prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — Häravutgjorde aktier i dotterbolag 1,0 milj. kr, samt datoranläggning 1,5 milj. kr. Skr.1985/86; 20 UddevaUavarvetAB grundades av skeppsredare . Thor-dén. Företaget utveckladessnabbt och var ett av världens 10 största varv. övertogsvarvet av en stiftelse med representanter för staten, stad och fyrastörre affärsbanker. Bakgrunden var att företaget i samband med investeringarråkat i likviditetskris. träffades en överenskommelse mellanstaten och Mek. om att de skulle bli hälftenägare iUddevallavarvet. Avtalet skrevs pä men det sades upp av staten i maj1971. UddevaUavarvet blev då helt statsägt som dotterbolag i Statsföretag ABoch övertogs är 1977 av . Uddevallavarvet ärhuvudsakligen inriktat på produktion av kvalificerade tank-, bulk- ochenhetslastfariyg. Produktionsapparaten är flexibel och harflera nya fartygstyper introducerats på marknaden. Densvaga fraktmarknaden för tank- och bulkfartyg harinneburit kraftigt minskad lönsamhet för de rederier som verkar inom dennasektor. Efterfrågan på nyproduktion av dessa fartygstyper har därför minskatsuccessivt. Överkapaciteten inomvarvsindustrin bedöms f.n. till . Skilda marknadsbedömningarprognostiserar att tidpunkten för balans mellan utbud och efterfrågan liggeråtskilliga år framåt i tiden. Den västeuropeiska varvsindustriföreningen i sin senaste prognos att marknadsbalans inte kommer att uppnås underresterande delen av . Priserna påfartygsnybyggen har sjunkit ytterligare . Prisni-, vän sätts iförsta hand i , som tack vare låga löner och regerings-stödda krediterkan erbjuda bestäUare mycket förmånliga vUlkor. Även de mindre och medelstora japanskavarven har medverkat till en ytterligare prispress på marknaden och samtiigajapanska varv möter den härda priskonkurrensen genom att erbjuda mycketförmånliga kreditvillkor via de stora japanska handelshusen. TUl delta kommeratt subventionerna till Skr.1985/86:20 varvsindustrin i nu åter ökar - i motsats till vad somtidigare har kunnat förmodas. Uddevallavarvethar inte tecknat några nya fartygsorder då order på tvåprodukttankfartyg tecknades. Eftersom konkurrenssituationen redan då var svårundersteg priset på dessa fartyg varvets självkostnad. Underåret levererades sex fartyg - (55000 dwtOBO-fartyg) till K/S Tromaas A/S, - (20000 dwt produkttanker) till I/S Slethav, - 2 (55000 dwtOBO-fartyg) till . - 3 (55000 dwtOBO-fartyg) till S. - 4 (55000 dwtOBO-fartyg) tUl PhiHppine . - 5 (55000 dwtOBO-fartyg) till och /S Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -706 (18) milj. kr.Resultatet har belastats med bedömda kostnader på350 milj. kr. Resultatethar vidare kraftigt belastats med förlustrisker avseende det äldrekundfordringsengagemanget. Till följd av den svaga sjöfartskonjunkturenförsämrades priset på andrahandstonnage kraftigt . Detta harinneburit en omvärdering med 674 milj. kr. av marknadsvärdena för de fartyg somvarvet har som säkerhet för sina kundfordringar. Härtill kommer uteblivnaräntebetalningar på 202 milj. kr. I syfte att avvecklaUddevallavarvets osäkra fartygsengagemang haren projektgrupp tillsatts under år1985 under ledning av koncernchef. Investeringarnauppgick tiU 35 (18) milj. kr. Motbakgrund av den svaga efterfrågan på de fartyg som produceras vid varvet, denmycket låga prisnivån och rådande framtidsbedömning beslöt styrelserna förUddevallavarvet och Svenska Varv att inledaMBL-förhandHngar om avveckling av verksamheten vid Uddevallavarvet.MBL-förhandlingarna avslutades , vilket innebär att överenskommelseom avveckling av verksamheten har träffats mellan företaget och de anställdasorganisationer. Orderstockenbestod av två 70000 dwt produktlankfartyg med leverans under år1985. I syfte att underlätta de anställdas situation har beslutals att dessutomproducera två 20000 dwt produkttankfartyg . Dessatvå fartyg kommer att ersätta de Uddevallavarvskontrakterade fartygen, , som går i certeparti för OK. Somen följd av tidigare beslutad kapacitetsneddragning minskade anta let anställda med 353 personer och uppgick till 188 2340. För deanstälda som drabbas i samband med avvecklingen kommer särskilda åtgärder allvidtas i samarbete med stat, kommun och arbetsmarknadsorganisationer. Åtgärderhar även vidtagits för att skapa nya företag inom varvets anläggningar. Resultatföre disp, och skatt AB Vin- & Spritcentralen (V&S) grundades den 17oktober 1917 och ägs av staten. Verksamheten är reglerad genom ett avtal medstaten som främst bygger pä lagen av om handel med drycker.EnUgt detta avtal har V&S ensamrätt till import och partihandel med spritdrycker,vin och starköl. Ensamrätten omfattar även export av spritdrycker ocheventuell re-export av importerat vin. Företagets huvudsakliga kund ärSystembolaget , som svarar för försäljningen till allmänheten. Tillsammans med Bränneriintressenter äger Skånebrännerier, som vid Gärdsbränneriet svarar förproduktionen av råsprit från potatis och spannmål. I koncernen ingår förutommoderbolaget två bolag för teknisk sprit: AB Svensk Sprit, som svarar förleveranserna av teknisk sprit samt marknadsföring inom industri- ochsjukvårdssektorn och , som svarar för marknadsföring inomkonsumentseklorn (Kemetylprodukter är dotterbolag till ). V&S har huvudkontor i och anläggningar iStockholm, , och Ähus. Fabrikerna i , Falkenbergoch har hand om försäljningen tiU var sin del av landet. V&S totala försäljning av sprit, vin, starköl ochalkoholfrilt ökade , i volym räknat, till 154,4 milj. liter(150,7) eller med 2,. Den utlevererade volymen är den största . Påden svenska marknaden fortsatte förskjutningen från buleljimporterade tillhärtappade varor, främst märkbart bland lältvinerna, där marknadsandelen förhärtappningarna uppgick tUl . Leveranserna (exkl. Absolut Vodka för export) räknat iliter ökade till 148,5 milj. liter. Värdemässigt ökade den totala försäljningen milj. kr. (1665), en uppgång . Företagets nettovinst uppgick tiU 304milj. (247). 1985/86: 20 Räknati alkohol visar försäljningen av vin och sprit (exkl. Absolut Vodkaför export) en minskning från 30,2 milj. liter till 29,2 milj. liter. Förelagetsimport av spritdrycker, vin och starköl gick ned i värde med 8%till 607,3 milj. kr. (657,8), Den importerade kvantiteten minskade något ochuppgick till 109,8 milj. liter (112,1). 1984är som på varuområdet dominerats av försäljningsframgångarna för deröda och vita lantvinerna. introducerades tre röda lantviner frånSpanien, och . fullföljdes lanseringen med trevita lantviner som har , och som ursprungsländer.Lantvinerna har av konsumenterna mottagits synnerligen väl och svarade under år1984 för en försäljning uppgående till 23,6 milj. liter, vUket innebär attungefär var Qärde såld vinflaska var ett lantvin. Underåret har även en rad andra produkter introducerats. Bland lältvinerna kannämnas elt cypriotiskt rödvin, Olympus, samt två italienska viner: det rödaBarbaresco Riserva och det vita Orvieto Classico Secco. Dessutom har under åretsläppts ut ett drygt dussin härtappade röda slottsviner av årgångarna 1978 och1979. Utgivningen av härtappade vita slottsviner från har fortsatt iökad takt och uppgick tiU 18 viner, av vilka flertalet var torra. De härtappadevarorna svarade totalt för av försäljningen i volym. Exportförsäljningenav Absolut Vodka ökade åter kraftigt eller jämfört med ochnådde närmare 6 milj. liter. Absolut Vodka marknadsförs nu på 16 marknader, avvilka är den klart dominerande. Medeltaletanställda var 909. De totala investeringarnaunder uppgick till 28,5 milj. kr (17,9). (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 138 108 slöts ett avtal mellan staten ochfondhandlarna om att parterna skulle bilda som ett. centralt serviceorgan för det nya aktiehanteringssystemet som möjliggjordes ge nom ikraftträdandet av lagen om förenklad aktiehantering: Bolaget, som till hälften ägs av staten och till hälften av fondkommissionärema, startade 190 sin verksamhet den . Bolagetskall i första hand fullgöra de pä bolaget enligt aktiebolagslagen och lagen omförenklad aktiehantering ankommande uppgifterna som serviceorgan föraktiebolag, vilka övergår till det nya aktiesystemet; dvs. att föra bolagensaktieböcker, att utfärda aktiebrev i samband med inregistrering avaktieinnehav, att utsända utdelningsbelopp och emissionsrätter(teckningsrättsbevis vid nyemission och nya fondaktier och/eller delbevis vidfondemission) till de inregistrerade aktieägarna eller de i deras ställeberättigade (förvaltare, panthavare etc). Bolagethar dessutom möjHghet att utöva en liknande funktion för räntebärandevärdepapper och fullgöra annan serviceverksamhet som är förenlig med de nämndaaktiviteterna. Verksamhetenbedrivs i nära samarbete med bankerna och de enskilda fondhandlarna. EnHgtett mellan staten och fondkommissionärema ingånget avtal skall bolagetsmålsättning vara effektivast möjliga drift och lägsta möjliga priser förbolagets tjänster, varför vinstutdelning utöver skälig avkastning pä insattkapital och skälig ersättning för ställda garantier inte skall utgå. Underår 1984, som var VPCis fjortonde verksamhetsår, ökade antalet anslutna bolagfrån 264 till 359. Åtta bolag utträdde och 103 bolag anslöt sig tiUVPC-systemel. Isamband med bolags anslutning till VPC-systemet har inregistrerats183000 aktieägarposter (föregående år 184000). Antaletägarposter uppgick till 1 906000 (föregående år 1546000). Omsättningeni fondhandeln för börsnoterade aktier minskade något i förhållande till år1983. Däremot ökade omsättningen på OTC-marknaden, vilket medförde att totalavolymen av- och omregistreringar ökade. Antalet vid omregistrering utfärdadeaktiebrev blev 1611000, en ökning jämfört med föregående är. Trots denstora volymen har VPC:s produktion i huvudsak fungerat tillfredsställande. Antaletutdelningsredovisningar ökade till 1364000 (föregående år 1169000),huvudsakUgen som en följd av anslutningen av nya bolag. Utdelningsrutinenbelastas fortfarande av en stor mängd returer och återutsändningar, på grund avfelaktiga uppgifter i registret på avsläm-ningsdagen vad gäller ägare elleradress. Dessa felaktigheter beror främst på försenade aktiebrevsleveranser frånfondhandlarna, varigenom aktieöverlåtelser som rätteligen skulle varitregistrerade på avstämningsdagen inte blir införda i VPC:s register förränefter denna dag eller att ägare underlåtit att anmäla adressändring. Emissionsverksamhetenunder året slog alla tidigare rekord. Antalet fondemissioner var i stort settoförändrat jämfört med (55 st. mot 54 föregående år). Antalet nyemissionerökade däremot (54 st. mot 36 föregående år). Antalet aktieuppdelningargenom s. k. split mer än fördubblades (49 st. mot24 föregående år). Det blev totalt en antalsmässig 191 ökning med (158st. mot 114 föregående år). Skr, 1985/86: 20 Antaletutfärdade aktiebrev vid emissioner och split ökade förhållande- viskraftigare, eller (1831000 brev mot 870000 föregående år), till stordel beroende på att genomförde såväl split och fondemissionsom inköpserbjudande i Catena. Enbart i Volvo-spliten utfärdades 550000aktiebrev, som av VPC redovisades till den handläggande banken efteravstämningsdagen. Antaletfondemissionsredovisningar var 323000 (föregående år 267000). Antaletnyemissionsredovisningar var 421 000 (föregående år 372000). Underår 1984 tillkom ett bolag, Nordisk Fjasrfabrik, del första danska bolag somanslutit sig til! VPC-systemel för svenska depåbevis representerade utländskaaktier. VPC:sbearbetningsvolym avseende räntebärande värdepapper har näratredubblats. Efter registrering av 78000 nytecknade ägarposter uppgicktotalantalet poster till 104000 (föregående år 26000). del av systemutvecklingsresurserna ägnades åt utvecklingen av ettnytt ADB-system för ny- och fondemissioner. Systemet beräknas tas i drift underförsta . Ettsystem för automatisk adressuppdatering via utarbetades underår 1984. Systemet togs i produktion med början . VPC;sfondaffärssystem, VPX, har genomgått en omfattande revision.Detta för att göra systemet mera användarvänligt och anpassat till den störreaffärsomsättningen. Underhela har dessutom relativt omfattande underhåll och utveckling av samtligaavsnitt inom ADB-systemet förekommit. Ioktober 1984 igångsattes ett specieUt projekt för utredning av möjligheternaatt ytterligare rationalisera värdepappershanteringen genom att ersättautfärdandet av aktiebrev och obligationer med registrering av värdepappersinnehavpå värdepapperskonton. Ett nytt system kan troligen bli klart först . Medelantaletanställda, räknat som normalårsarbetande enligl Bokföringsnämndensanvisningar, uppgick tiU 138 personer (föregående år 108). Omfattningenav verksamheten är i mycket hög grad beroende av fondhandels- ochemissionsaktiviteten. Den beräknas emellertid sjunka något i förhållande tUl år1984, (milj.kr.) -747,5 Resultat före disp. Antal anställda 22 15 År1984 var andra verksamhetsåret iför projekt , en adekvat beteckning påett förelag som inte har till syfte att såsom going concern utveckla ochframdriva en lönsam affärsverksamhet ulan som huvudmål har att till minstakostnad för ägaren avveckla ett väsentligt fartygsengagemang. Det synes viktigtalt framhålla denna egenskap för omvärlden som gärna glömmer företagetsinriktning och därmed dess specifika karaktär av förlustföretag. Iriksdagsbeslut (prop. 1982/83:147) beslöts att sanera genom att bl.a. avskUja Zenit därur och överföra tillZenit vissa fartyg och fordringar vilka blivit nödlidande eller där sädan riskfanns. Propositionen i vad avser denna del baserades pä marknadsundersökningargenom Svenska Varvs och Zenits försorg med olika scenarios för de kommandeårens utveckling, vilka sedan bedömdes av regeringen. Därvid valdes ettförsiktigt alternativ, vilket med hänsyn till dåvarande erfarenheter bordekunna realiseras. Härför erfordrades en finansiell rekonstruktion av Zenitvilken i propositionen omfattade ett totalanslag om 3000 milj. kr. Sålundaingick i anslaget 841 milj. kr. för täckning av förlust och769 milj. kr. för prognosticerad förlust . Därutöver ökades bolagetsegna kapital med 350 milj. kr. samt stäUdes 1040 milj. kr. till regeringensförfogande för framtida förluster. En differens mellan aktuellt marknadsvärdeför fartygsengagemanget och dess bokförda värde motsvarande I 100-1400 milj.kr. bedömdes dock försvarbart kunna kvarstå i balansräkningen med hänsyn tillfartygens långsiktiga verkliga värde. Modellscenariet för propositionenförutsatte tre ärs förluster som i ett fiärde år skulle resultera i en marknadsförbättringmed fraktuppgång och därmed ökning av marknadsvärdet pä fartygsengagemanget. Med denna modell och enuttalad ambition i proposhionen att avyttring skulle ske så snart marknaden så medgav men att eftersträva bästa ekono miska utfall för varje enskilt fartyg, måste strategin för projektet börja med en period av investering i trovärdighet för uppdraget att inte till vaije pris avyttra enheterna. Dessutom avsattes till all omstrukturera relatio nerna gentemot gäldenärer/tidigare beställare från fordringsförhållande till direkt ägande för att Zenit vid kommande försäljningstillfälle skulle ha full kontroll och beslutanderätt. 13 1985/86. 1985/86: 20 Propositionenshuvudalternativ baserades pä antaganden om visst kon- junkturförloppmed en blott blygsam ökning av OECDis bruttonationalprodukt under åren19831986. Konjunkturen kan nu bedömas ha blivit klart bättre än denförutsatta. Basantagandet var därvid att en dylik förbättring skulle medföraökad oljekonsumtion och därmed ökat behov för tankfartyg. Utfallet haremellertid inte motsvarat dessa förväntningar. Skälen härför är främst attbesparingsåtgärder på oljeområdet varit vida mer framgångsrika än vad som kundeantagas. Vidare har en ny lagrings-policy anammats av såväl stater somdistributörer innebärande en markant nedskärning av oljelagren, såväl i absolutmängd som relaterat till antal dagars konsumtion. Efterfrågan avoljetransporter har därför trots kon-junkturförioppet sjunkit under åren 1983och 1984. Fraktraler och andra-handspriser har icke i beräknad omfattning höjtsannat än vid något enstaka tiUfälle av poHtisk oro i . Zenitsförsäljning har under dessa år varit inriktad pä att bevaka de speciellatillfallen som framkommit på marknaden för att uppnå relativt sett goda priseroch då utnyttja desamma för enheter som ansetts lämpliga. Som exempel kannämnas tankfartygen "" (500000 dwl - byggd ) och "SeaScout" (260000 dwt - byggd ), samt två RoRo-fartyg. Iföregående års kommentar bedömdes marknadsutvecklingen vara på rätt väg underförsta tertialel om än försiktigt. Emellertid bröts den positiva trenden imitten av året och återgick tUl sin tidigare låga nivå. Denna kortamarknadsförbättring resulterade i en minskad skrotningstakt för tankfartyg liksomatt cirka 10 milj. dwt bröt upplag och därmed förvärrade marknadsläget. Medlikartad fortsatt inverkan av konjunkturförloppet på oljekonsumtionen torde enforcerad skrotning av tankfartyg vara enda realistiska möjligheten på kort sikttill eliminering av nu befintligt stort överskott av tanktonnage. Utfalletför Zenit har varit förluster om 747 milj. kr. för år 1983och 697 milj. kr. för , innefattande försäljning av 7 fartyg. Detsynes angeläget att slå fast att Zenits rörelseförluster under dessa år inte betyder, att fartygsflottan drivits under break even före räntor utan rörelseförlusterna motsvaras av negativt utfall på före rekonstruktionen ingångna tidscertepartier (cirka 500 milj. ), uppruslningskostnader för återtagna fartygsenheter samt ett fall av betalningsförsummelse från en befraktare. Vad räntenettot angår skall påpekas att detta innehåller även kostnadsräntor för finansiering av differensen mellan ingående aktuellt marknadsvärde och bokfört värde föri tonnagel, motsvarande 1984 knappt 300 milj. kr. Slutiigen har resultatet påverkats av dollarkur sens uppgång från 7,29 till 9,- per dollar med en negativ resultateffekt om sammanlagt cirka 170 milj. kr., vilket inte förutsatts i propositionen. Sålun da kan sammanfattas att cirka 1 100 milj. kr. av Zenits förluster / 84 icke hänför sig tiU grundkalkylen för Zenits fartygsinnehav. Resten eller något över 300 milj. kr. fördelar sig mellan ett positivt driftsresultat för 194 egna fartyg samt av det återstående negativaräntenettot, vilka tiUsammans utgördet belopp som skall kompenseras av värdestegringen i kvarvarande tonnage ochförsäljningsresultatet. Detkalkylmässiga resultatet av de olika försäljningarna visar att projekt- Skr.1985/86:20 filosofin - åtminstone i dessa fall gått hem. Det totalaresultatet för de 7 försäljningarna utgör ett överskott om cirka 115 milj. kr.,baserat pä det ingående marknadsvärdet samt justerat med ränta därå ochdriftsresultat för fartygsenheterna fram till försäljning.Motsvarande resultat baserat på ingående bokfört värde utgör ett underskott omi runt tal 135 milj. kr. Siffrorna visar onekligen hur värdedifferensen döljerdet verkHga kalkylmässiga utfallet. Åretsbokslut innehåUer en finansiell saneringsåtgärd av extraordinär karaktär, sompå grund av sin följdeffekt kräver särskild kommentar. i dessakommentarer liksom i föregående års har behandlats som den värdedifferens förtonnaget som Zenits balansräkning innehållit alltsedan ingången av . Såsombeskrivits ovan har påverkan på shippingmarknaden av förbättringen i denallmänna konjunkturen varit överraskande liten, vUket ger skäl till vissskepsis gentemot en utveckling som innebär att det framtida avvecklingsprisetför fartygsflottan skall motsvara bokfört värde som förutsatts vidrekonstruktionen. Vidare har perspektivet mot avvecklingstidpunkten blivit ettår kortare. Styrelsen och företagsledningen har därför ingående analyseratdessa förhållanden och slutligen vid fastläggandet av bokslut beslutatatt skriva ned fartygsengagemanget till det aktueUa marknadsvärde som kundeanses råda vid bokslutslUlfället 1984/85 genom avsättning till envärderegleringsreserv med 1368 milj. kr. I och med detta beslut kom Zenitsbalansräkning att visa ett negativt eget kapital. Styrelsen föranstaltadedärför om kallelse till extra bolagsstämma enligt aktiebolagslagen alt hållasden . Detskall framhållas att med hänsyn till de svåra värderings- och bedömningsfrågorsom är förenade med den uppgift regering och riksdag lagt på Zenit, styrelsenoch företagsledningen fäst särskild vikt vid att noga följa aktiebolagslagenoch god redovisningssed samt att även i övrigt hälla uppdragsgivare ochkreditorer väl informerade. Samtidigtmed beslut om extra bolagsstämma upptogs förhandlingar med riksgäldskontoretsåsom garantigivare för bolagets fmansering om lämplig åtgärd med anledning avbolagets brist i det egna kapitalet. Zenit föreslog därvid altriksgäldskonloret skulle överta betalningsansvaret för viss del av bolagetsupplåning motsvarande 1400 milj. kr. Förhandlingarna förde fram till ett beslutav fuUmäktige i att överta cirka 1100 milj.kr. av bolagets gäld. Extra bolagsstämma har därefter konstaterat att bolagetefter en dylik åtgärd kan framlägga balansräkning som utvisar attaktiekapitalet är intakt. Eftersomdessa extraordinära åtgärder faller på var sin sida av ett bokslutstillfälle,kommer den officiella balansräkningen att visa en stor brist i det egnakapitalet. Det bör i sammanhangetpoängteras att åtgärden från inte innebär ett kapitaltiUskott för ytteriigare drift ulan i verkligheten representerar en antecipering av framtida eventuella realisationsförluster i förhållande till ingående bokfört värde. 1985/86: 20 Föratt genomföra den av styrelsen beslutade värdenedskrivningen av tonnagetmåste därför i runt tal 300 milj. kr. tas ur det ursprungliga anslaget. Det avZenit föreslagna beloppet hade även beräknats med hänsyn till en prognos avförbrukningen av eget kapital t. o. m. vid ett oförändrat marknadslägejämte en nödvändig riskmarginal. Eventuella försämringar beroende påmarknadsförändringar, driftsavbrott, ökning av försäljningskostnader, ränle-och valutaeffekter etc. kan därför medföra svårigheter all hålla aktiekapitaletintakt fram till slutet av är 1986. Gyll, , direktör (ordf.) Gustrin, , direktör , , kommendör1 gr. Wallroth, ,generalmajor ,, bevakningsman, arbetslagar-representant ,Hans, bevakningsman, arbetslagar-representant ,, risk manager , Per, departementsråd , , direktör 1985/86: 20 ,, direktör , , fil doktor , , ekonomie doktor SuppleanterBonde, , direktör , , direktör , ,landshövding , , direktör , , riksdagsledamotZachrisson, , generaldirektör Sträng,, riksdagsledamot , Bo, aukt. revisor , , aukt.revisor , , aukt. Magnuson,, aukt. revisor , , aukt. revisor , Sven-Olofkanslichef , , aukt. ,, aukt. ,Hans, aukt. Axnér,, aukt. ,, verkställande direktör , , ekonomidirektör ,, direktör , , marknadschef , , direktör , , direktör(ordf) ,, f d. statsråd. Clarkson, ,riksdagsledamot Höijei, NUs, tekn. doktor , Bo Ax:sön,direktör , , tekn doktor ,, direktör (ordf) ,, verkstadsingenjör, arbetsta- garrepresentantWestberg, , riksdagsledamot , Per, riksdagsledamotÖverström, , maskinreparatör, ar- , , verktygsslipare, ar- betslagarrepresentantHavimäki, , avdelningsingenjör, arbets- KoncernledningNyman, , generaldirektör , , direktör , ,planeringsdnektör , , chef för stab. ,, sektorchef verkstadsdirektör , , direktör , ,sektorchef, verkstadsdirektör , , personaldirektör , Hans,chefsjurist , , direktör , , informationschef ,BertU, bankdirektör (ordf) ,, apotekstekn., arbetstagarrepresentantEklund, , apotekare , , revisionsdirektör , ,statssekreterare , , statssekreterare , , farm.kand., arbetstagarrepresentant , apotekare , ,förbundsdirektör Bråkenhielm,, överläkare ,, apotekstekniker, arbetstagarrepresentant ,, receptarie, arbetstagarrepresentant Hultstrand, ,departementsråd ,, aukt. revisor , , aukt. revisor , ,riksdagsledamot ,, aukt. revisor , , riksdagsledamot ,, aukt. direktör , , direktör , Dag, direktörNordenstam, , direktör , Hans, direktör , , direktör ,, direktör Furbäck,, generaldirektör (ordf) Edermark,, direktör ,, ingenjör, arbetstagarrepresentant , Per, direktör ,, ingenjör, arbetstagarrepresentant Edermark, , direktörJansson, , chaufför, arbetstagarrepresentant , direktörWegerup, , direktör Ehnborg,, aukt. Egenäs, , aukt.