarvilkel i vissa fall medfört atl anskaffningar inte medräknats på grund av altde inte uppfyllt de ställda kraven. Andra orsaker till skillnaden är attstatskontoret i vissa fall bedömt investeringskostnaderna vara lägre än de sommyndigheterna angivit eller all anskaffningen av någon anledning beräknas blisenarelagd. Av det tolall beräknade anskaffningsbehovet under1986/87 avser ca 90,7 milj.kr. () ersättningar och 98,7 milj.kr. ()kompletteringar av befintlig ADB-utrustning. Anskaffningar som är direktberoende av beslut av regeringen eller uppgår till ca 102 milj. kr.(). () avser anskaffningar som syfiar lillrationaliseringar och besparingar i myndigheternas verksamhet. Avrationaliseringsanskaffningarna är det i särklass största projektet vägverketsnya ADB-struktur som beräknas kosla ca 83 milj. kr. under /87. Bland större enskilda anskaffningar som ärmedräknade i underiaget märks ersättnings-, kompletterings- ellernyanskaffningar för polisväsendet, domstolsväsendet, den allmännaförsäkringen, vägväsendet, centrala bilregistret, skatteadministrationen,universitet och högskolor, , arbetsmarknadsverket,arbetarskyddsverkel, bosladsverkel, lantmäteriverket, del centralafaslighetsregistret, patent- och registreringsverket, statens industriverk ochstatistiska centralbyrån. Av det anskaffningsbehov som statskontoret beräknatför 1986/87 avser 433,2 milj. kr. köp av utrustning och 11,3 milj. kr. värdetav den utrustning som planeras att hyras. Erfarenhetsmässigtinträffar justeringar i beredningen inför anskaff- 22 ningsbeslutet samtförskjutningar av leveranser och betalningar, vilket Prop. 1985/86: 100 leder till alt medelsförbrukningenpå anslaget blir lägre än preliminärt Bil. För budgetåret1986/87 beräknar statskontoret nettoeffekten av dessa justeringar till 80,7milj. Medelsbehovet reduceras därigenom till . Regeringen har innehållit 27,5milj. av anslaget /86 till följd av prop. 1984/85:217 om vissaekonomiskl politiska åtgärder. Statskontoret har räknat med atl dessa medel - iform av en reservation på anslaget - får disponeras /87.Statskontoret beräknar därför att anslaget för /87 bör uppgålill 325 milj. kr. Anskaffning av ADB-utrustningmedför mänga gånger långa leveranstider. Under /87 förutsesbeställningar ske även av en stor del av den utrustning som planeras bliinstallerad /88. Av de bemyndiganden för beställningar som riksdagenfidigare lämnal återstår ca 371 milj. kr. vid ingången av /86.Köpvärdet för den ytterligare utrustning som beräknas bli beställd förinstallafion /86, 1986/87 och 1987/88 uppgår till sammanlagt ca 671milj.kr. Statskontoret bedömer att ell kompletterande bemyndigande på 300 milj.kr. Det i prop. 1984/85:225 beskrivna arbelel med att utveckladen nya småskaliga ADB-miljön har vidareförts. Investeringar i persondatorer,fier-funktionsterminaler och basdatorer, ger enligt min bedömning möjlighetertill en utveckling av ADB-stöd som i många fall bättre uppfyller verksamhetensoch användarnas krav och önskemål på datorstöd.