prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — perbudgetår anvisats för utbildning av nyanställda inom tekobranschen. Efter vadjag har erfarit har denna s.k. rekryteringsutbildning inom tekobranschen eftervissa inledningsproblem kunnat utnyttjas i enlighet med statsmakternasriktlinjer. Chefen för industridepartementet kommer att redovisaregeringens syn på tekoindustrin. Efter en kraftig minskning finns numöjlighet för branschen att utvecklas och förbättra sin konkurrensförmåga. Idet perspektivet är utbildning ett mycket viktigt instmment. Jag föreslårdärför att de nu gällande villkoren för utbildning av nyanställda inom tekobranschenfår förlängas till atl gälla under ytterligare en treårsperiod. För budgetåret1986/87 har jag beräknat sammanlagt 20 milj. kr. för denna ulbildning, varav 10milj. för utbildningskostnader under detta anslag och 10 milj. kr. förbidrag fill lönekostnader under anslaget B4. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Jag räknar därvid med att ca 500personer skall kunna anställas och genomgå utbildning anpassad förtekobranschen. De kursplaner som har tagits fram bör efter eventuellanpassning kunna utnyttjas även fortsättningsvis. Under föregående och innevarande budgetår bedrivsen särskild ulbildning för kortutbildade inom dataområdet. I en uppföljning,som genomfördes paralleUt med utbildningen och vintem 1984-85,bekräftas att målgmppen för utbildningen - de kortutbildade - har nåtts. Ca60% av deltagarna hade genomgått högst gmndskola. Enligt riktlinjerna för projektet skulleutbildningen läggas upp i två steg. Det första steget som avslutades i sambandmed avsåg en gmndläggande introduktion i datorkunskap om högst160 timmar. Det andra steget avsåg en mer yrkesinriktad utbildning om upp fillca fio veckor eUer . Genom beslut av (prop. 1984/85:150bil. 2, AU 21, rskr 391) har 16 milj. kr. anslagits för genomförande av den meryrkesinriktade utbildningsetappen under innevarande budgetår. Chefen för har fidigare föreslagit att studieförbunden under budgetåren 1986/87 och 1987/88 skall få möjlighet 82 allanordna grundläggande bred datautbildning för kortutbildade med Prop. 1985/86:100 friare regler än vad som gäller för vanliga studiecirklar. Jag förordar nuatl Bil. 12 ulbildning motsvarande den andra elappen avdatautbildningsprojektet, skall få anordnas inom ramen för de beräknadekostnade:rna för AMU i företag. Enligt den försöksordning som gällererfordras inte någon särskild motprestation av de företag eller förvaltningarsom önskar della i verksamheten. Jag finner det emellertid rimligt all krav påen arbetsmarknadspolitisk motprestation fortsättningsvis bör ställas dåstatliga och kommunala myndigheter eller institutioner beviljas bidrag. AMS har föreslagit atl kriterierna för dels den s.k. flaskhalsutbildningen, dels utbildning av strukturella skäl, enligtföreskrifter för AMU i förelag, skall vidgas till alt omfatta även anställdainom kommuner och landsting. Enligt AMS skulle därvid 10000 personer erbjudasutbildning under /87. För egen del vill jag föreslå elt begränsat försökmed vidgade kriterier för AMU i företag för anställda i kommuner och landsting.Jag avser föreslå regeringen alt försök får bedrivas inom ochVärmlands län samt i kommun. Försöket bör samordnas med den verksamhetsom de fackliga organisationerna i samarbete med arbetsförmedlingen planerar iett antal län i syfte atl minska antalet arbetslösa. Som motprestation bör ihuvudsak gälla att en arbetslös får anställning tills vidare eller som vikarieeller atl en person som fyllnadsmarkerar på förmedlingen kan erbjudas önskadarbetstid. Bidraget för utbildningskostnader bör maximeras lill . /87 räknarjag med att de totala utgifterna under anslagetkommer att uppgå till 2038,2 milj. kr., varav 1834,2 milj. kr. för upphandling avAMU-kurser, 51 milj. kr. för elevsocial verksamhet, 123 milj. kr. för AMU iförelag och 30 milj. kr. för yrkespraktik inom försvaret. Under anslaget finnsför innevarande budgetår en reservation om 783 milj. kr., varav ca 600 milj.kr. är inlecknade för kvarstående utgifier och verksamhel under innevarandebudgelår. Även för innevarande budgelår kan en uigående reservation förväntas.Jag avser därför senare föreslå regeringen alt 200 milj. kr. av denna fårutnyttjas för att betala kostnader för verksamhet under näsla budgetår. Medhänsyn härtUl beräknar jag medelsbehovet för /87 fill I 838,2milj. Vidare avser jag alt föreslå regeringen alt lönekostnader för depersonalgmpper inom den nuvarande organisafionen som kan förväntas bli övertaliga,men som genom avtal mellan berörda personalorganisationer ochskolöverstyrelsen (SÖ) kommer atl fullgöra sina arbetsuppgifter inomAMU-gmppen, får finansieras med reservationsmedel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen alt till Arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag Prop, 1985/86:100 1984/85 Utgift 3 106 104 000(1) 1985/86 Anslag 2 645 927 000 1986/87 Förslag 3 111 282 000 (1) Häri ingär medel för förvaltningskostnader somfr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1. i Från anslaget finansieras av kostnaderna för - ersättning till de erkändaarbetslöshetskassorna, - statsbidrag tillpermitteringslöneersättning, - kontant arbetsmarknadsstöd, - UtbUdningsbidrag till deltagarei arbetsmarknadsutbildning, - UtbUdningsbidrag tiU inskrivnavid . Resterande av kostnaderna finansieras medarbetsgivaravgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter. + 690 508 000 + 458 290 000 + 26 250 000 + 75 600 000 + 56 000 000 -t- 31 055 000 - 46 245 000 - 3 990 000 + 819 423 000 + 465 355 000 Ersättning till arbetslöshetskassor avserverksamhet enligt lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring. De erkändaarbetslöshetskassorna får genom AMS statsbidrag för del av utbetaldaersättningar. Kassor med särskilt stora ersättningsutbetalningar ochotillräckliga ekonomiska resurser kan genom särskilt bidrag få nödvändigaförstärkningar. Från anslagsposten bekostas även särskilda utbetalningar fillmedlemmar i fiskares erkända arbetslöshetskassa som följd avinternationella överenskommelser om fångslbegränsning. Statsbidragfill permitteringslöneersättning avser statsbidrag tUl arbetsgivare som harbetalat permitteringslön till arbetstagare och som är ansluten liU ettpermitteringslöneersättningssystem. Kontant arbetsmarknadsstöd avser verksamhet enligtlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Stödet utgör elt komplementtill arbelslöshelsförsäkringen och ger ekonomiskt stöd för vissa grupper avnytiUkomna på arbetsmarknaden samt fill arbetslösa som inte är anslutna tillarbetslöshetsförsäkringen. Utbildningsbidrag, arbetsmarknadsutbildning ochUtbildningsbidrag, avser bidrag till personer somdeltar i arbetsmark- nadsutbildning eller ärinskrivna vid . 1985/86:100 bidragbestår av dagpenning och särskUda bidrag i form av resekoslnadser- Bil. 12sättning, traktamente m. m. /87 ulgår AMS i sina medelsberäkningar för ersättning till deerkända arbetslöshetskassorna per medlem. Antaletmedlemmar i arbetslöshetskassorna uppskattas fill 3425000 och dagpenningen harantagUs vara oförändrad. Med dessa fömlsältningar beräknar AMSutbetalningsbehovet liU 6589 milj. kr., varav 2306,2 milj. kr. För att inte värdet av det kontanta stödet skall urholkas är detenligt AMS angeläget att dagpenningen fortlöpande anpassas till den allmännapris- och löneutvecklingen. För statsbidrag tUl permitteringslöneersättninganser AMS att del med hänsyn fill en förväntad konjunkturförändring, är rimligtatl räkna med en högre permitteringsvolym under /87 än underinnevarande budgetår. Enligt AMS är det rimligt att anta att antaletpermitleringsdagar under /87 kommer att uppgå liU 600000, vilketär en ökning . Med ett oförändrat statsbidrag, i normalfallet 300kr. per dag, blir utbelalningsbehovet 180 milj. kr., varav 63 milj. kr. 1 fråga om det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS)räknar AMS med sex mUjoner stöddagar. AMS föreslår atl KAS höjs från 100 fill120 kr. Utbetalningsbehovet blir då 650 milj. kr., varav 227,5 milj.kr. AMS föreslår en viss höjning av utbildningsbidragensom ulgår liU deltagare i arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering. för ungdomar som inte ärberättigade fiU ersättning från erkänd arbetslöshetskassa bör höjas lill 140kr. Dagpenningen för övriga som inte är berättigade lill kassaersättning börhöjas från 185 lill . Kostnaden för dessa höjningar beräknar AMS till 73milj. Vidare föreslår AMS atl traktamentet som kan utgåtill kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildning utanför hemorten höjs från 50fill . Kostnaden härför beräknas fill 24 milj. kr. Som ett led i strävandena all mera markerat användaarbetsmarknadsutbildningen för insatser som främjar rekryteringen tillindustrin önskar AMS införa en stimulanspremie till deliagare i AMU- kurser medinriktning på tiUverkningsyrken inom industrin. Premien skulle betalas ut filldem som fullföljer planerad yrkesutbUdning eller når utbildningsmålet genom attfå arbete i utbildningsyrket. Kostnaden för en sfimulanspremie om . perkursvecka tUl deltagare som fullföljer yrkesutbUdning inriktad påtUlverkningsindustrin beräknas tUl 96 milj. kr. Utbelalningsbehovet för utbUdningsbidrag lilldeltagare i arbetsmark nadsutbildning beräknar AMS tUl 2300 milj. kr., varav 805 milj. kr. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning med utbild ningsbidrag har beräknats fill 110000 och den genomsnittliga utbildningsti den tiU . Motsvarande kostnader för utbildningsbidrag till delta- 85 gare i yrkesinriktadrehabilitering beräknas till 182 milj. kr., varav 63,7 Prop. 1985/86:100milj. Antalet deltagare har beräknats fill 21000, Bil. 12 den genomsnittliga inskrivningstiden ochutbildningsbidraget lill . /87,AMS förslag (kr.) (av kol 21 Ersättning till arbets löshetskassor 6 589 000 000 2 306 150 000 Statsbidrag till permitteringslöneersättning 180 000 000 63 000 000 Kontant arbetsmarknadsstöd 650 000 000 227 500 000 Utbildningsbidrag, arbets marknadsutbildning 2 300 000 000 805 000 000 Utbildningsbidrag, arbets marknadsinstitut 182 000 000 63 700 000 9 901 000 000 3 465 350 000 Innanjag går in på mina medelsberäkningar vUl jag erinra om att en särskUd utredarenyligen har tillkaUats som skall se över vissa frågor gällande stödet vidarbetslöshet såsom ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen,medlemsavgifter, karensvillkoret, administrationen av KAS,arbetslöshetsersättning i samband med pension samt vissa finansieringsfrågor.Utredaren bör ha slutfört sitt arbeie senast den . En fråga som jag finner det angeläget att kortberöra här, och som AMS har fört fram i en skrivelse den 15 augusfi 1985, ärarbetslöshetsersättning i samband med studier. När den nu gällandelagstiftningen om arbetslöshetsersättning trädde i kraft den 1 januari 1974var utgångspunkten att arbetslöshetsersättning skulle få utgå i samband medstudier endasl i undantagsfall (se prop. 1973:56 s. 178 och 230). Studierskulle finansieras genom studiesocialt stöd och inte genom arbetslöshetsersättning.Utvecklingen har emellertid gått därhän, att arbetslöshetsersättningen i vissutsträckning har kommit att uppfattas som etl alternativ till studiesocialtstöd. Jag anser alt denna utveckling är otillfredsställande. Samhällel erbjuderett flertal former av studiesocialt stöd såsom studiehjälp, studiemedel,vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och utbildningsbidrag.De två sistnämnda formerna riktar sig till arbetslösa personer och har införtsmot bakgmnd bl.a. av att utbildning bör ses som elt bättre alternativ än atlden enskilde passivt skall uppbära arbetslöshetsersättning. Ur såvälsamhällets som individens synvinkel är det således eftersträvansvärt att enarbetslöshetsperiod utnyttjas för utbildning, men med en studiefinansiering sominte mbbar grunderna för arbetslöshetsersättningen. Min grundinstäUning är således attarbetslöshetsersättning skall vara ett stöd vid arbetslöshet och inte ersätta sludiesociala stöd. Jag avser att efter nödvändigt samråd med bl.a. arbetsmarknadens parter ålerkomma lill regeringen i denna fråga. LO,TCO, /SR och Arbelslöshetskassomas har i Prop. 1985/86: 100skrivelse hemslälll alt den högsta dagpenningen i Bil. 12arbetslöshetsförsäkringen höjs från nuvarande 315 tiU . fr. o. m. den Ijuli 1986. Jag kan inte tUlstyrka;en så kraftig höjning ay dagpenningen. Jaganser det dock rimligt att den högsta dagpenningen höjs fiU . Jagföreslår därför att denna högsta dagpenningnivå skall gälla fr. o. m. den 1juli 1986. AMS har föreslagit en höjning av KAS till 120 kr.Jag anser också att det är rimligt med en höjning av stödet. Jag tillstyrkerdärför förslaget. Jag föreslår att denna stödnivå skall gälla fr. o. m. den 1juli 1986. Jag vUl här också anmäla att jag, underfömtsättning av godkännande av den av mig här förordade höjningen avdagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen, har för avsikt att senare föreslåregeringen atl höja UtbUdningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering. Utbildningsbidraget för den som är berättigad till ersättningfrån erkänd arbetslöshetskassa bör höjas till högst . För den som ärlägst och inte har rätl till ersättning från arbetslöshetskassa börbidraget höjas från 185 tUl . som gäller för den somär och som inte är berättigad till ersättning från erkändarbetslöshetskassa bör höjas till . AMS har föreslagit atltraktamentet som kan ulgå till kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildning utanförhemorten höjs . Jag tillstyrker förslaget.Traktamentet har inte höjts och det är därför rimligt med enrelativt kraftig höjning nu för att anpassa traktamentet fill det fakfiska pris-ochlöneläget. Jag beräknar i likhel med AMS kostnaden för denna höjning till 24milj. AMS förslag tUl andra reformer i fråga om utbildningsbidrag kan jaginte tillstyrka. Jag övergår nu till mina medelsberäkningar /87. Kostnaderna för utgifterna under anslaget kan på gmnd avosäkerheten om arbetslöshetens framtida omfattningen inte beräknas annal änöverslagsmässigt. För /87 beräknar jag alt arbetslösheten blandmedlemmarna i de erkända arbetslöshetskassorna kommer att motsvara 6,2 dagarper medlem och år. Med denna arbetslöshet och 3 425 000 medlemmar iarbetslöshetskassoma och en genomsnittligt fillförsäkrad dagpenning på 325 kr.beräknar jag medelsbehovet för ersättning till arbetslöshetskassorna till5925,5 milj. kr., varav 2073,9 milj. kr. För statsbidrag till permitteringslöneersättningberäknar jag 105 milj. kr., varav 36,8 milj. kr. Jag harmed hänsyn fill utfallet beräknat antalet statsbidragsberättigadepermitleringsdagar till oförändrat 350000. Vidare räknar jag med oförändradestatsbidrag, dvs. per dag i normalfallet och . per dag vidväderpermiltering. Utbetalningsbehovet för KAS beräknar jag fill 594milj. kr., varav 207,9 milj. kr. Jag har då uppskattatantalet stöddagar fill 5,5 miljoner. Koslnaderna för utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbild ning och inskrivna vid beräknar jag till 2 264,9 milj. 87 kr., varav 792,7 milj. kr.avser anslagsmedel. Antalet deltagare i arbets- Prop. 1985/86: 100marknadsutbUdning med utbildningsbidrag harjag då antagit uppgå tUl Bil. 12100000 och den genomsnitfliga utbildningsfiden fill . Motsvarandesiffror för inskrivna vid har jag uppskattat till 21000inskrivna och . Kostnaderna för de förbättringar avarbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen som jag nu har förordatberäknar jag fill 537 milj. kr. Dessa kostnader bör enligt min meningfinansieras genom en höjning av den s. k. arbetsmarknadsavgiften. Jag föreslårdärför all denna avgift höjs fr. o. m. den 1 januari1987. Mina förslag i det föregående om en höjning avdagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och stödbeloppet i det kontantaarbetsmarknadsstödet samt om en höjning av arbetsmarknadsavgiften föranlederändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd och lagen (1981:691) om socialavgifter. Förslagenbör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga 12.3. Jag har i frågan omhöjningen av arbetsmarknadsavgiften samrått med chefen för socialdepartementet.De föreslagna lagändringarna är av enkel beskaffenhet. Jag anser därför attlagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl dels anta inom arbetsmarknadsdepartementetupprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, dels till Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 5 116 483 000(1) Reservation 2 461184 000(2) 1985/86 Anslag 2 695 470 000(3) 1986/87 Förslag 2 687 500 000 (1)Häri ingårmedel för förvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. (2)Reservationenbestår av beslutade medel tillberedskapsarbeten, som skall betalas under /86. (3)Dessutom haranslaget tillförts . med utnyttjandeav den av beviljade finansfullmakten. Från anslaget betalas utgifter för desysselsättningsskapande åtgärdema Beredskapsarbeten, Bidrag tiU arbetslösa för att starta egen verksamhet, Industribeställningar och Försöksverksamhet med sysselsättningsska pande åtgärder. 1985/86:100 Bil. 1985/86 Anslag 1986/87 Beräknad ändring 1 575 470 000(1) + 1 149 530 000 + 1 Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke investerings-karaktär 1 058 000 000(2) + 67 000 000 - 1 058 000 000 Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet -1- 23 000 000 + 13 000 000 Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder - + 5 000 000 2 695 470 000 + 1 239 530 000 - 7 970 000 (1)Dessutom har187 milj. kr. tillförts med utnyttjande av den avriksdagen beviljade finansfullmakten. (2)300 milj. kr.av dessa medel har överförts till anslagsposten Beredskapsarbeten. Beredskapsarbeten omfattar statligaberedskapsarbelen samt statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten ochenskilda beredskapsarbeten. Beredskapsarbeten syftar till att motverkaarbetslöshet till följd av säsong-och konjunkturnedgång eller när arbetstillgångenav andra skäl är otillräcklig. Vidare ges genom beredskapsarbetensysselsättning åt äldre, lokalt bunden eller handikappad arbetskraft, som harsvårigheter att få arbete på öppna marknaden även i goda konjunkturer.Bestämmelser om beredskapsarbeten finns i arbetsmarknadskungörelsen(1966:368). Bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet omfattar en försöksverksamhet med bidrag tiU personer som är 20 åreller äldre för att dessa vid start av eget företag skaU klara sin försöriningunder etl initialskede. Industribeställningar avser kostnader för statligaindustribeställningar som läggs ut av sysselsättningsskäl. Försöksverksamhetmed sysselsättningsskapande åtgärder omfattar statsbidrag för att bl.a. stödjautvecklingsbara projekt och sysselsättningsskapande aflarsidéer. /85 anvisades till beredskapsarbeten 3 107,1 milj. kr. påstatsbudgeten, varav 138 milj. kr. med utnyttjande av den av anvisadefinansfuUmakten. Under /85 har kostnadema för beredskapsarbetenuppgått lUl 3 611,9 milj. kr. Dagsverkskostnaderför olika slag av beredskapsarbeten har utvecklats på sätt somframgår av följande tabell. Dagsverkskostnader i kr. 1985/86: 100 Bil. Invest arb/snitt- Invest arbeten o andra arbeten/sni ttkostnad Avtabellen framgår att den genomsnittliga dagsverkskostnaden varierar beroende påhur beredskapsvolymen är sammansatt. Under exempelvis /85 varbidraget till investeringsarbeten mer;än dubbelt så högt per dagsverke jämförtmed andra arbeten. Bidraget till statliga beredskapsarbeten utgår vanligtvismed av kostnaden och för investeringsarbeten är andelen anvisadebetydligt lägre än för övriga arbeten. Således är såvälfördelningen på huvudmän som beredskapsarbetenas art Prop. 1985/86: 100 helt avgörande för dagsverkskoslnaden. har den genomsnUtliga bidragskoslnadenper dagsverke varit följande (löpande penningvärde kr. AMS redovisar två alternativ avseende behovet avsysselsättningsskapande åtgärder. I anslagsframställningen utgår styrelsenfrån det alternativ som bygger på förutsättningen att konjunkturavmattningeninte blir lika djup under /87 som under /82 samtatl den ekonomiska pohtiken och arbetsmarknadspolifiken får en offensiv inriktning. Mol denna bakgmnd och under förutsättning altstödformerna ungdomslag, rekryteringsstöd samt offentligt skyddal arbetebeslår under /87 och kan bedrivas på av AMS beräknade nivåer,beräknas behovet av beredskapsarbelen lill fem miljoner dagsverken. Andelen sysselsattai invesleringsarbeten beräknas lill . Med denna andel sysselsatta iinvesleringsarbeten beräknas den genomsnittliga dagsverkskostnaden fill 545kr. Totalkostnaden för beredskapsarbeten blir då 2725 milj. kr. 1985/86: 100 Bil. Antalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders-och könsfördelning under /85 Antal Totalt - män Av följande tabeU, där sysselsättning och nedlagdakostnader har fördelats på olika slag av beredskapsarbelen, framgår bl.a. altca av sysselsättningsdagama under /85 avsåg investeringsarbeten. Faktisktutfall för beredskapsarbeten under /85 exkl. enskilda beredskapsarbeten av ickeinvesteringskaraktär 1985/86:100 Bil. Statsbidrag Milj. kr. Vägar(1) 150 (55) 2,7 338 (126) 274 (112) Vatten och avlopp 122 (28) 2,2 311 (61) 92 (21) Husbyggnad 536 (49) 9,5 1 417 (84) 427 (42) Turism och fritid 61 (13) 1,1 133 (22) 51 (9) Övriga investeringsarbeten 218 (55) 3,9 387 (93) 204 (66) SUMMAInvesteringsarbeten 1 087 (200) Statliga 274 (84) Kommunala 713 (104) Enskilda 100 (12) 2 586 (386) 1 048 (250) 441 (159) 530 (83) 77 (8) 537 (172) 1 822 (201) 227 (13) Fornminnesvård 39 Administration och service 1 851 Hälso- och sjukvård 503 Arbeten för kulturarbetare 44 (74) (10) (14) (97) (6) (1) 4 539(104) 2 669 (88) 1 867 (66) (62) (3) (1) (81) 659 (5) 1 197 (2) 11 och andra arbeten 5 626 (304) (474) 2 915 (45) 85 TOTALT 5 626 (304) (519) 3 000 Fördelning totalt exkl. ej objektsbundna kostnader Statliga 1 290 (181) Kommunala 4 197 (110) Enskilda 139 (13) 1 328 (253) 1 100 (221) 3 688(206) 1 727 (86) 239 (15) 88 (9) siffrorna inom ( ) anger sysselsättning och kostnader för arbeten i AMS (1) Inkl.skogsvägar och ej statsbidragsberättigade gator/vägar Avtabellen framgår vidare atl arbeten inom administration och service svarar förden ojämförligt största andelen av anlalet beredskapsarbeten, nämligen 1,8mUjoner dagar. Dessutom framgår att husbyggnad svarar för den största andelenav utförda sysselsältningsdagar i investeringsarbeten. Beredskapsarbetenbör eniigt AMS i större utsträckning kunna utnyttjas inom ramen förindividuella handlingsplaner för sökande där platsförmedling inte är ettfillräckligl instmment. Beredskapsarbeten bör t. ex. vara ell instrument förarbetspraktik efter avslutad arbetsmarknadsutbUdning eller i kombination medvägledning föregå val av yrke och ulbildning. skapsarbetebör även kunna användas som elt medel atl pröva bosättning . 1985/86:100 och arbeie på orter utanför hemorten där arbetskraftsefterfrågan väntas Bil. Rekryteringsstödoch enskUda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär utvecklingen av rekryteringsstödet och enskildaberedskapsarbeten under budgetåren 1983/84 1986/87 (utfall och prognos) Sysselsättningsdagar Dagsverkskostnad Totalkostnad (miljoner) (kr.) Med en försvagad konjunktur och längrearbetslöshelstider bedömer AMS att behovet av stödformen kommer att kvarstå påsamma nivå som under innevarande budgetår. Behovel beräknas fill 20000sysselsatta , vilket gör ca 4,5 miljoner dagsverken under budgetåret.Vid en bidragskostnad per dagsverke av . beräknas kostnaden lUI totalt1125 milj. kr. /85 har hos företag som har påkallat eller avsett att påkaUaförhandlingar enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet om en sådanförändring av verksamheten som skulle kunna medföra en driftinskränkning lagtsut statliga industribestäUningar, s.k. rådmmsbesläUning-ar, fill ett värde av8,7 milj. kr.