prop · G903133 · 1985-12-31 00:00:00 — Det är inleför sådana fall som sanktionen är avsedd utan för de fall där transportörenmedvetet eller genom bristande kontroll åsidosätter föreläggandet mol att föravissa utlänningar lill . Transportören bör därför inle blibetalningsansvarig i de fall där utlänningen företett en så välgjordförfalskning, att det inte kan läggas transportören lill last alt han lät lurasig av den. Det måste dock åvila transportören att visa atl de kontrollåtgärderhan vidtagit varit tillräckliga. 1985/86: 133 Somfidigare påpekats torde redan viiesföreläggandel i sig ofta ha avsedd effekt.Del lär därför inte bli särskilt vanligt atl döma ut viten på grund av överträdelseav de nu införda bestämmelserna. I de fall utdömande ändå behöver ske, bör mani allmänhet kunna räkna med atl transportören frivilligt betalar det utdömdabeloppet. Delta hindrar dock inte att man måste tillse atl del finns effektivamedel atl driva in fordringar om betalning ändå skulle utebli. Härvid måsteman lägga märke till all många transportörer i stort sett saknar tillgångar iSverige. Det är därför vikligt att det finns möjligheter att ingripabeträffande just den egendom som i vart fall fidvis finns i , nämligenfartyg eller fiygplan. Del är möjligt att man för att nå verklig effekt ocksåbör införa en möjlighet att kvarhålla ett fartyg/luftfartyg till dess säkerhetställs för att ett utdömt vite fullgörs. Beträffandejärnvägsfärjor innehåller överenskommelsen om den inler-nafionellajärnvägstrafiken, det s.k. Cotif-fördraget (i kraft ), reglerdels för persontrafik, dels för godslrafik. Fördraget görs tillämpligt på eninternationell järnvägslinje genom att linjen anmäls till organisationen, somförtecknar och offentliggör de linjer som omfattas av avtalet. Det görs upp enlista för linjer som omfattas av reglerna för persontrafik och en för linjersom omfattas av reglerna för godslrafik. Dä det gäller möjligheterna att drivain utdömda avgifter innehåller Cotif-fördraget en artikel (art. 18 § 3) somhindrar kvarstad och utmätning av utländsk järnvägsmateriel, däri inbegripetjärnvägsfärja, på grund av svenskt beslut härom. Vidarefinns inskränkningar i rätten all belägga luftfartyg i regelbunden trafik medkvarstad, se lagen (1939:6) om frihet från kvarstad för vissa luftfartyg. Dennalag gäller dock endast i förhållande till vissa stater. Förfrämmande statsfartyg gäller slutligen vissa inskränkningar beträffandemöjligheten alt vidta utmätning, kvarstad eller annan handräckning enligt lagen(1938:470) med vissa bestämmelser om främmande statsfartyg m. m. Det börnoteras alt etl fartyg, som huvudsakligen används i kommersiell drift, inlekan betraktas som statsfartyg. Mankan överväga, om man skall låta viiesbeslutet få verkställas trots att del intevunnit laga kraft. Med undanlag för vissa beslut enligl lagen (1976:66) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. och byggnadslagen(1947:385) gäller dock, atl beslut om vite får verkställas först sedan delvunnit laga kraft. Med hänsyn lill de stora belopp det nu är fråga om och tillatt del nog kan antas all indrivningsätgärder endast undantagsvis torde bliaktuella, förefaller det inte finnas tillräcklig anledning tillsådana åtgärder. Även frågan om rätt all kvarhålla farlygel/fiygplanel bör tillsvidare få anstå. Del kan dock bli aktuellt all återkomma i dessa avseenden omdet visar sig atl det nu föreslagna systemet inle blir tillräckligt effektivt. 8Skyldighet att medföra utlänning från Prop. Föratt ytterligare understryka viklen av atl utlänningar utan föreskrivnahandlingar inte transporteras fill bör de fillbaka gällandereglerna om skyldighet för transportören alt kostnadsfritt återföra utlänningeffektiviseras. Detta kan lämpligen ske genom att den tidsregel som finns i 82§ UtlL las bort. Tidsfristen var motiverad när varje fråga omavvisning kunde avgöras snabbt men utgör nu en onödigt långtgående inskränkningi transportörens ansvar. Detkan också noteras att del i fråga om luftfartyg finns bestämmelser om entransportörs skyldighet all la med en passagerare tillbaka igen i 9 fill Chicagokonvenfionen(jfr s. 15). Denna skyldighet upphör enligt punkt 3.35.1 först när passagerareni fråga definitivt har tillåtits komma in i landet. De nu gällande svenskabestämmelserna är därför betydligt mer förmånliga för transportbolaget än vadsom är nödvändigt med hänsyn fill internationella åtaganden. Detbör också övervägas om inle effektivare metoder bör tillgripas för atlframtvinga återtransporten. F. n. har man möjlighet att förelägga fartygets/luftfartygetsbefälhavare vid vite atl medla passageraren, men om befälhavaren vägrar, saknarmyndigheterna i praktiken ofta möjlighet att ingripa mol honom. En förstaåtgärd bör därför bli all utsträcka möjligheten all meddela vite till attgälla även innehavaren. En ytterligare åtgärd skulle kunna vara att ge desvenska myndigheterna rätt alt kvarhålla fartyg eller luftfartyg lill dessbefälhavaren går med på att ta fillbaka ifrågavarande passagerare. En annanmöjlighet är atl införa en skyldighet för transportören all ersätta statenkostnaden för transport med annat fartyg/luftfartyg. Detta senare syslem kanmedföra vissa bevisproblem beträffande vem som bar skulden lill den uteblivnatransporten. Som innehavare måste i detta sammanhang dock räknas inle baraägaren eller den som annars äger att bestämma över transportmedlet ulan ocksåannan som rent faktiskt kan besluta i den aktuella frågan, l.ex. Några allvariigare invändningar förefaller därför inte kunna riktasmot en regel om ersättningsskyldighet. Man riskerar då inte heller, vilketskulle vara fallet om fartyg eller luftfartyg kvarhålls, att störa den allmännasamfärdseln. Mot bakgrund av del anförda föreslås därför införande i 99 § UtlLav en regel om ersättningsskyldighet. 9 Fingeravtryck och fotografi Somtidigare framhållits är del av stor vikt alt en utlännings identitet kan fastställas. En säker identifiering är av grundläggande betydelse för kon trollen av vilka utlänningar som tillåls resa in i . En falsk identitet gör vidare det i det närmaste omöjligt all kontrollera om en asylsökande utlänning redan fått skydd i elt annat land. Även vid verkställighet av avvisnings- och ulvisningsbeslul är del givelvis viktigt atl en säker identifi ering kan göras. Etl äkta pass är naturiigtvis en fullgod och säker identifiering. 6 1985/86. dock,som påpekats på fiera ställen i denna promemoria, Prop.1985/86: 133 blivit allt vanligare alt asylsökande kommer till landet helt utanidentitetshandlingar eller med förfalskade sådana. Del är inle heller ovanligtatl en utlänning gör sig av med sitt pass efter inresan. Föratt motverka de nämnda svårigheterna används vissa andra metoder för attmöjliggöra en identifiering, nämligen tagande av fingeravtryck samt fotografering. Ikungörelsen (1947; 950) om fingeravtryck m. m. finns bestämmelser om attfingeravtryck och fotografi får las av utlänningar i vissa fall. Delta gällerdels om utlänningen tagits i förvar på grund av alt fråga uppkommit om hansavvisning eller utvisning (1 § I st 4 p. ), dels om utlänningen vid ankomstentill riket inte tillförlitligen kan styrka sin identitet (1 § 2 st.). Bestämmelsentillämpades länge på så sätt att sådana åtgärder vidtogs beträffande såväl densom sökte uppehållstillstånd vid gränsen som av den som gjorde detta förstefter en tids vistelse i landet, allt givelvis under förutsättning attvederbörande inle kunde styrka sin identitet. Detta förfaringssätt är ocksåhelt i linje med stadgandets syfte. Undersenare lid har emellertid viss tveksamhet uppkommit beträffande rätten att tafingeravtryck och fotografi annat än just vid gränsen. Hur klart syftet medbestämmelsen än må vara, talar ju författningstexten endast om den som vidgränsen inte kan styrka sin identitet. Del kan naturligtvis hävdas atl den somsaknar riktiga identitetshandlingar när han väl befinner sig inne i landet medstor sannolikhet inte hade sådana vid gränsen. Fullständig säkerhet kan dock inleanses gälla i detta avseende. Föratt säkerställa att fingeravtryck och fotografi kan tas i samtliga fall därdetta är nödvändigt för identifiering av utlänningar bör därför en direkt bestämmelsehärom införas för de fall som kan anses som tveksamma. Det är dock viktigtatt en sådan regel inte får som konsekvens all polisen anser sig ha befogenhet atlta fingeravtryck och fotografi på en ufiänning, enbart därför all denne vid enkontroll visar sig sakna fullgoda identitetshandlingar. Detta skulle utgöraett allvarligt hot mol integriteten. Del finns inle heller någon anledning atlinföra en sådan konirollapparat för att uppnå de syften som ligger bakomönskemålet om en ändring. Preciseringen av bestämmelserna bör därför endastgälla den som efter ankomsten lill söker uppehållstillstånd efter allredan ha vistats i landet . Dennuvarande regleringen av möjligheten all la fingeravtryck pä utlänningar slår inlei överensstämmelse med regeringsformens normgivnings-principer. Man har vidareunder senare är strävat efter atl samla alla bestämmelser angående utlänningarsinresa och vistelse i saml utresa frän i den särskildautlänningslagstiftningen. Del är därför lämpligt atl, som denföreslagna utvidgningen av rätlen alt ta fingeravtryck och fotografi görs, förain samtliga särbestämmelser om fingeravtryck m. m. pä utlänningar iutlänningslagen. Tvånya paragrafer bör därvid införas. Den grundläggande bestämmel sen, om fingeravtryck och fotografi av den som vid ankomsten eller vid senare gjord ansökan om uppehållslillslånd inte kan styrka sin identitet, hör innehållsmässigt samman med bestämmelserna i 8 § och 8 a §. Den bör därför placeras som 8 b §. De särskilda bestämmelserna rörande utlänning 62 somtas i förvar etc. bör lämpligen placeras i samband med bestämmelser- Prop.1985/86: 133 naom förvar som 50 a §. En viss modernisering av reglerna bör också Beträffandeasylsökande utlänningar är det möjligt all man, för all uppnå största möjligaeffektivitet i identifieringsprocessen och också undvika besvärligagränsdragningsproblem beträffande när en asylsökande tillförlitligen styrktsin identitet, efter danskt mönster borde införa en bestämmelse om attfingeravtryck och fotografi alltid skall tas av alla asylsökande. Del är ocksåmöjligt all en sådan allmän regel i viss utsträckning skulle vara att föredraframför en selektiv regel. Dessa säkerhetsåtgärder skulle ju då inle utpekanågon som mindre tillförlitlig. Nackdelarna med ett sådant syslem, framför alltett onödigt omfattande registreringssystem, förefaller dock överstigafördelarna. Sammanställning av remissyttranden överdepartementspromemorian Sanktioner i utlänningslagen mot transportföretag m.m. Efterremiss har yttranden över promemorian avgivits av justitiekanslern (),(), , luftfartsverket, generaltullstyrelsen,riksskattéverket, statens invandrarverk (), hovrätten för ,kammarrätten i , länsrätten i , iMalmöhus län, polismyndigheterna i , , , ,och , ombudsmän (), (). i (LO), Föreningen , Föreningen , (),, , . Rädda barnen, flykfingrädet,Svenska sektionen av (Amnesty), Svenska Röda Korset (RödaKorset) och frikyrkoråd. Riksförbundetför personal vid invandrarbyråer (RIB), Medborgarrätts-rörelsen (MRR) och FN:s flyklingkommissarie() har inkommit med yttranden. 1 Sammanfattning av remissinstansernas inställning Ungefärhälften av remissinstanserna, däribland det stora flertalet av de myndighetersom yttrat sig över förslagen, tillstyrker i huvudsak dessa eller lämnar demutan erinran. Den andra hälften av remissinstanserna är emellertid starktkritisk lill de föreslagna ändringarna i utlänningslagen (UfiL). Förslagentillstyrks i sin helhet av polismyndigheterna i , . i ifrågasätter dock om bestämmelsenom vitessanklion mot transportföretag blir tillräckligt effektiv om kriteriet"en icke obetydlig omfattning" tas med. Förslagenlämnas också utan erinringar av JK, generaltullstyrelsen, riksskattéverket (som dock endast uttalar sig beträffande vad som i prome sägs om indrivning), hovrätten för och kammarrät ten i . JK säger sig dock inle vara övertygad om all vite är det mest ändamålsenliga sättet all komma lill rätta med den okontrollerade flyktingströmmen till . JK är också något tveksam fill om en vites sanklion står i överensstämmelse med åtaganden enligt konventionen. Hovrätten anser emellertid all ändringarna bör kunna med föra en viss effektivisering av utlänningskontrollen. Kammarrätten finner atl del i och för sig är beklagligt, all man måste införa en regel om viten mol transportföretag men anser atl en sådan ibland kan bli nödvändig. Också länsrätten i , som inle gör några fiyklingpolitiska värderingar av förslagel, finner del ändamålsenligt från allmän effektivi- 64 tetssynpunkt.Länsrätten har vissa synpunkter pä utformningen av be- Prop. 1985/86: 133 stämmelserna. ÄvenRPS, , Föreningen och Föreningen tillstyrker i princip förslagen men har vissa ändrings-och komplelteringsförslag.Dessa myndigheter ifrågasätter bl. a. om del företagna vitessyslemet blirtillräckligt effektivt om den föreslagna undantagsregeln i 98 a § las med ochanför också att det är olämpligt alt ålägga transportföretagen en sådanurvalsfunktion som egentligen bör åvila myndigheter. Polismyndigheternai och är i och för sig positiva till atl sanktioner mol transportförelaginförs men ifrågasätter effektiviteten i det föreslagna systemet. De framförockså vissa komplelteringsförslag. Länsstyrelseni saml LO tillstyrker förslagen, utom såvitt avser den föreslagna vitessanklioneni 98 a §. Båda instanserna är i och för sig positiva till att åtgärder vidtasför atl komma till rätta med de i promemorian framhållna problemen men kaninte acceptera den föreslagna lösningen. har också visständringsförslag rörande reglerna om fingeravtryck och fotografi. Sjöfartsverkettar inte direkt ställning lill förslagen men utgår ifrån att vitesföreläggandeendast kommer att användas i uppenbara fall av överträdelse av lagstiftningenoch att det ges en omfattande information till transportföretagen om hur delämpligen bör bete sig. JOanför att "ett sanktionssystem som det föreslagna medför en överhänganderisk för alt många sådana utlänningar som avses i 3, 5 och 6 §§ UtlL inlekommer atl få möjlighet att söka asyl i och att ett sådant syslem kankomma alt strida mot de av antagna riktlinjerna för den svenskaflyktingpolitiken" samt avstår i övrigt från att framföra några synpunkterpå förslaget. SJhar ingående redogjort för flera negativa följder för den av SJ bedrivnafärjetrafiken saml aktualiserat olika problem. har påpekat atl bestämmelser, som kan stå i strid med gällandesäkerhetsbestämmelser, ej får införas. (yttrar sig ej över förslagen angående fingeravtryck och fotografi samt delgivningsbestämmelsen),, (yttrar sig inte över förslagetangående fingeravtryck och fotografi), SAS (samma inskränkning som beträffandeluftfartsverket). Rädda barnen (dito), , Amnesty (uttalarsig endast beträffande den föreslagna 98 a §), Röda korset, Sverigesfrikyrkoråd, RIB och MRR (yttrar sig endast beträffande förslaget avseendevitesföreläggande) är mycket kritiska mot framför allt förslaget ommöjligheten till vitesföreläggande gentemot transportföretagen och avstyrkerbestämt atl de i promemorian framlagda förslagen genomförs. Som huvudsakligtargument anförs att etl genomförande av förslagen i hög grad skulle försvåra förflyktingar att söka skydd undan förföljelse och även strida mot den generösaflyktingpolitik som hitintills tillämpat. UNHCRanser alt den föreslagna vitessanktionen i 98 a § skulle fä negativa effekter för asylsökande och att problemet med irreguljära flyktingrörelser skall mötas med lämpliga överenskommelser med första 65 asylländernaoch inte genom att placera bördan på transportförelag. 2Argumentation rörande promemorians olika Prop.1985/86:133 Utöverremissinstansernas allmänna inställning, som angetts i avsnitt I, har meringående argument och särskilda synpunkter framförts på och i anslutning tillpromemorians olika förslag. 2.1 Möjlighet till vitesföreläggande mot transportföretag (98a §) SIVanför i denna fråga att del inle är "vare sig lämpligt eller praktiskt möjligtatt ålägga Iransportbolagen en urvalsfunklion i fråga om skilda flyktingkategorier.För att inte inbjuda lill missförstånd bör 98 a § andra stycket helt utgå urden föreslagna lagtexten. I motivuttalanden kan lämpligen ges anvisningar lillinvandrarverket i dess funktion som sakmyndighel och föreslagenvitesföreläggande myndighet." RPSanser all det föreslagna andra stycket i 98 a § kan komma all tolkas som enuppmjukning av den förpliktelse, som enligt Chicagokonventionen åliggerflygbolagen, att kontrollera all en passagerare innehar de dokument som krävsför inresa i destinationslandet. RPS ifrågasätter därför, om inte ifrågavarandestycke bör utgå och anför. "bör, när fråga uppkommer om ettvitesföreläggande, ändå kunna väga in ett sådant förhållande och avslå från atlförelägga transportören vite om transporten varit nödvändig för passagerarespersonliga säkerhet... Transportföretaget kan omöjligen ha kompelens atl kunnaavgöra om en utlänning över huvud taget är i behov av skydd och om han i såfall kan påräkna del i elt tredje land, där han befinner sig. Det måste ocksåifrågasättas om transportörer genom kontakter med svenska myndigheter eller medUNHCR skall kunna avgöra sådana frågor. Frågan är om inle elt sanktionssystemborde gälla generellt, om man vill uppnå syftet med det." RPS har ocksåvissa redaktionella synpunkter pä förslaget. SåvälRPS som ifrågasätter om bestämmelsen, atl regeringen måste ge tillstånd lillatt talan om utdömande av vite får väckas, bör finnas. Polismyndigheteni Ystads polisdistrikt finner det osannolikt att man med nu förevarande förslagnår del mål man egentligen syftar till. a. pekar polismyndigheten på attutformningen av andra stycket i 98 a § skulle göra del omöjligt att vitesföreläggaden som transporterar hit utlänningar från . Liknande synpunkter framförsav polismyndigheten i . Denna polismyndighet anför bl. a. atl del ejskulle vara stötande atl ådöma trafikföretag böter eller utdöma vite förbefordran av onödigt långväga asylsökande till när de saknar visumeller UT men atl det föreslagna vitessystemet, som "förutsätter envansklig prövning genom trafikföretaget huruvida transporten skall ansesnödvändig för utlänningens personliga säkerhet är olämpligt ochorealistiskt". a. gällande alt effekterna av förslagen skulle utgö ra elt hinder för en rationell utveckling av trafikflyget och innebära atl del svenska och skandinaviska trafikflyget får en ur konkurrenssynpunkt säm re situation än flygföretagen på framför allt den övriga Europamarknaden. Verketframhåller också atl man innan lagstiftning införs måste avvakta Prop.1985/86: 133 det arbete på området som pågår mellan Europaslalerna med biträdeav I AT A. är mycket kritisk mot förslaget som enligl föreningen bygger påett mycket ogenomarbetat material. Sammanfattningsvis anser redareföreningen"a// gränslinjerna mellan myndighelsåliggan-den och krav påtrafikpersonalens uppgifter inle utretts tillräckligt i promemorian, att mandåligt beskrivit de uppgifter som man enligl promemorian vill lägga på irafikförelagenoch deras personal, att inget sagts om vad detta skulle kosta näringslivet ochstaten i form av utbildningskostnader, information etc. och att det ärolyckligt att begränsa överklagandemöjligheterna." Rödakorset anför atl förslagel är oacceptabelt och stridande mot den traditionelltgenerösa flyktingpolitik har byggt upp under en lång följd av år och ivilken rättssäkerheten har en framträdande plats. Organisationen framhåller,alt människor som är på flykt från sitt hemland måste få sin ansökan om skydd prövadav det landets myndigheter där de söker skydd och i enlighet med det landetslagstiftning. Röda korset påpekar också atl del aldrig kan vara enförutsättning för erhållande av skydd all en utlänning innehar giltigtresedokument och visering samt all förslaget kan slå i strid med art. 14 i FN; sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Liknandesynpunkter anläggs av Rädda barnen. , Amnesty och SverigesFrikyrkoråd. Rädda barnen anför bl. "Förslaget innebär all frågan omvilka asylsökande som skall få komma till överlåts åt internationellatransportföretag, som under mycket kännbara ekonomiska hot skall utföra fiyklingskapsprövningarpå fiygplatserna i de sökandes hemländer och på väg hil och att man därvidskall tillämpa kriterier, vilka är strängare än nu gällandeutlänningslagstiftning. ... Förslagel innehåller vidare verklighetsfrämmandetankegångar om företagens kontrollmöjligheter... På detta sätt kommer fiyktingarm.fi. all effektivi stoppas att fly från sina hemländer. Andra som medtillämpning av våra egna första asyllandsbestämmelser skulle få sin ansökanprövad här stoppas på vägen... Om skulle införa de föreslagnasanktionerna kommer säkerligen andra länder all följa exempel. Deltaskulle få ytterst allvarliga följder för flyktingar och andra skyddsbehövande". Enligtadvokatsamfundet skulle effekten av vitesregeln bli alt flygbolag och rederier av rädsla för betungande ekonomiska sanktioner helt avslår från alt transportera någon som inte har giltiga inresehandlingar. Samfun det, som anser del verklighetsfrämmande att flygbolagen skulle ha någon som helst möjlighet att avgöra vem som är att betrakta som flykting, anser inle att det föreslagna undantaget i andra stycket av 98 a § kan"undanröja de allvarliga invändningar ur humanitär och flyktingrältslig synpunkt som måste resas mol lagförslaget". Samfundet erinrar också om den fidigare nämnda art. 14 i FN; s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Slutligen anser samfundet att förslagen skulle få orimliga konsekvenser för ifrågavarande transportföretag, eftersom transportören i del sista ledet ensam får bära ansvaret för bristande kontroll i tidigare led från såväl 67 andratransportföretags som statens sida. SASgrundar sill ställningstagande på atl nuvarande problem beror på Prop. 1985/86:133 förhållanden utanför flygbolagens kontroll. a. anför SAS all de förfarandensom används med organiserade resor med förfalskade eller manipulerade pass,där passen samlas in av organisatörerna under resan, inle kan stävjas genomlagändring såvida inte flygbolagen åläggs en skyldighet att kopiera samtligapassagerares pass och viseringar, vilket är omöjligt. SAS hänvisar också lillall viseringshandlingarna för , , och hållermyckel hög kvalitet, vilket gör dem svåra att förfalska. SAS anser det ocksåolyckligt atl svenska myndigheter i praktiken överlåter offentligrättsligmyndighetsutövning till flygbolagen saml att del i vart fall bör åligga denmyndighet som skall utdöma vitel all visa alt flygbolaget ej vidtagit deåtgärder vilka på dem ankommer. MRRanför, atl den föreslagna lagstiftningen lägger en orimlig ulred-ningsplikl pätransportörer saml all det måste "anses orikligt all flyttaruppgifter atl tillämpa de asylrällsliga reglerna från svenska myndigheter övertill enskilda transportföretag. måste självt ta ansvaret för hur asylrättenskall tillämpas vid våra gränser". ,RPS och länsrätten i har vissa redaktionella synpunkter påutformningen av 98a §. Länsrätten anser ocksä, mol bakgrund av attföreläggande enligt denna paragraf är en oprövad form av ivängsingripanden alldet skulle vara lämpligt att själva föreläggandet kan överklagas. Härutöveranför länsrätten all vitesföreläggande bör kunna göras gällande med omedelbarverkan. EnligtLO innehåller den föreslagna paragrafen krav på transportföretag som knappastkan anses ligga inom deras kompetensområde eller vara möjligt att praktisktutföra. 2.2 Den särskilda delgivningsregeln (98 b §) RPSoch hovrätten för förutsätter alt avsikten är att delgivningskall kunna ske med alla befälhavare på fartyg eller flygplan tillhöriga delaktuella iransporlförelaget. Hovrätten föreslår därför en smärre justering avlagtexten. Länsrätteni anser inte att det i promemorian framförda skälet förspecialregeln, att undvika onödig tidsutdräkt, är ett tillräckligt starkt skälför att införa en sådan regel.