prop · G903161 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:161 om tillträde till den 25 oktober1980 om internationell rättshjälp 1985/86: 161 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . för internationell privaträtt har utarbetats en konvention ominternationell rättshjälp. Konventionen är slulsteget i en modernisering av1905 och Haagkonvenlioner angående vissa till civilprocessen hörandeämnen. I propositionen förordas att tillträder konventionen ominternationell rättshjälp med visst förbehåll. Föratt göra del möjligt för atl ansluta sig till konventionen föreslåsändringar i rällshjälpslagen (1972:429). Vidare föreslås en ny lag omverkställighet av vissa utländska beslut om rättegångskostnader, som skallersätta nuvarande lag i samma ämne. Lagändringarnaoch den nya lagen avses träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s, 4), lagrådets yttrande (s, 24) ochföredragande statsrådets ställningstagande till lagrådets synpunkter (s, 26), Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måsle därför läsa alla tredelarna. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8§ rättshjälpslagen' skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 8§ Allmän rättshjälp fär ej beviljas 1, i angelägenhetsom skall prövas eller på annal sätt behandlas utom riket, om ej denrättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2, den somär basan utom riket, 2.utlänningar sotii varken är d-oin han ej är svensk medborgare ler lidigarevarii bosatta här, om eller om särskilda skäl ej föreUgger del inte finnssärskilda skäl för för rältshjälp. 3, näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigi, 4, i fråga omanspråk som överlåtits lill den rätlssökande. om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte all åsladkomma fördel vid prövning av begäran om rältshjälp, 5, för upprättandeav självdeklaration, äktenskapsförord eller testamente, 6, i mål omboskillnad enligt 9 kap, 2 § giftermälsbalken, 7, om frågan omrättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråketstöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8, ägaren av enfastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastighelen ellerbyggnaden, om han har eller borde ha haft rältsskyddsför-säkring eller någotannat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten, 9, den som ej harbefogat intresse av alt få sin sak behandlad, I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna altallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesi- Under förutsättning av ömsesi- dighetkan regeringen förordna alt dighet kan regeringen förordna att medborgare i viss främmande stat i medborgare / en viss främmande fråga om allmän rättshjälp skall stat och den som, utan att vara vara likställd med svensk medbor- medborgare i den staten, är hosail gare. där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Prop.1985/86: 161 Denna lag träder i kraft den dag regeringen besiämmer. Lagen omtryckt 1983:487, Lag om verkställighet av vissa utländska beslut omrättegångskostnader. 1§ I den mån del har avtalats i en överenskommelse mellan och främmandestat skall ett beslut av en utländsk domstol om skyldighet för en kärande ellerinlervenient att betala rättegångskostnader på ansökan verkställas här. Med kärandejämställs en målsägande som fört lalan i brottmål om enskilt anspråk ianledning av brott. 2§ Ansökan om verkställighet görs hos kronofogdemyndigheten. 3§ Till ansökningen skall fogas följande handlingar; 1, Beslutet i original eller avbehörig myndighet bestyrkt kopia, 2, Bevis att beslulel har vunnillaga kraft, 3, Intyg alt lagakraftbeviset harutfärdats av en behörig myndighet. Intyget skall vara utfärdat av en svenskbeskickning eller konsul eller av chefen för justitieförvaltningen i den statdär beslutet har meddelats. Bevisoch intyg som avses i första stycket 2 och 3 behöver inte ges in, om del påannal sätt styrks alt beslulel har vunnit laga krafl. mån det har avtalats i en överenskommelse med främmande stal behöver andrahandlingar inte fogas lill ansökningen än en bestyrkt kopia av de delar avbeslutet som innehåller parternas namn, deras ställning i rättegängen ochsjälva åläggandet, bevis att beslutet har vunnit laga krafl saml, om del harsärskill avtalats, bevis att beslutet är verkslällbarl i den siat där det harmeddelats. 4§Om en handling som åberopas i ärendet är skriven pä elt annat språk än danska,norska eller svenska, skall en bestyrkt översättning till svenska bifogas. Avbeslutet behöver endast själva åläggandet översättas, 5§ Beslul om verkställighet skall meddelas ulan att parterna hörs. Omdel i en överenskommelse med främmande stat har avtalats atl koslnader föröversättning och bestyrkande av denna skall anses som rättegångskostnader,beslutar kronofodemyndigheten på sökandens begäran om ersättning förkostnaderna, 6§Det utländska beslutet och beslul som avses i 5§ andra siycket verkställs påsamma sätt som en svensk domstols lagakraftägande dom, om ej högre rätlförordnar annat. Prop, 1985/86: 161 Dennalag träder i kraft den dag regeringen besiämmer. Genom lagen upphävs lagen(1899; 12 s. 9) om verkställighet i vissl fall av utländsk domstols beslut. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13februari 1986 Närvarande; statsministern , ordförande, ochstatsråden I, , , , , , ,, , , , R. , , , ,, Prop.1985/86: 161 Lagrådsremiss med anledning av tillträde tillHaagkonventionen om internationell rättshjälp Det förekommer ett omfattande internationelllsamarbete i privaträttsliga angelägenheter. En viktig roll inom detta samarbetespelar den s. k, om inlernalionell privaträtt. Samarbetetregleras i ell flertal överenskommelser. En central plats intar de s. k.civilprocesskonventionerna Haagkonvenlionen angående vissalill civilprocessen hörande ämnen av inlernalionell nalur (SFS 1909:30) ochHaagkonventionen den angående vissa till civilprocessen hörandeämnen (prop. 1957: 163, UU 29, rskr, 311), konvention ersätter 1905års konvention i förhållande till de stater som tillträtt den. Genomcivilprocesskonventionerna har de fördragsslutande länderna utfäst sig atllämna varandra bistånd i form av delgivning och utredning när det gällerrättsförhållanden av civil eller kommersiell natur. De har också utfäst sig atli princip likställa medborgare i de andra länderna med sina egna medborgarebeträffande skyldighel alt ställa säkerhel i rättegäng. Till civilprocesskonvenlion är förutom Sverigeanslutna . , , jämte besittningar,, , , , , , , Nederländernamed , , , , , ,, , , , , , , och . I den mån dessa stater hartilllrätl även konvention gäller den alltså inte mellan staterna.Sverige är emellertid fortfarande bundet av konvention i förhållandetill och , vilka inte är anslutna till 1954års konvention. De båda civilprocesskonkventionerna har reviderats ochmoderniserats. De ursprungliga bestämmelserna om delgivning har byggts på genomkonventionen om delgivning i utiandel av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur(delgivningskonven- Prop. 1985/86: 161 tionen, prop. 1969:32, UU 10, rskr,278), Bestämmelserna om bevisupptagning har moderniserats genom konventionenden om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civileller kommersiell natur (bevisupptagningskonventionen, prop, 1974:95, JuU 28,rskr, 297), Under den fjortonde för internationellprivaträtt har antagits ett förslag till en konvention om internationeUrättshjälp. Konventionen, som är dagtecknad , är avsedd attvara slutsteget i moderniseringen av civilprocesskonventionerna. De ämnen somhar återstått alt revidera och som omfattas av konventionen är bl.a. rältshjälpåt enskilda personer, befrielse från skyldighet att ställa säkerhel för rättegångskostnaderoch verkställande av beslut som har meddelats i något av de andra länderna omskyldighet atl belala sådana koslnader (exeqvatur-prövning), I förhällande tillcivilprocesskonventionerna medför konventionen huvudsakligen följande nyheier. När det gäller rättshjälp omfattar regleringen inte baramedborgare i konvenlionsstaterna, utan även personer som är eller har varitbosatta i de fördragsslutande länderna utan att vara medborgare i något av dem.Regleringen utsträcks till alt avse även utomprocessuell allmän rättshjälp ochrådgivning. För rättshjälp förutsätts inte längre att sökanden är medellös,utan även avgiftsfinansierad rättshjälp omfattas av konventionen, Etl systemmed centralorgan och förmedlande organ införs och vissa rutiner förrättshjälpsansökningsförfarandel införs, I fräga om rättegångskostnader utsträcks kretsen av demsom är befriade från skyldighel atl ställa säkerhel för sådana koslnader tillatt omfatta inte bara medborgare, utan alla som är bosatta i länderna.Utvidgningen avser såväl fysiska som juridiska personer. För att hjälpa den somansöker om alt ett beslut om rättegångskostnader skall göras verkställbart iett annat land än processlandet införs också centralorgan och förmedlande organsamt förenklade rutiner. Vidare skall rätt till kopia av handlingar, utdrag avoffentliga register m.m. gälla inte bara för medborgare, utan för alla som ärbosatta i länderna. Något krav på medellöshet uppställs inte längre och inteheller påbjuds generell avgiflsfrihel. Även i fräga om förbud mot gäldsfängelsevidgas personkretsen. Slutligen införs straffrältslig och straffprocessuellimmunitet för vittnen och sakkunniga. Konventionen om internationell rättshjälp i engelsk ochfransk originaltext jämte en preliminär översättning till svenska bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga /'. Konventionen, som ännu inte har trätt i kraft, harratificerats av och har undertecknats av FörbundsrepublikenTyskland, , och . ' Bilagan har uteslutits här. Konventionen i originaltextjämte officiell svensk översättning har fogats som bilaga tillregeringsprotokollet , 2 Konventionen p-op- '985/86: i6i Somnämndes inledningsvis utgör konventionen slulsteget i moderniseringen av 1905och civilprocesskonventioner. Den ordning som införs med centralorganför att ta emot rättshjälpsansökningar och ansökningar om exeqvaturprövning ärdensamma som gäller i fråga om delgivningsframställningar och framställningarom bevisupptagning enligt 1965 och konventioner. I ärulrikesdepartemeniet centralorgan enligt dessa båda konventioner. Den nyakonventionen ålägger länderna all dessutom utse förmedlande organ för altbiträda de rättssökande och sända rätlshjälpsansökningar och ansökningar omexeqvaturprövning till de andra ländernas centralorgan. Sverigetillämpar samma system med förmedlande och mottagande organ i förhållande tillländer som är anslutna lill den i dagtecknadeeuropeiska överenskommelsen om översändande av ansökningar om rättshjälp.Enligt förordningen (1977; 105) om översändande av ansökningar om rättshjälp ärutrikesdepartementet förmedlande och mottagande organ. Anslutna lill deneuropeiska konventionen är, förutom , , , ,, , , , , och ,Turkiel samt . Denbestämmelse om immunitet för vittnen m.fl. som införs är väsentligen utformadefter mönster av den immuniletsbestämmelse som finns i den i den 20april 1959 dagtecknade konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, vilkenockså den har tilllrätls av . Konventionenom internationell rättshjälp ersätter i förhållandet mellan länder somratificerar den art. 17-24 och'art. 17-26 i 1954 årscivilprocesskonventioner. Den har som nämndes förut ratificerats avFrankrike och undertecknats av , ,och . Ytterligare elt antal länder, däribland , Finlandoch , överväger att tillträda konventionen. Konventionenhar sex kapilel: - Kap. 1. Rättshjälp (arl.1-13), - Kap. II. Säkerhet för rättegångskostnader och exeqvaturprövning (arl.14-17). - Kap. III. Kopia av handlingaroch beslut (art. 18). - Kap. iV. Gäldsfängelse ochimmunitet (art. 19-20). - Kap. V. Allmänna bestämmelser(art. 21-30). Slutbestämmelser(art. 31-36). Enligtde grundläggande reglerna (art. 1 och 2) är medborgare och personer som ärbosalla i en konlraklsslutande stat berättigade lill rättshjälp i rättsförhållandenav civil eller kommersiell natur i varje annan kontrakts- Prop. 1985/86: 161slutande stat på samma villkor som där bosatta medborgare. Tanken bakomregleringen är alt tillförsäkra bl. a. dem som har anslällning utanför sitlhemland samma ställning som medborgarna i det land där de är bosatta. Ävensedan de har återvänt till sina resp, hemländer omfattas de av regleringen iden mån det är fräga om mål och ärenden i del land där de varit bosatta och denrättsliga angelägenheten är en följd av vistelsen där. Utvidgningen av personkretsentill att avse även andra än medborgare är en nyhet i förhållande tillcivilprocesskonventionerna. Det bör i sammanhanget nämnas att konventionen gerrätt till reservaiion mot utvidgningen (arl, 28 försia styckel). Fråganom rättshjälp skall avgöras enligt de regler som gäller för de egna, i landetbosatta medborgarna. Atl bosättning anges förutom medborgarskap är en nyhet iförhällande lill civilprocesskonventionerna. Kompletteringen är gjord molbakgrund av att rättshjälp i vissa länder ges under förutsättning all densökande är bosalt där och oavsett dennes medborgarskap. Ilikhet med de äldre civilprocesskonventionerna saknar den nya konventionen ennärmare beslämning av begreppen civil och kommersiell. Det har förutsatts allnågra svårigheter inte skall behöva uppstå vid den praktiska tillämpningen.Till skillnad mol civilprocesskonventionerna omfattar konventionen även mål ochärenden hos domstolar och andra myndigheter som handlägger frågor avadminislraliv, socialrällslig och skatterättslig nalur, om i den aktuellastaten rättshjälp får lämnas i sådana mål eller ärenden. Ennyhet är vidare att regleringen avser även utomprocessuell rältshjälp("legal advice"). Som förutsättning gäller alt sökanden befinner sigi landet. Någon skyldighel all ombesörja rådgivning genom utländsk korrespondensföreligger alltså inte. och de bestämmelser i konventionen som avser förmedlingav rättshjälpsansökningar över gränserna är inte tillämpliga på denna form avrättshjälp. Ifråga om villkoren för all få rältshjälp ställs inte längre kravel atl denrättssökande skall visa medellöshet. Även rättshjälp för vilken en avgift tasut omfattas av konventionen. Beträffandehandläggningen av rältshjälpsärenden gäller all varje land skall utse ett centralt organ med uppgift att ta emot och vidta erforderliga åtgärder i anledning av rättshjälpsansökningar från de andra länderna. Federala länder och länder med mer än ett rättssystem får utse flera centralorgan (art, 3). Varje land skall vidare utse minst ell förmedlande organ med uppgift att sända ansökningar om rättshjälp till andra länders centralorgan (art, 4 första siycket). Del centrala organet kan utses till förmedlande organ, men en eller flera andra myndigheter kan utses att vara förmedlande organ vid sidan av eller i stället för det centrala organet. Ansökningar om rättshjälp sänds direkl till centralorganet i mottagariandet utan förmedling av någon annan myndighei. För översändandet finns elt fastställt formulär, fogat till konventionen som bilaga. Ansökningar får även förmedlas på diplomatisk väg (art, 4 andra och Iredje styckena). Om den rätlssökande inte är bosatt i något av länderna kan ansökningen 7 dessutomförmedlas genom de konsulära förbindelserna (art, 9 första Prop. 1985/86:161 stycket). Ansökningenfår lämnas in till del förmedlande organet i det land där sökanden är bosattoch skall vara upprättad enligt elt fastställt formulär, som även del är fogattill konventionen som bilaga (arl. Myndigheien i fråga skall hjälpasökanden på olika sätt bl. a. med granskning av handlingarna i formellthänseende. Vid behov skall den också sörja för gratis översättning av dem (arl,6) Ansökningen och övriga handlingar skall vara avfattade pä eller översattatill moltagariandels språk. Om delta inte är möjligt får engelska eller franskaanvändas (art. 7). Konventionen ger rätt lill reservation mot atl något avdessa båda språk används eller mol att eltdera av dem används. Om ett land harreserverat sig mol båda språken får andra länder tillämpa samma ordninggentemot del landet (arl. 28 andra stycket a och e). Blandde övriga bestämmelserna om rättshjälp bör framhållas den beslämmelse (arl, 13andra styckel) som säger atl den som har fått rättshjälp för en rättegång i ettav länderna därmed automatiskt har rättshjälp i ett annat land, om han därbegär erkännande eller verkställighet av rätlens avgörande i målet ellerärendet. Bestämmelsen innebär en nyhet i förhållande lillcivilprocesskonventionerna. Konventionen ger dock reservationsrätt motbestämmelsen eller, om denna rätt inte utnyttjas, rätt atl låta bli atttillämpa bestämmelsen i förhållande till elt land som har gjort en sådanreservaiion (art. 28 andra styckel b och O- 2.2.2Säkerhet för rättegångskostnader och exeqvaturprövning Densom är bosatt i ett av länderna och uppträder som kärande eller inlervenient ien rättegång i ett annat av dem får inte på grund av att han är utlänning ellerpå grund av att han inte har hemvist eller vistas i processlandet åläggas altställa säkerhel av någol slag för motpartens rättegångskostnader eller andrakostnader i samband med rättegången (arl. Regleringen avser inte barafysiska utan även juridiska personer. I förhållande lillcivilprocesskonventionerna innebär den alt personkretsen vidgas från enbart medborgaremed hemvist i de fördragsslutande länderna till all avse alla som är bosattadär. För juridiska personers del innebär utvidgningen atl kravel pä atl denjuridiska personen skall vara bildad i etl sådanl land enligt dess lag slopas.Frågan om en juridisk person skall anses ha hemvist fär avgöras enligt lagen iprocesslandet. Somen direkt följd av atl säkerhet för kostnaderna inte får avkrävas åläggerkonventionen i likhet med civilprocesskonventionerna länderna att ombesörja atlbeslut varigenom den som har befriats frän skyldighet att ställa säkerhet harålagts att utge ersättning för rättegångskostnader blir verkslällbarl (arl.15). I fråga om handläggningen av ansökningar om exeqvaturprövning gällerföreskrifter om myndigheter - centralorgan och förmedlande organ - som skallutses för att sända över och la emot ansökningshandlingar. Föreskrifterna (art.16) är direkta motsvarigheter till beslämmelserna om handläggningen avrättshjälpsansökningar och innebär även de en nyhet i förhållande till civilprocesskonventionerna.Vi- dårefinns bestämmelser om vilka handlingar som skall vara fogade lill Prop.1985/86: 161 ansökningen och om förfarandel vid exeqvaturprövning (art. 17).Bestämmelserna innebär vissa förenklingar i förhållande till civilprocesskonven-lionerna. Reservationsrättföreligger mot detla kapitel IIi konventionen, och om denna rätt inteutnyttjas föreligger rätt att låta bli all tillämpa kapitlet i förhållande tilletl land som har reserverat sig (arl. 28 andra styckel c och g). Det bör isammanhanget nämnas att konventionen träder i stället för de molsvarandeartiklarna i civilprocesskonvenlionerna även om reservation görs mot kapitlet(arl. Länder som är bunda av civilprocesskonventionerna och ansluter siglill konventionen kan alltså genom att utnyllja reservationsrätten befria sigfrån alla förpliktelser i fråga om säkerhet för rättegångskostnader ochexeqvaturprövning. Man har dock ulgåtl från all det inte är någon risk för altländer som är bundna av civilprocesskonvenlionerna använder sig avreservationsrätten. 2.2.3 Kopiaav handlingar och beslut Medborgareoch personer som är bosatta i elt av länderna kan i elt annat av dem och påsamma villkor som del landels egna medborgare få kopia av eller utdrag uroffentliga register och myndighetsavgöranden i civila eller kommersiellaärenden. Delsamma gäller beträffande legalisering av dokumenten (arl, 18), Bestämmelsernainnebär i förhåUande till civilprocesskonventionerna en utvidgning av såvälpersonkretsen som del slag av handlingar och beslut som omfattas avregleringen. Utvidgningen av personkretsen är densamma som berördes lidigare,dvs, beslämmelsen omfattar inte bara medborgare, utan även dem som är bosalla iländerna utan all vara medborgare i något av dem. En nyhet är vidare alt detinte längre ställs något krav på medel-' löshet och inte heller föreskrivsavgiftsfrihet. Meningen är alt avgifter inte får tas ut efter några andragrunder än dem som gäller för landets egna medborgare, Blandländer som är anslutna lill civilprocesskonvenlionernaär det bara några få somhar institutet gäldsfängelse. 1 tvä av dessa länder, nämligen ochSurinam, gäller i del avseendet alt skillnad görs mellan egna medborgare ochutlänningar till de senares nackdel. En motsvarighet lillcivilprocesskonvenlionernas bestämmelser om gäldsfängelse har därför lagits uppi konventionen (art. 19). Personkretsen har vidgats på sätt som nämndes under2:2.3. En nyhet i förhällandetill civilprocesskonventionerna är alt immunitet införs för vittnen och sakkunniga (arl, 20), Den som efter kallelse inställer sig för atl höras som vittne eller sakkunnig inför domstol i ett annal land får inte åtalas, häktas eller på annat sätt underkastas inskränkning i sin per sonliga frihet på grund av en dom som har meddelals eller en gärning som han har begått före sin ankomst till landet i fråga. Immuniteten inträder sju 9 dagarföre den i kallelsen angivna inställelsedagen och upphör i princip sju Prop. 1985/86: efter del att han har fått besked från domstolen omatt hans närvaro inte längre påfordras. Reservationsrättföreligger mol immunilelsbeslämmelsen (arl. 28 andra styckel d). Detkapitel i konventionen som innehåller allmänna bestämmelser inleds med enförklaring alt ingenting i konventionen skall tolkas som en begränsning av derättigheter som tillkommer någon på grund av ell lands interna rätt eller nägonannan konvention till vilken landet har anslutit sig eller kommer att anslutasig (art. 21). Vidare regleras del lidigare berörda förhällandet mellankonventionen och de båda civilprocesskonventionerna samtlilläggsöverenskommelser till dessa (art. 22 och 23). Belräffandelilläggsöverenskommelser gäller att de skall lillämpas även på denna konvention,om länderna inte överenskommer om annat. Vissabestämmelser (art. 24 och 25) gäller språkfrågan och innebär bl. a, att etlland kan förklara sig berett atl ta emot handlingar på ytterligare elt ellerflera språk utöver del egna språket samt franska och engelska. Förländer med flera rättssystem finns en beslämmelse som underiättar en anslutninglill konventionen (art. 26). Ett uttryckligt stadgande om att konventionensaknar konstitutionella verkningar las också upp (art. 27), Beträffandeden reservationsrätt som redan har berörts gäller att förbehåll skall görasvid tidpunkten för undertecknande, ratifikation, godtagande eller godkännandeav konventionen eller vid anslutning till den (arl, 28), Andra förbehåll än desom nämnts förut får inte göras; Förbehåll kan när som helst . Föreskrifterfinns vidare om vilka underrättelser som aktualiseras i samband medratifikation eller anslutning eller (art, 29),Underrättelserna ställs lill nederländska utrikesministeriet. Bestämmelserfinns också om all de formulär som är fogade lill konventionen kan ändras ochom hur detla går lill (art, 30), Konventionenhar sedvanliga slutbestämmelser (arl, 31- 36), För ett land som ratificerarkonventionen träder den i krafl försia dagen i den Iredje kalendermånaden efterdeponeringen av ratifikationsinstrumentet. Omuppsägning inte sker, förlängs den automatiskt med i sänder. Uppsägningskall anmälas till nederländska utrikesministeriet före denlöpande femårsperiodens utgång. 3.1 Anslutning till konventionen