prop · G903131 · 1985-12-31 00:00:00 — Vihar dock inga synpunkter på den inbördes turordning mellan de olika skatterna enliglvilken avräkning skall ske. Iövrigt har vi inget att erinra mot förslagel. 7 1985/86. Bilaga 3 Prop. 1985/86: 131 Lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskaltelagen(1928:370) delsatt 72 § 4 mom. och anvisningarna till 74 § skall upphöra att gälla, dels att39 § 2 mom. och 74 § skall ha följande lydelse, dels att i anvisningarna till29 § skall införas en ny punkt, 21, av följande lydelse. 2 mom.'Frän bruttointäkt av fastighet eller rörelse i utlandet får avdrag ske medledning i tillämpliga delar av vad som enligl 22 §, 25 § I och 2 mom. saml 29 §gäller för motsvarande slag av fastighet eller rörelse inom riket. Avdrag förunderskott som uppkommit på fastighet eller rörelse i utlandet må dock görasendast från annan intäkt av faslighet eller rörelse i utlandet. Avdrag försådant underskoll får utnyttjas även senare beskattningsår än det varunderunderskottet uppkommit, dock senast det beskattningsår, för vilket taxeringsker sjätte kalenderåret efter det, då taxering för underskollsåret ägt rum. 2 mom.Från bruttointäkt av faslighet eller rörelse i utlandet får avdrag ske medledning i fillämpliga delar av vad som enligl 22 §, 25 § 1 och 2 mom. samt 29 §gäller för motsvarande slag av fastighet eller rörelse inom riket. Avdrag förunderskoll som uppkommit på faslighet eller rörelse i utlandet må dock görasendast från annan intäkt av fastighet eller rörelse i ufiandet. Avdrag försådant underskoll får utnyttjas även senare beskattningsår än det varunderunderskottet uppkommit, dock senast del beskattningsår, för vilket taxeringsker sjätte kalenderåret efter del, då taxering för underskollsåret ägt rum.Avdrag för sådant underskott får dock inte göras om efter medgivande enligtpunkt 21 av anvisningarna till 29 § underskottet dragits av i rörelse sombedrivs här i riket. Skall ianledning av överenskommelse eller beslut, varom i 72 eller 73 § sägs,inkomst, som enligt denna lag är skattepliktig, ej här i riket beskattas,får, därest underskott Skall, pågrund av överenskommelse eller beslut som avses i 72 eller 73 §, intäkt, somär skattepliktig enligl denna lag, inte beskattas här i riket, medges inteheller av- Senaste lydelse 1966:729. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1985/86: 131 uppkommer vid inkomstberäkning- drag för kostnadersom är hänför-en, sådant underskott icke vid taxe- liga till intäkten, ringavräknas å inkomst, som skall här beskattas. Anvisningar till 29 § Regeringen får i syfte att främja samhällsekonomisktbetydelsefull verksamhet medge att underskott i verksamhet i utlandet fårdras av i rörelse som bedrivs här i riket även om de förutsättningar somannars gäller för sådan avdragsrätt inte föreligger. Denna lagträder i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkomfrån trycket i och tillämpas första gången vid 1988års taxering om inte annat följer av punkterna 2 och 3 nedan. Äldrebestämmelser skall fortfarande tillämpas vid taxering i fråga ombeskattningsår som har påbörjats före den . Medgivande somavses i punkt 21 av anvisningarna till 29 § får avse 1977 eller senare årstaxeringar. 1 fråga om 1977-1986 års taxeringar får besvär anföras i anledningav sådant medgivande i den ordning som sägs i 100 § taxeringslagen (1956:623).Därvid får besvär avseende laxeringar anföras intill utgången avår 1988 ulan hinder av bestämmelserna i 100 § tredje stycket nämnda lag. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' dels atl 24-26 §§ skall upphöra alt gälla, dels alt 22 §skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skall i anledning av överenskom- Skall, på grund av överenskom melse eller beslut, varotn i 20 § el- melse eller beslut som avses i 20 ler 21 § sägs, inkomst som enligl eller 21 §, ;«/åA7, som är skatteplik- denna lag är skattepliktig ej här i tig enligt denna lag, inte beskattas riket beskallas, får därest under- här i riket, medges inte heller av skott uppkommer vid inkomstbe- drag för kostnader som är hänför räkningen sådant underskott icke liga till intäkten, vid taxering avräknas å inkomst, som skall tagas till beskattning här städes. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligl uppgift på den utkom frän trycket i ochtillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser tillämpasdock vid 1987 och tidigare års laxeringar.Bestämmelserna skall även tillämpas vid taxering i fråga ombeskattningsår, som har påbörjats före den . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770 26 § 1982: 1099. - Senaste lydelse 1974: 770. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl 31 § 3 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha följande lydelse. 3 mom. HarskaUskyldig erhållit avräkning av utländsk skall frän sin inkomstskatt ellerförmögenhetsskatt enligt bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal eller enligt24-26 §§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och nedsätts härefter denutländska skatten, är han skyldig atl anmäla detta lill skattechefen. Anmälanskall göras från det atl den skattskyldige fåll del av delbeslut genom vilket den utländska skatten nedsatts och skall avfattas pä formulärsom fastställts av regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer. Tillanmälan skall fogas beslutet eller bestyrkt kopia av detta. 3 mom. Harskaltskyldig erhållit avräkning av utländsk skatt från sin inkomstskatt ellerförmögenhetsskatt enligt bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal eller enligtlagen (1986:000) om avräkning av utländsk skatt och nedsätts härefter denutländska skatten, är han skyldig all anmäla delta lill skallechefen. Anmälanskall göras från det alt den skallskyldige fåll del av detbeslut genom vilket den utländska skatten nedsatts och skall avfallas påformulär som fastställts av regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer.Till anmälan skall fogas beslutet eller bestyrkt kopia av detta. Dennalag träder i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på denutkom från trycket i . Har skattskyldig erhållitavräkning av utländsk skatt enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt inågon av dess lydelser före ikraftträdandet av lagen (1986:000) om ändring ilagen (1947:576) om stafiig inkomsiskau och nedsätts härefter den utländskaskatten gäller i 31 § 3 mom. taxeringslagen föreskriven anmälningsskyldighet. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:773. - Senaste lydelse 1982: 1100. 4 Förslagtill Prop. 1985/86: 131 Lag om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs följande. Nedsättningav statlig inkomstskatt och inkomstskatt 1 §Om fysisk person, under lid då han varil bosatt här i riket, eller inländsk juridisk person har haft intäkt a) som medtagits vid taxering enligt kommunalskaltelagen (1928:370) ellerlagen (1947; 576) om statlig inkomstskatt, b) för vilken han beskattats i utländsk stat och c) som enligt skattelagstiftningen i den utländska staten anses härröra därifrån, harhan - med den inskränkning som följer av 2 § - genom avräkning av den del avden utländska skallen som belöper på intäkten rätt all erhålla nedsättning avstatlig inkomstskatt och inkomstskall i enlighet med vad som framgårav 4-10 §§. 2 §Rätt lill avräkning enligl I § föreligger inte om statlig inkomstskatt, inkomstskatt, den utländska skatten samt den utländska intäk ten omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Vid avräkning med stöd av dub belbeskattningsavtal tillämpas dock bestämmelserna i 4-18 §§. Idet fall statlig inkomstskatt, den utländska skatten samt den utländska intäktenmen inte inkomstskatt omfattas av dubbelbeskattningsavtal, fåravräkning enligt I § ske med så myckel av den utländska skatten som motsvararden andel som den kommunala inkomstskallen, beräknad utan avräkning, på denutländska intäkten, efter avdrag för kostnader, utgör av summan av denna skattoch den statliga inkomstskatt som skulle ha utgått på den utländska intäkten,efter avdrag för kostnader, om åtgärd för undvikande av dubbelbeskattning intevidtagits. 3 § Med utländsk skatt i I och 2 §§ avses sådanallmän slutlig skatt på inkomst som eriagts lill utländsk stat, delslat ellerlokal myndighet samt, i fråga om skattskyldig som bedrivit sjöfart ellerluftfart i internationell trafik, även annan skatt som erlagts i utländsk stat,i den mån skallen beräknats på grundval av fraktintäkler eller biljeltintäkter,som uppburits i nämnda stat, eller efter därmedjämföriig grund. 4 § Avräkning sker från statlig inkomstskatt somutgår på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagitsvid denna taxering eller vid taxering till inkomstskatt. mån den i första stycket angivna statliga inkomstskatten understiger vadsom enligt 1-10 §§ får avräknas, får avräkning ske frän inkomstskattsom utgår på grund av taxering del är då den intäkt som beskattatsi utländsk stat medtagits vid taxering här. 5 § Avräkning får skemed eU belopp som motsvarar summan av Prop. 1985/86: 131 a) den utländska skall som får avräknas enligl I § saml b) sådan utländsk skatt vartill rätt till avräkning föreligger enligldubbelbeskattningsavtal. 6 §Avräkning får dock ske med högst ett på följande sätt beräknat spärrbelopp. Spärrbeloppet utgör summan av den statliga inkomstskatt och den kommunala inkomstskatt som, beräknad utan sådan avräkning, hänför sig till a) de inkomster pä vilka de utländska skatterna utgått och b) andra inkomster som medtagits vid laxeringen och som är hänförliga tillfast driftställe eller fastighet i ullandel eller som utgör ränta, royalty ellerutdelning i det fall ulbetalaren är utländsk stat, fysisk person med hemvist iutländsk stal eller utländsk juridisk person. 7 §Den statliga inkomstskatt som hänför sig lill de utländska inkomster na (intäkterna efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skaltskyldiges hela statliga inkomstskatt, beräknad ulan avräkning, som dessa inkomster utgör av den skallskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad inkomst). Kommunalinkomstskatt i en kommun anses hänföra sig till de utländska inkomsterna tillså stor del som dessa utgör av den skaltskyldiges sammanräknade inkomst vilkenskall taxeras i denna kommun. 8 § Om enligl dubbelbeskattningsavtal inkomst skall undantasfrån beskattning men medlas vid laxeringen (alternativ exempt), skall varkenden svenska skatt som enligt avtalet belöper på inkomsten eller den utländska inkomstenmedtagas vid beräkningen av spärrbeloppet enligl 6 §. 9 § Om den skattskyldige erhållit avdrag såsomomkostnad för den utländska skatt, för vilken avräkning skall ske, eller fördäremot svarande preliminär skatt, skall beräkningen av spärrbeloppet enligt 6§ utföras som om sådant avdrag ej erhållits. Belopp, varmed avräkning enligt 5och 6 §§ högst kan erhållas, skall minskas med del belopp varmed den statliga inkomstskattenoch den kommunala inkomstskatten har sänkts genom avdraget, 10 §Vid tillämpning av 7 § skall utländsk inkomst från sjöfart eller luftfart i internationell trafik på begäran av den skallskyldige beräknas till så stor del av den skauskyldiges hela inkomst - efter avdrag för kostnader - från rederirörelsen eller luftfarlsrörelsen, med tillägg för erhållna avdrag för utländska skatter, som de i den utländska staten uppburna fraklinläk- terna och biljettintäklerna utgör av den skaltskyldiges samtliga intäkter av sådant slag. Skattenedsättning medbeaktande av vinstdelningsskatt Prop. 1985/86: 131 11 §Skattskyldig har enligt 13-16 §§ genom avräkning av utländsk skatt på en utländsk inkomst rätt lill ytterligare nedsättning av statlig inkomst skall och till nedsättning av vinsldelningsskatt om a) den enligt 5 § avräkningsbara summan utländsk skatt överstiger spärrbeloppetenligl 6 §, samt b) denavräkningsbara utländska skatten på den utländska inkomsten överstiger ett enligl12 § beräknat spärrbelopp. 12 §Spärrbeloppet enligl 11 § b utgörs av elt belopp motsvarande den statliga inkomstskatt som, beräknad utan avräkning, hänför sig till den inkomst på vilken den utländska skatten utgått. Denstatliga inkomstskatt som hänför sig till den utländska inkomsten (intäktenefter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skaltskyldigeshela statliga inkomstskatt, beräknad ulan avräkning, som denna inkomst utgör avden skattskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmännaavdrag (sammanräknad inkomst). Omden skaltskyldige erhållit avdrag såsom omkostnad för sådan skall för vilkenavräkning enligl I 10 §§ skall ske, eller för däremot svarande preliminärskall, skall beräkningen av spärrbeloppet utföras som om sådant avdrag ejerhållits. 13 §Avräkning enligt II S får ske med elt belopp som motsvarar enligt 5 § avräkningsbar utländsk skatt på en inkomst i den mån skatten över stiger det enligl 12 § beräknade spärrbeloppet på samma inkomst. Sådan avräkning medges endast i den män lättnad i beskattningen motsvarande det i 5 § angivna beloppet inte redan erhållits genom a) avräkning enligt l-IO §§, b) avräkningav annan skall enligl 11-17 §§ eller c) avdrag som avses i 12 § tredje stycket. Avräkningenligl II § får dock ske med högst ett belopp (spärrbelopp) sommotsvarar den vinsldelningsskatt som hänför sig till den utländska inkomsten ifråga. Detta spärrbelopp beräknas på sätt som anges i 14 §. 14 §Den vinsldelningsskatt som hänför sig till den ufiändska inkomsten skall anses utgöra så stor del av den skaltskyldiges hela vinstdelningsskall, beräknad ulan avräkning, som denna inkomst utgör av den skaltskyldiges sammanlagda inkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag (sam manräknad inkomst) till statlig inkomstskatt. Dock skall den vinstdel ningsskatt som hänför sig lill den inkomst på vilken den utländska skallen utgått i stället anses utgöra av den utländska inkomsten i del fall detta ger elt lägre belopp. 15 §Om den skallskyldige erhållit avdrag såsom omkostnad för sådan skatt för vilken avräkning enligl l-10§§ skall ske, eller för däremot svarande preliminär skatt, skall beräkningen av spärrbeloppet enligl 14 § utförassom om sådant avdrag ej erhållits. Belopp, varmed avräkning enligt 2 13 § högst kan erhållas,skall minskas med del belopp varmed vinsldel- Prop. 1985/86: 131 ningsskatienhar sänkts genom avdrag av den utländska skall, för vilken avräkning skall ske,eller för däremot svarande preliminär skatt. 16 8Avräkning enligl 11-15 §§ sker från statlig inkomstskall som utgår på grund av taxering det är då den utländska inkomsten medtagits i under laget för taxeringen. män den statliga inkomstskatten understiger vad som enligl I-15§§ får avräknas, får avräkning ske från vinstdelningsskatt som utgår på grundav vinstdelningsunderlag i vilket den utländska inkomsten ingått. 17 § Har enligt dubbelbeskattningsavtal skallskyldiggenom avräkning rätt till större nedsättning än vad som följer enligt ovanangivna bestämmelser, skall nedsättning ske med det ytteriigare belopp somföranleds av avtalet. 18 § Del åligger den skattskyldige aU förebringa denutredning som behövs för prövning av fråga om avräkning av utländsk skatt. skaltskyldige visat all förutsättningar för avräkning föreligger men förmårhan inte lämna samtliga de uppgifter som erfordras för tillämpning av ovanangivna bestämmelser, får avräkning medges med skäligt belopp. Dennalag träder i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på denutkom från trycket i och tillämpas första gängen vid1988 års taxering. Lagen tillämpas dock första gången vid taxering ifråga om skaltskyldig som vid taxering laxeras för beskattningsår somhar påbörjats före den . 1985/86: 131 Utdrag protokoll vid sammanträde Närvarande; justitierådet Knulsson, f. d. justitierådet Sterzel,regeringsrådet Totlie. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 9 januari1986 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådels yttrande över förslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623), 4. lag omavräkning av utländsk skatt. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen Enligl övergångsbestämmelserna skall de nya reglerna ikommunalskattelagen bli tillämpliga första gången vid taxering (punkt1). Av regeringen enligl punkt 21 av anvisningarna till 29 § lämnat medgivande atlgöra avdrag för underskoll föreslås emellertid i viss omfattning få avse äventidigare års laxeringar. Enligl punkt 3 i övergångsbestämmelserna får ianledning av sådant medgivande besvär anföras i den ordning som sägs i I00§taxeringslagen. Att en lagändring som syftar till atl bereda deskattskyldiga en viss skattelättnad ges retroaktiv verkan och att denna lättnadavses bli förverkligad genom alt de skattskyldiga anför besvär i särskildordning enligt 100 § taxeringslagen är en teknik som redan vid flera tillfällenhar använts i lagstiftningen. Rättsmedlet, som ibland även benämnsextraordinära besvär, står enligt 100 § till de skattskyldigas förfogande förvinnande av rättelse av en lagakraflvunnen taxering i vissa uppräknadesituationer. Gemensamt för dessa är alt besvären skall anföras inom fem årefter laxeringsåret; har förflutit återstår endast att söka resninghos regeringsrätten. Såväl femårsfrislen som de övriga i lagrummet angivna rekvisitenför extraordinära besvär är utformade som processförulsäll-ningar, dvs. deutgör krav för alt besvären skall tas upp lill prövning. Såtillvida tillhör dealla i vid bemärkelse reglerna om den processuella ordningen för rättsmedlet ifråga. Varken i 100 § eller i övriga lagrum rörande besvär isärskild ordning finns regler som direkt beaktar behovet av en ändrad taxering som följd av retroaktiv lagstiftning. Det rör sig ju då inle om någol egentligt fall av "rättelse", eftersom laxeringen var korrekt när den åsatles. 102 Stillhan dahåller emellertid ett exempel på fall av ändring av en riktig taxering, vars underiag sedermera ändrats (ändrat taxeringsvärde för fas tighet som grund för inkomst- eller förmögenhelstaxering). Rättsmedletbesvär i särskild ordning står i och för sig till förfogande, Prop. 1985/86:131 oavsett om hänvisning därtill görs i övergångsbestämmelse eller ej. Det kanvidare hävdas aU 100 § går all tillämpa enligt sitt innehåll även i fall avretroaktiv lagstiftning. Förklaras exempelvis en inkomst inle längre vara avskattepliktig natur, kan besvären inordnas under första stycket 1). Om - såsomi förevarande lagstiftningsärende en tidigare inte till buds stående avdragsrällinförs retroaktivt, torde detta kunna anses vara en sådan omständighet somenligt första stycket 7) ger rätt lill besvär i särskild ordning. Härvid gällerdock dels del s. k. väsenllighetsrekvisitet -omständigheten skall ha bortföranleda väsentligt lägre taxering eller väsentligt lägre skatt på grund avtaxeringen - dels ursäktlighelsrekvisitet -kännedom om omständigheten skall hasaknats vid fastställandet av taxeringen och det skall framstå som ursäktligtatt den skaltskyldige inte i annan ordning åberopat omständigheten lillvinnande av riklig taxering. Det senare rekvisitel lär regelmässigt vara uppfyllt vidretroaktiv lagstiftning berörande lagakraftvunna taxeringar. Väsenllighetsrekvisitetdäremot kan möjligen komma atl aktualiseras. Även om retroaktiv lagstiftningknappast lär komma i fråga annat än när del föreligger elt påtagligt behov avskallelättnaden, kan del inte uteslutas alt en nyvunnen avdragsräll för ettvisst förflutet laxeringsår avser elt så oväsentligt belopp att extraordinär besvärsrältinle skulle föreligga för just del året. Varken den tidigare i övergångssammanhang använda lydelsenatl besvär får anföras "enligt" 100 § taxeringslagen (SFS 1977:989)eller den i förevarande remiss begagnade att så får ske "i den ordning somsägs" i paragrafen ger ett klart och entydigt svar på frågan om någonmodifikation i besvärsreglerna åsyftas och i så fall i vilken omfattning. Att femårsfrisleninle skulle beröras framgår av vissa uualanden (prop. 1982/83: 157 s. 51).Andra uttalanden åter tyder närmast på att avsikten med övergångsbestämmelsenär all öppna möjligheten för en fullständig omprövning av laxeringarna, oavsettom de särskilda rekvisiten avseende väsentlighet och ursäktlighet är uppfylldaeller ej (a. st. samt DsFi 1984:25 s. 124, jfr prop. 1985/86: 12 s. 13 f). Isjälva verket tillhandahåller då övergångsbestämmelsen i sig en självständiggrund för extraordinär besvärsrätt vid sidan av de i 100§ taxeringslagenuppräknade. I lagrådsremissen går man nu etl steg längre. Besvär skallsålunda få anföras även ulan hinder av den i 100 § tredje stycket intagna femårsfrislen.Eftersom en omprövning föreslås kunna ske fr. o. m. taxering och detpä ansökan intill utgången av blir fristen som längst utsträckt . Enligl lagrådets mening innebär förslaget på denna punkt aUden i I00§ taxeringslagen uppdragna ramen för rättsmedlet besvär i särskildordning sprängs på ett sätt som är klart otillfredsställande från rätlssystemaliskaoch processlekniska utgångspunkter. Med bestämmelserna i 100 § återstår intetannat gemensamt än själva namnet besvär i särskild ordning. I realiteten ärdel fråga om att riva upp lagakraftvunna taxeringar som kanangripas endast efter resning. Om tillvägagångssättet med retroaktiv skattelag kombineradmed besvär i särskild ordning även forlsäuningsvis blir ett återkommande inslag i 95 lagstiftningen, kan del övervägas om inte efter mönster av102 § en särskild Prop. 1985/86: 131 bestämmelse därom bör införas itaxeringslagen. En sådan åtgärd ler sig mot bakgrunden av det tidigare sagda särskiltangelägen i den mån förslag till lagändringar, när de är till den skaltskyldigesförmån, framläggs i sådan tid all femårsfrislen inte räcker lill för att etlmateriellt tillfredsställande resultat skall kunna uppnås. Frågan om ett sådanttillägg lill taxeringslagen kan emellertid inte närmare övervägas i detta skedeav lagstiftningsärendet. I sak har lagrådet ingen erinran mot att del fåtalskattskyldiga som avses bli berörda av den dispensvis medgivna avdragsrällenkan erhålla en långtgående retroaktiv omprövning av sina taxeringar. Hänsyn börockså las lill del förhållandet atl dessa skattskyldiga reste frågan om enlagändring i nära anslutning lill de äldsta ifrågavarande laxeringsåren och atlhela lagstiftningsärendet därefter dragit ut . Även om starkaprincipiella skäl talar mot den tekniska lösning som valls, vill lagrådetdärför inte i delta särskilda fall motsätta sig att förslaget genomförs. Förslagen lämnas utan erinran. pp- ''' '3' Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1986 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, R. Carisson, , , , , , Proposition om den skattemässiga behandlingen av kostnadervid viss verksamhet i utlandet, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag lill 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), 2. lagom ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 4. lag om avräkning av utländsk skatt.Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. 2 Punkt 3 av övergångsbestämmelserna i förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen Lagrådet har inle hafl några invändningar mot förslagenbortsett från utformningen av punkt 3 av övergångsbestämmelserna i förslaget lilllag om ändring i kommunalskattelagen (KL). Enligt punkt 3 av de föreslagna övergångsbestämmelsernafår medgivande som avses i punkt 21 av anvisningarna fill 29 § avse 1977 ellersenare års laxeringar. I fråga om 1977-1986 års taxeringar får, enligl deföreslagna bestämmelserna, besvär anföras i anledning av sådant medgivande iden ordning som sägs i 100 § taxeringslagen (TL). Därvid får besvär avseende1977-1982 års laxeringar anföras intill utgången av ulan hinder avbestämmelserna i 100 § tredje stycket nämnda lag.