prop · G90325 · 1985-12-31 00:00:00 — 10, s. 283 att del kunde bli nödvändigt förtalboks- och (TPB) att göra en bedömning av behovensåväl för enskilda studerande som för skUda ämnesområden och att företräde idenna situation borde ges åt produktion av kurslitteratur för studerande somgenomgår grundläggande högskoleutbildning eller annan utbildning som kan antasvara av direkt värde för vederbörandes yrkesverksamhet. Riksdagsbeslutetinnebar att TPB skuUe tiUämpa den föreslagna prioriteringen vid fördelningen avmedel (SfU 1983/84; 16, rskr 184), Jag anser att i en situation då ett storttilläggsanslag behövs för att täcka de behov som i första hand skall tUlgodosesur förevarande anslag, får behovet av studielitteratur för en forskarstuderandetillgodoses pä annat sätt. TPB:suppgifter om erforderligt överskridande var vid ansökningen i juni 1985preliminära. De aktuella antagningssiffrorna tyder på alt ett överskridande om2 milj. kr, är tillräckligt för att täcka behovet av studielitteratur igrundläggande utbildning och yrkesutbildning. Jag hemställer att regeringenföreslår atttill Bidrag tUl vissa studiesociala ändamål på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisa ett reservationsan slag av . 1985/86:25 F. Kulturverksamhet m. m. [7] F 32. Närden första etappen av byggnadsvårdsreformen beslutades uttalade föredraganden (prop.1980/81:122, s. 19-20) bl.a. att problemet med Gotlandskyrkornas vård ochrestaurering kräver särskilda insatser. Vid beräkningen av den totalamedelsfördelningen på byggnadsvårdsområdet beaktades därför behovet avsärskilda vårdinsatser på . Föredraganden uttalade vidare att han fanndet lämpligt att restaureringsresurserna ställdes till riksantikvarieämbetetsoch statens historiska museers (RAÄ) förfogande och att fördelningen avresurser förutsattes ske i samråd med bl.a. församlingarna, kommunen ochlänsstyrelsen. Det borde ankomma på RAÄ att finna lämpliga former för planeringav insatserna. ,vars förslag i betänkandet (SOU 1979:17) Kulturhistorisk bebyggelse - värd attvårda, huvudsakligen låg till grund för regeringens proposition i ärendet,föreslog bl. a. att en statlig byggnads-hytta skulle inrättas på Gotiand medfrämsta uppgift att ta hand om de mera krävande restaureringsarbetena, i förstahand de mest eftersatta kyrkorna. Föredraganden avvisade förslaget att medstatligt arbetsgivaransvar inrätta en byggnadshytta men anförde i delsammanhanget att det givetvis inte var något som hindrade att man prövade attstödja uppbyggandet av en byggnadshytta i lokal regi. Vidsin behandling av regeringsförslaget underströk kulturutskottet (KrU 1980/81:23s. 3-7) betydelsen av målmedvetna och genomtänkta ålgärder till skydd förkyrkor och andra byggnadsverk på Golland. Utskottet uttalade bl. a. att detutgick ifrån att RAÄ genom kontinuitet i bidragsgivningen och samverkan medregionala och lokala organ, däri inräknat församlingarna, skulle medverka tilluppbyggandet av en verksamhet med karaktär av byggnadshytta. Enligt utskottetskulle den organisation och de arbetsformer som ligger i begreppetbyggnadshytta utgöra de bästa garantierna för bevarande av denhantverksskicklighet och materialkännedom m. m. som iir en förutsättning fördel viktiga byggnadsvårdsarbete som det här är fräga om. Det skulle på så sättskapas ett byggnadsvårdscentrum och därmed goda föruisättningar för attkunskaper och erfarenheter på området kunde både spridas till andra delar avlandet och föras vidare lill kommande generationer. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1980/81:265), RAÄöveriämnade till regeringen en inom ämbetet verkställdutredning om en byggnadshytia på Golland, Utredningenutmynnade i förslaget att en särskild stiftelse - hyttan på Gotiand skulle bildas med RAÄ, kommuii, förening en fornvänner samt en partiell kyrklig samfällighet som stiftare. Stiftelsens främsta uppgift skulle enligt förslaget vara att främja kultur minnesvärd genom att på uppdragsbasis bedriva en byggnadsverksamhet som inriktas på vård och underhåll av de medellida kyrkorna, 2o ringmur och ruiner samt kulturhistoriskt värdefullbebyggelse i övrigt på Gotland.Detta syfte skulle även tillgodoses genom utbildning av hantver- Prop. 1985/86:25 käre och lärlingar, tillverkning av byggnadsmaterial, utveckling av metoderför restaurerings- och underhållsarbeten samt sammanställning och spridning avkunskaper och erfarenheter från verksamheten. Enligt förslaget skulle det ävenankomma på stiftelsen att bevilja statsbidrag för vård och underhåll av degotländska kyrkorna. Medhänsyn bl.a. lill att den partiella kyrkliga samfällighet, som förutsattsutgöra en av stiftarna, vid skrivelsens datering ännu inte bildats utgick RAÄfrån att stiftelsebildningen borde vara genomförd den och atthyttans egentliga verksamhet borde kunna börja senast . RAÄhemställde att regeringen skulle 1. föreslå att /84 anvisa ett särskilt anslag om 2,5 milj. kr. för altsäkerställa erforderiiga bidrag till vården av de medeltida kyrkorna päGotland, 2. föreslå att godkännastiftelsebildningen i enlighet med ett i utredningen presenterat förslag till stifteiseurkund, 3. föreslå att ställaovannämnda anslag till stiftelsens disposition samt till stiftelsen överlämnabefogenhet alt pröva frågan om fördelning av dessa bidragsmedel underförutsättning alt stiftelsen utför ifrågavarande arbeten samt 4. godkänna ett i utredningenframlagt förslag till finansieringsavtal och fastställa ett likaledes iutredningen framlagt förslag till stadgar för stiftelsen samt vid behovtillsätta en organisationskommitté för att förbereda stiftelsens verksamhet. Avförslaget framgick vidare att RAÄ förutsatte all arbetsmarknadsstyrelsensanläggning vid Djupkvior med där befintlig utrustning och material skulle överiåtasåt RAÄ för att utgöra RAÄ;s bidrag till stiftelsekapitalet. RAÄ;sutredning har genom verkets egen försorg remissbehandlats. Yttranden harinhämtats från , länsarbetsnämnden i ,i , i , . Enligt RAÄ har remissinstanserna uttalat enklart positiv inställning lill bildandet av en stiftelse med den inriktningoch organisation som angavs i utredningen. () har föreslagit att en särskild stiftelse - Byggnadshyttan på - skall bildas med RAÄ, , föreningen fornvänner samt en partieU kyrklig samfällighet inom som stiftare. Hyttan skall på uppdragsbasis och med full kost nadstäckning bedriva en byggnadsverksamhet som inriktas på vård och underhåll av de medeltida kyrkorna m.m. Stiftelsen skall även utbilda hantverkare, tillverka byggnadsmaterial, utveckla metoder för restaure rings- och underhållsarbeten samt sammanställa och sprida kunskaper och 29 Prop.1985/86:25 erfarenheter från verksamheten, allt med syfte att främjakulturminnesvärden. RAÄ;sförslag innebär ett regionalt och lokalt ansvarslagande för hytt-verksamheten.Detta ligger väl i linje med de önskemål som uttrycktes i byggnadsvårdspropositionen(1980/81:122) och i uttalanden (KrU 1980/81:23, rskr 265) medanledning av propositionen. Mot bl.a. denna bakgrund finner jag det angelägetatt den föreslagna stiftelsebildningen nu kommer tiji stånd. Enligtförslaget skall RAÄ ingå bland stiftarna och slå för en del av stiftelsekapitalet.Vidare förutsätts att stifteisens verksamhet delvis skall finansieras genomstatliga bidrag till restaurering av de medeltida kyrkorna m.m. på . Jagvill i detta sammanhang erinra om att har beslutat att fr. o. /84 anvisa drygt 2,5 milj. kr. under anslaget kulturminnesvårdför bidrag till restaurering av kyrkorna m. m. på Golland (prop. 1982/83; 100bil. 10 s. 82, KrU 24, rskr 301). Jag förutsätter all den kontinuerligastatliga insatsen för byggnadshytteverksamheten skall rymmas inom en årlig medelsramav denna omfattning. RAÄ:sinsats till stiftelsekapitalet förutsätts i förslaget utgöras av de tillgångari form av anläggningar vid Djupkvior med där befintlig utrustning och materialsom () f. n. disponerar. Del aktuella värdet avdessa tillgångar har beräknats till . Dessa tillgångar bör , utanatt ersättning utgår till AMS, föras över till RAÄ. Jag avseratt senare, underförutsättning av godkännande härav och efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet, återkomma till regeringen med närmare förslag om RAÄ:söverlagande av dessa tillgångar. TillRAÄ;s utredning finns fogat dels elt förslag till stifteiseurkund för stiftelsenByggnadshyttan på , dels ett förslag till avtal mellan RAÄ, föreningenGotlands fornvänner, samfälligheten Gotiands kyrkor och kommunangående finansiering av stiftelsens verksamhet. Förslagen till stiftelseurkundoch finansieringsavtal bör för kännedom fogas som underbilaga 4.1resp. 4.2 till protokollet i detta ärende. Samfällighetenhar börjat sin verksamhet den . Dess huvuduppgift är att svaraför värden av församlingskyrkorna. Enligtförslaget skall en av stiftelsens uppgifter vara att stödja samfällighetengenom bidrag till olika restaureringsobjekt. Detta förutsätts ske genom att denårliga statliga medelsramen ställs till stiftelsens disposition och attbidragen lill restaureringsobjekten utgår i form av insatser från byggnadshyttan.Jag finner det dock lämphgare att RAÄ efter förslag från stiftelsen ävenfortsättningsvis beslutar om fördelningen av bidragen och avstyrker såledesförslaget i den del som skulle innebära att stiftelsen utövarmyndighetsuppgifter. Medhänsyn tiU att stiftelsens verksamhet ändå bygger på åriiga tillskott avstatsmedel bör staten ha ett visst inflytande i stiftelsens styrelse. Enligt RA.Ä;s förslag tillstadgar för stiftelsen bör styrelsen bestå av sju 30 ledamöter av vilka en utses av regeringen, tvä av RAÄ,två av samfällighe- ten,en av föreningen fornvänner och en av . Prop.1985/86: 25 För envar av ledamöterna skall finnas en ersättare. Styrelseledamotoch ersättare för denna skall utses för av i sänder. skall vara den av regeringen utsedda ledamoten. Styrelsen utserinom sig en vice ordförande. Jagfinner RAÄ:s förslag till styrelserepresentalion väl avvägd. Bl.a. med hänsyntill önskemålet om verksamhetens regionala förankring anser jag dock att styrelsensordförande inte bör utses av regeringen. Jag förordar i stället att styrelsensövriga ledamöter själva utser den sjunde ledamoten, tillika ordförande. Detbör ankomma på regeringen att fastställa stiftelsens stadgar. Jag förutsätteratt det ytteriigare förberedelsearbete som kan erfordras för att hyttansverksamhet skall kunna komma igång kommer att handhas avstiftelsen och att RAÄ biträder i detta arbete i den omfattning som ämbetetfinner det påkallat. Förvärvav fastigheten 49:1, Mörbylänga kommun RAÄhar i en skrivelse till regeringen begärt att för statensräkning få förvärva fastigheten 49; 1 i kommun, län av Mörbylångakommun. Förvärvet motiveras bl.a. av RAÄ;s behov av lokaler till personalen vidden närbelägna museianläggningen Eketorps fornborg. För förvärvet önskar RAÄdisponera medel ur anslaget F 32. Kulturminnesvård, anslagsposten 5.Fastighetsförvaltning, som är avsedd för vård och underhåll av de fastighetersom ämbetet förvallar. Anslaget kan därför inte utan godkännandeanvändas för fastighetsförvärv. Regeringen bör bemyndigas att, om den finnerdet lämpligt, besluta om det aktuella förvärvet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört omöverförande till och statens historiska museer av deanläggningar och övriga tUlgångar som arbetsmarknadsverket nu disponerar vid Djupkvior, 2. godkänna attriksantikvarieämbetet medverkar vid bildandet av stiftelsen påGolland i enlighet med de huvudsakliga förutsättningar som jag har redovisat. 3. bemyndiga regeringen att ta ianspråk medel frän anslaget till Kulturminnesvård för förvärv för statensräkning av fastigheten 49:1: kommun. 1985/86: 25 Bilaga 4.1 Stiftelseurkund för Stiftelsen på ,föreningen fornvänner, samfäUigheten Gotiands kyrkor och Gotlandskommun beslutar härmed att bilda en stiftelse benämnd StiftelsenByggnadshyttan på . Stiftelsensändamål skaU vara att främja kulturminnesvård genom att utföra och medverka ivård och underhåU av de medeltida kyrkorna pä Gotiand, ringmur och ruinersamt kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i övrigt pä Gotiand, genomutbildning av hantverkare m. fl. tiUverkning av byggnadsmaterial samt genomutveckling av metoder och sammanställning och spridning av kunskaper ocherfarenheter vid restaurerings-och underhållsarbeten. Fördet angivna ändamålet skall stiftelsen inrätta och driva en byggnadsrörelse påGotland kallad Byggnadshyltan. anslår stiftarna medel i enlighet med bifogade avtal om finansieringav stiftelsens verksamhet att såsom självständig förmögenhet fortvarande tjänadet ändamål som föreskrivs i stiftelsens stadgar. Beträffande kommunoch samfälligheten Gotiands kyrkor inskränker sig deras finansiella medverkan tiU,såvitt avser , den del av nämnda verksamhet som cj omfattar vårdoch underhåU av de medeltida kyrkorna på Gotiand och, såvitt avser samfäUighetenGotlands kyrkor, sådan verksamhet som omfattar vård och underhåll av nämndakyrkor. Iövrigt ;;kall för stiftelsen gälla de stadgar som upprättas av stiftarna och faststäUsav regeringen. 1985/86: 25 AVTAL mellan , föreningen fornvänner,samfälligheten kyrkor och angående finansiering avStiftelsen på Förfinansiering av den verksamhet som stiftelsen på , nedankallad stiftelsen, skall bedriva i enlighet med ändamål som anges istiftelseurkunden, ingår , föreningen fornvänner,samfälligheten kyrkor och , nedan kallade stiftarna,följande avtal. Stiftarnaförbinder sig att finansiera stiftelsens verksamhet genom att som grundkapitalför investeringar och initialkostnadsläckning tillskjuta värden i kontantereller annat, motsvarande ett belopp av . Samfälligheten Gotlandskyrkor och tillskjuter . SamfäUighetenstillskott sker i form av . samt genom överförande av utrustning ochmaterial som värderas till . tillskott sker iform av överförande av vid Djupkvior meddär befintlig utrustning och material som värderas till . Föreningen tillskott sker i form av att kontorslokalerna i bottenvåningen avföreningens fastighet i hyresfritt ställs till stiftelsensförfogande. Föreningen fornvänners tillskott värderas till . Under§ 1 angivna ekonomiska och andra tillskott skall ställas till stiftelsensförfogande sä snart denna påbörjat sin verksamhet, 3 1985/86. 1985/86:25 Bilaga 5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser punkterna 1 11 och statsrådet såvittavser punkterna 1216. Anmälan till tilläggsbudget I till Statsbudgeten /86 A. m. m. [1] Al. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettförslagsanslag av . Från anslaget betalas löner och omkostnader i arbeismarknadsdepartementetsverksamhet. Detökade antalet asylsökande har medfört att även antaletbesvärsärenden hos har ökat kraftigt. Personalenvid departementets ullänningsenhel har förstärkts tillfälligt för att inte deklagande skall få vänta orimligt länge på regeringsbeslut. Trots detta ochtrots betydande övertidsinsatser har ändå balansen av oavgjorda besvärsärendenökat . Den tillfälliga förstärkningen har därför utökatsytterligare. Utvecklingenav antalet asylsökande tyder på att antalet besvärsärenden även ifortsättningen kommer att ligga på en hög nivå. Det innebär att det också finnsett behov av att mer långsiktigt behålla en del av nuvarande bemanningsnivå.Enligt min bedömning behöver organisationen, med den ärendemängd som kanförutses, utökas med tio årsarbetskrafter. Därutöver behövs en extraförstärkning under innevarande budgetår med medel motsvarande fem tjänster föratt arbeta av den mängd ärenden som f. n. finns i departementet. tillföras anslaget för /86. Jag har idenna fräga samrått med statsrådet . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atttill på tilläggsbudget I tUl statsbudgeten /86 anvisa ett förslagsanslag av . B.Arbetsmarknad m. m. Prop. Innanjaggår vidare med niinaanslagsberäkningar vill jag ta upp frågan om försöksverksamhetmed ökad självstyrelse, [2] Försöksverksamhet med ökad självstyrelse Riksdagenbeslöt ijuni 1984 att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse,det s,k, frikommunförsökel, skall bedrivas fram t.o.m. är 1988 (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr 368). Regeringen har sedan utsett tre landstingskommuner,och , och läns landstingskommuner och niokommuner. , , , , , Varbergoch , som skall ingå i försöket. Avsiktenmed försöksverksamheten är att de deltagande kommunerna ochlandstingskommunerna, efter ansökan, skall kunna få dispens frän vissa statligaregler som kan upplevas som hinder för att bedriva en effektiv kommunalverksamhet. Det kan också gälla att utveckla former för en bättre samverkanmellan kommunala och statliga organ. Undervåren och har de s.k, frikommunerna och frilandstingen i skildaskrivelser kommit in till regeringen med förslag om regeländringar inomarbetsmarknadspolitikens område. Förslagen har beretts vid överiäggningarmellan berörd frikommun och resp. länsarbetsnämnd. En utgångspunkt vidöverläggningarna har varit att staten även i fortsättningen skall hahuvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Innanjaggår in på de olika förslagen vill jag upplysa om att regeringen harbeslutat om en förordning (SFS 1985:788) om försöksverksamhet inomarbetsmarknadspolitikens område i vissa kommuner. Ianslutning till redan inledd försöksverksamhet med arbetsförmedlingsnämnderfår () nu möjlighet att besluta om att utvidga dennaverksamhet även till frikommunerna. En sådan nämnd verkar inom sammageografiska område som en kommun. 1 nämnden ingår representanter förarbetsgivare och fackliga organisationer liksom representanter för kommunen.Arbetsförmedlingsnämnden övertar de uppgifter som åvilar distriktsarbetsnämnden.Meningen är dock inte att därvid förändra den ordning med beslulsdelegering somi dag gäller från distrikts-arbetsnämnd till kontorsföreslåndare ochhandläggare på arbetsförmedlingen. Inrättandet av arbetsförmedlingsnämnderinnebär att en ny samverkansform mellan stat och kommun prövas iarbetsmarknadspolitiken. I anslutning till frikommunförsökel bör också gesmöjligheter för dessa arbetsförmedlingsnämnder att pröva en ordning med friaredisposition av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Jag utgår därvid ifrån att dessanämnder utöver statliga medel för sysselsättningsskapande åtgärder kommer attfå disponera vissa kommunala medel. Fleraförsökskommuner har föreslagit för beredskapsarbete ochrekryteringsstöd än de högst som i normalfallet nu gäller enUgtbestämmelserna i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) resp, förordningen(1983:992) om rekryteringsstöd. Jag föreslår att arbets- Prop.1985/86; 25 förmedlingsnämnderna pä försök fär besluta om tiden iberedskapsarbete och om hur rekryteringsstöd skall utgå. Tidsperiodenbör dock inte fä vara . Inomde landstingskommuner som deltar i frikommunförsökel kommer försök med sysselsällningskontraktalt genomföras. Försöken bygger pä att landstingskommunen får ett bidrag fränstaten mot ett visst angivet sysselsättningsåtagande. Härvid bör även bidragför beredskapsarbete och rekryteringsstöd kunna förlängas till tolv månader.Jag föreslår att länsarbetsnämnden får möjlighet att besluta om en sådanförlängning i samband med att sysselsättningskontrakt tecknas. F.n.kan kommunerna enligt 7 § lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga.arbetsgivare utsträcka den dagliga arbetstiden för ungdomar i ungdomslagpå egen bekostnad i vissa fall. Genom den tidigare nämnda förordningen harregeringen givit arbetsförmedlingsnämnderna i frikommunerna möjlighet alt inomgivna ekonomiska ramar fastställa omfattningen jiv särskilda insatser i frågaom beredskapsarbete och rekryteringsstöd. Jag föreslår att, om enarbetsförmedlingsnämnd finner det angeläget, resurser som har avsatts förberedskapsarbeten och rekryteringsstöd får användas inom försöksverksamhetenför ändamål som möjliggör åtgärder motsvarande en utvidgning av den dagligaarbetstiden i ungdomslag. Ungdomslagenomfattar de ungdomar som har fyllt 18 och ej . Det innebär alt de ungdomarsom har fullföljt och avslutat en minst tvåårig gymnasial utbildning på vårenoch fyller först inte omfattas av ungdomslagen förrän de uppnår18 år. Bland frikommunernas förslag finns önskemål om ändringar på denna punkt. Myckettalar för att reglerna i ungdomslagen på denna punkt borde ändras generellt.Det saknas dock tillräckligt underiag för att nu göra en sådan ändring. Jaganser emellertid att arbetsförmedlingsnämnderna i frikommunerna bör gesmöjlighet att. på samma sätt som beskrivits i fråga om utvidgning avarbetstiden i ungdomslag, använda de avsatta resurserna för beredskapsarbeteoch rekryteringsstöd för att bereda sysselsättning åt den här avseddaungdomsgruppen. Detta förutsätter all undantag görs för frikommunerna från denedre åldersgränserna för beredskapsarbete och rekryteringsstöd. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännavad jag förordat i fråga om arbetsförmedlingsnämnder nas och berörda länsarbetsnämnders rätt att föriänga tiden för beredskapsarbete och rekryteringsstöd, 2. godkännavad jag förordat om arbetsförmedlingsnämndernas rätt att utnyttja resurser som har avsatts för beredskapsarbeten och rekryteringsstöd och om de nedre åldersgränserna för bered skapsarbete och rekryteringsstöd i frikommunerna. [3] B I. förvaltningskostnader. finns särskilda arbetsförmedlingsresurser för all gearbetsmarknadsservice åt flyktingar. Motbakgrund av den kraftiga ökningen av antalet flyktingar under det senaste årelhar AMS i skrivelse hemställt om ytteriigare 15 milj. kr.för att förstärka denna service. Jag anser att de krav som det ökade antaletflyktingar städer på arbetsmarknadsverket bör kunna inom ramen förtillgängliga resurser och är nu inte beredd att tillstyrka denna framställning.Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Underanslaget B 3. Arbetsmarknadsutbildning kommer jag bl.a. att ta upp frågan om enförstärkning av länsarbetsnämndernas resurser för planering och upphandlingför arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. . Jag kommer attföreslå att 2 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Dessa medel bör anvisasunder anslaget B 1. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill förvaltningskostnader på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /86 anvisa elt förslagsanslag av . 14] B 2. Ianledning av prop. 1978/79; 131 om ADB i arbetsförmedlingen m. m. log (AU 34, rskr 304) ställning för att användning av ADB-teknik i arbetsförmedlingenpå är en förutsättning för alt arbetsförmedlingen skall kunnaerbjuda de arbetssökande och arbetsgivarna den service som de har rätt attfordra. AMS har prövat olika såsom sökning av lediga platser, platsbevakning för enarbetssökandes räkning, viss ålgärdsregistrering samt sökande- och arbetsgivareregisler.Samtidigt har en viss anskaffning av terminaler till arbetsförmedlingen skett.AMS har inte någon egen datorkraft för systemet utan har hyrt in sig hos enservicebyrå, (). F. n. pågår upphandlingen av det som beräknas vara i drift i slutet av 1980-talet.Regeringens beslut om vem som skall leverera utrustningen kan väntas tidigast islutet av innevarande år. I1984 års budgetproposition (prop. 1983/84; 100 bil. 12, s. 93) anförde jag atti avvaktan på att AMS får egen datorkraft, utbyggnaden av terminaler vidarbetsförmedlingen inte borde ske så att det totala antalet terminaler överskriderdet antal som ryms dels inom det då gällande avtalet med , totalt I 000terminaler. Genom beslut med anledning av innevarande årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 12, AU 11, rskr 188) kommer dettaantal att uppnås under /86. 1 skrivelse den 24 maj1985 har AMS begärt att få överskrida nämnda antal terminaler för att bygga ut systemet helt i och 3 1985/86: 25 Som jagnyss nämnde har AMS ingen egen datorkraft för ADB-systemet inomplatsförmedlingen utan har hyrt in sig hos CDC. har numeragenom sitt dotterbolag köpt in den centrala datorutrustning som AMShar utnyttjat hos CDC. Därigenom har kostnaderna för kunnat sänkas.