prop · G903128 · 1985-12-31 00:00:00 — Denär vilande också som infaller mellan studieterminerna i denutbildning för vilken studiestöd utges. En vilande SGI blir åter gällande förstnär den utbildning för vilken studiestödet utges är avslutad eller när ettdefinitivt studieavbrott görs. Reglerna om vilande SGI och studietids-SGIomfattar även föräldrapenningförmånerna enligt AFL. 2.2 Olikaformer av studiestöd Prop. Fördem som bedriver studier finns olika former av studiestöd, bl.a. studiehjälp,studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösaoch utbildningsbidrag för doktorander. Reglernaför beräkning av den tid som berättigar till studiestöd skiljer sig mellan deolika studiestödsformerna. Studiehjälputges till elever mellan i gymnasieskolan och i annan utbildningpå gymnasial nivå. Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg,inackorderingstillägg och återbetalningspHktiga studiemedel. Stödet utgesendast för studier under terminstid och beviljas vanligen för etl läsår somavser . Studiehjälp fördelas vanligen på en hösttermin som är fyramånader och en vårtermin som omfattar . Höstterminen påbörjas somregel omkring och avslutas . Vårterminen påbörjasomkring och pågår till omkring . Förett stort antal fall beviljas emellertid studiehjälp för kortare eller längredel av läsåret. Som exempel kan nämnas specialkurser i gymnasieskolan som oftapågår under en termin eller endast en del av terminen. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå regeringenatt i en proposition till förorda att studiebidrag och extra tillägginom studiehjälpen skall kunna utges . Studiemedelutges till den som studerar på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Tillstuderande på gymnasial nivå kan studiemedel utges fr.o.m. höstterminen det åreleven fyller . För studerande på eftergymnasial nivå finns inte någonmotsvarande åldersgräns. Studiemedel består av studiebidrag och ålerbetalningspliktigastudiemedel. Stödet utges endast för terminstid och beviljas vanligen för ettläsår som avser . Höstterminen påbörjas vanligen i månadsskiftetaugusti-september och pågår till omkring . Vårterminen påbötjasdärefter omgående utan något uppehåll i studierna och sträcker sig till börjanav juni månad. Vidvissa utbildningar l.ex. inom områdena lantbruk och teknik förekommerutbildning under sommarferierna. Sådana studier berättigar till studiemedel. Särskiltvuxenstudiestöd är i första hand avsett för arbetstagare med kort utbildningsom tar ledigt för att studera och då går miste om sin lön. Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa är främst avsett för långvarigt arbetslösa sompåbörjar studier. Bådaformerna av vuxenstudiestöd består av vuxenstudiebidrag och återbetalningspliktigastudiemedel. Vuxenstudiestödenutges under terminstid men också under julferier. Stödet utges således förytterligare den tid som motsvarar jullovets längd. Utbildningsbidragför doktorander kan utges till den som bedriver forskarutbildning vidhögskola. Bidraget beviljas i sänder och är vanligen inte terminsbundet. Som framgår av det nuredovisade har del övervägande flertalet studerande sommarferier som pågårfrån . 1985/86: 128 2.3 Samordning mellan studiestöd och sjukpenning/ föräldrapenning Vuxenstudiebidragetskall minskas med belopp som har utgetts i sjukpenning enligt 3kap. AFL eller motsvarande ersättning enligt annan författning (7 kap. 17 § SsLoch 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa).Vuxenstudiebidraget minskas dock inte med sjukpenning som har beräknats på studietids-SGI.En samordningsregel gäller också i fråga om vuxenstudiebidrag ochföräldrapenning (7 kap. 17 a § SsL). 1985/86; 100, bil. 10 (s. 371 f) har lagts fram förslag om en ändring medinnebörden att en studerande som uppbär föräldrapenning på grundval av en studietids-SGIinte skall få sill vuxenstudiebidrag reducerat med hänsyn tillföräldrapenningen. Beträffandeövriga studiestödsformer finns inte motsvarande regler om samordning av bidragoch sjukpenning/föräldrapenning. Däremot reduceras den del av de ålerbetalningspliktigastudiemedlen som har undantagits från återbetalning enligt 8 kap. 78 § SsL, omsjukpenning har utgetts med mer än . per dag under aktuell sjukperiod (8kap. 79 § SsL). Även i dessa fall undantas sjukpenning som har beräknats pågrundval av studietids-SGI. 3.1 Aktivering av vilande SGI under sommarferierna Mitt förslag: Fören studerande som är sjuk eller föräldraledig under sommarferier - och inteuppbär studiestöd under dessa ferier -skall sjukpenning ochföräldrapenningförmåner beräknas på grundval av vilande SGI, om denna SGI ärhögre än studietids-SGI. Detta gäller för alla försäkrade som omfattas avreglerna om vilande SGI och studietids-SGI. Skälen för mitt förslag:Som en följd av att det ekonomiska skyddet vid sjukdom inom studiestödssystemetförstärktes kombinerades rätten atl behålla en tidigare SGImed att denna görs vilande om studierna beräknas pågåminst . Så länge som SGI vilar utbetalas ingen sjukpenning ellerföräldrapenningförmån på grundval av den. Med utbildningstid avses förutom dentid för vilken studiestödet utges, även den ferietid som infaller mellanstudieterminerna i den utbildning för vilken studiestödet har beviljats. Mångastuderande förvärvsarbetar emellertid parallellt med studierna och underferierna. För att bortfall av sådan arbetsinkomst skall kunna kompenseras vid sjukdominfördes även regler om en Prop. 1985/86: 128 studietids-SGI.På denna SGI beräknas sjukpenning och föräldrapenningförmåner underutbildningstiden. SGIutgör den försäkrades beräknade inkomst framåt itiden. För en studerande som förvärvsarbetar enbarl under ferierna innebärdetta vid sjukdom eller föräldraledighet under ferietid att ersättningen frånförsäkringskassan kan vara betydligt lägre än det aktuella inkomstbortfallet. Mångavuxenstuderande är tjänstlediga från sina ordinarie arbeten under studietiden.Det finns ofta en överenskommelse om tjänstledighet för studier mellanarbetsgivaren och den anställde, som innebär att den senare återgår till sittarbete under främst sommarferier. Åtskilliga vuxenstuderande har riktat kritikmot den låga kompensation som studietidssjukpenningen ger i förhållande lillden faktiska inkomstföriust som sjukdom under ferierna leder till. Jaganser att det är angeläget att de studerande har ett så bra försäkringsskyddvid sjukdom och föräldraledighet som möjligt. Detta framför allt med tanke påatt många studerande har bildat familj och har ett ansvar för familjensförsörjning. De regler som gäller för olika former av ekonomiskt stöd understudietiden bör därför vara sådana att de inte skapar osäkerhet inför valet attta steget till studier. Jagföreslår därför att reglerna om beräkning av sjukpenning och föräldrapenningförmånerändras så atl en vilande SGI åter blir gällande, aktiveras, understudieuppehåll mellan vår- och hösttermin om denna SGI ger högre sjukpenning änstudietids-SGI. Förändringen av de nuvarande reglerna bör omfatta allastuderande som uppbär studiestöd. Enaktiverad SGI bör gälla från och med dagen efter den period för vilkenstudiestödet har beviljats och bör åter bli vilande från ochmed den första dag på vilken studiestödet för höstterminen belöper ellerberäknas komma att belöpa. Vid sjukdom eller föräldraledighet därefter understudietid beräknas ersättningen på grundval av eventuell studietids-SGI.Övergångarna mellan de två typerna av SGI-beräk-ning bör således ske omedelbartvid vårterminens slut och höstterminens början. Någon särskild förhandsanmälan tillförsäkringskassan bör inte krävas. Förklarhetens skull bör det sägas att för studerande som under sommarferieruppbär studiestöd skall ingen aktivering ske av SGI. Närdet gäller julferierna föreslår jag ingen ändring av nuvarande regler. För denstora gruppen högskolestuderande sträcker sig höstterminen in utannågot uppehåll för julferier. Särskilt vuxensludiestöd kan också utges . Någon ändring i sjukförsäkringsreglerna är således inte påkallad fördessa grupper. Jagär emellertid medveten om att det finns vissa grupper studerande, l.ex. studerande i komvux eller i den , som har ett studieuppehåll då studiemedel inte utges. De kan således hamna i en situation vid sjukdom där studiestöd inte utges och sjukpenningen endast kompenserar en mindre del av inkomstbortfallet. Det rör sig dock alltid om en förhållandevis . Detskulle vara förenat med betydande administrativa olägenheter att låta denvilande sjukpenningen träda i kraft också vid sådana mycket korta studieavbrott.Jag är därför inte beredd att låta de nya reglerna omfatta andra perioder änsommarferierna. Sommarferierna börjar förflertalet studerande . Ändringen i lagen (1962:381) om allmänförsäkring bör därför träda i kraft den . 1985/86: 128 3.2 Studietidssjukpenning vid studier som beräknas pågåkortare lid än Mittförslag: Reglerna om vilande SGI och studietids-SGI skall gälla oavsettutbildningstidens längd. Vidare upphör deregler om avräkning som innebär att vuxensludie-bidraget och reduceringen avskulden för återbetalningspliktiga studiemedel skall minskas med det beloppsom har utgetts i sjukpenning/föräldrapenning . Skälen för mitt förslag:Utgångspunkten för det förbättrade sjukförsäkringsskyddet för studerande somgäller är att det ekonomiska behovet i stort sett får anses varalika under studier och sjukdom. Som en följd av förbättringen av det ekonomiskaskyddet vid sjukdom inom studiestödssystemet gäller sålunda principen atlstudiestödet utges jämsides medeventuell studietidssjukpenning. Enligt 3 kap. 2 § AFLskall till grund för beräkning av SGI läggas den årsinkomst av förvärvsarbetesom den försäkrade kan antas komma att ha fills vidare. Att inkomsten skallberäknas som årsinkomst innebär enligt gällande praxis att fillfälligainkomständringar och inkomstvariationer under olika delar av året inte skallpåverka SGI. Sjukpenningen kan vid ett långvarigt sjukdomsfall utges under långtid och det har då inte ansetts riktigt att en fillfälligt hög eller låginkomst vid tiden för insjuknandet skall bestämma sjukpenningens storiek förhela sjukperioden. Gällande praxis vidberäkning av SGI har kommit uttryck i en av utfärdadkungörelse (RFFS 1981:5). I kungörelsen föreskrivs att endast sådan inkomstskall beaktas som en försäkrad kan antas komma att ha tills vidare av egetarbete i följd. Närdet nuvarande systemet med sjukpenningberäkning för studerande infördes undantogsmot bakgrund av den redovisade tillämpningen de som studerar kortare tidän från de nya reglerna. Studiefidssjukpenningskall således f. n. inte beräknas för den som beräknas studera . Sjukpenningen beräknas i stället på den förvärvsinkomst som denstuderande hade före utbildningens början. För den som uppbär särskiltvuxenstudiestöd finns avräkningsregler som innebär att vuxenstudiebidragetskall minskas med det belopp som har utgetts i sjukpenning. överkompensationfinns inte för de studerandegrupper som har andra Prop. 1985/86: 128 former avstudiestöd. Dessa studerande blir således vid studier som understiger sexmånader överkompenserade vid sjukdom eftersom de uppbär såväl oreduceratstudiestöd som sjukpenning beräknad på tidigare förvärvsinkomst. För dem somuppbär ålerbetalningspliktiga studiemedel påverkar dock uppburen sjukpenningskuldreduceringen vid längre sjukdomsperioder. Jaganser att de nu berörda olikheterna i behandlingen av de skilda studerandegruppernabör undanröjas. Sociala förmåner bör inte utges på ett sådant sätt alt enstuderande får det ekonomiskt bättre ställt vid sjukdom än när han är frisk. Jagföreslår därför atl reglerna i 3 kap. 5 § Qärde stycket AFL om vilande SGI och studietids-SGIskall gälla oavsett utbildningstidens längd, dvs. även om studierna beräknaspågå än . En konsekvens härav blir att studietids-SGI,om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda, skall beräknas även omförvärvsarbetet avses pågå än . Detbör påpekas att del fortfarande kommer att finnas en nedre gräns för hur storinkomsten skall vara innan sjukpenning kan utges. Enligt 3 kap. 1 § AFLföreligger rätt till sjukpenning endast om den försäkrades SGI uppgår tillminst . I7 kap. 17 och 17 a §§ SsL finns som jag tidigare nämnt regler om avräkningmellan vuxenstudiebidragel och sjukpenning/föräldrapenning enligt AFL. Enligtdessa regler skall för tid, under vilken den studerande uppbärvuxenstudiebidrag, bidraget minskas med det belopp som har utgetts isjukpenning eller föräldrapenning för samma fid. Vidarefinns i 8 kap. 79 § SsL regler om avräkning gentemot den skuldreducering somsker om en studerande, som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel, är sjukmer än . Jaghar föreslagit att den SGI som gällde innan studierna påbörjades skallhållas vilande av en studieperiod, för vilken den studerandeuppbär studiestöd, även om utbildningen beräknas pågå än sexmånader. Det innebär att en sjukpenning enligt AFL som grundar sig på envilande SGI inte kan utges parallellt med ett studiestöd. Under sådanaomständigheter behövs inte några avräkningsregler gentemot sjukpenning enligt AFL.De avräkningsregler som gäller föräldrapenning kan också tas bort. 3.3Kravet på sjukanmälan upphör för studiehjälpstagare som inte haråterbetalningspliktiga studiemedel 1985/86: 128 Mittförslag: För studiehjälpstagare, som uppbär annan studiehjälp än ålerbetalningspliktigastudiemedel, slopas skyldigheten enligt 3 kap. 17 § SsL att anmäla sjukdom lillförsäkringskassan. Kassans prövning av sjukperioder upphör för dessastuderande. I stället skall studiemedelsnämnden och läroanstalten i enlighetmed föreskrifter, som utfärdas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer, kunna fordra att eleven genom läkarintyg styrker studieoförmåga pågrund av sjukdom. Riksförsäkringsverketsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: För rätten atl få behålla studiestödet under sjukperiod ochfå reducering av studieskuld (för återbetalningspliktiga studiemedel) på grundav sjukdom krävs atl den studerande gör sjukanmälan till . Harsådan anmälan gjorts skall pröva om hel studieoförmåga pägrund av sjukdom föreligger och, om så bedöms vara fallet, godkännasjukperioden. Närdet gäller de studerande som uppbär studiehjälp har bestämmelserna i omsjukanmälan till i praktiken kommit att tillämpas endast ifråga om studiehjälpstagare med ålerbetalningspliktiga studiemedel. Entillämpning av anmälningsskyldigheten för alla studiehjälpstagare skulleinnebära att 300000 gymnasiestuderande i förekommande fall skulle göra sjukanmälantill som sedan har att pröva om studieoförmåga på grund avsjukdom föreligger. Den begränsade tillämpningen av sjukanmälningsregeln harenligt vad uppgivit inte haft några negativa effekter.Riksförsäkringsverket har därför i samråd med centrala studiestödsnämndenföreslagit att bestämmelserna om anmälan och prövning av sjukdomsfall slopasför studiehjälpstagare som uppbär enbart studiebidrag. Jag vill erinra om att delhuvudsakliga syftet med studiestödet är att de studerande skall ha ekonomiskmöjlighet att bedriva studier. För att en studerande skall ha en ekonomisktrygghet även om han blir sjuk har han tillförsäkrats rättalt behålla studiestödet under sjukdom. Jagdelar riksförsäkringsverkels uppfattning all det mot denna bakgrund och denhittillsvarande begränsade tillämpningen inte finns anledning att upprätthållanuvarande krav på att skall ta emot sjukanmälan och prövavarje kortare sjukperiod för de studiehjälpstagare som inte uppbäråterbetalningspliktiga studiemedel. Mot bakgrund av vad jag nuhar anfört bör skyldigheten att göra sjukanmälan till slopasför studerande som har studiehjälp som inte omfattar ålerbetalningspliktigastudiemedel. För denna grupp bör i stället införas den ordningen att skolan ochstudiemedelsnämnden skall kunna fordra atl eleven genom läkarintyg styrkeroförmåga att bedriva sina studier på grund avsjukdom. Behovet av läkarintyg torde främst föreligga vid längre studieavbrotteller i fall då upprepade korta studieavbrott förekommer. För klarhetens skull villjag framhålla att mitt förslag inle berör studerande som har beviljatsstudiemedel enligl 4 kap. SsL. För dem görs således ingen ändring av nuvarandeanmälningsplikt och skall även i fortsättningen pröva dessastuderandes sjukperioder. avser dock att tillsammans medcentrala granska erfarenheterna av nuvarande regler pådessa områden. Prop.1985/86: 128 3.4 Administration av särskilt vuxenstudietöd förarbetslösa Mittförslag: Uppgiften att beräkna storleken av särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa och betala ut sådant stöd förs över till de sludiesocialamyndigheterna. Skälenför mitt förslag: I prop. 1984/85:184 om ändrad administration av studiehjälpoch vuxenstudiestöd m. m. (SfU 25, rskr. 327) föreslogs att helaadministrationen av vuxenstudiestöden den skulle föras över till destudiesociala myndigheterna. är det försäkringskassorna som svarar förbeloppsberäkning och utbetalning av stöden. budgetproposition (prop. 1985/86:100, bil. 10) har regeringen påföredragning av chefen för lagt fram förslag omändringar i I kap. 6§ SsL med innebörden att studiestödet skall handhas av cenlralastudiestödsnämnden, studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämnderna. Motsvarandeändring bör nu göras i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa. 3.5 Vissa följdändringar i studiestödslagen (1973:349) Mitt förslag:Reglerna om möjligheter att vägra godkänna studerandes sjukperiodeller del därav anpassas till vad som gäller beträffande kassansmöjligheter att dra in eller sätta ned sjukpenning. Detta avser fall av vägranatt ta emot besök från och fall av underlåtenhet attunderrätta om vistelseadressen vid bortovaro undersjukperiod. För vägran att godkänna sjukperiod eller del därav skall i dessa situationerockså krävas att ett sådant beslut är motiverat vid en helhetsbedömning avomständigheterna i det enskilda fallet. Skälen för mitt förslag: I3 kap. 18 § och 4 kap. 34 § SsL anges att får vägra attgodkänna sjukperiod eller del därav om den studerande vägrar att ta emot besökav person som fått i uppdrag av atl verkställa sjukkontroll.En motsvarande bestämmel- se finns i 3 kap. 17 § AFL,som avser möjlighet att dra Prop. 1985/86: 128 in ellersätta ned sjukpenning i vissa fall. Denna bestämmelse har ändrats från och medden (prop. 1985/86:38, SfU 3, rskr. Därvid har begreppetsjukkontroll ersatts med en beskrivning som bättre täcker avsikten medåtgärden. Bestämmelsen i AFL gäller numera vid vägran att att ta emot besök avperson från som fåll i uppdrag atl utreda rätten tillsjukpenning eller behovet av rehabiliteringsåtgärd. Motsvarande ändring börgöras i de nyssnämnda lagrummen i SsL. Enligtsamma bestämmelser i får vägra att godkänna sjukperiodeller del därav om den studerande under sjukperiod ändrar vistelseort utan altunderrätta kassan. Den berörda ändringen i 3 kap. 17 § AFL innebar också attindragning eller nedsättning av sjukpenning bara kan ske om den försäkradeunderlåter att meddela sin vistelseadress vid annan äntillfällig bortovaro. Underrättelse om ändrad vistelseadress fordras därförinte längre vid tillfällig bortovaro under ett sjukdomsfall. Med tillfälligbortovaro avses enligt vad som uttalas i prop. 1985/86:38 (sid. 10) sådanbortovaro som varar . Ändringar bör nu göras i SsL så altöverensstämmelse uppnås med vad som gäller enligt 3 kap. 17 § AFL. Slutligenbör också en anpassning fill AFL ske när det gäller en allmän förutsättning föratl i de fall som nämnts i det föregående besluta att inte godkänna sjukperiodeller del därav. Genom den angivna ändringen i 3 kap. 17 § AFL klargjordes attpåföljd i form av indragning eller nedsättning av sjukpenning i där beskrivna situafionerskall komma i fråga bara om det är motiverat vid en helhetsbedömning avomständigheterna. Jag förordar alt motsvarande förtydligande görs i 3 kap. 18 §och 4 kap. 34 § SsL. Vägran att godkänna sjukperiod eller del därav bör alltsåförutsätta att en sådan påföljd framstår som motiverad i del särskilda falletav vägran ta emot besök från eller av underlåtenhet attmeddela sin vistelseadress vid annan än tillfällig bortovaro.Vad som har uttalats i prop. 1985/86:38 om användning av den där behandlade påföljdsmöjlighetenbör kunna tjäna till vägledning för kassorna också när det gäller att pröva omsjukperiod skall godkännas eller ej. 3.6 Kostnader och finansiering Förslagetatt sjukpenning och föräldrapenningförmåner under sommarferierna skall utgespå grundval av vilande SGI om den är högre än studietids-SGI beräknas ökasjukförsäkringens utgifter för utbetalda ersättningar. Slopandet av sexmånadersgränsen,så att sjukpenning och föräldrapenningförmåner för de studerande som uppbärstudiestöd beräknas på grundval av studietids-SGI oavsett utbildningstidenslängd, beräknas däremot minska sjukförsäkringens utgifter för utbetaldaersättningar. Sammantaget beräknas dessa förändringar innebära oförändradekostnader. 4Upprättade lagförslag P'"°p-'' '8 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 3. lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Förslagenunder 2 och 3 har upprättats i samråd med chefen för . Jaghemställer att regeringen föreslår att anta lagförslagen. Vidarehemställer jag alt regeringen föreslår att besluta att förkorta motionstidentill . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1985/86: 128 Regeringensproposition ................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ... 12 1 Inledning .................................................... 12 2 Nuvarande ordning ........................................ 13 2.1 Studiestödet under sjukdom samlsjukpenning och föräldrapenningförmåner för studerande ............................................. . 13 2.2 Olika former av studiestöd ......................... . 14 2.3 Samordning mellan studiestödoch sjukpenning/ föräldrapenning 15 3 Föredragandensöverväganden ........................ . 15 3.1 Aktivering av vilande SGI undersommarferierna 15 3.2 Studiefidssjukpenning vidstudier som beräknas pågå kortare tidän ................................... . 17 3.3 Kravetpå sjukanmälan upphör för studiehjälpstagare som intehar återbetalningspliktiga studiemedel .... 19 3.4 Administration av särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa .. 20 3.5 Vissa följdändringar istudiestödslagen (1973:349) 20 3.6 Kostnader och finansiering ......................... 21 4 Upprättade lagförslag .................................... 22 5 Hemställan ................................................. 22 6 Beslut ........................................................ . 22 Tryckeri, 1986 23