prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Det förutsätts härvid att nämnden liksom skall kunnajämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta omfördelning av det belopp som kan komma att stå till förfogande. Vidareförutsätts att, liksom . Svensk spannmålshandel får tillföras införselavgifterför viss s k utbyteshandel av brödsäd. Det förutsätts även att avinflytande fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja får tillförasmedel för en kvantitet som motsvarar fettinnehållet i den svenskaoljeväxtskörden. Dock får ej mer pengar överföras än vad som skulle motsvarafettvaruavgifter på den totala fettkonsumtionen inom landet. Vad avser ändamål utanför fördelningsplanen(utomramsmedel) erhöll jordbruksnämnden i regleringsbrev i uppdragatt komma in med förslag till åtgärder för att fro m /87 avveckla underskottet av.införselavgiftsmedel. Dauppdraget gavs pekade de prognoser som jordbruksnämnden lämnade i skrivelse1985-06-17 på ett ackumulerat underskott per på ca ochper på ca . Pga ökade inkomster beräknas nu detackumulerade underskottet per till ca . föreslår i det följande besparingar påutgifterna utom ramen som, tillsammans med inkomstförstärkningarna, ledertill att det ackumulerade underskottet per kan beräknas minska tillca . För utbyteshandel nötkött, beräknas 25 miljkr. Förutbyteshandel med kött och fläsk föreslåssamma regler som tillämpats regleringsperioden /79 - 1980/81 samtregleringsåren därefter (bl a prop 1977/78:154, 1978/79:208). För1986/87 måste enligt föreliggande prognoshela utbyteshandeln finansieras av medel inom fördelningsplanen Pristilläggfår och lammkött. 1984/85 utgickunder denna post pristillägg med per kg vilketmotsvarade . /86 utgår samma pristilläggper kg. föreslår en minskning av pristilläggettill per kg vilket,beräknasmotsvara en utgift /87 på . Svenskmatpotatiskontroll (SMAK). utreder f n möjligheternaatt finansiera SMAK på annat sätt ängenom utom-ramsmedlen. Nämnden avser att Iriömden lägga fram förslagrörande inriktning och finansiering av SMAKs verksamhet.Förslagen beräknas emellertid intekunna genomföras förrän säsongen 1987/88 varförnämnden föreslår att medel utom ramen fåranvändas även 1986/87. Nämndenhar efter samråd med SMAK och lantbruksstyrelsen beräknatSMAKs medelsbehov enligt de direktiv som gäller förde statliga myndigheternas anslagsframställningar. Nämndenföreslår att SMAK tilldelas högst4 för den officiella kontrollen och 1 400 000 förupplysningsverksamheten. För löneökningar /86 som inte beaktades i föregåendeårs anslagsframställningföreslås ett tilläggsanslag på193 . Stiftelsen har sedan sin tillkomst erhållitett årligt bidrag på . Dettamotsvarar ungefär 1/3 av stiftelsens inkomster. Tom 1985/86betalar stiftelsen till staten som avbetalning på överlåtelsesummanför de 1975 befintliga hästarnainom ackordhästorganisationen. Nämndenhar i skrivelse ansett att anslaget p g häravfr o m 1986/87 skulle kunna dras ner till samt föreslårnu att denna neddragning sker. Bidragtill fraktkostnader för mjölk och grädde. Under tidigare århar ett belopp på anslagits som bidrag till frakt av mjölkoch grädde till vissa butiker i . Beloppet, somvarit oförändrat i många år.räcker numera inte till föratt täcka hela kostnaden. Utgifter 1984/85 motsvarande125 måste sålunda bokföras mot 1985/86 årsanslag. Medhänsyn till det ekonomiska lägetföreslår jordbruksnämnden attverksamheten /87 finansieras inom den övrigamejeri regleringen, förslagsvis under posten Regionalt kostnadsbidragnorra , mjölk, inom fördelningsplanen. Stödettill maltproduktionen infördes /79 och avsågsvara ett provisorium. Stödet är ett industristödoch hör därför knappast hemma under rubriken ändamålutanför fördelningsplanen. Nämnden,som anser att stödet bör avvecklas, föreslårett anslag på 1986/87 samt återkommermed en särskild skrivelse i ärendet. livsmedelskommitté föreslogi rapporten av livsmedel (Ds Jo 1985:1) att jordbruket budgetåret1985/86 skall bidra till finansiering med , därav2 milj kr inom fördelningsplanen. JN föreslåratt samma belopp tas upp /87. Medhänsyn till de oundvikliga svängningarnai inflödet av införselavgifter föreslårjordbruksnämnden att en likviditetsbuffert i form av en oförändradrörlig kredit även fortsättningsvisställs till nämndens förfogande.Krediten bör, i den man införselavgifterinte står till förfogande, kunna användasför finansiering av ändamålutanför fördelningsplanen samt försockerregleringen. Krediten får ej utan regeringens särskildamedgivande användas för finansiering av utbyteshandel med köttoch fläsk. 1985/86: 166 8.3.7 Huvudsaklig medelsdisposition av införsel avgiftsmedel m mregleringsåren 1984/85 - 1986/87 Frånföregående regleringsårkvarstående införselavgifter Underresp regleringsår influtna införselavgifter a)Avmedel inom fördelningsplan Svensk spannmålshandelSveriges potatisintressenter oljeväxtintressenterSvensk kötthandel Svensk kötthandel,utbyteshandel Regleringskassan förfågelkött Regionalt kostnadsbidrag, norra Djurhälsovård,kontrollverksamhet m Stöd till odling av konservärteroch andra köksväxter Stödtill odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fondenför kollektiva åtgärderinom biodlingen exportrad potatisodlares riksförbundReserv till jordbruksnämndens förfogande 20 500 5 000 1 700 10 500 m 29 575 4 500 1 700 8 000 505097 542 200 542 2002 1 Ränta1983 och 1984 samt ej utnyttjade medel Prisåterbäringpälsdjursuppfödare 1983/84. 2 Förslagtill preliminär fördelning av medel inom fördelningsplanenlämnas,. 1985/86: 166 1984/85 1985/86 1986/87 tkr tkr tkr prel prel b)Avmedel utanför fördelningsplan Utbyteshandelnötkött, oststaterna Utbyteshandelköttoch fläsk Pristillägg får-och lansnkött Svensk matpotatiskontroll Bidrag till Stiftelsenför ackordhästorganisationensbevarande Bidrag till fraktkostnader för mjölkoch grädde 500 3 000 1 500 2 000 4 400 568 907 + 7 143 597 568 + 2 432 591 240 + 8 760 Fondenför kollektiva åtgärderinom biodlingen Stödtill maltproduktionen exportrad Ränta på lånfrån Summautgifter Arets saldo Ackumulerat saldo vid utgångenav resp regleringsår Prop.1985/86: 166 8.3.8 " Utfallet av interna avgifter 1984/85 tar med stöd av statsmakternas beslut ut vissa avgifter på jordbruksproduktionen inomlandet, s k interna avgifter. De medel som flyter in används inom jordbruksprisregleringentill marknadsreglerande åtgärder. De flesta avgifter är genom regeringsbeslut knutnatill att användas inom en viss reglering.Undantagna är de medel som flyter in från handelsgödselavgifter betalade avjordbruket samt från tillverkningsavgifter på oljekraftfoder. Dessa fördelas enligt regeringens beslutav statens jordbruksnämnd. 8.3.8.1 Interna avgifter inom spannmålsregleringen Förmalningsavgifterbetalas av kvarnarna vid förmalning av vete och råg. 1983/84 1984/85 Inkomsterl _ 516 656 567 536 Export av vete och råg i form av livsmedelsindustriprodukter (RÄK-kassan och prisned- sättning) - 27 373 - 33 290 Finansieringv del av etableringsstödet ti 11 nyti 11 trädande 1antbrukare Prisåterbäring till odling avkonsumtionsfisk spannmålshandel 487 638 522 478 T Iredovisade inkomster fråninterna avgifter ingårvissa ränteinkomster. Periodiceringen stämmer inte alltid överens med den i regleringsföreningarnas bokslut. Prop.1985/86: 166 8.3.8.2 Interna avgifter inom oljeväxtregleringen Fettvaruavgifter på svensk olja Fettvaruavgift tas ut av margarinindustrin vidtillverkning av livsmedel som innehåller fett eller olja ur vissa fettråvaror. 1983/84 1984/85 Inkomster 53 534 52 387 01jeväxtregleringens bidrag till växtförädling via växtförädlingsnämnden - 3 499 - 3 638Finansiering av del av etableringsstödet till nytillträdande lantbrukare - 180 - 1 598 Aterbetalningav lån från rörlig kredit använts till subventionering av räntor :_ - 1 996 Till regleringsföreningen 49 8551- 45 1552 8.3.8.3 Interna avgifter inom potatisregleringen Areal avgift betalas av alla potatisodlare som odlarpotatis på en sanmaniagd åkerareal av minst 0,5 ha och sombrukar minst tvåha . Arealavgiften utgjorde1983 och /ha. Av influtna avgifter fördelas hos regleringsföreningen () 1/3 till fabrikspotatisregleringen och 2/3 tillmatpotatisregleringen. 1983/84 1984/85 Inkomster 10 Potatisregleringens bidrag till växtför via växtförädlingsnämnden - 666 - 693 Administrationskostnader 263 369 Till regleringsföreningen 9 116 8 980 1 erhöll dessutom ca från fettvaruavgifter på importerad olja. 2 erhöll dessutom ca från fettvaruavgifter på . Prop.1985/86:166 Leveransavgifter Leveransavgifterdras av på fabrikspotatisodlares likvid vid leverans till brännerieller stärkelseindustri och inlevereras av industrin.Avgiften tillfaller i sin helhet fabrikspotatis-regleringen. 1983/84 1984/85 Inkomster 10 615 15 673 Till regleringsföreningenSPI 10 615 15 673 8.3.8.4 Interna avgifter inom köttregleringen Avgiftentas ut på de djur som levereras till slakt med ett visstbelopp per kg. Slakteriet drar av avgiften påproducentens likvid och levererar in den till jordbruksnämnden. 1983/84 1984/85 Pristillägg får- och lamm över3:30/kg Finansiering av del av etableringsstöd till Kollektiv finansiering av djursjukvården Återbetalningav lån från rörlig kredit som 1 078 - 62 745 158 174 534 Prop.1985/86: 166 8.3.8.5 Internaavgifter inom mjölkregleringen Avgiftenadministreras av regleringsföreningen förmejeriprodukter (FFM) och betalas in av samtliga mejerier. FFM distribuerar sedanut erhållna medel så att mejerierna fårungefär likvärdig lönsamhet oavsett produktionsinriktning. 1983/84 1984/85 Omslutningenutgjorde 2 602 881 2 720 285 8.3.8.6 Internaavgifter inom äggregleringen Avgiftför innehav av värphöns Avgiftentas ut för att bidra till finansieringen av export av överskottoch andra marknadsreglerande åtgärder. Den betalas av äggproducenternaoch utgår enligt en stafflad skala efter antalet perkalenderår insatta värphöns. 1983/841984/85 Inkomster 37 890 43 537 ägghandel 37 535 43 181 1985/86: 166 .Slaktdjursavgiftpå kyckling /Regleringskassan förfågelkött Avgiftentas ut för att finansiera marknadsreglerande åtgärderpå slaktkycklingområdet.Denna verksamhet administreras av samt Svensk ägghandel.Slaktdjursavgiften tillförs hos jordbruksnämndenden s k Regleringskassan för fågelkött. Kassan erhåller äveninkomster från andra regleringsmedel. Svensk ägghandelrekvirerar de medel som krävs till marknadsreglering påslaktkycklingområdet. 1983/841984/85 Medelfrån föregående budgetår 12 063 6 812 Införselavgifter/ti 11verkningsavgifter 5 000 8 200 Slaktdjursavgifterkyckling 11027 13 173 Utbetalningar till: Föreningenför fågel köttproducenter - 5 000 -6 000 Svenskägghandel '' -16278 -19 100 Medel till nästföljandebudgetår 6 812 3 085 8,3.8.7 Handelsgödselavgifter Tillverkareav handelsgödsel erläggerprisregleringsavgift och miljöavgift för levereradkvantitet. Importör av handelsgödsel erläggersamma avgifter för importerad kvantitet. De avgifter som eriäggsav skogs- och trädgårdsnäringen återgår till dessa näringar i särskildordning. Miljöavgiften förs av jordbruksnämndenvidare till en särskild inkomsttitel påstatsverkets checkräkning. Resterande medel fördelastill jordbruket enligt jordbruksnämndens beslut. 1983/84 1984/85 Medelfrån föregående budgetår 23 295 12 361 Inkomster 228 238 253 914 Administrationskostnader - 172 - 182 Utbetalningar till: Svenskspannmålshandel -210 000 -250 000 (vallfröstödet) - 1 000 - 1 000 FFM - 28 000 - Medeltill nästföljande budgetår 12 361 15 093 1985/86: 1668.3.8.8 Tillverkningsavgifter Avgifteneriäggs av tillverkaren och skall vid varje tillfällemotsvara den gällande införselavgiften förmotsvarande importerat oljekraftfoder. Medlen fördelastill jordbruket enligt jordbruksnämndens beslut. 1983/841984/85 Medelfrån föregående budgetår 10 952 4 852 Inkomster 5 605 9 093 Administrationskostnader - 5 - 5 Svenskspannmålshandel - -12 000 Svenskkötthandel - 200 - FFM - 4 500 Svenskägghandel - 2 000 - ~ Regleringskassanför fågel kött - 5 000 - Medeltill nästföljande budgetår 4 852 1 940 Tillverkningsavgiftpå mjölk- och gräddersättning(fettemulsioner) Avgifteneriäggs av tillverkarna. Hur medlen skall användasbestäms av regeringen. 1983/84 1984/85 Medelfrån föregående budgetår 3 750 Inkomster 2 951 3 967 TillSOI -6 701 -3 918 Medeltill nästföljande budgetår O 49 9 Information om kassan för råvarukostnadsutjämningen I regleringsbrev röranderåvarukostnadsutjämning till viss industri föreskrivs att JN i anslutning till sin årliga redovisning av användningen av införselavgiftsmedelm m också skall redovisa användningen av utjämningskassan.Detta sker i form av följande sammanställning. Se ävenbilaga 7. Intern prisutjämning,avgiftsfinansierad slutet av regleringsåret+37 787 + 15 843 Inkomsträntor på 2 846 tkr avseende 1984/85 bokfördes i börjanpå 1985/86 medan räntor på1 930 tkr /84 bokförts 1984/85. Bokföringen av utjämningskassan sker enligt konlantmetoden. För regleringsåret1984/85 bokfördes 11 månaders utjämningsavgiftersom uppburits av . Återstående månadsinkomster (7,) bokförs på innevarande år. Totalt beräknas kassan ge någotöverskott under löpande åroch det ackumulerade saldot kan bedömasbli ca . Prognosen är relativt osäker då förändringar iproduktion, handelsmönster och alternativkostnader intekan förutses. Med stöd av detnyss anförda hemställer JN att 1 förslaget om kostnadskompensation till jordbruket ochviss livsmedelsindustri per godkänns. 2 det nuframlagda förslaget om ändringar av priser och avgifter godkänns. 3 JN bemyndigas att låta regleringsföreningarnapå animalie området ta upp lån till ett sammanlagt belopp om . 4 den föreslagnahöjningen av handelsgödselavgiften (prisregleringsavgifter) godkänns. 5 JN bemyndigas att ta in en särskild avgift (prisreglerings- avgift) på bekämpningsmedel, é det framlagda preliminära förslaget om användning av införselavgiftsmedel m m för /86 godkänns» Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna föredragning av avdelningscheferna byråcheferna ochHansson envar för sitt sakområde. ink 1986-04-U Dnr. ', ' / -t.- FORSLAGTILL PRISREGLERANDE ÅTGÄRDER PÅ JORDBRUKETS OMRÅDE FOR TIDEN DEN 1JULI 1986 - 30 JUNI 1987 INNEHÅLLSFÖRTECKNING I Prop. 2.2 Jordbruks- ochlivsmedelspolitiska utgångspunkter 3 Utvecklingeninom jordbruks- och livsmedelssektorn 3.2.2 Prisutvecklingen i olikaled 3.3 Sammanfattandeslutsatser och, utgångspunkter för överläggningarna 4.2 Perioden 1/7 - 16/111986 4.3 Utgångspunkter föröverläggningarna inför '1986 4.3.4 Produkti vi tetsutveckli ngen II Prop.1985/86: 166 5 Ätgärderför att förbättra produkti onsbalansen 5.1 Social- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder 6 Ränte-och etableringsstöd m m 7 Finansiering av djurenshälsooch sjukvård 8 Avbytarverksamhet,social försäkringsskydd, företagshälsovårdoch annan Budgetaret 1985/86 Buffertzoner för nötkött och fläsk 4 1985/86. 1985/86: 166 15.1 Fördelningsplanenför 1986/87 Bilaga1 Förslag till lag om ändringi lagen (1967:340) om prisregleringenpå jordbrukets område.Bilaga 2 Särskilt yttrande av ledamöternaArvidsson och Bilaga 3 Särskilt yttrande av ledamoten . Bilaga 4 Särskiltyttrande av lantbrukarnas förhandlingsdelegation.Bilaga 5 Skrivelse till JN från vall frönämndensamt utredning omvall fröstödets utformning. Bilaga 6 FörteckningÖver utredningar som presenterats vid 1985/86:166 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr402-50/86 Ink ;i986-04-U Dnr. ' Statens jordbruksnämndangående prisreglerande åtgärder pajordbrukets område för tiden - Regeringenuppdrog i beslut åt jordbruksnämnden(JN) att, efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation(LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), lämna förslagom den närmare utformningen av prisregleringen påjordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tidenefter . Förslaget skulle utformas med utgångspunktfrån beslut om livsmedelspolitiken (prop1984/85:166, JoU 33, rskr 393). Avbeslutet framgår vidare att JN skulle ta upp fråganom uppräkning bl a med hänsyntill kostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna fördjurens hälso- och sjukvård som finansierasinom ramen för jordbruksprisregleringen. Utgångspunktenskulle härvid vara att näringensandel av de ökade kostnaderna /87 uppgårtill . JNskulle vidare närmare överväga en fortsatt tillämpningav det särskilda ränte- ochetableringsstödet. I beslut uppdrogregeringen vidare åt jordbruksnämnden att planera ochvidta åtgärder inom jordbruksprisregleringen såatt underskottet i balansräkningen för Svensk spannmålshandelavvecklas räknat fr o m den 1juli 1986. Somunderlag för sina överläggningar har JN och delegationerna haft ettstatistiskt underlag som i huvudsak överensstämmermed det som tidigare använts. Det omfattande ekonomiskt-statistiskaunderlaget belyser bl a läge och utveckling förde t,re livsmedelspolitiska målen - produktionsmålet,inkomstmålet och konsumentmålet.Det material som redovisats vid överläggningarna bifogas denna skrivelse (se bilaga 6). Underde har de samhällsekonomiskaförhållandena i i höggrad ändrats. råddei vårt land en relativt god ekonomisk tillväxtoch ökande köpkraft. råddei stort sett balans mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter medundantag för spannmål. Under slutet av1970-talet försämrades den ekonomiska situationen. Tillväxteni ekonomin avtog vilket medförde att konsumente'-''as köpkraftminskade medan jordbruksproduktionen fortsatte att öka. Densvenska ekonomin har varit inne i en.expansiv fas. En klar dämpning av den svenska inflationen har samtidigtskett. För att denna positiva utveckling skall bli beståendekrävs enligt regeringen bl a att den allmännapris-och kostnadsökningen dämpas varaktigt. 1985/86: 166 Konsumentprisernaberäknas ha stigit . låga internationella inflationen med fallande oljepriseroch råvarupriser och en lägre dollarkurs talar för en fortsatt dämpningav prisstegringarna även . kalenderåret1986 () nu beräknas uppgå till medan den genomsnittligaprisökningen mellan1985 och 1986 beräknas till . 2.2 Jordbruks- och livsmedelspolitiskautgångspunkter Enligt beslut (prop 1984/85:166, JoU 33,rskr 393) är huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik a.tt trygga vårt landslivsmedelsförsörjning både i fredstid och under avspärrning eller krig. Somlikställda delmål under detta huvudmål gäller att konsumenterna får tillgångtill livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna får enmed jämförbara grupper likvärdig standard. Inkomstmålet avser liksom tidigare i första hand hel tidssysselsatta vid rationellt drivnajordbruksföretag. Prisregleringen skall utformas så, att den ger ökat utrymmeför en mer solidarisk inkomstfördelning mellan olikakategorier av Jordbruksproduktionen bör enligt statsmakternas beslutvara geografisk* väl differentierad. Jordbruket spelar en stor roll försysselsättningen i bygder där det råder brist på andra arbetstillfällen. Riksdagsbeslutet innebär i fråga om prisregleringen påjordbruksprodukter att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustriför ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestämmas efterobundna överläggningar. Hänsyn skall därvid tas till aktuella förhållanden påmarknaden, i jordbruket och samhällsekonomin i övrigt. 1985/86: 166 Detankommer enligt riksdagsbeslutet på parterna - staten och de bada delegationerna - vidprisöverläggningarna att närmareöverväga på vilket sättkostnadskompensationen skall beräknas. Även vid ett obundet system kan förvissa kostnader tillämpas automatiskt verkande regler. Det äremellertid enl ig c riksdagsbeslutet angeläget attprisregleringen för jordbruksprodukter utfonnas såatt den blir ett stöd för strävandena att sänkaproduktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadensefterfrågan. Enligtstatsmakternas beslut bör jordbruksnäringen t3 ettbetydande ansvar i fråga om produktionsanpassningen. Det börvidare i första hand ankomma påjordbruket att aktivt verka för anpassningsåtgärderpå vegetabilieområdet. 3 Utvecklingen inom jordbruks- och livsmedelssektorn Världsmarknadenför jordbruksprodukter präglasför närvarande av överskott och mycket lågapriser. Den sjunkande dollarkursen har förstärktprisfallet, uttryckt i svensk valuta, på mångavaror. Konkurrensen om exportmarknaderna hårdnar mellan de storaöverskottsländerna. Världshandelnminskade i såvälvolym som värde. Förspannmål är produktionsvolymen i världenrekordstor, världslagren ökar, handeln ärvikande och priserna låga. Inga tecken tyder på någonsnar förändring av denna marknadsbild. Trotsbetydande insatser i många länder för att nå kontroll över mjölkproduktionenär situationen påmej eri varuområdet alltjämt besvärande.Lagren ay bl a smör och skummjölkspulyer ärfortfarande stora som efterfrågan ärsvag. Deninternationella köttmarknaden präglas alltjämtav betydande överskott och låga världsmarknadspriser.Världshandeln med kött,som är relativt liten, väntasinte nämnvärt öka pga en globalt svag efterfråganoch en benägenhet att öka Prop. självförsörjningsgraden i viktiga avsättningsområden(såsom Främre och ). Denrådande situationen med en krympande världsmarknadoch begränsade budgetresurser har föranlettintensiva diskussioner om motåtgärder i många länder.Ett särskilt intresse i detta sammanhang tilldrar sigutvecklingen i och EG genom dessa länders dominans på världsmarknaden.I har en ny mer exportinriktad jordbrukspolitik förperioden - 1990 fastlagts. I EG diskuteras f n förslagtill reformer, av jordbrukspolitiken i syfte att uppnåen bättre marknadsanpassning och att minska påfrestningarnapå den gemensamma jordbruksbudgeten. Ocksåde mindre länderna har ställts införbehovet av omprövningar av sin jordbrukspolitik. Dehandelspolitiska spänningarna har inte på någotvis minskat. Problemen på världsmarknaden har medförtatt vissa länder komnit att ha ganska stora förväntningarpå en lösning i samband med en ny tull förhandlingi . Dessa länder har ställt långtgående krav på en liberalisering på världshandeln.Andra länder är dock inte beredda att gå så långtoch har särskilt betonat att jordbrukssektorn inte kanbehandlas som industrisektorn i detta sanmanhang. framlagd rapport understryker att marknadsutsikterna påjordbruksområdet är mycket dystra. Denexpansion av jordbruksproduktionen som sker övernästan hela världen har utlöstsav såväl rationaliseringsinsatser och teknisk utvecklingsom nationella prisstödsåtgärder. ärmarknaderna i i-länderna i stort sett mättade.I hämmas importen avskuldproblemen och det faktum att vissa av dessa länderlyckats i ansträngningarna att ökaden inhemska produktionen. Föratt kunna lösa problemen måste enligt enkoordinerad anpassning av jordbrukspolitiken komma till stånd.En sådan koordinering skulle också göradet lättare att uppnå resultat i dekommande tull förhandlingarna i . 3.2 Utvecklingen i Prop. ISverige har utvecklingen inom livsmedelssektorn unaer 1.980-talet inneburit kännbaraprishöjningar på livsmedel. Dessaprishöjningar har påverkats av bl aminskade livsmedelssubventioner. Prisökningarna ochminskade subventioner i förening med den minskade allmännaköpkraften har lett till att konsumtionen av vissalivsmedel, främst kött och fläsk har minskat. Samtidigthar produktionen ökat. Jordbruket har därför,till skillnad mot förhållandena , inte kunnat avsättahela sin produktion inom landet. Jordbruksprodukterna har därföri allt högre grad fått säljasutomlands till lägre priser än påden svenska marknaden vilket lett till ökade exportkostnader.Jordbruket har vidare haft ökade produktionskostnader. Särskilträntekostnaderna ärbesvärande för yngre och nyetablerade jordbrukare. 3.2.2 Prisutvecklingeni olika led indexgrupp redovisar indexserier förpriser i olika led från producent till konsument. Producentpriserna mätsmed avräkningsprisindex (A-rindex). Prisregi eri ngspri sindex (PR-index) mäter priserna i det led därprisregleringen verkar. Dessa priser innefattar viss förädling.Producentprisindex för livsmedelsindustrin (PPI-J) registrerar prisernaför förädlade produkter medan konsumentprisindex förjordbruksprodukter (KPI-J) mäter priserna i butiksledet. Prisökningarpå jordbrukets produktionsmedel registreras iproduktionsmedelsprisindex (PM-index). 1985/86: 166