prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — 1motsats till en del remissinstanser anser jag inte atl det inomkommunalaansvaret för utställningen behöver regleras i PBL. Jag delar den uppfattning som harframförts av några remissinstanser att synpunkter på planförslaget bör varaskriftliga. För att medborgarinflytandet skall bli meningsfullt är det viktigtatt de förtroendevalda verkligen får del av synpunkterna som kommer fram underutställningen. Det blir en större säkerhet i denna procedur om synpunkternaavfattas skriftligen. De kommer då att tas upp i det utlåtande som avses i 10 8första stycket. Detla gäller givetvis även synpunkter frän l.ex. myndighetersamt kommunala nämnder och organ. Till vem synpunkterna skall lämnas, skallenligt 7 5 första stycket framgå av kungörelsen om utställningen. 7 8 Kungörelse om utställningen av planförslaget skallminst före utställningstidens böljan anslås på kommunens anslagstavlaoch införas i ortstidning. Av kungörelsen skall framgå var utställningen ägerrum saml inom vilken tid, på vilket sätt och till vem synpunkter på förslagetskall lämnas. Avser förslaget en viss del av kommunen, skall det framgå avkungörelsen. För kungörandet skall gälla vad somär föreskrivet i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighetm. Ett exemplar av förslaget medplanbeskrivning och samrådsredogörelse skall, innan förslaget ställs ut, sändastill samt till regionplaneorgan och kommuner som berörs avförslaget. Paragrafen motsvaras närmast av 175 1 och 3 mom. byggnadsstadgan, 7 kap. 8 8 i utredningsförslaget och 4 kap, 8 8i det remitterade lagförslaget. På lagrådets förslag (yttrandet s,48) föreskrivs i första stycket att kungörelse om utställningen skall anslås påkommunens anslagstavla. Av första stycket framgår vidare att ett meddelande omutställningen liksom i gällande rätt skall kungöras i ortstidning. Någonsärskild underrättelse till enskilda intressenter behövs inte. Som lagrådetockså har föreslagit (yttrandet s.47) skall sättet för att avge synpunkterframgå av kungörelsen. Andra stycket har införts påförslag av lagrådel. a. har anfört följande till stöd för förslaget(yttrandet s. 47). skall kungörandetske genom försorg. Dä blir lagen (1977:654) om kungörande imål och ärenden hos myndighet m. m. tillämplig. Denna lag gäller nämligen falldär kungörande är föreskrivet' beträffande åtgärd av organ för denspecialreglerade kommunalförvaltningen (se prop. 1976/77:63 s. 148 och 166). Prop.1985/86:1 542 den systematik som används i PBL regleras inte vilketkommunalt organ 4 kap. 7-8 §§ som skall ombesörja kungörandet. Denna uppgiftkan anförtros t, ex, kommunstyrelsen, som inte är ett organ för denspecialreglerade kommunförvaliningen. Lagrådet föreslår, för all enhetlighetskall uppnås, en regel varigenom bestämmelserna i kungörandelagen kommer attiakitas oavsett vilken instans som svarar för att kungörelse utfärdas.Man skulle då bl, a, vinna atl begreppet ortstidning alltid får den innebörddet har enligt kungörandelagen. 1 tredje stycket föreskrivs att ettexemplar av planförslaget med tillhörande handlingar före utställningen skallsändas lill , regionplaneorganet och kommuner som berörs avförslaget. Lagrådet (yttrandet s,48) haiipåpekat att del bör övervägas om inte bestämmelsen bör utgå för att i ställettas in i en förordning. Som lagrådet framhåller är del här fråga om föreskrifterav rent administrativ karaktär, belräffande vilka regeringen har en direkl påregeringsformen (8 kap, 13 8 första stycket 1) grundad normgivningsmakt. Somjag har anfört i anslutning till 5 8 är del emellertid från praktisk synpunktlämpligt att alla bestämmelser om förfarandet samlas i en författning. Jag hardärför funnit det lämpligt att inte flytta bestämmelsen. Tredje siycket motsvarar i piincipvad som f. n. gäller. Kravet att planförslaget skall sändas centrala verkhar dock slopats som ett led i förenklingen av planprocessen. De centralamyndigheterna får följa den löpande översiktliga planläggningen vialänsstyrelserna. Det bör ankomma pä regeringen alt meddela bestämmelser omlänsstyrelsens skyldighet att informera centrala myndigheter. Av paragrafenframgår att, fömtom , regionplaneorganet och angränsande kommunersom berörs, skall tillställas en kopia av planförslaget med tillhörandehandlingar. Bestämmelsen understryker kravet på mellankommunal samordning närdet gäller översiktsplanens utformning, 8 § skall planförslaget åtföljasav 1, planbeskrivningsom avses i andra stycket, 2, samrådsredogörelsen, 3, gällandeöversiktsplan, 4, sådantplaneringsunderlag som kommunen anser vara av betydelse för en bedömning avförslaget, I planbeskrivningen skall redovisasplaneringsförutsättningarna, skälen till planens utformning och de åtgärder somkommunen avser att vidta för att fullfölja planen. Avser förslaget ändring avöversiktsplanen för en viss del av kommunen, skall ändringens verkningar förandra delar av kommunen redovisas. Paragrafen motsvarar i huvudsak 168byggnadsstadgan. Utredningens motsvarande förslag finns i 7kap, 98, och i detremitterade lagförslaget motsvaras paragrafen i huvudsak av 4 kap, 9 5, Prop.1985/86:1 543 Första styckel 4 kap. 8 § 1 första stycket regleras vilketmaterial som skall hällas tillgängligt för atl utställningen skall bliinformativ och meningsfull. 1 likhel med utredningen anser jag det angelägetatt motiven för planens upprättande och dess utformning blir tydligt redovisadevid utställningen, men enligt milt förslag skall dessa motiv framgå avplanbeskrivningen, som enligt punkl 1 skall åtfölja planförslagel. Enligt punkl 2 skallsamrådsredogörelsen ställas ut. Redogörelsen innehåller bl, a, förslag medanledning av de synpunkter som har framkommit under samrådet. Dessa förslaglämnas av planförfattare, ansvarig förvaltning eller beredande kommunaltorgan. Detta ger möjlighet för de berörda att övervägaom synpunkterna bör vidhållas. Enligt punkl 3 skall även gällandeöversiktsplan bifogas vid utställningen. Om förslaget avser ändring av en delav översiktsplanen, behöver endast en så stor del av översiktsplanen redovisasatt det utställda förslaget kan bedömas i sitt sammanhang, I punkt 4 föreskrivs att ocksäerforderiigt planeringsunderlag skall redovisas. Utredningen har (s, 313)angett exempel pä sådant underlag som bör hållas tillgängligt vidutställningen. En sådan redovisning anser utredningen vara angelägen för attge kommunmedlemmarna och andra intressenter möjligheter att bedöma, omöversiktsplanen är lämpligt utformad för att styra utvecklingen i önskadriktning. Redovisningen avses även kunna ge underlag för en diskussion om hurden tidigare gällande planen har påverkat olika typer av löpande beslut. Några kommuner anser att förslagetbör preciseras så att inte tolkningstvister uppstår om vad som skall bifogasvid utställningen. För egen del anser jag risken för sådana tvister vara liten.Det bör nämligen inte vara möjligt för olika intressenler att ställa krav påunderiagsmaterial som successivt höjer ambitionsnivån. Därför vill jagframhålla att utställningen skall omfatta del underlag som kommunen anserbetydelsefullt, Lagrådel (yttrandet s, 48) har ansett atl detla bör framgå avlagtexten. Därför har etl tillägg härom gjorts i punkt 4, Redovisningen avplaneringsunderlag bör givetvis anpassas till planförslagets betydelse ochomfattning. Andra styckel motsvaras i stortsett av 4 kap, 4 5 andra stycket i det remitterade förslaget. Flyttningen avbestämmelsen har skett på förslag av lagrådel. 1 stycket finns de krav påbeskrivningen som jag ingående har behandlat i den allmänna motiveringen(avsnitt 7,3), Beskrivningen bör bestå av text och sädana illustrationer,diagram, tabeller och kartskisser som är ägnade att göra översiktsplanen meddess förutsättningar och motiv så tydliga och begripliga som möjligl. 1985/86:1 544 Kraven pä översiktsplanens tekniska utförande ochredovisning måsle 4 kap. 89 §§ ge ett betydande mått av handlingsfrihetbäde med hänsyn till de olika förhållanden som råder i kommunerna och tillovissheten om vilka planeringsfrågor som med tiden blir de viktigasie altbehandla i översiklsplanen. Bestämmelsen har därför utformats så alt den angerminimikraven. Beskrivningen skall bl.a. redovisaplaneringsförutsättningarna, dvs, fakta om mark, vatten, miljöbelastningar,sysselsättning, befolkning, pendling, ekonomi m, m. Till dessa hörockså en sammanfattning av eller hänvisning till synpunkter ombebyggelseutveckling och markfrågor som framförs av andra kommunala organ inomolika verksamhetsområden. Till förutsättningama hör även markanvändningsbehovsom framgår av regionplan, andra mellankommunala utredningar, behov somframkommit genom eller utredningsverksamhet samt destatliga länsorganens planering. Jag vill starkt betona vikten av attredovisningen av underlagsmaterialet begränsas till sådant som har väsentligbetydelse för bedömningen av översiktsplanens utformning, motiv och innebörd. I tredje stycket finns en ny bestämmelse somnärmast är en följd av att PBL endast innehåller en form av översiktsplan inomkommunen, dvs, att nägon särskild områdesplan inte förekommer. Den närmarebakgrunden till bestämmelsen har jag gett i den allmänna motiveringen (avsnitt7,3), Jag har också framhållit att översiktsplanen kommer att successivt ändrasoch förtydligas för olika delar av kommunen. Tredje stycket innebär att kommunenvid sädana ändringar skall beakta alt en för kommunen god helhetslösninguppnås. Någon bestämmelse som i sak uttryckligen anger delta -utöver vad somframgår av 2 kap, 1 5 - har inte tagits in i PBL, 1 stället har i tredjestycket ställts krav pä atl ändringens verkningar för andra delar av kommunenskall redovisas vid utställningen. Ett exempel kan vara att kommunensöversiktsplan innehåller markreservationer för alternativa lokaliseringsmöjligheterför någon verksamhet. Om översiktsplanen senare ändras för ett av dessaområden, bör det framgå om verksamheten i fräga över huvud taget äraktuell och därmed också om de alternativa markreservationerna är inaktuella,eller om det tvärtom är så att de övriga alternativen blir ännu viktigare attbehälla för att handlingsmöjligheterna skall bestå. 9§ skall avge ett granskningsyttrandeöver planförslagel. Av yttrandet skall framgå om 1. förslaget inte tillgodoser ettriksintresse enligl lagen (0000:000) om hushållning med naturresurser m. m.. 2. sådana frågor rörandeanvändningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner intesamordnas på ett lämpligt sätt, Prop.1985/86:1 545 3. bebyggelsen blir olämplig medhänsyn lill de boendes och övrigas 4 kap. 9 § hälsa eller till behovet avskydd mot olyckshändelser. Paragrafen har inte nägonmotsvarighet vare sig i dagens ordning eller i utredningens förslag. Denmotsvarar - med vissa jämkningar som har gjorts i enlighet med lagrådetsförslag - 4 kap, 108 andra och tredje styckena i det remitterade lagförslaget. Bestämmelsen är en följd av mittförslag att staten inte skall kunna pröva översiktsplanen. Det innebär attutställningen blir det sista tillfället när staten kan framföra sina synpunkterpä planförslaget. Jag bortser här från möjligheten av kommunalbesvär. Som jagnämnt innehåller översiklsplanen rikllinjer för bl, a, bebyggelseutvecklingenoch fortsatt planläggning. Med tanke på planens vikt menar jag attlänsstyrelsen då alltid måste kontrollera att förslaget är lämpligt utformat ide avseenden där staten skall ha etl avgörande inflyiande på planläggningen.Länsstyrelsens granskning kommer dä alt nära ansluta till de grunder förlänsstyrelsens prövning av delaljplaner och områdesbestämmelser som jag harbehandlat tidigare (avsnitt 16,2), 1 andra styckets punkt 1-3 anges de aspektersom granskning skall inriktas pä. Punkt 3 har fått en någotannorlunda redaktionell utformning än den som lagrådet har föreslagit.Härigenom ansluter formuleringen helt till 12kap. För länsslyrelsen gäller del attkonstatera om de synpunkter som har framförts i samrädsyttrandet har kunnattillgodoses. Jag utesluter inte att det också kan finnas synpunkter som harförts fram från någon fackmyndighet direkt till kommunen, I den mån kommuneninte har tillgodosett framförda synpunkter, beror det givetvis på att kommunenansett sig ha väl sä goda skäl för sin lösning. Det ankommer pålänsslyrelsen att under utställningen ännu en gäng väga kommunens skäl mot deintressen som styrelsen skall företräda. bör då efter samrådet hafördjupat sin analys av de nationella intressenas tyngd och avgränsning så attstyrelsen har bästa möjliga underlag för sin slutgranskning. En viktig uppgift för lansstyrelsenblir också att under utställningen göra en sista avvägning mellan motstridigastatliga intressen. Visserligen kan en central myndighet framföra sinainvändningar direkt vid utställningen. Av 5 8 3 följer emellertid alt detankommer på alt lämna ett samlat statligt besked till kommunen.Därför bör fackmyndigheterna helst framföra sina synpunkter genomlänsstyrelsen, 1 första styckel föreskrivslänsstyrelsens skyldighet att framföra sina synpunkler i etl särskiltgranskningsyttrande. Yttrandet skall avges även i de fall när länsstyrelsengodtar planförslaget. Detta är nödvändigt dels för att kommunen skall få enreaktion på de ändringar som gjorts av förslaget med anledning av samrådet, delspå grund av den nämnda bestämmelsen i 2 8 andra stycket att yttrandetskall fogas till planen. Av yttrandet eller en karlbilagatill detta skall enligt bestämmelsen 18 1985/86. 1985/86:1 546 tydligtframgå i vilka avseenden eller belräffande vilka områden som 4 kap. 910 §länsstyrelsen har en annan uppfattning än kommunen, så att alla intresseradesnabbt får klart för sig var meningsmotsättningar råder, Länsslyrelsen avgör pådetta sätt själv vilka anmärkningar som enligt 28 tredje stycket skall göras iplanen. En fördel med det nu föreslagna systemet är attkommunen redan innan man skall fatta beslul om antagande har fullt klart försig inställning i frågan. Kommunfullmäktige får därmed elt fullständigtbeslutsunderlag, I detta ligger naturligtvis att jag också förutsätter attfullmäktige tar all den hänsyn som är möjlig till de statliga synpunkterna.Att granskningsytirande enligt 2 8 andra stycket skall fogaslill planen garanterar alt fullmäktige får del av synpunkterna i deras helhet.Enligt min uppfattning är det naturiigl om granskningsyttrandet, om det innebäratt planförslaget inte kan godtas i något väsentligt avseende, beslutas avlänsstyrelsens styrelse. En sådan ordning behöver givetvis inte tillämpas omyttrandet återger ståndpunkter som styrelsen har intagit lill frågan i annalsammanhang och om del inte finns skäl att anta atl nägra nya förutsältningarhar tillkommit. Om kommunen antar planen mot invändningar,ankommer det på alt överväga om översiktsplanen kan anses utgöraett sådant hot mot områden av riksintresse eller mot regionala iniressen altstyrelsen bör förordna om statlig prövning av lov inom området (12 kap. 4 5)eller, i sista hand, göra framställning om planföreläggande (12 kap. 6 5). Detsenare lorde sällan bli aktuellt bl. a. därför alt kommunens avsikter attfullfölja översiklsplanen vad avser bebyggelse oftast kommer att innebärabeslul att anta detaljplan eller områdesbestämmelser. har dämöjlighet alt pröva lämpligheten av dessa planbeslut enligt 12 kap. I 8. Om kommunen antar översiktsplanen och är osäker påvad statens invändningar senare kan komma att innebära, kan kommunen alltså fåsin uppfattning prövad genom att anta områdesbestämmelser eller detaljplan fördet omtvistade området. Del tigger i sakens natur att sådana åtgärder börvidtas endast om det är vikUgt för kommunen atl för det aktuella området få ettdefinitivt ställningslagande till markanvändningen eller bebyggelseutvecklingen. 10 §Efter utställningstiden skall kommunen sammanställa de avlämnade synpunkterna och redovisa sina förslag med anledning av dem i ett utlåtan de som skall fogas handlingarna i ärendet. Om förslaget ändras väsentligt efter utställningen,skall ny utställning ske. Paragrafenmotsvarar 17 5 5 mom. och 18 5 byggnadsstadgan samt 7 kap. 11 8i Ulredningsförslagel, Med vissa jämkningar som har tillkommit på förslag av lagrådet motsvarar paragrafen 4 kap, 115 i det remitterade lagförslaget. 1985/86:1 547 Paragrafen överensstämmer med motsvarandeförfarande för detaljplan, 4 kap. 10-12 §§ Jag hänvisar därför tillspecialmotiveringen till 5 kap, 27 8: Jag vill beträffande översiktsplanen tillägga attsom väsentlig ändring skall räknas inte bara sädanl som är av vikt förmedborgarinflytandet utan ocksä sädana ändringar som berör områden avriksintresse och mellankommunala samordningsfrågor, 11 8 Översiklsplanen och ändringar av den antas av kommunfullmäk tige. Paragrafen motsvarar närmast 105 byggnadslagen,7kap, 5 8 i utredningsförslaget och 4 kap. 2 5 i det remitterade lagförslaget.Flyttningen har föreslagits av lagrådet (yttrandet s.44). Även jag härdenuppfattningen atl paragrafen har sin rätta plats närmast efter de beslämmelsersom handlar om förfarandet vid tillkomsten av en översiktsplan eller vidändring av planen. 1 överensstämmelse med vad jag har föreslagit i denallmänna motiveringen (avsnitt 7.3) föreskrivs i paragrafen alt beslut om översiktsplanenskall fattas av kommunens högsta beslutande organ, kommunfullmäktige. Med deninriktning översiktsplanen avses få är det naturligt om kommunstyrelsenvanligen får ansvaret för planarbetet. Detta utesluter givetvis inte attbyggnadsnämnden ges i uppdrag alt svara för det tekniska planarbetet. Någonlagreglering i PBL av den interna arbetsfördelningen inom kommunen anser jäginte behövs. Här räcker del med kommunallagens allmänna beslämmelser. Somframgår av specialmoUveringen till 11 kap. I 5 har vissauppgifter vid planläggning. Nämnden skall också ha hand om den prövning av lov,för vilken översiktsplanen avses vara ett underlag. Detta medför attbyggnadsnämnden bör ges möjlighet att pä lämpligt sätt delta i beredningen av översiktsplanen. 12 § Beslut att anla eller ändra översiktsplanen gäller först sedan beslu tet vunnit laga kraft. 1 det remitterade lagförslaget har 2 8 andrastycket följande lydelse: "Planen gäller lill dess alt den ändras genomett beslul som vinner laga kraft." Bakom denna formulering ligger tankenatt översiktsplanen blir gällande i och med att fullmäktiges beslut att antaden vinner laga kraft. Om detta har lagrådel anfört följande (yttrandet s. 440: Enligt kommunallagen är kommunfullmäktiges beslut omedelbartverk-slällbart och gäller sålunda utan hinder av förd talan. Det ankommeremellertid på kommunstyrelsen eller på annan nämnd alt verkställafullmäktiges beslut, 1 detta åliggande ligger att ta slällning bl, a, lillfrågan humvida klagan över beslutet skall medföra uppskov med verkställigheten.Vidare kan kammartätt och regeringsrätten i samband med besvär förordna attdet överklagade beslutet tills vidare icke skall gälla. Prop.1985/86:1 548 4kap.17 8 och 5 kap, 27 5 finns bestämmelser om verkställighet av beslut 4 kap.12-13 §§ att anta områdesbestämmelser och detaljplan, vilkas innebörd angesskola vara densamma som den i förevarande paragraf, I lagrådsremissen har inteangetts något skäl varför verkställighet av planbeslut skall följa andra reglerän kommunallagens. Med hänsyn lill den betydelse planerna har för rätt attbygga m,m, kan det finnas skäl för den föreslagna avvikelsen. En bestämmelsemed den i andra meningen avsedda innebörden bör dock ges en annan uiformning,förslagsvis sä att "beslut alt anta eller ändra översiktsplan gällerförsl sedan beslutet vunnit laga kraft". Enligt min uppfattning bör den principen gälla attinga planer blir gällande förrän beslutet har vunnit laga kraft. Motsatsenskulle skapa stor förvirring i tillämpningen, i all synnerhet som planerna -och inte minst översiktsplaner - skall utgöra beslulsunderlag för en rad olikamyndigheter. Verkställigheten är alltså inte en sak för enbart kommunerna.Redan i dag är det för övrigi sä att en plan inte är verkställbar förrän denvunnit laga kraft. På grund härav anser jag det motiverat att införaen reglering, som avviker från kommunallagens. Lagtexten har utformats enliglvad lagrådet har föreslagit. 13§ När kommunens beslut att anta eller ändra översiktsplanen har vunnit lagakraft, skall planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen,granskningsyltrandet, utlåtandet enligt 10 8 och elt proiokollsutdrag medbeslutet ulan dröjsmål sändas lill statens planverk, , regionplaneorganoch kommuner som berörs. Paragrafen, som motsvarar 198 1 mom.byggnadsstadgan, 7kap. 128 i utredningsförslaget och 4 kap. 12 5 i detremitterade lagförslaget, har samma innebörd i sak som gällande bestämmelsermed de justeringar som föranleds av att kommunens beslut inte skall fastställasav , I det remitterade lagförslaget finns i förstastycket en erinran om skyldigheten att kungöra kommunfullmäktiges beslul omantagande eller ändring av översiktsplanen på samma sätt som andrafullmäkligebeslut enligt bestämmelserna i 2 kap. 25 5 tredje stycketkommunallagen (1977: 179). Lagrådet (yttrandet s.48) anser denna erinranobehövlig. Jag har ingen erinran mot detta men vill framhålla attbeslämmelserna i kommunallagen anger en lägsta ambitionsnivå. För att beslutetskall nå ul lill allmänheten och bekräfta slutet på planproceduren kan det varalämpligt att beslutet kungörs i ortstidning på samma sätt som enligt 7 8 förstastycket. Andra lämpliga metoder att sprida kännedom om beslutet är att lainitiativ till artiklar i ortspressen eller till inslag i lokalradion ellergenom informationsmöten. Kommunen bestämmer själv hur denna information skallske. I paragrafen anges de expeditioner som skall ske,sedan planen har vunnit laga kraft. Länsslyrelsen bör ansvara för altfastighetsbildnings-myndigheten m.fl, myndigheter informeras om kommunensbeslut. Det bör ankomma pä regeringen att meddela bestämmelser om detta. 1985/86:1 549 1 och för sig är det givetvis från formell synpunkttänkbart att - som 4 kap. 13 § lagrådet (yttrandet s, 48) har päjsekal - ävenkomrriunens éxpeditionsskyl-dighel regleras i en förordning. Som jag tidigarehar framhållit anser jag det dock lämpligt att samla bestämmelserna omförfarandet inom kommunen i en författning. Därför har jag här inte följtlagrådets förslag. Däremot har några preciseringar och redaktionella ändringarav lagtexten gjorts i överensstämmelse med lagrådets förslag. Kravet att planhandlingar skall sändas tillregionplaneorgan och kommuner som berörs innebär alt dessa får besked omöversiktsplanen. De får sedan överväga om förhållandena föranleder någraåtgärder. I förhållande till lagrådsremissen har jag ävengjort det tillägget att ett exemplar av den antagna översiktsplanen skalltillställas statens planverk. Verket har att enligt 1 kap. 8 8 utöva denallmänna uppsikten över planväsendet och bör därvid även medverka genom altsprida kunskaper och erfarenheter avseende utvecklingen av det nya institutetöversiktsplan. En förutsättning för att kunna följa utvecklingen är därvid enfortlöpande aktuell kunskap om översiktsplaneringens utveckling. Ett annatmotiv som också kan framhållas är alt det redan i samband medkommunöversiklerna visat sig värdefullt i många sammanhang att på ell ställe ilandet ha tillgång till alla aktuella översiktsplaner. Prop.1985/86:1 550 5 kap. Detaljplan och områdesbestämmelser 5 kap. 1 § Kapitlet motsvarar 5 kap.(detaljplan) och 4 kap. 13-1885 (områdesbestämmelser) i det remitteradelagförslaget. Att reglerna om områdesbestämmelser har flyttats till 5 kap. harsin grund i följande uttalande av lagrådet (yttrandet s. 49): Från rent redaktionella synpunkterär del en fördel om 13- 18 58 flyttas till 5 kap. och där placeras i anslutningtill molsvarande paragrafer om detaljplan, Dubblyrer kan då undvikas och likasåde olägenheter som hänvisningar till efterföljande paragrafer innebär. Detavgörande skälet för en flyttning är emellertid atl områdesbestämmelsernasakligt har mera gemensamt med delaljplanen än med översiktsplanen.Områdesbestämmelserna erbjuder i vissa avseenden samma regleringsmöjlighetersom detaljplanen och PBL bygger på att det skall finnas en valfrihet mellandessa planinstitut.