prop · G90383 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:83 om ersättning för miljöskador Regeringenföreslär all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag lill en ny miljöskadelag. Ett syfte med dennya lagen är atl förbättra de skadelidandes möjligheter att fä ersättning förmiljöskador. Ett annat syfte är att få till stånd en klarare och mer samladreglering på detta område än som gäller . Miljöskadelagenär tillämplig när verksamhet på en faslighel orsakar skador i omgivningen genomolika former av mark- och luftföroreningar, buller, skakningar eller andraliknande störningar. Lagen innebär att den som bedriver miljöfarlig verksamhetpä en fastighet får ett ökat ansvar för skador som verksamheten medför. Enutgångspunkt är att den som på en fastighet bedriver verksamhet som orsakarskador i omgivningen skall ersätta dessa även om han inte har orsakat skadanavsiktiigl eller genom vårdslöshet (s.k. strikt ansvar). Detta strikta ansvarskall till skillnad frän vad som är fallet - gälla även vidhelt tillfälliga störningar, l.ex. enstaka gasulsläpp i luften. Liksom enligtgällande rätt görs dock i lagen vissa undantag för störningar som är av såvanligt slag all de rimligen måste tålas. Miljöskadelageninnehåller också regler om ersättning för skador vid grävnings- ochsprängningsarbeten. Dessa regler överensstämmer i huvudsak med dem som gälleri dag. Rätten lill ersättning för grävningsskador utvidgas dock till att, ihkhel med vad som gäller för andra miljöskador, omfatta personskador och allaformer av sakskador. Lagen ger också rätt till ersättning för renaförmögenhetsskador som inte är bagatellarlade. Skadeståndsansvaretenligt miljöskadelagen skall i första hand bäras av fastighetsägaren. Ävennyttjanderätlshavare eller andra som bedriver eller 1 1985/86. harbedrivit miljöfariig verksamhet på fastigheten skall vara ansvariga. Prop.1985/86:83 Bostadshyresgäster har dock inte något strikt ansvar. Till kretsenav skadeståndsansvariga hör också de som i egen näringsverksamhet utför ettmiljöfarligt arbete på en faslighel, s.k. entreprenörer. Enannan nyhet i miljöskadelagen gäller kravet på bevisningens styrka när detgäller atl visa etl orsakssamband mellan en miljöfarlig verksamhet och enskada. Erfarenheterna av miljöskadefrågor visar atl det är mycket svårt att medfull säkerhet fastställa att en viss miljöskada har orsakats av en vissverksamhet. I lagen har därför kravet på bevisning när det gäller sambandetmellan en verksamhet och en skada lagts på en något lägre nivå. Enligt lagenskall del räcka med atl det föreligger "övervägande sannolikhet" företl sådant samband. Härigenom förstärks möjligheterna för en skadelidande attfå ersättning för en skada. Tvisterom ersättning enligt den nya lagen prövas av tingsrätt. Avser ersättningenskada på fastighet e.d. skall tvisten dock prövas av fastighetsdomstol, som isamband därmed också får handlägga andra mål om det är lämpligt. Dennya lagstiftningen avses träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop-1985/86:83 1 §Skadestånd enligt denna lag utges för personskada, sakskada och ren förmögenhelsskada som verksamhet på en fastighet har orsakat i sin om givning. Renförmögenhetsskada som inte har orsakats genom brott ersätts dock endast omskadan är av någon betydelse. Skadasom inte har orsakats uppsåtiigen eller genom vårdslöshet ersätts bara i denmån den störning som har orsakat skadan inte skäligen bör tålas med hänsyn tillförhållandena på orten eller lill dess allmänna förekomst under jämförligaförhållanden, 2 §Lagen tillämpas inte på skador som har orsakats av joniserande strålning eller inverkan av elektrisk ström från elektrisk anläggning i fall då särskilda bestämmelser gäller. 3 § Skadestånd utges för skador genom 1. förorening av vattendrag, sjöareller andra vattenområden, 2. förorening av gmndvatten, 3. ändring av grundvattennivån, 4. luftförorening, 5, markförorening, 6, buller, 7, skakning, eller 8, annan liknande störning. Förstastyckel 1-3 gäller inte skador som har orsakats av verksamhet som bedrivs ienlighet med tillstånd enligt vattenlagen (1983:291). Enskada skall anses ha orsakals genom en störning som avses i första styckel, omdel med hänsyn till störningens och skadeverkningarnas art, andra möjligaskadeorsaker samt omsiändigheterna i övrigt föreligger övervägande sannolikhetför ett sådant orsakssamband. 4 § Skadestånd utges också förskador genom sprängsten eller andra lössprängda föremål, om skadan orsakas avsprängningsarbete eller av annan verksamhet som medför särskild fara förexplosion. 5 § 1 andra fall än som anges i 3eller 4 § utges skadestånd för skador som orsakas av grävning eller liknandearbete, om den som utför eller låter utföra arbetet har försummat alt vidtasådana skyddsåtgärder som anges i 3 kap. 3 § jordabalken eller i annathänseende har bmstit i omsorg vid arbetets utförande. Omarbetet är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk,skall den skada som orsakas av arbetet ersättas även om den som utför ellerlåter ulföra arbetet inte har varit försumlig. 6 §Skyldighet att utge skadestånd enligt denna lag har den som bedriver eller låter bedriva den skadegörande verksamheten i egenskap av faslig- hetsägare eller tomträttshavare. Samma skadesländsskyldighet har andra som bedriver eller låter bedriva den skadegörande verksamheten och som bmkar fastigheten i sin närmgsverksamhet eller i offentlig verksamhet. Omnågon annan som bmkar fastigheten bedriver eller låter bedriva den skadegörandeverksamheten är han skadeståndsskyldig enligt denna lag endast om han harorsakat skadan uppsåtligen eller genom vårdslöshet. 7 § Skyldighet att utgeskadestånd enligt denna lag har också den som, utan att vara fastighetsägare,tomträttshavare eller annan bmkare av fastigheten, i egen näringsverksamhetutför eller låter utföra arbete på fastigheten. 8 § Skall två eller flera ersättasamma skada enligt denna lag, svarar de solidariskt för skadeståndet i den måninte annat följer av atl begränsning gäller i den skadeståndsskyldighet somåligger någon av dem. Vadde solidariskt ansvariga har betalt i skadestånd skall, om inte annat haravtalats, fördelas mellan dem efter vad som är skäligt med hänsyn till grundenför skadeståndsansvaret, möjhgheterna att förebygga skadan och omständigheternai övrigt. Ersättningför framtida skador på egendom 9 §Kan i fråga om skador som avser egendom ersättningens belopp lämpligen uppskattas på förhand, skall ersättning bestämmas för framtida skador, om en part begär det. Omdet finns skälig anledning, kan ersättningen bestämmas till ett visst årligtbelopp. Ändras förhållandena sedan ersättningen har bestämts på detta sätt, kanersättningen jämkas efler vad som är skäligt med hänsyn till de ändradeförhållandena. 10 §1 fråga om nedsättning, fördelning och utbetalning av ersättning som fastställs atl utges på en gång för framtida skador på en fastighet och som tillkommer ägaren av fastigheten eller en innehavare av tomträtt i denna tillämpas expropriationslagen (1972:719). Även när det gäller verkan av sådan nedsättning, fördelning och utbetalning skall den lagen lillämpas. Omen borgenär som har panträtt i fastigheten lider förlust genom att ersättningenligt första stycket har blivit för lågt beräknad och ersättningen lill följdav överenskommelse mellan den ersättningsskyldige och denersättningsberälligade eller av annan anledning inte har bhvit prövad avdomstol, har borgenären rätt till gottgörelse av den ersätlningsskyldige motatt hans fordran i denna del skrivs av på fordringshandhngen. 11 §Medför en verksamhet som avses i denna lag atl en faslighet helt eller delvis bhr onyttig för ägaren eller all synnerligt men uppkommer vid begagnandet, skall fastigheten eller fastighetsdelen på ägarens begäran inlösas av den som bedriver verksamheten. I fråga om sådan inlösentillämpas expropriationslagen (1972:719). Be träffande värdeökning som har ägt mm under liden före det att talan väcks vid domstol lillämpas 4 kap. 3 § samma lag. Rättegången imiljöskademål Prop. 1985/86: 83 12 §Den som vill framställa anspråk på ersättning enligt denna lag skall väcka lalan vid den tingsrätt inom vars område den skadegörande verk samheten i huvudsak bedrivs eller har bedrivits. Avserersättningen skada på fastighet eller på byggnad eller annan anläggning påannans mark, skall lalan dock väckas vid den fastighetsdomstol inom varsområde verksamheten i huvudsak bedrivs eller har bedrivits. Detsamma gäller omnågon vill begära gottgörelse enligt 10 § andra stycket eller fordra inlösenenligt 11 §, Gemensamt med ett mål som avses i första eller andra meningen fårfastighetsdomstolen handlägga även andra mål mellan samma eller olika parter,om det med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter är lämpligt, 13 § Den som bedriver eller avseratt bedriva en verksamhet som kan medföra sådan skada som avses i 3 § kanbegära prövning av ersättningsfrågan vid den fastighetsdomstol inom varsområde verksamheten i huvudsak bedrivs eller skaU bedrivas. 14 § I fråga omrättegångskostnader skall i mål enligt 11 eller 13 § tillämpas bestämmelsemaom kostnader i expropriationsmål. Om etl yrkande om inlösen enligt 11 §ogillas, gäller dock bestämmelsema om rättegångskostnader i rättegångsbalken.Dessa bestämmelser tillämpas också i andra mål enligt denna lag. Dennalag träder i kraft . Även om ett skadefall harinträffat efler ikraftträdandet skall lagen inte tillämpas, om skadan är enföljd av en störning som har upphört före ikraftträdandet. Har talan som rör en fråga somregleras i lagen väckts före ikraftträdandet, handläggs målet även efter dennalidpunkt enhgt äldre bestämmelser. Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 3kap. 4 och 6 §§ skall upphöra all gälla, dels att 3 kap. 3 § skall ha följandelydelse. Den som ämnar utföra grävning eller liknande arbete på sin mark skall vidtaga varje skyddsåtgärd som kan anses nödvändig för att förebygga skada på angränsande mark. Han skaU ersätta skada som uppkommer tiU följd av att han eller någon som han anlitat underlåtU an vidtaga sådan åtgärd eller i annat hänseende brustit i omsorg vid arbetets utförande. Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än den skada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skall dock ersättas. Om det be-gäres, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos för ersättningen innan arbetet börjar. Den som ämnar utföra eller låta utföra grävning ellerliknande arbete på sin mark skall vidta varje skyddsåtgärd som kan anses nödvändigför atl förebygga skada på angränsande mark. Bestämmelser om ersättning förskador lill följd av grävning eller liknande arbete finns i miljöskadelagen(1986:000). Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än denskada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skalldock ersättas enligt bestämmelserna i miljöskadelagen. Om det begärs, skallsäkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hoslänsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. Är byggnad eller annan anläggning som hör till angränsandemark, till följd av vårdslöshet vid uppförandel eller brist i underhållet, avsådan beskaffenhet att särskild skyddsåtgärd är nödvändig för alt förebyggaskada med anledning av arbete som icke sträckes nedanför vanligt källar-djup,skall åtgärden bekostas av den angränsande markens ägare. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1986. ' omtryckt 1971:1209. Senaste lydelse 1981:784. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) Härigenomföreskrivs i fråga om miljöskyddslagen (1969:387)' dels alt 30-33 och 35 §§skall upphöra atl gälla, delsatl 34, 37 och 51 §§ saml rubriken närmast före 34 § skall ha följande lydelse. Enskilt anspråk m. m. 34 § Den som vill framställa ersätt- Den som vill framställa enskilt ningsanspråkeller annat enskilt an- anspråk enligt denna lag på gmnd språkpå grund av miljöfarlig verk- av miljöfarlig verksamhet skall väc- samhelskall väcka lalan vid fas- ka talan vid den fastighetsdomstol tighetsdomstolsom anges i 33 §. inom vars område den miljöfarliga Ävenden som utövar eller ämnar verksamheten i huvudsak utövas el- utöva miljöfarlig verksamhet kan ler skaU utövas, påkalla prövning av ersättnings fråga på sätt som sagts. Han skall därvid ange de ersättningsbe lopp som han erbjuder. /mål enligt 34 § andra punkten äger bestämmelserna om kostnad iexpropriationsmål motsvarande tillämpning. Ogillastalan som avses i 36 § på den gmnd alt svaranden efter talans väckande sökt ocherhållit tillstånd enhgt denna lag, skall domstolen efter omständigheternaförordna atl vardera parten skall själv bära sin rättegångskostnad eller attfull eller jämkad ersättning skall tilläggas endera. Villnågon för atl utreda verkningarna av miljöfarlig verksamhet som han utövareller ämnar utöva företaga mätning eller annat undersökningsarbete på fastegendom som annan äger eller innehar, kan , om skäl föreligger,föreskriva alt tillträde lill egendomen skall lämnas . Behöver mätapparaleller Hknande inslmment utsättas kan även föreskriva förbud vidvite att mbba eller skada instmmentet. Föreskriftsom avses i första slyckel kan meddelas även på ansökan av den som skall utföraundersökning som avses i 43 § andra styckel andra punkten. Undersökningsarbetetskall ut- Undersökningsarbetet skall ut föras så att minsta skada och in- föras så att minsta skada och in trång vållas. För skada och intrång trång vållas. För skada och intrång skall ersättning lämnas av den som skall ersättning lämnas av den som utövar eller ämnar utöva den miljö- utövar eller ämnar utöva den miljö farliga verksamheten. Talan om er- farliga verksamheten. 'Lagen omtryckt 1981:420. sättning väckes vidfastighetsdom- sättning väckes vid fastighetsdom- Prop. 1985/86:83 stol som anges i 33 §. stol som anges i 34 §. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall dock lillämpas ifråga om skador lill följd av störningar som har upphört före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17oktober 1985 Närvarande: statsrådet I. , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , R. , , ,, , Lagrådsremiss om ersättning för miljöskador 1 Inledning Gällande regler om ersättning för miljöskador ärsplittrade och delvis oklara. Vid olika tillfällen har önskemål framförts om enöversyn av dessa regler. tillkallades en särskild utredare' föralt se över reglerna. Utredaren, som har bedrivit sitt arbete underbeteckningen miljöskadeutredningen, avlämnade betänkandet (SOU1983:7) Ersättning för miljöskador. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av betänkandet som bUaga 1, dels de lagförslag som läggs fram ibetänkandet som bilaga 2, dels en sammanställning av remissyttrandena sombilaga 3. Beträffande nuvarande svenska och utländska förhållandensamt utredningens närmare överväganden hänvisas till betänkandet. 1 lagstiftningsärendet har överläggningar hållils medföreträdare för de danska, finländska och norska justitiedepartementen samt dendanska miljöslyrelsen och del norska miljövernsdepartemenlel. Jag har i delta ärende samrått med chefen förjordbruksdepartementet. Den tekniska och industriella utveckHng som vi har upplevti vårt land under det senaste århundradet bildar grunden för vårt nuvarandevälstånd. Man kan emellertid inte bortse från atl denna utveckling också harnegativa sidor. Hit hör ett allt större antal nya skaderisker av olika slag.Inte Sakkunniga: numerajustitierådet , numera generaldirektören ,direktören , t.f statssekreteraren , rådmannen samt direktören . Experter; chefsombudsmannen , juris kandidaten och direktören . minsthar uppmärksamheten riktats mot risken för skador till liv, hälsa Prop.1985/86:83 eller egendom till följd av kemiska ämnen eller substanser somsprids som föroreningar frän industrier eller andra förelag. Under senare tidhar vår omgivning i ökande utsträckning tillförts olika ämnen som har visat sigeller kan misstänkas ha en negaliv inverkan på vår hälsa eller miljö. I taktmed atl kunskapen på detta område vidgas växer listan över sådana hälso-ochmiljöfarliga ämnen. Även andra miljöslörande faktorer har blivit alltmeraframträdande. Vi har härmed kommit alt ställas inför allvariiga miljöproblemsom har krävt olika åtgärder frän samhällets sida. Samhälletssträvanden på detta område har framför alll inriktats på atl förebygga attmiljöskador uppkommer. Omfattande åtgärder har vidtagits inom ramen förprövning av miljöfarlig verksamhet enligt miljöskyddslagen (1969:387). Ettviktigt led i det förebyggande miljöskyddsarbetet utgörs vidare avlagstiftning som syftar till att ge samhället kontroll över hanteringen avkemiska ämnen eller substanser som kan få hälso- eller miljöfarliga verkningar.Detta arbete har intensifierats . Miljöskyddsutredningenhar i betänkandet (SOU 1983:20) Bättre Miljöskydd II lämnatolika förslag som syftar lill att effektivisera miljöskyddet enligtmiljöskyddslagen. Betänkandet har remissbehandlats, och förslagen övervägs f.n.i jordbmksdepartemenlel. Vidare har miljöskyddslagen ändrats den 1 januari1985 i syfte att skydda särskilt föroreningskänsliga områden (prop. 1984/85:10,JoU 10, rskr 30, SFS 1984:912). Regeringen eller får efter dennalagändring ge generella föreskrifter om skyddsåtgärder m.m. som behövs fördelta ändamål. Riksdagenhar med anledning av prop. 1984/85:118 om förbättrad kemikahekonlrollbeslutat om åtgärder som syftar till att förebygga skador på hälsa och miljötill följd av hanteringen av kemiska produkter (JoU 30, rskr 340). Ett programmol luftföroreningar och försurning för att minska utsläppen av försurandeämnen och minska skadeverkningarna av försurningen har lagts fram (prop.1984/85:127, JoU 28, rskr 275). Dessutom kan nämnas att regeringen harvidtagit eller förberett ett flertal åtgärder för alt komma till rätta med deproblem som användningen av asbest i olika sammanhang har medfört. Sverigehar under en följd av år aktivt drivit miljöskyddsfrågor i inlemationella sammanhang,framför allt när del gäller försurning, bilavgaser saml skyddet av den marinamiljön och atmosfärens ozonlager. Förebyggandeåtgärder av det slag som har beskrivits nu är nödvändiga för all motverka enutveckling som sätter hälsa och miljövärden på spel. Hur högt samhälletsambitioner än ställs i detta avseende är del emellertid inte möjligt atl heltförhindra skador. Vårt vetande på området är nämligen begränsat. ärkunskapen om långtidseffekterna av moderna kemiska preparat i många fall ofullständig,likaså vår vetskap om resultatet av en sammanlagd inverkan av flera olikakemikalier. Nya vetenskapliga rön kan komma att visa att kemiska produkterutsätter människor och miljö för risker som vi inte har hafl anledningatt räkna med. Intresset av ettfullständigt skydd mot hälso- och miljörisker kommer vidare oundvikligen i konflikt med intresset av produktivitet och effektivi tet i samhällsverksamheten. En inlresseavvägning måsle alllid göras där 10 nyttan av en verksamheteller en produkt vägs mot de skaderisker den Prop. 1985/86:83 medför.Nuvarande miljölagstiftning bygger på denna princip. Vifår alltså räkna med atl skador i viss utsträckning kan komma alt inträffa lillföljd av utsläpp av kemiska ämnen och substanser som är förenade med ännu inteutredda skaderisker eller som av andra skäl anses böra tillåtas trots all dekan fömlses medföra vissa skadeverkningar. Också andra skador kan komma atldrabba omgivningen till följd av industriell eller Hknande verksamhet. Samhälletsinsatser bör i dessa fall särskilt inriktas på att det som har skadats bliråterställt. Om det inte går, är det från humanitära och sociala synpunkter avstörsta vikt att de som tillfogas skador bereds ekonomisk gottgörelse för sinaförluster och lidanden. Påpersonskadeområdet har alla medborgare ett gmndläggande ekonomiskt skydd genomsocialförsäkringen, dvs. den allmänna försäkringen och arbetsskadeförsäkringen.I stor omfattning har den enskilde också ett kompletterande skydd genom ohkaformer av privata försäkringar, inte minst av typen gmppförsäkringar. De nunämnda försäkringsanordningarna har den fördelen för den skadelidande att hanfår ersättning oberoende av orsaken till skadan. De ger dock inte alltidfullständig kompensation för skadan och skiljer sig därigenom frånskadeståndsrätten, som vilar på grundsatsen om full ersättning. För vad sombrister är den skadelidande alltså hänvisad till de möjligheter han kan haenligt gällande skadeståndsregler all få ersättning av någon som är ansvarigför skadan. Närdel gäller egendomsskada finns inte någon motsvarighet till socialförsäkringssystemet,och skadeslåndsrätten spelar därför här en mer framträdande roll. Särskildaförsäkringar som ger skydd mol olika skaderisker, såsom brand, explosion,oberäknad utströmning av vätska eller annan plötslig och ofömlsedd händelse, ärvisseriigen vanligt förekommande. 1 många fall finns del emellertid ingen annanmöjlighet alt få ersättning för en miljöskada än enligt skadeståndsreglerna. Iskadeståndslagen (1972:207) finns allmänna bestämmelser om ersättning förskada. Dessa bygger på den s.k. culparegeln. Enligt denna föreliggerersättningsskyldighet endasl om skadan har åstadkommits uppsåtligen eller genomvårdslöshet. Föråtskilliga verksamheter som medför särskilda skaderisker för omgivningen hardock utbildats strängare ersättningsregler. Utmärkande för dessa är altskadeståndsansvar föreligger även när skadan inte har åstadkommits uppsåtiigeneller genom vårdslöshet. Man brukar säga alt ansvaret är strikt. Uttryckligabestämmelser om strikt ansvar vid miljöfarlig verksamhet finns i miljöskyddslagen. Enligt den lagen har den som utövar sådan verksamhet i princip ett strikt ansvar för skador som verksamheten orsa kar i omgivningen. Ansvaret gäller inte bara sådana ekonomiska skador som har samband med skador pä person eller sak utan också i viss ut sträckning andra ekonomiska skador (s.k. ren förmögenhetsskada). Reglerom strikt ansvar för skador på omgivningen vid verksamhet på en Prop.1985/86:83 fastighet finns även i 3 kap. jordabalken. Enligt dessa bestämmelserär en fastighetsägare eller nylljanderättshavare ansvarig för skador på andrafastigheter till följd av grävningsarbete som han utför eller låter utföra påsin fastighet, om arbetet är särskilt ingripande eller av annan anledningmedför särskild risk för omgivningen. För skador på omgivande fasligheter tillföljd av annat grävningsarbele svarar fastighetsägaren ehernyltjande-rättshavaren endasl om han själv eller någon som han har anlitat harvarit försumlig vid utförandel av arbetet. Vidsidan av skadeståndsreglerna i miljöskyddslagen och 3 kap. jordabalken gäUerallmänna oskrivna principer om strikt ansvar vid farlig verksamhet. Dessa principer,som har utbildats i rättspraxis, torde i fråga om miljöfarlig verksamhet hastörst betydelse vid skada genom sprängningsar-belen och liknande arbeten. Deskadeståndsregler som sålunda gäller för miljöfarlig verksamhet är delvisoklara och omtvistade. a. råder osäkerhet i flera hänseenden angåendeinnebörden av miljöskyddslagens ersättningsbestämmelser och deras förhållandetill andra skadeståndsregler. Atträttsläget är oklart särskilt när det gäller sprängningsskador har ocksåuppmärksammats av , som uttalade alt frågan borde utredas (LU1976/77:3, rskr 13). Miljöskadeutredningenhar i det tidigare nämnda belänkandet (SOU 1983:7) Ersättning för miljöskadorföreslagit atl de nuvarande reglema på miljöskadeområdel samlas i en särskildlag, kaUad miljöskadelagen. Den föreslagna lagen utgår från nuvarandeskadeståndsregler i miljöskyddslagen och jordabalken samt från oskrivnarättsprinciper beträffande skadeståndsansvaret för sprängningsskador. Etlutmärkande drag är att lagen bygger på strikt ansvar. Delta knyts tillanvändningen av fast egendom och skall gälla skador som uppstår i omgivningentill följd av miljöfarlig verksamhet på en fastighet.