prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Utomlands svarar byggnadsslyrelsen för projeklering, förvaltning och anskaffning av inred ning för utrikesrepresentationens kanslilokaler, chefsboslädernas repre- sentalionsdelar samt vissa andra bostäder m.m. Kostnaderna för inred ningsverksamheten beräknas till ca 115 milj. kr. innevarande budgelår och ca 95 milj. kr. för /86. Adminislralionskostnaderna beräknas till ca 11,0resp. ca 11.1 milj. kr. budgeiåren 1985/86 resp. 1986/87. Övrig verksamhet omfattar effeklivisering ochrationalisering inom städningsområdel saml övrig uppdragsverksamhet som rådgivning i transportfrågor, rådgivning och samråd i hyresfrågor (Ld. SPD) saml förrådshållning av utrustning m. m. för statsbesök. Byggnadsslyrelsen svarar för central planering ochulveckling av stödverksamheten inom den statliga sektorn. I uppgiften ingårocksä att svara för central inköpssamordning inom området. Effektiviserings- och ralionaliseringsarbeletgenomförs som ett särskilt sparprojekl med målet atl sänka statenslokalvärdskoslnader. Arbetet med utvidgning av befintligalokalvårdsorganisationer och etablering av nya har i stort sett slutförts.Intresset från myndigheternas sida är svagt främst p. g. a. osäkerheten om vaddel ökade personalansvaret kan få för följder samt avsaknaden av incitament.Inom verket pågår därför elt arbeie med alt sammanställa hithörande frägor.Verkel avser att vid behov återkomma till regeringen med förslag omförenklingar. Däremoifinns ett intresse från större lokalvårdsorganisationer all med- 58 verka somlokalvårdskonsult inom sin region. Verkel har också funnit det Prop.1985/86: 100 vara viktigt atl för de större centralmyndigheterna peka pålokalvårdskost- Bil. 9 nåden så att de i anslutning lill pågåenderationaliserings- och förenklingsarbete uppmärksammarrationaliseringsmöjligheterna inom lokalvården. Till övrig uppdragsverksamhet hötförsäljning av viss inredning. fick enligt regeringensbeslut i uppdrag alt hantera kvariämnad inredning hosomlokaliserade myndigheter i samband med den statliga omlokaliseringen på1970-lalet. Uppdraget är nu slutfört ochverksamheten med försäljning av viss inredning har avvecklats /85. Byggnadsslyrelsen bedriver ocksäförsök med extern konsultverksamhet med inlernalionell inriklning.Verksamheten har pågått och skall utvärderas efter entreårsperiod. Till Stödprogrammen räknas ekonomioch administration, teknik och gemensamma funktioner. De gemensammafunktionerna är utvecklingsarbete, kalkylering, upphandling och besiktning,saml den gemensamma kontorsdriften och reprocentralen för myndigheterna inomkv. De sammanlagda koslnaderna förförvaltningskontoret Garnisonen beräknas uppgå till ca 30 milj. kr. Verksamheten finansieras genom etl kontorsdriftpålägg somdebileras lokalbrukarna i förhällande lill disponerad area. Byggnadsslyrelsen är statsförvaltningens expertorgan förbl.a. lokalförsörjning för civila slalliga myndigheter. Ansvaret förfastighetsförvaltning och anskaffning av lokaler för statlig verksamhel harunder senare år i ökad utsträckning lagts på verkel. huvuduppgift ärall förse myndigheterna med ändamålsenliga lokaler. Arbetet med atl ökaeffektiviteten i lokalutnylljandet och att förbättra lokalekonomin pågårfortlöpande. Byggnadsslyrelsen ser av denna anledning över standard- ochnormfrågor omfattande bl. a. storleken på olika rumsiyper, möjligheten tillstörre samutnyltjande av lokaler samt utveckling av effektivare planlösningar.Verket är vidare mer restriktivt i sin prövning av verksamhetskrav och ökarinsatserna för all undvika outhyrda överslora lokaler. Det är viktigt atl motivationskapas för såväl enskilda lokalbrukare som lokalhållaren allfå till stånd etl mera ralionelll lokalutnyttjande. En förutsättning för alldetla arbete skall ge resullal är atl myndigheterna känner ell ökat ansvar försina lokalkostnader och strävar efter en optimal fördelning mellan lokaler ochandra resurser. Lokalbrukarna mäste också vara beredda att i större omfattningän tidigare pröva lokallösningar som lar hänsyn lill begränsningar i befintligalokaler och minskat ekonomiskt utrymme för ändringsarbeten. Jag avser altsenare återkomma lill regeringen med förslag om all tillsätta en arbetsgruppmed uppgift atl se över den slalliga hyressällningen och lokalkostnaderna i myndigheternas budget och härtill hörande frågor. Resultatetav arbetet bör föreligga . fortsäiterarbetet med atl effektivisera fastighetsdriften och fastighetsunderhålletgenom ökad samordning, decentralisering, ulveckling av system för planmässighetvad gäller fastighetsunderhåll m.m. för att begränsa koslnaderna förfastighetsförvaltningen. Systemet för planering av fastighetsunderhåll pä treoch sikl för invändigt och utvändigt fastighetsunderhåll kommer enligtvad jag erfarit att vara fullt utbyggt lill /87. föreslär all fr.o. m. /88 nya principer tillämpas för finansiering avfastighetsunderhåll som utförs i samband med ombyggnader. har dessakoslnader oftast finansierals med invesleringsmedel. Byggnadsslyrelsen börsenasi i näsla års anslagsframställning redovisa konsekvenserna av en sädanomläggning vad gäller investeringsanslagen, underhållskoslnader och verketsresullal. Om därvid inget framkommer som talar mol de föreslagna principernaräknarjag med att dessa skall kunna tillämpas fr. o. m. budgelårel 1987/88. I del föregående redovisas den avbyggnadsslyrelsen beräknade omslutningen inom de olika verksamhetsområdenaunder innevarande och näsla budgelår. Inom verksamhetsområdetFastighetsförvaltning beräknar jag sammanlagl 1278,4 milj. kr. för drifl,reparations-, och underhållskostnader samt energibesparande ålgärder m. m. Avdella belopp har jag beräknat koslnaderna för inrikes fastighelsdrift lill 825milj. varav för löner, tjänster m.m. exklusive förbrukningar ca 325 milj.kr. För faslig-helsunderhåll saml ombyggnad och komplettering inkl.energibesparande åtgärder harjag beräknal 427,2 milj. kr. varav 20 milj. kr. ären effekt av ändrad åldersstruktur i fastighetsbeståndet och 50 milj. kr. utgörmedel för eftersatt underhåll och åtgärdande av skador till följd avmaterialfel elc. Byggnadsslyrelsen skall i nästa års anslagsframställningredovisa hur slor del av underhällskostnaderna som utnyttjats förenergibesparande åtgärder. 1985/86: 100 Beräknad ändring 1986/87 b) utrikes fastig- (+ 200000) (+ 200000) får efler regeringens beslut la ianspråk realisationsvinster som uppkommer vid försäljning av fasligheler förunderhåll och ombyggnad. Realisationsvinsten för /85 var drygl36 milj. Jag avser all senare återkomma till regeringen medförslag om hur Prop. 1985/86: 100 medlen skall disponeras. Byggnadsslyrelsen har hemställt altfå engängsnedskriva statskapitalet med . avseende byggnadsvärdet förflyklingföriäggningar i Mo-heda och och med . avseendebyggnadsvärdet för Svenska i i samlliga fall beroende på allnyttjama disponerar lokalerna hyresfritl. Jag har inget all erinra motbyggnadsstyrelsens förslag. har genomralionaliseringar sänkt administrationskostnaderna för om- ochnybyggnadsproduklionen. Det pågående utvecklingsarbetet avseende verkelsfaslighelsförvaltning, taklen i förändringarna i byggproduktionen och delpågående utvecklings- och genomföran-dearbetel vad gäller bl. a. delverksövergripande ADB-systemen gör att jag i likhel med byggnadsslyrelsen anseratt myndighetens verksamhet bör kunna bedrivas inom ramen för elt treårigthuvudförslag med fördelningen 1,2 och för första, andra resp. tredjebudgelårel. Jag beräknar koslnaderna för administrationlill ca 215,5 milj. kr. för näsla budgelår enligt följande sammanställning. Beräknad ändring 1986/87 187 350000 26 756000 - 986000 + 3 327 000 -1904000 + 3 327000 Enligt vad jag har erfarit kommerchefen för senare denna dag atl redovisa all han avseråterkomma med förslag lill regeringen alt i särskild proposition föreslåriksdagen all från övertar ansvaret för denstatliga redovisningsrevisionen. Mot bakgrund härav har jag vid beräkningen avförvaltningskostnaderna inte beräknal några särkoslnader för revisionskonlorelvid byggnadsslyrelsen. Jag vill erinra om att omfattningenav byggnadsinvesteringarna och av reparations- och underhållsåtgärder ochdärmed verksamheten inom byggnadsslyrelsen kan komma all förändras iförhållande till budgetförslaget med anledning av de konjunktur- ocharbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Kostnaderna för byggnadsstyrelsensadministration och övriga driftkostnader bestrids, inom ramen för deekonomiska restriktioner som regeringen beslutar, slutligt från hyresinkomstersaml de anslag m. m. som slår lill förfogande för förvaltning och anskaffningav fasligheter och lokaler och för inredning samt av inkomster frånuppdragsverksamhet. 1 statsbudgeten tas endast upp etl formelll belopp av . under della anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen atl beslula omengängsnedskrivning av statskapitalet i enlighet med vad jag redovisat i delföregående. 2. lillByggnadsstyrelsen för /87 anvisa ell förslagsanslag av 1 000kr.. D 2.Inköp av fastigheter m. m. Prop. 1984/85 Ulgift 48712256 Behållning92694287 1985/86 Anslag 30000000 1986/87 Förslag lOOOOOOO Anslagei används förfaslighelsförvärv efler beslul av regeringen i varje särskill fall.Byggnadsslyrelsen har av regeringen bemyndigats att - om kostnaden i detenskilda fallet inle överstiger . - själv besluta i frågor som gällerbl. a. fastighetsregleringar och kompletleringsköp. Regeringen har riksdagensbemyndigande all för angelägna fastighets-förvärv förskottsvis ta i anspråklillgängliga medel från sådana reservalionsanslag som slår tillbyggnadsstyrelsens förfogande och i efterhand begära medel för förvärven hosriksdagen. Under /85 har utbetalats ca 49 milj. kr.för faslighelsförvärv. För innevarande budgetår beräknar byggnadsstyrelsenmedelsförbrukningen för aktuella förvärv till ca 92 milj. kr. Förhandlingar pågår fortlöpande medkommuner och enskilda om mark-och faslighelsförvärv för slallig förvaltning.Verksamhetsplanen omfattar bl. a. förvärv för central och regional förvaltningsåväl i som i landsorten. Verket bör vidare hålla en vissberedskap för markförvärv för sådana byggnadsobjekt som kan komma alltidigareläggas. beräknar alt ettgenomförande av nu aktuella förvärv skulle ge ett medelsbehov av ca 80 milj.kr. för näsla budgelår. Därvid har vissa medel beräknats för förvärv av sädanafasligheler där styrelsen är ensam eller dominerande hyresgäst och där köp äraffärsmässigt motiverat med hänsyn lill kontraktstidens utgång. I beloppen haräven beräknats medel för inköp av kommunalt ägda polishus. Kostnaderna för sådanaförvärv har belastat investeringsanslagel Byggnadsarbeten för polisväsendetunder andra huvudtiteln. Eftersom enbart ett fåtal kommunall ägda polishusåterstår alt inlösa av staten föreslår verkel all koslnaderna härför fr. o. /87 får finansieras från detla anslag. Anslaget för nästabudgetår föreslås föras upp med 50 milj. kr. De medel som anvisats under detla anslag innevarandebudgetår har i enlighet med vad som föreslogs i prop. 1984/85: 217 tills vidareinnehållits. Jag räknar med att medlen kommer att bli tillgängliga budgetåret1986/87 och att anslagsbehovet därför kan minskas lill lOOOOOOOkr. Jag har inget all erinra molbyggnadsstyrelsens förslag all kostnader för inlösen av kommunalt ägda polishusi fortsättningen skall belasta della anslag och har tagit hänsyn härtill vidmin beräkning. Jag har i denna fräga samrått med chefen förjustitiedepartementet. Jag hemsläller all regeringen föreslår att all lill Inköp av fastigheter m. m. för /87anvisa elt 62 reservalionsanslag av lOOOOOOOkr. D 3.Energibesparande åtgärder i statliga byggnader Prop. 9 1985/86 Anslag 50000000 1986/87 Förslag 50000000 Medel för dessa ändamål har t. o.m. /85 lidigare anvisats under elfte huvudtitelns anslag B 17Bidrag tdl energibesparande åtgärder inom bostadsområdet m.m. Byggnadsslyrelsenhandhar medlen lill energibesparande åtgärder i statliga byggnader exkl.affärsverksbyggnader och statliga bolag och fördelar dessa till de olikalokalförvaltande myndigheter- arbelar fortlöpande med all minskaförbrukningen av energi. De medel som ställs lill förfogandeunder detta anslag är avsedda både för verkets byggnader och för vissa övrigastatliga myndigheters fastighetsbestånd. Byggnadsslyrelsen fungerar som förmedlingsorganför medelslilldelningen lill de övriga statliga myndigheterna. Medel anvisashuvudsakligen lill ändrings- och ombyggnadsarbeten i befinlliga byggnader ienbart energibesparande syfte. En redovisning för verksamheten utarbetades1983. Kostnaderna för energisparålgärder i fastigheter som byggs om av främslandra skäl finansieras från andra anslag. Föreskrifterna i förordningen(1976:757) om vissa åtgärder inom statsförvaltningen för atl minskaförbrukningen av energi följs upp. Byggnadsslyrelsen har hittillsdisponerat sammanlagt 555 milj.kr.för beslul om åtgärder, varav 80 milj. kr.ännu inte hade betalats ul . Vid utgången av /86beräknas verket ha faltal beslut om sammanlagl 630 milj. kr., motsvarande dellotala beslutsulrymme som har meddelats. Härav avser 270 milj.kr.medelstilldelning lill andra fas-lighelsförvatlande myndigheter. räknar med attbehöva lägga ut beställningar under /87 för ytterligare 105milj. och föreslår alt verket ges ell beställningsbemyndigande pä dettabelopp. /74 har beslul om energibesparandeåtgärder i statliga byggnader fattats för en sammanlagd kostnad av 630 milj.kr. Jag anser det inte längre erforderligt med elt särskilt anslag för dessaätgärder. I stället förordar jag atl kostnaderna för energibesparande ålgärderi slalliga byggnader fortsättningsvis bestrids från de fastighelsförvallandemyndigheternas ordinarie anslag för invesleringar och fastighetsunderhåll. Jagföreslår därför inte någon ny kosinadsram för näsla budgetår. Jag beräknar anslagsbehovet tillföljd av lidigare åtaganden för /87 till 50 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Energibesparande åtgärder i statliga byggnader m.m. för ,, /87 anvisa ell reservationsanslag av50000000kr. D 4.Tullverket: Förvaltningskostnader 720523 244 728802000 791856000 1984/85 Utgifl 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Prop.1985/86:100 Bil. har till uppgift attdebitera, uppbära och redovisa tull samt vissa andra skatter och avgifter.Verket övervakar vidare efterlevnaden av särskilda bestämmelser om införsel ochutförsel av varor och utövar i övrigl uppsikt över trafiken till och frånullandel saml fullgör kontrolluppgifter, som sammanhänger därmed, och vissaandra övervakningsupp-gifler. Verket svarar även för åtgärder lill havs och ikuslvattnen, och för atl avvärja eller begränsa skada till följdav utflöde av olja m. m. Den cenlrala ledningen förtullverket utövas av genc-altullstyrelsen. Chef för verket är engeneraltulldirektör. Till verksledningen hör etl tullråd, elt sekretariat ochen organisationsenhet. Verksamheten är fördelad pä sex byråer, kanslibyrän,ekonomibyrän, personalbyrån, tariffbyrån, bevaknings- och konlrollbyrån samlkuslbevakningsbyrån. regionala och lokala förvaltning har fr.o.m. Ijuli 1985 en förändrad indelning. Antalet lullregioner har utökats från fyratill sju. Tullregionerna kallas Norrbotiens lullregion. Norra tullregionen.Östra tullregionen. Södra tullregionen, lullregion. Västra tullregionenoch Karlslads lullregion. Chefsmyndigheter för tullregionerna ärtulldirektionerna i , , , , ,och . Tullregionerna är för annan verksamhet än kustbevakningindelade i sammanlagl 21 tulldislrikt. Ledningsorgan för tulldistriklen ärdistriktstullkammare. Tulldislrikten vid landgränsen är indelade i 6gränsbevakningsområden. För kuslbevakningsverksamhet är rikels kuster indeladei 15 kustbevakningsområden. Beräknad ändring 1986/87 + 7 + 11 lönekostnader lokalkostnader, förslagsvis revisionskonlor ( + 64819) + 11921 + 119 ( + 54 100) + 6 026 + 123 Avgår intäkter Avgår revisionskontor GeneraltuUstyrelsen P«P '985/86: 100 Underde har en rad ålgärder vidtagits i syfte alt effektiviseralullverksamhelen. Till grund för dessa ätgärder har legat den översyn avtullverkets policy som inleddes . Arbetet med att se över verksamhetensinriklning utifrån de mål och prioriteringar som statsmakterna ställt uppredovisades i anslagsframställningen . Resultatet har i mer samladform redovisals i programmet VARTULLVÄG. Styrelsen presenterade i sin anslagsframställningför budgelårel 1984/85 förslag till verksamhetsinriktning . Förslaget innebar en kombination av rationaliseringar, insatser ochinkomstförstärkningar. Tullstyrelsen avser atl i näsla årsanslagsframslällning lägga fram ell nytl förslag för en längre lidsperiod.Delta kommer att ha sin utgångspunkt i en noggrann uppföljning och utvärderingav tullverksamheten. Det för väsentliga är att inom avstatsmakterna givna ramar tillse atl uppsatta mål vad gäller gränskontrolluppfylls. Elt antal områden har av statsmakterna utpekats som särskill viktigaför alt rikta sin kontroll mot. Exempel på sädana områden ärnarkolikasmuggling, EKO-brollslighet, efterlevnaden av miljöskyddsbestämmelser,införsel av TEKO-varor och exportkontroll. Genom beslut om en samordnad ochintensifierad narkolikapolilik har fått en nödvändig förstärkningav kontroll- och tullkriminalresurserna på de mest intensiva lullplalserna.Verkel har även tillförts resurser för atl anskaffa teknisk utrustning ochgivils möjlighet atl påbörja uppbyggnad av elt ADB-baserat spaningsregisler. Som etl led i medverkan i kampen molden ekonomiska brottsligheten inrättades - sedan ställt särskildaresurser lill förfogande - exportkonlrollgrupper iStockholm, , , och . Gruppernas verksamhelhar varit koncentrerad till fysiska varuundersökningar och i huvudsakstyrd mot gods inom förmodade riskområden. Viss styrning av exportkontroll haräven skett mot branschområden där exportlicenskrav föreligger. Den nuvarande tullproceduren avseende denkommersiella importen förutsätter att stickprovsmässiga och styrda godskonlroller och varuun dersökningar skall göras belräffande av de inkommande varusändningarna. Av olika skäl har detla mål inle kunnat uppfyllas. Andelen ligger pä mindre än en procent. Den allmänna utgångspunk ten för all nä en högre kontrollnivå är all minska arbetsinsatserna för granskning av importdeklaralionerna lill förmån för den fysiska kontrollen och för revisionsbesök hos importörer och spedilörer. Styrelsen framhåller även nödvändigheten av tillgäng lill administrativa sanktioner som styrme del för att förbättra kvalitén pä inlämnade importdeklarationer. Ett sådant instrument är en lulltilläggssanktion. Ett permanent system för slumpmäs siga kontroller av transportmedel och sändningar har införts . En annan ålgärd för att effektivisera kontrollen av importgodset har varil inrättandet av s.k. H-grupper som särskilt undersöker varor som 65 5 RiLsdagen 1985186. anmälts för hemlagning. I gruppen ingår både bevaknings-och lulllaxe- Prop. 1985/86: 100 ringspersonal. Arbetet bedrivs genom enintegrering av dokumentgransk- Bil. 9 ning och fysisk kontroll. Inom tullverketpågår vidare etl projekt där målet är atl ta fram ett ADB-baserat syslem förgranskning och registrering av imporldeklaralioner, del s.k. TRK-systemet.Styrelsen påpekar i anslulning härtill vikten av atl materiella bestämmelseroch procedurregler förenklas och att lagregler m. m. inle är onödigtkomplicerade. Trafikexpediering vidtullanslalterna kräver belydande insalser av bevakningspersonal. En konfliktfinns - enligt styrelsen - mellan näringslivels krav på en snabb ochgeografiskt väl spridd lullklarering och prioritering avbevakningssidan där konlrollslralegierna styr personal-utnyttjandet. Ettsuccessivt ökat behov av klareringsinsatser m.m. från tullens sida måste påkort sikt - endera kompenseras med ökade resurser över budgeten eller viaavgifter i en eller annan form. För alt mer funktionellt ochrationellt kunna utföra bevakningen utefter våra land- och kusigränser anserstyrelsen att en effekliv samverkan mellan nuvarande gräns- och kustbevakningär nödvändig. roll i bekämpningen av smuggling i olika formerär av cenlral betydelse för en effekliv tullljänsl. a. den bakgrundenär styrelsen negaliv lill att föra samman med sjöfartsverket.Förslaget om en sammanslagning har redovisals för regeringen av den särskilltillkallade utredaren i betänkandet (DsK 1985:5) "Service ochövervakning"". Generaltullslyrelsen fortsätter arbetet för all uppnå dellångsikliga raliona-liseringsmål som redovisades i anslagsframställningen förbudgelårel 1984/85. Ralionaliseringsplanen innebär en neddragning av 90tjänster , varav det tredje årel avser 29 ijänster. Styrelsen anseremellertid att sparmålet /87 bör sättas ned till 13 tjänster. Skälenhärför är enligt styrelsen följande. Inom ramen för det svensk-norskatullsamarbetet har tullmyndigheterna träffat en överenskommelse som innebär atlöppethållandet av den svenska tullstationen i Hån skall omfatta hela dygnet.Resursbehovet härför beräknas lill totalt sex tjänster. Styrelsen har löstfrågan genom omfördelning av personal inom tullregion. I gengäldutgår verket från att sparmålet räknas ned med sex tjänster. Styrelsen föreslär härutöver attminst tio tjänster av det ursprungliga sparmålet senareläggs lill budgetåret1987/88 för all klara den ökning av arbelbördan som förorsakas av den kraftigavolymökningen av importen. Såväl anlalet export- som imporldeklaralioner harunder 1984 stigit med ca 7,mol i ralionaliseringsplanen antagna . 1 likhel med föregående är föreslårstyrelsen även resursförstärkningar för vissa insatser. Sammanlagt begärs medelför 61 Ijänster. Styrelsen har lill regeringen lidigareredovisat problem som följer av de stora pensionsavgångar som föreslär bland bevakningsljänstemän i slutet av 80-lalet och . För atl utbildningsmässigt underiäUa personalförsörjningen har styrelsen föreslagit alt en viss förtidsrekrylering skall få ske. Mol den bakgrunden har regeringen under vären 1985 beslutat 66 om förtidsrekrylering av30 bevakningsljänstemän. Tullen begär nu atl Prop. 1985/86: 100 ylleriigare30 tjänstemän får förtidsrekryteras under /87. Molsvarande problem med stora personalavgångaråterfinns pä lulltax-erarsidan. Till följd av pensionsavgångar och ett oväntathögt antal avgängar av andra skäl bland tullens kammarskrivare hargransknings- och kontrollarbetet i synnerhet vid de centralatulltaxeringsavdelningama i Slockholm och drabbats av störningar. Förall möta dessa ölägenheter vill styrelsen öka inlaget lilllulllaxerarutbildning, vilkel beräknas kosta ytteriigare 3,5 milj. kr. Till tullverkels gränskonlrollerande uppgifter hörkontroll av internationella transporter. Dessa transporter är urkonirollsynpunkl både komplicerade och tidskrävande. För all åsiadkomma enförbättrad kontroll vill styrelsen tillföra verksamheten tio nya ijänster altfördelas mellan tull-platser med stor färjelrafik. har lullsamarbetsavtal med denordiska länderna samt med , ,och . har haft enlullsambandsman i och finns en sambandsman även iFrankfurt. Efter beslul av regeringen skall en sambandsman stationeras i Haagden . 1 en särskild skrivelse till regeringen begärgeneraltullslyrelsen alt en sambandsman får placeras i . I sinanslagsframslällning hemsläller styrelsen om lönemedel för finansiering avtjänsterna i och . Tullens kontroll av alt gällande regler efterlevsvid in- och utförsel av varor bedrivs dels genom granskning av olika dokumentoch dels genom fysiska kontroller av varorna. För atl ylleriigare effektiviserakontrollen av importgodsel och då i försia hand varor som anmälis lillhemtagning, inrättades vid tullen i en särskildgrupp -den s.k. H-gruppen. Även vid distriktslullkammaren i finns enH-grupp. I dessa grupper ingär både bevaknings- och taxeringspersonal.Styrelsen anser atl del hillills bedrivna arbetet varit framgångsrikt och manföreslår nu alt ylleriigare älta tjänster tillförs tullen för bildande avH-grupper i och . Till föreslår styrelsenförstärkningar motsvarande sex tjänster i anslutning till bl. a. begäran omersättningsanskaffning av kustbevakningsfartyg.