prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Etl vattenkraftverk är under uppförande i Kiambere vidTanafloden, delvis med svensk finansiering. Av befolkning lever på landsbygden.Endast omkring en Ijärdedel av landels yta är odlingsbar. Den ojämnajordfördelningen - en Qärdedel av landsbygdsbefolkningen är jordlös försvårarproduktivitels-förbältringar inom jordbmket. En fortsall befolkningsökning med4 % innebär en fördubblad folkmängd fram lill . Arbetslösheten ärhög och mindre än en femtedel av den nytillkommande arbetskraften kan beredasarbeie. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ell tvåårigt avtal för budgetåren1985/86 och 1986/87 och omfattar 130 milj. kr. för vardera budgetåret. Sedandel svenska biståndet inleddes har . utbetalats /83 finansierades av utvecklingsbudgeten med bistånd. Destörsta givarna är Världsbanksgruppen, , , ,, och . Del svenska biståndet ligger numeraunder av det totala biståndet. I syfte all i ökad utsträckning nå den fattigastedelen av landsbygdsbefolkningen kom och 1978 överens om attkoncentrera det svenska biståndet till vattenförsörjning, hälsovård ochjordbmk. Dämlöver utgår en del i form av bundel importslöd. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1985/86: 100 Jordbruk m. m. Genomförandetav delar av samarbelsprogrammel har försenats, vilket gett upphov tillbelydande reservationer. Förseningarna förklaras av omläggningen av detsvenska biståndsprogrammet, den gradvis försämrade kenyanska ekonomin ochrevideringar av ulveckhngsplanen, administrativa brister i den kenyanskaförvaltningen samt omständliga upphandlings-muner. Dessa problem förväntasbestå ytterligare . Utbetalningar för svenska varor och tjänster ibiståndet till beräknas 1984/85 uppgå till av lotala utbetalningar. Densvenska insatsen inom jordbmksområdet syftar till atl öka kunskapen om behovetav markvårdsåtgärder. Av de ca 750 000 småjordbmk som beräknas vara i behov avsådana kunskaper har ca 365 000 nåtts av programmet. Huvuddelen avmarkvårdsinsatserna genomförs av bönderna själva. beräknasårligen ca 55 000 småbönder nås. Verksamheten är i försia hand inriktad på altgenom arbetsintensiva meloder öka gårdarnas produktivitet. Insatsen harbelydelse för såväl livsmedels-som energiförsöijningen. Genom slöd till en landsbygdsulvecklingsfondfinansieras utvecklingsprojekt på by- eller dislriktsnivå. Slödel tilljordbrukssektorn har utökats med elt program inom artificiell insemination. Stödetfill landsbygdens vallenförsörjning syftar fill aU ge 800 000 människortillgång till rent vatten. Det svenska slödel är inriktat på drifl ochunderhåll saml uppmstning av befinfiiga anläggningar. Sverigefinansierar uppförande och utrustning av 30 hälsovårdsenheter och tre skolorför utbildning av hälsopersonal. Byggprogrammen beräknas vara avslutade1985/86. En viktig del av programmel utgörs av barna- och mödravård medfamiljeplanering, forskning i preventiv hälsovård samt fortbildning avhälsopersonal. stöder lillsammans med elt program fördistribution av basläkemedel lill hälsocentraler och dispen-särer. 1985/86:100 Bil. Personalfondenmöjliggör direktrekrytering, konsultupphandling, utbildning och finansieringav såväl kenyanska som ufiändska experter utanför det ändamålsbestämdabiståndet. Importslödethar /79 använts för upphandling av järnvägsvagnar och handelsgödsel.Ännu outnyttjade importslödsmedel avses användas för inköp av handelsgödsel.Importslödet kommer därefter alt utgå ur del svenska biståndet till . /85 har 14 milj. kr. utbetalats lill enskilda organisationersverksamhel, främsl för hälsovård och undervisning. Stödet lämnas i huvudsakgenom olika missionsorganisalioner. En biståndskredil beviljades /84 föruppförande av vattenkraftverket vid - Kiambere. Sverigefinansierar en del av projektet. Andra delar finansieras av ochu-krediter från . U-krediter från - som uppgår lill 300milj.kr. - är den största som beviljats från anslaget för u-krediter. Projektetmedför omfattande leveranser av svenska varor och tjänster. Prop.1985/86: 100 Bil. Offentligt nettobistånd/person - Totalt(exklusive östländer) 3, 7 milj. (1984/85) , , ... Prop. 1985/86: 100 Ekonomiskoch social utveckling g.| ' 1984var etl tämligen gott år för . Risproduktionen i landet uppgick lill 1,3milj. ton, vilkel innebar att i det närmaste blev självförsörjandeavseende denna basprodukl som har slor belydelse för ekonomin. Motsättningarna mellan och har bl.a.resulterat i all större delen av gränsen mellan länderna hålls stängd och attThailand endasl accepterar all en begränsad och i förväg överenskommen mängdvaror transiteras från hamn till . Ett annat politiskt bekymmer var en relativt storflyktingström - ca 25 000 personer - från lill . Detlavar bl.a.ett resultat av alt den laotiska regeringen ylleriigare har beskattatden privata företagsamheten i landet. avtog dock flyktingströmmen,bl.a. därför att intog en mer restriktiv hållning till laotier somanses komma av ekonomiska skäl. Den minskade flyktingströmmen förklaras ocksåav alt 1985 lanserade ell nylt ekonomiskl reformarbete som bl. a.inriktades på decentralisering och på atl företag och privathandel skall fåbehålla en del av den vinst de får. På del utrikespolitiska planet har framsteg gjortsunder senare år i form av förbättrade relationer till . befolkning är lill bosatt pålandsbygden, vilket innebär alt endast ca en halv miljon människor bor ilälorter. Bristen på utbildad arbetskrafl är slor. Marknaden för olikaprodukter är begränsad och geografiskt uppsplittrad i detta land, som lider avslor brist på kommunikationer. Industriproduktionen är mycket liten - endaslca av BNP -och investeringarna inom industrisektorn förblir låga. Importkrävs därför av ett flertal varor, både industriprodukter, olja, matvaror,kapitalvaror och råmaterial. Exporten, som omfattar vattenkraft, trävaror m.m.,uppgår endast till ca 1/3 av importen. Möjlighelerna att öka exporten bedömsdock som myckel goda, främst på elsidan, vilkel emellertid kräver storainvesleringar. Enskilt ägda familjejordbmk står ännu för störredelen av jordbruksproduktionen. Ambitionen är att inrätta kooperativer för attmöjliggöra rationella, delvis mekaniserade brukningsmetoder och därigenom ökaden nu låga avkastningen. av BNP härrör från bistånd. , jämte , ochNederländerna, tillhör de största västerländska givarländerna. En slor del avLaos bistånd kommer från SEV-länderna. utvecklingssamarbete med regleras avelt tvåårigt avtal /85-1985/86 på sammanlagt 125 milj.kr., varav 60 milj.kr.för det försia året och 65 milj.kr.för det andra. Det långsiktiga samarbetet kon centreras på alt utveckla stora skogstillgångar genom satsningar på skogsbruk och träindustri, samt på kommunikationer och transporter med särskild tonvikt på underhåll. Importstöd för finansiering av enklare insats- 217 15 1985/86. varoroch konsumtionsvaror fortsätter i begränsad omfattning. Härtill Prop.1985/86: 100 kommer konsulttjänster. har insalser diskuteratsavseen- Bil. 5 de svenskl slöd lill vattenkraftverk främsl i syfte atlhjälpa landel alt exportera elkraft lill . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Transport/kommunikationer/underhåll Denökade reservationen förklaras bl. a. av all inköp under importslödet harförsenats och atl en del utbetalningar avseende 1984/85 ägde rum först underhösten 1985. Importslödethar huvudsakligen använts för bulkvaror som cement, asfalt och bensin saml imer begränsad utsträckning för baskonsumlionsvaror som enklare verktyg, skor,takplål och cyklar. Upphandling sker enligt en av parterna överenskommenupphandlingsplan och enligt riktlinjer utfärdade av SIDA. har förstärkts genom anlitande av konsulter. Stödettill skogssektorn omfattar både finansiering av utrustning och biståndavseende utbildning för skogsbruk och företagsledning. Den laotiskaskogsstyrelsen får även hjälp med inventering och plantering. Del svenskabiståndet lill de två skogsföretagen i och Tha Bok kommer altavvecklas i takt med att skogsföretagen blir lönsamma och kommer igång med sinexport. En mindre, regionall begränsad insats för att förbättra förhållandenaför främst svedjejordbmkare i Muong Paksane-området stöds av . 1985/86: 100 Transporter, kommunikationer och underhåll gjl 5 Bristfälligakommunikationer utgör en betydande hämsko för ulvecklingen i och svensktstöd ges därför till vägunderhåll, broar och fordon. I biståndet ingår även enreparations- och underhållsverkstad för i första hand lastfordon ochentreprenadmaskiner. Organisatoriska och administrativa svårigheter samt bristpå yrkesutbildad arbetskraft har medfört ell lågtkapacitetsutnyttjande av verkstaden. Utbildningen av mekaniker och förmän harutökats. Ettbegränsat slöd ges lill en syrgas- och acelylenfabrik för atl säkerslälladriften i anläggningen. Utanför landramen har bidrag utgått till UNHCR förhjälp till återvändande laotiska flyktingar. 1985/86: 100 Bil. '~<." Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 1,5 milj. (1983) (1983) . (1984/85) 1985/86: 100 Ekonomisk och social utveckling gU Lesothotillhör fortfarande, trots inkomsthöjningar under slutet av 1970-lalet, deminst utvecklade . av befolkningen bor på landsbygden och ärberoende av jordbmk och boskapsskötsel saml penning-överföringar frånmigrerande arbetare i . Dessa överföringar ulgör av BNP. Enmyckel slor del av statens intäkter kommer från tullunionen med ,och samt indirekt från arbetarnas penningöverföringar. Ökningen av BNP per capita med islutet av sjuttiotalet berodde till stor del på faktorer utanför Lesotho.Gmvarbetarlönema i steg. Intäkterna till, och utdelningen fråntullunionen steg bl. a. som en följd av att höjde tullavgifterna. beslutade ta upp diamantbrytning i 1977.Bislåndsflödet ökade som en följd av gränstvistermed . har få utvecklingsbara naturtillgångarfömtom en betydande potential för ulbyggnad av vattenkraft. Jordbmk ochboskapsskötsel kan utvecklas och göras mer intensivt men avsätlningsproblem ochjordförstöring försvårar en sådan ulveckling. /85 har ca 150 milj.kr.utbetalats.Avtal om biståndssamarbete ingicks mellan ochLesothos regeringar inför budgelårel 1983/84. Nuvarande samarbetsavtal avser1985/86 och 1986/87 och omfattar 70 milj.kr. Kohcentralionsområdena för biståndet är markvårdoch skog, sysselsällningsfrämjande verksamhel saml slöd lill landelsförvaltning. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Delsvenska biståndet till markvård används lill ett skogsplanterings- ochmarkanvändningsprojekl. Projektet bidrar till alt minska markförstöring, gebrännved och virke samt skapa sysselsällning inom landel. Insatsen medfördessutom att får hjälp med atl skapa en egen skogsadmini-slralion samten markvårdsenhel, som skall ge service och riktlinjer för markvårdsarbetel ilandet. FAO förvallar för svensk räkning dämlöver elt skogsutbildningsprojekl. 1985/86: 100 Bil. Slödhar lämnals lill en enhet inom arbetsminisleriel för utveckling avarbetsintensiva meloder för väg- och brobyggen. Inom enheten upprättaskrisplaner för sysselsällning av återvändande migrantarbelare. Vidare bedrivsutbildning av förmän och tekniker. Verksamheten syfiar till atl minskaberoendet av . Slödlämnas lill Unit i form av personalbistånd,seminarier och kurser. Vidare stöds landels stalistikmyndighel, , medpersonalbistånd och viss utmstning genom institutionssamarbete mellanstatistiska cenlralbyrån och . Andra områden som erhållerförvaltningsbistånd är fysisk planering, statlig ekonomiadministration samtekonomisk rådgivning. Genominsatsen, som pågått , behöver televerk intelängre koppla sina samlal via . Ca 50 milj.kr.har utbetalats /85. Siödet avvecklas efter hand som utbildad inhemsk personaltar över från den svenska personalen. Utanförlandprogrammet har erhållit katastrofbistånd i form av utsädesvele.Inom ramen för regionalt samarbete utgår vidare stöd för att upprätta en enhetför markvård i SADCC-länderna och för anskaffning av etl irafikflygplan lillLesothos civila flygbolag. 1985/86: 100 Bil.5 BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt bistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1983) (1980) (1983) (1983) (1984/85) p, ., . . , , , ,. 1985/86: 100 Ekonomisk och social utveckling ., , Mogambiquehar alltsedan frigörelsen från portugiserna utsatts för såväl militäraattacker som ekonomiskt sabotage. Landet befinner sig i en allvarlig ekonomiskkris, och dess stora utvecklingspotential har inte kunnat omsättas i tillväxtoch utveckling enligt uppställda mål. beräknas landetsBNP ha sjunkit . Exporten har minskat kraftigt, samlidigl somimportbehoven fortsatt alt öka. Landet lider slor brist på utländsk valuta.Utlandsskulden uppgick lill , molsvarandecirka av BNP. Skuldljänstkvolen har stigit från 1980 till 243 %1984. Efter skuldkonsolidering i uppskattas skuldtjänslkvotenlill . De ekonomiska problemen kan förklaras av flerafaktorer. Sydafrika-stödda sabolageaklioner, av gerillarörelsen , är enviktig faktor i sammanhanget. har tvingats erkänna brott mot dennonaggres-sionspakl som 1984 ingicks med Mogambique (Nkomatiavlalet). Valutainkomsterfrån Iransilhandel och migrantarbelare i har också reducerats mycketkraftigt. Naturkatastrofer i form av långvarig torka som avlösts av cykloneroch översvämningar är en annan faktor. Brister ifråga om tekniskt ochadministrativt kvalificerad personal som elt resultat av portugisernasmassflykt vid självständigheten och närmast obefintliga satsningar påförvallningsutbildning - är också ett stort problem.Överoptimisliska planmål och satsningar på storskaliga utvecklingsprojekt harockså bidragit lill den svåra situationen. En successiv anpassning av den förda ekonomiskapolitiken har skett: inga nyinvesteringar i stora projeki, istället ökadesatsningar på åtemppbyggnad och industrirehabilitering samt decentraliseratbeslutsfattande och ökad användning av priser och andra incitament för allstimulera jordbmksproduklion och effeklivitel i ekonomin. Ökade satsningar har vidareaviserats avseende privata jordbruk och små familjejordbruk. Militära motoffensiver och upprensningsakfioner motRNM-baser har genomförts av landets militära styrkor i samarbete med trupp frånZimbabwe. Säkerhetsproblemen har trots detta forlsall att vara en begränsandefaktor för Mogambiques utvecklingssatsningar och samarbete med olikabiståndsgivare. Ökat slöd i form av livsmedelsbistånd och slöd tillåteruppbyggnad och upprustning av jordbruk, transporter och annaninfrastruktur, har lämnats från västliga biståndsgivare, däribland ochVärldsbanken. Del ingår i den mogambikiska statsledningens strävan att breddalandets samarbetsre-lalioner i syfte atl undvika ensidigt beroende. Sverigeär en av de mest belydande biståndsgivarna från väst. Sedan det svenska biståndet inleddes /76 har totalt . utbetalats t. o. m. /85. Nuvarande avtalsperiod omfattar budgetåren 1985/86 och 1986/87. Landramen för /86 är 270 milj. kr. Dämlöver har Mogambique /76 erhållit ca 238 milj.kr.i kala- 224 stroflistånd,och cirka 17 milj. kr. har utbetalats för andra program (forsk- Prop.1985/86: 100 ning, kulturslöd). Till enskilda organisationer har cirka 1,2milj. 5 lats /85. Del långsiktiga målet för biståndet till Mogambiqueär all minska beroendet av den sydafrikanska ekonomin och ge stöd åt landelsekonomiska och sociala utveckling. Biståndet omfattar främst slöd lilllandsbygdsutveckling, undervisning och industrirehabilitering, samt bidrag iform av importstöd och från en personal- och konsullfond. Till delta kommerinsalser av mer begränsad karaktär inom skogsindustriulveckling, telekommunikationeroch energi, samt i form av förvaltningsbislånd. Del svenska stödet haranpassats efter det försämrade säkerhetsläget. De direkta insatserna pålandsbygden, inklusive personalbistånd, har minskats till förmån för ökatimportslöd och slöd som indirekt förbättrar landsbygdens villkor, exempelvisökat slöd till undervisningssektorn och för tillverkning av jordbmksredskap ochutbyggnad av högspänningsledningar som kommer att medföraelektrifiering av landsbygden. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Jordbrukssektorn (inkl. AGRICOM och fiske) Importutbildning (ITC) Omkringhälften av biståndet som utbetalats över landramen har utgjorts av importstöd. I Mogambiques nuvarande krissituation utgör importslödet ett mycket viktigt bidrag till alt vidmaklhålla industriproduktionen och transportapparaten. Del är koncentrerat fill ell fåtal varugrupper såsom råvaror, reservdelar, papper och mediciner. Omkring hälften av importslö det har varit bundet fill inköp i . En mindre del har använts för import av livsmedel, som komplement till katastrofbistånd. Delsvenska och nordiska biståndet lill jordbmkssektorn omfattar tre olika projekt- det s. k. MONAP-programmet, AGRICOM-projektel och fiskeprojektet. Biståndetavser bl.a. stöd fill s.k.gröna zoner, byggnation av lantbmksskolor,utsädesproduklion, ell velerinärprojekt, förvaltningsbistånd (till olikaenheter inom jordbmksministeriel), slöd fill småbmkarsek-torn, del senasle årelfrämsl i form av insatsvarör (utsäde och handverktyg), samt till projekt inomhusdjurs- och skogssektorerna. Särskilda insalser görs för fiskesektorn (förutveckling av det småskaliga och hantverksmässiga fisket) och marknadsföringav jordbmksprodukter (AGRICOM). Förseningar har uppstått i programmetsgenomförande lill följd av bl. a. säkerhetsproblem på landsbygden. Programmelhar successivt anpassals därefter. 1985/86: 100 Bil. Stödethar koncentrerats till yrkesutbildning, alfabetisering, vuxenutbildning ochläromedel. Programmets genomförande har inte nämnvärt påverkals avsäkerhetslaget, då allernaliva projekfiösningar presenterats av . Konsultfondenhar utnyttjats för finansiering av mer än 30 studier inom sektorernatransporter och kommunikafioner, energi, skogsindustri saml geologi ochmineralogi. Fonden avses i fortsättningen främst användas för planering ochuppföljning av insatser inom olika samarbelssektorer. Stödetomfattar ett industriprojekt för tillverkning av sågade trävaror och spånskivori . Projektet genomförs tillsammans med arabfonden BADEA.Investeringsfasen är avslutad och ett sågverk och en spånskivefabrik har saltsi drift. Det mogambikiska företaget kommer atl få svenskt slöd tilldriften av anläggningen som inleds 1985/86. Biståndutgår ett projekt för energidistribution och elektrifiering i landet.Projektets genomförande har försenats till följd av säkerhetsproblem. På siktinnebär projektet ett viktigt bidrag fill industri- och landsbygdsutveckling iMogambique. 1985/86:100 Upprustning av industrier gjl Olikainsatser genomförs för atl med svenskl stöd genom samarbete med svenskasysterförelag msta upp befinfiiga industrianläggningar, vilka stått sfillaeller haft outnyttjad kapacitel fill följd av brist på reservdelar,insats-varor, råvaror m. m. Samarbetet har sin huvudsakliga inriktning påutbildning och produktionsutveckling. Dennafond används för att bidra till att täcka valutakostnaderna för av Mogambiquerekryterad utländsk personal, vilken utgör en viktig förstärkning av denmogambikiska administrationen. Inomleleseklorn utgår konsult- och ulbildningsstöd i samband med uppmstning ochutbyggnad av landets telenät. Biståndet till civilflyget avslutas i december1985. Det har avsett installafion av flygplatsbelysning och administrativt stödtill flygbolaget . Biståndförbereds genom ITC för atl hjälpa Mogambique förbättra mtinerna förinternationell upphandling och materialadministration. SAREClämnar stöd lill forskningsverksamheten vid i rekryleringsorganisalion () har ca 40 volontärer iMogambique, rekryterade med finansiellt stöd från SIDA. lämnas stöd lill den mogambikiskakvinnoorganisationen sociala verksamhet. /85 utgickkatastrofbistånd om 29,4 milj. kr. 1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt bistånd/person - totalt (exkl. östländer) 3,2 milj. (1984) (1983) (1984/85) , . . , , ... Prop. Ekonomiskoch social utveckling .. , Nicaraguassträvanden att bygga upp landel efler inbördeskrig och naturkatastrofer harmött växande svårigheter. har regeringsfienfiiga gmppermed utländskt slöd intensifierat sina attacker mot . Migrationen harökat starkt till följd av kriget. Krigshandlingarna har alllmer inriktats motekonomiska mål. Ekonomin försämras fortlöpande p. g. a. de stora resurser somgår ål för krigsskador och försvar. Kostnaderna för försvarel uppskattas lillca av budgeten. Kapitalförstöring och produktionsbortfall lill följd avkriget beräknas under 1981-1984 till 393 milj. dollar. Inom exportsektorn varproduktionsbortfallet 192 milj. dollar. Landels ekonomi försvagas ylleriigareav blockering av lån från internationella finansorgan samtdel 1985 proklamerade handelsembargol. I samband med de allmänna valen i november 1984upphävdes undan-tagslillslåndel i landel. Det återinfördes dock i oktober 1985med hänvisning till krigssituationen. Närmast efter den nya regeringens tillträde 1979skedde en ekonomisk återhämtning och BNP ökade 1980 . Återhämtningenhar därefter varit långsam med en BNP-ulveckling om 1981, 1982,4,1983 och 1984, vilket innebär atl produklionen fortfarandeunderstiger nivån före inbördeskriget . Den svaga produktionsutvecklingenunder del senasle årel är främst att hänföra lill jordbruket. KafTeskördenminskade till följd av attackerna från regeringsfientligagmpper. För bomull, som efter kaffe är den viktigaste exportvaran, föllproduktionsökningen från 1984, främst på gmnd av brist påimporterade insatsvaror. Handelsembargot kommer ytterligare försvårajordbmksproduktionen, som i hög grad är beroende av importerade insatsvaror. Handelsbalansen uppvisade 1984 elt underskott på318 milj. dollar medan underskottet i bytesbalansen uppgick till . Utlandsskulden har stigit om årel sedan1980 och uppgick 1984 vilket motsvarar av BNP.Därtill kommer kortfristiga skulder på 700 milj. dollar. Skuldljänstkvolenuppgick lill , vartill kommer betalningseftersläpningar på . Utlandsskulden beslår till mer än hälften av bilaterala lån.Skuldomförhandlingar har skett vilkel inneburit att betalningstidernaförlängts. Möjligheterna att få slöd utifrån i form avkrediter och bistånd har minskat. De viktigaste biståndsgivarna har varilVäridsbanken och IDB som dock beviljat nya lån i minskandeomfattning. De största bilaterala biståndsgivarna är och . utsatta situation har framtvingat enomdisponering av den ekonomiska politiken, från uppbyggnad lill överlevnad.Bland de åtslramningsålgärder som regeringen genomför märks bl.a.en restriktivfinanspolitik, devalvering av valulan, uppskjutande av nya invesleringar,slopandet av prissubvenlioner på basvaror, stimulering av effektiva förelagsaml införandet av lönsamhelskrilerier för statliga företag. Denoffentliga sektorns andel av näringslivet har ökat och 229 Idenna ingår gruvindustrin, el- och valtenförsörj- Prop. 1985/86: 100 ningensaml bank- och försäkringsväsendet. Investeringarna inom närings- Bil. 5 livethar varil låga, och sker främsl inom den offentliga sektorn.Arbetet på en jordreform har fortskridit och 1984 hade omkring 720 000 hajordutdelats. Målel är att av jorden skall överiämnas till småbönder, medan skall lilldelas statliga och privata produktionsenheter. Arbetslösheten har efler en nedgång 1979-1981stigit till 1982-1984. Inflationen ökade från 1983 lill 1984.Kraftiga prisökningar 1985 tyder på att inflationen inte kommer undersliga . Trots de ekonomiska svårigheterna har betydandesatsningar gjorts belräffande ulbildning och hälsovård. Analfabetism ochbarnadödlighet har kunnat nedbringas. Statens utgifter, främsl för socialaändamål och för krigsmakten, har ökat från av BNP 1980 lill 1984.Budgetunderskottet ökade under samma lid från lill av BNP. Utvecklingssamarbetetmed regleras i elt tvåårsavtal för budgetåren 1984/85 och 1985/86.Det omfattar 165 milj. kr. varav 90 milj. kr. avser /86. Sedandel svenska biståndet inleddes har totah 405 milj.kr. utbetalats t.o.mbudgelårel 1984/85, varav 70 milj.kr. som katastrofbistånd och 28 milj. kr sombidrag genom enskilda organisationer.