prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringsrätten, som avslogtaxeringsintendentens yrkande härom, anförde till stöd för sill beslut bl. a.;"Utredningen i målet ger vid handen all omständigheterna vid moderbolagetsförsök att via dotterbolagen komma in på en ny marknad varit sådana attmoderbolaget måste anses hafl goda affärsmässiga skäl alt i ett uppbyggnadsskedeinte betunga dotterbolagen med räntekostnader för de investeringar som genomlånen gjordes i dessa bolag". Regeringsrättens dom bekräftar att svensktmoderföretag vid etablering utomlands kan ha rätt till skäligt avdrag för delutländska dotterbolagets driftkostnader som om de varil egna driftkostnader. sist angivna målet bestred moderbolaget dotterbolagens räntekostnader förlånen. I RÅ 1946 not Fi 141 bestred det svenska företagel vissa andradriftkostnader för den utländska "filialen". I sak torde det intevara någon skillnad mellan målen. Del bör härvid observeras att RÅ 1946 not Fi141 i betänkandet Koncernbidrag m.m. (SOU 1964:29) redovisas i bilaga I lillbelänkandet under rubriken . Det får anses naturligt eftersom del anges allfråga var om belopp som utbetalats fill filialen i . (Se betänkandet sid147-148). Mot en uppfattning atl 74 § kommunalskaltelagen begränsarrätten till avdrag för underskott av filialer i "exempt-länder" skulle kunnariktas den invändningen att om avdrag inte medges så innebär exemptbestämmelsen i avtalet en otillåten inskränkning i den interna rätlen lill avdrag för under skott av filialer i utlandet. Avtalet skulle därigenom verka i skärpande riktning och detta anses inte vara fillåtet. En sådan invändning kan dock inle anses bärande; 74 § är ju en del av den interna rätten och den är dessutom hänföriig till ett kapitel som har rubriken . Vidare hänvisar jag i denna frågatill Modell för dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst och för mögenhet (Rapport av ;s kommitté för skattefrågor 1977). I kom mentaren (den svenska översättningen) lill arlikel 23 A i modellavtalel, som behandlar exempl-metoden, anförs på sidan 172 vid 44 bl a; 0 Vid tillämpning av artikel23 Ä behandlar åtskilliga stater Prop. 1985/86: 131 förlust som uppkommit iden andra staten på samma sätt som inkomst från denna stat. I egenskap av hemvislslat(staten R) medger de inle avdrag för förlust som uppkommit beträffande fastigheteller fast driftställe i den andra staten (E eller S). Under förutsättning att denna andra stat medger förlust utjämning, kommer denskattskyldige inte i ett sämre läge (understrykning av mig), eftersom hanendast hindras från att yrka avdrag för samma förlust två gånger, nämligen istaten E (eller S) och i staten R. Slutligen vill jag rörande tolkningen av 74§ kommunalskaltelagen göra det tillägget att det förslag till ändring avlagrummet som föreslogs av dubbelbeskaltningssakkunniga i SOU 1962:59 sannoliktskulle ha inneburit en större skärpning än den som var avsedd. Förslagelinnebar alt om skattepliktig intäkt, i anledning av dubbelbeskattningsavtal,inte skulle upptas till beskattning här i riket, sä skulle omkostnader hänföriigatill intäkten inte få dras av vid taxeringen i . Meningen var atlbegränsa rätten till avdrag för underskott av filialer i "exempt-länder".Delta bör jämföras med utgången i RÅ 84 1:27 där avdrag medgavs för kostnader hänförligatill ränteintäkter som var undantagna från beskattning här i riket genombestämmelse i dubbelbeskattningsavtal. Medovanstående har jag velat fästa uppmärksamheten på atl 74 § kommunalskaltelagen/örirastycket bör ändras och ges del klara innehållet att avdrag medges förunderskott av filialverksamhet också i "exempt-land". Vidare föreslåsett tillägg lill 74 § avseende de fall filialen efter föriustår går med vinst.Det torde dock kunna ifrågasättas om denna ålerläggnings-regel får någonpraktisk betydelse. Avdragsrällen som föriusten uppkommer tordemedföra atl filial etableras under ett uppbyggnadsskede. När verksamheten blirlönande bildas etl aktiebolag som övertar filialens verksamhet. Någon "avskallning"sker inle. För alt komma tillrätta härmed föreslår jag alt en motsvarighet lillbestämmelserna i övervägs (se sid. 86). Ytteriigarebör det noteras atl det föreligger ett samband mellan förslagen rörande "joinl-venlure"i punkt 4 av anvisningarna lill 38 § kommunalskattelagen och förslaget rörandeunderskott av filialverksamhet i 74 § kommunalskattelagen. För verksamhet genomett "joint-venlure" torde återiäggningsregeln i 74 § andra stycket kommunalskaltelagenbli tillämplig. Vidare gäller att det under exempelvis oljeletning torde varanaturligt atl man under prospekleringsstadiel har en tillfällig organisation avtyp "joint-venlure". Om olja upptäcks torde det i de flesta fall bliaktuellt med en fastare organisation i form av ett bolag i exploaleringslandei.För dessa fall bör det finnas en återiäggningsregel (jfr föregående stycke). Tillämpningenav de äteriäggningsregler som tillskapas kommer alt medföra kontrollproblemför beskatlningsmyndighelerna. De skattskyldiga bör därför åläggas att ideklarationen öppet lämna sådana uppgifter all kontrollen underiättas. Avslutningsvisställer jag mig tveksam till innehållet i det föreslagna andra stycket till 74§ kommunalskattelagen. Avsikten är väl aU det endast skall gälla för "exempt-fallen"?Enligl sin ordalydelse gäller det också filialer som skall beskattas enligl credil-of-lax-meloden.Detta kan knappast vara avsikten. Förhållandel bör klargöras. /wa/Mma/-rä»en / 5rofA/io/mpekar särskilt på kontrollproblemen och anför; Prop. 1985/86: 131 har kammarrätten ej heller någol att erinra mot kommitténs förslag att,genom etl tillägg i 74 § KL, införa ett modifierat avdragssystem efter västtyskmodell såvitt avser underskoll i filial i utlandet. De rent praktiskaeffekterna härav är dock inle behandlade i betänkandet. Utredningen berör exempelvisinte de kontrollsvårigheler som kan länkas uppslå när det gäller att bestämmaunderlaget för en återföring lill beskattning i av överskott somuppkommit i verksamheten . Kammarrätten förutsätter en närmareanalys av denna och hithörande frågor innan det slutliga förslaget tilllagändring läggs fram. Kammarrätteni tillstyrker de sakkunnigas förslag. Länsstyrelsenvill redan inledningsvis peka på brislen av överväganden avseende kontrollaspeklernai belänkandet och hänvisar därvid lill vad som framförts i prop. 1984/85; 32,bilaga 9, sid. 27. Beträffandeden föreslagna ändringen i 74 § kommunalskaltelagen är inle säkerpå all den tolkning av gällande rätt som gjorts i betänkandet är rätt. Klart äremellertid atl nämnda paragraf bör förtydligas så att befintliga oklarheterelimineras. Delförslag till ändring som görs i betänkandet kommer atl leda lill merarbete vidkontrollverksamheten genom att uppkomna underskott i filial i utlandet måsteföljas upp i granskningsarbelet . Om förslaget genomförsbör det i lagtexten anges atl lill deklarationen som avlämnas här i riket skallunderskollsåret och under vart och etl av de efterföljande tio åren efter underskollsåretbifogas en av riksskattéverket för ändamålet upprättad blankett. Den föreslagnalagtexten i sista meningen bör också ändras till: "Återföring tillbeskattning skall ske före det elfte taxeringsåret efter det taxeringsår, dåunderskottet avräknades". Länsstyrelseni län anför: Genometl tillägg till 74 § föreslås äterföringsskyldighet av underskollsavdrag förutländsk filial, när överskoll uppkommer i filialen. Den föreslagna återföringsskyldigheteni för i andra länder erhållna underskottsavdrag är välmotiverad,eftersom avdrag redan erhållits i . Om filialer finns i länder medmotsvarande skatteuttag som i synes förslagel i princip innebära skaltemässigneutralitet i förhållande till tillämpningen av creditavtal. Enåterföring av underskollsavdrag för filial, som omvandlats till utländsktaktie- eller andelsbolag, på sätt sker enligt väsUysk skattelagstiftning, börövervägas även i motsvarande svenska lagstiftning. Länstyrelsenanser det även lämpligt, alt de oklarheter, som råder i tillämpningen av 74 §beträffande rätlen lill avdrag för underskott i filial utomlands, får enlösning genom komplettering av lagtexten i enlighet med sakkunnigas bedömningav rättsläget. Isista meningen i förslaget lill 74 § anges, alt återföring till beskattning inte/år ske senare än IO;e taxeringsåret efter det laxeringsår, då under skottet avräknades. Ordet/år kan leda lill missförstånd för den läsare som inte läst molivlexlen. Avsikten torde vara, alt undanta underskoll från återföring ifall överskoU ej uppkommit p.g.a. kontrollskäl. Detta bör bättre framgå i lagtexten. i Malmöhuslän anför: Prop. 1985/86: 131 Trotsatt bestämmelserna i 74 § KL funnits oförändrade sedan kommunalskattelagenstillkomst och lagtexten i paragrafen förefaller vara klar, har råttoch råder alltjämt stor osäkerhet hur paragrafen skall tolkas. Dubbelbeskaltningssakkunnigaframförde sin tolkning av bestämmelserna i 74 § Kl och föreslogvissa ändringar men förslaget ledde inle lill någon lagändring. En arbetsgruppinom budgeldeparte-menlet tolkade 74 § KL i en promemoria Beskattning avverksamhet i ullandel (Ds B 1981: 10) och föreslog ändringar men ej hellerdessa förslag ledde lill ändrad lagstiftning. Skatteavräkningssakkunniga har isill här aktuella belänkande lämnat sitt bidrag lill tolkning av 74 § KL ochföreslår viss lagändring. Förelagmed filial i land, med vilket har dubbelbeskattningsavtal enligl exemplmetoden,kan utnyttja underskott i filialverksamheten både som underskollsavdrag ihemlandet under förluståret och som förlustavdrag i filiallandet under senareår. För alt råda bot på denna inkonsekvens i bestämmelserna föreslår de skatteavräkningssakkunnigaalt etl syslem liknande det som finns i införes. Avdrag förunderskott i utländsk filial skall liksom medges, men lämnar överskott skall underskoltsavdraget återföras lillbeskattning. Handläggarevid har vid taxeringsrevisioner erfarit atlföretag som etablerar verksamhet i utlandet börjar med att starta en filialunder uppbyggnadsskedet då verksamheten i allmänhet går med föriusl. årnär verksamheten lämnar överskott bildas ett helägt utländskt dotterbolag, somöverlager filialens verksamhet. Eventuellt avvecklas filialen först några årefter dotterbolagets bildande. I sädana fall skulle med de skatteavräkningssakkunnigasförslag någon återföring till beskattning av medgivna filialunderskolialdrig komma lill stånd. skulle få bära skattebortfallet på grund avförlusterna under uppbyggnadsskedet medan ullandel skulle komma atl åtnjuta skatleiniäk-ternaav överskotten i det väletablerade dotterbolaget. Även i sådana fall bör enligtlänsstyrelsens mening tidigare åtnjutna underskollsavdrag återföras tillbeskattning och del bör ske det beskattningsår då organisationsförändringenäger rum. Enligtuppgift i dagspressen har elt svenskt aktiebolag överiåtit sin andel iett oljeprospekteringsförelag. Säljaren äger rätt lill andelar av vinsternafrån eventuella framlida fyndigheler. Försäljningen aktualiserar spörsmålet omeventuell vinst vid försäljning av "andelen" skall medföra alltidigare åtnjutna underskollsavdrag skall återföras till beskattning vidföreslagen lagändring av 74 § KL. Ett joint venture-förelag torde närmast motsvaraelt enkelt bolag och överlåtelse av "andel" skulle då utgöra försäljningav inkråmel i bolaget och därmed troligtvis inkomst av filialverksamheten.Eventuell vinst vid försäljning av "andel" skulle i så fall innebära atltidigare åtnjutna underskollsavdrag skulle återföras till beskattning.Delsamma torde gälla vinsterna från eventuella framtida fyndigheter. Kommitténföreslår att underskotlsavdragen skall återföras till beskatt ning och hänvisar lill vad som gäller för föriustavdrag. Tids gränsen för sådana avdrag är enligt lagen om föriustavdrag lio år för aktiebolag och ekonomiska föreningar och för övriga skattskyldiga. Motivet för skilda tidsperioder för olika förelagsformer (Prop. 1977/78:79) var atl självdeklaraiionerna för aktiebolag och ekonomiska föreningar förvaras fills förflutit efter utgången av det år bolaget eller förening en upplösts (13 § TF) medan andra skattskyldigas deklarationer förslöres 73 sexår efter laxeringsårets utgång (50 § TL). Del är uppenbart att det Prop.1985/86:131 kommer atl bli svårt för skattemyndigheterna alt kontrollera ifallbestämmelsen om återföring till beskattning av underskottsavdrag iakttages avandra skattskyldiga än aktiebolag och ekonomiska föreningar eftersomsjälvdeklarationerna inte förvaras . Spörsmålet har inte behandlatsi betänkandet. Enfilial kan gå med förlust och därför kan underskollsavdraguppkomma under fiera år i följd. När verksamheten senare år lämnar överskottoch underskotlsavdragen enligl kommitténs förslag skall återföras tillbeskattning bör enligl uppfattning principen "först in först ut" tillämpas. De skattskyldiga bör inte ha rätt att välja vilketförlustårs underskoll som skall återföras lill beskattning ulan de äldstaförlusterna bör i första hand tagas i anspråk före en senare deklareradförlust. För atl undvika missbruk bör en bestämmelse härom intagas i 74 § KL omde skatteavräkningssakkunnigas förslag lägges till grund för ändradlagstiftning. äldre dubbelbeskattningsavtalen tillämpas i regel exemptmetoden medan credilof tax användes i de yngre avtalen. Frågan uppkommer då hur i betänkandetföreslagna bestämmelser skall tillämpas om ett exemplavtal är gällande underen filials föriustår men nytt avtal med credil of tax ingåtts därefter ochskall användas de år filialöverskott uppkommer. Problemet har inte belysts ibetänkandet. Rätteligen synes återföring av tidigare åtnjutnaunderskottsavdrag böra komma ifråga endast i de fall avtal med exemptmetoden ärgällande för såväl förluståren som överskoltsåren. Deskatteavräkningssakkunniga har ägnat större delen av Kapitel 1:3 i betänkandetål analys av gällande rättspraxis och egen tolkning av bestämmelserna i 74 §KL medan en obetydlig del av kapitlet ägnats åt kommentarer av eget förslag lilländring av 74 § KL. Såsom påpekats ovan råder det stor osäkerhet hurbestämmelserna i 74 § KL skall tolkas och denna tveksamhet synes inle haskingrats genom de skatteavräkningssakkunnigas redogörelse. Det är osäkert om skalledomslolarnaskulle tolka bestämmelserna på samma sätt som de skattavräkningssakkunniga göri betänkandet om spörsmålen kom under rättslig prövning. Omlagtexten i 74 § KL skall ändras efter all ha varil oförändrad sedan kommunalskaltelagenstillkomst bör ändringen enligl åsikt göras på ett sådant sättatt tidigare oklarheter i görligaste mån undanröjes. Den i betänkandetföreslagna ändringen är ytterst marginell och medför inte att större klarhetbeträffande bestämmelserna i 74 § KL uppnås. Dessutom har de skatteavräkningssakkunnigainte penetrerat sitt förslag tillräckligt och därför föreligger risk för atlnya tolkningsproblem skulle uppkomma om förslaget läggs till grund förändradlagstiftning. avstyrker därför förslagel men anser del angelägetatt bestämmelserna om beskattning av verksamhet i ullandel blir föremål förfortsall utredning. Länsstyrelsenär inle ense med kommittén om alt rättsläget är så entydigt atl avdrag skallmedges för underskott i filial i exemptland. Del föreslagna fillägget till 74 §KL - vilket i princip tillstyrker - bör inte bli föremål förlagstiftning innan paragrafen får en sådan skrivning atl del klart framgår attifrågavarande underskollsavdrag skall medges. Länsstyrelseni län vill ha elt avdragsförbud och dispensmöjlighet; Dengällande lagtexten säger helt klart att underskott av verksamhet i 74 exemptlandinle är avdragsgillt vid taxering! Utredningen konsla- Prop.1985/86: 131 lerar all praxis inte följer lagtexten i filialfallen.Länsstyrelsen är inte lika övertygad om innebörden av praxis men medger atlavdrag för underskott av filial i exemptland sannolikt godtas utan närmareeftertanke. Det av utredningen föreslagna tillägget innebär atlmöjligheten till dubbelavdrag försvinner. tror dock inte alttillägget till 74 § kommunalskaltelagen kommer atl öka beskatlningsunderiaget iSverige. I internationell skatteplanering rekommenderas filialverksamhel sålänge underskoft uppkommer, men så snart verksamheten lämnar överskottrekommenderas bolagsbildning. Om överskottet redovisas i utländskt eller annatsvenskt bolag, lär någon återföring av tidigare medgivna underskoll knappastkunna ske. vill därför förorda alt man, i stället fördet av utredningen gjorda tillägget, förtydligar innebörden i 74 § kommunalskaltelagen,så att det klart och entydigt framgår, alt avdrag för underskoll av filial i exemptlandinte medges. Man bör dock även i delta sammanhang skapa en dispensmöjlighet isamband med dispens för förvärvskällebegreppet. har samma uppfattning som kommittén om hur74 § kommunalskaltelagen tillämpas samt anser i princip atl dennuvarande tillämpningen är inkonsekvenl och felaktig. Med hänsyn lill alltillämpningen varit densamma under myckel lång lid har exportindustrin, somkommittén anför, säkerligen anpassat sig lill den nuvarande ordningen. Del bördärför inte komma i fråga atl i filialfallen helt la bort rätten lill avdrag iSverige. tillstyrker i princip den av kommitténföreslagna lösningen men anser all den bör kompletteras med en bestämmelse itaxeringslagen om skyldighet all lill ledning för taxeringarna under "ålerföringsperio-den"(lio år efter del taxeringsår då underskottet avräknades) lämnasärskild utredning om överskott och underskott i rörelsegrenen och gjorda ålerföringar. FAR anser atl de sakkunniga gjort en lämplig avvägningmellan de fiskala intressena å ena sidan och exportindustrins behov avinternationellt kon-kurrensneuirala beskattningsregler å andra sidan ochtillstyrker förslaget. LO tillstyrker också medan inle funnitanledning lill erinran mot förslagel. LRF tillstyrker också förslagel och anför; Skattedelegalionen delar den principiella uppfattningenall det är felaktigt atl en skaltskyldig får avräkna ett underskott somuppkommit i en verksamhet i utlandet när etl överskoll på samma verksamhetinte är skattepliktig i . Skalledelegationen tillstyrker därför all kviltningsförbu-detutsträcks till att gälla även underskott i filialverksamhel. Med hänsyn lill de starka samhällsintressen som finnsbakom en interna tionalisering av del svenska näringslivet är det väl motiverat att företagen under etableringsfasen kan få räkna av etl underskott som uppkommer i en verksamhet utomlands mot överskott i den svenska verksamheten. Den metod som skatteavräkningssakkunniga föreslagit för återföring till be skattning av underskotten när utlandsverksamheten ger överskott förefal ler väl avvägd. Skattedelegalionen tillstyrker därför förslaget även i denna del. tillstyrker förslaget och Svenska Prop.1985/86: 131 företagares riksförbund lämnar detta utan erinran. vill ha viss ändring i förslagetoch anför; Samfundet anser att förslaget om särskild reglering i delfall del uppstår ett mot svenska inkomster utnyttjat underskott i en filialverksamhelbedriven i ett land med vilket ingått exemplavtal bör förändras. Del ärinte skäligt att ålägga den skallskyldige att visa att avdrag för underskottet inlemedges enligl den utländska lagstiftningen. Särskilt i de fall tvist medutländska taxeringsmyndigheter om inkomstberäkningen uppkommit leder denföreslagna regleringen till tillämpningssvårigheier. Återföring till beskattningi bör enligt samfundels uppfattning endast ske om del är uppenbart atl eltavdrag enligt avtalslandets lagstiftning slutligt har utnyttjats. SHIO-Familjeföretagen tillstyrker förslagel och anför; SHIO-Familjeföretagen delar uppfattningen alt del ärprincipiellt felaktigt atl en skalleskyldig kan ha rätt till avdrag förunderskott i utländsk filial vid beskattningen i när etl överskoll frånsådan verksamhet inle hade varil skattepliktigt. Del finns emellertid etl samhällsekonomiskt intresse avatt underlätta för svenska företag på den internationella marknaden.Restriktiva bestämmelser om återföring lill beskattning i det aktuella falletkan leda till all nyetablering försvåras på utlandsmarknaden. Det är därförmotiverat atl förelag under etableringsfasen ges möjlighet all räkna avunderskott i utlandsverksamhet mot överskott i . Den föreslagna metoden,där underskottsavdrag återförs lill beskattning när utlandsverksamhetenvisar överskott, förefaller vara väl avvägd. SHIO-Familjeföretagen tillstyrker därför förslaget även idenna del. , till vars yttrande SAF ochSvenska handelskammarförbundet ansluter sig, tillstyrker också förslaget. ABVolvo som i princip inle har någol all erinra mot förslaget anför; Vi har förståelse för utredningens uppfattning att detframstår som omotiverat att en skatteskyldig kan utnyttja ett filialunderskolii exemptland dels såsom avdrag vid taxeringen i , dels i form avförlustavdrag vid taxeringen i utlandet. Med hänsyn härtill och till attutredningen vall att begränsa avdragsrällen genom en s. k. "claw-back"-metodhar vi inget att erinra mot förslaget i princip. Vi vill emellertid peka på följande. Förutsatt attutredningens tolkningar av 74 § KL är korrekta, medför bestämmelserna ilagrummet, att utvisar en förvärskälla / sin helhet underskott, medges ejavdrag för den del av underskottet som belöper på ufiandsfilialen varken i formav kvittning mot eventuella övriga intäkter eller såsom förlustavdrag. Vi kaninte finna någon som helst omständighet som motiverar att den föreslagna claw-back-regelninte skall tillämpas på nyssnämnt lill utlandet hänföriigt underskott. Viförordar därför alt 46 § I mom. och 74 § KL ävensom 4 § I mom. och 22 § SILändras på så sätt atl den föreslagna claw-back-regeln blir tillämplig även i defall hela förvärvskällan ulvisar underskott. tillstyrkerförslaget och anför; , Prop. 1985/86: 131 konstaterar vi atl lagrummet fått en tolkning som inle ulanvidare låter sig förena med stadgandets ordalydelse. Det förhållandet allförarbetena inte ger någon närmare motivering till bestämmelsen framstårhärvid såsom särskilt besvärande. Ändringeni 74 § KL framstår av flera skäl såsom ändamålsenlig. För det första därför attden inte innebär någon betydande förändring av etableradeförutsättningar för svenska företags verksamheter i utlandet. Det får vidareanses som en stor fördel alt lagregler beträffande verksamhet i utlandet, såsomi detta fall skett, utformas efter mönster av de lösningar som valts ivästeuropeiska länder med vilka vi har intima handelsförbindelser. Kommitténsförslag atl anpassa längden av lidsbegränsningen för återföring tillförlustavdragslagen synes på motsvarande sätt ägnat att öka konsekvensen i ochbidra till förenkling av skattesystemet. 5 Underskott i förvärvskälla vid internationellbeskattning Istort sett samtliga remissinstanser som vall alt besvara remissen i denna deldelar de sakkunnigas uppfattning alt frågan bör lösas genom en överenskommelsemellan de nordiska staterna eller genom en harmonisering av lagstiftningen. Kammarrätteni anser dock inle alt problemet är av sådan art alt det måstelösas och anför; Underavsnitt II 3 redogör kommittén för de problem som underskott iförvärvskälla kan förorsaka vid internationell beskattning av arbetsinkomster.Kommitténs slutsats är alt någon tillfredsställande lösning på denna fråga intetorde kunna åstadkommas varken genom ändringar av avräkningsreglerna ellerinkomstberäkningsreglerna. Kammarrätten delar denna uppfattning. Kommitténanvisar i stället överenskommelser mellan berörda stater eller en harmoniseringav lagstiftningarna som möjligheter atl komma tillrätta med problemet.Kommittén har inte närmare gått in på hur detta skall ske. enordning enligt vilken och den berörda staten ifråga skulle medge avdragsrällför underskott som uppkommit i den andra staten? En sådan lösning kan synassvårgenomför-bar bl. a. med tanke på skillnaden i del faktiska utbytet avarbetskraft mellan och de nordiska länderna. När det gäller utomnordiskastater torde möjligheten att lösa problemet på angivet sätt av olika skäl varaän mindre.