prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Den främsta uppgiften för ägarna är av ideellt slag; de har åtagit sigägarskapet för att kunna fungera som elt slags garant för alt rundradioverksamhetensköts pä ett säll som överensstämmer med allmänhelens intresse. Alltsedanstarten av rundradioverksamheten har det ansetts ligga elt värde i att delfinns en motvikt mol det statliga inflytandet. Genom alt lägga del formellaägandet pä andra, bidrar staten lill en spridning av inflytandet överrundradioverksamheten. har det förutsatts atl ägarna likalite som slalen får inkräkta på den publicistiska självständigheten. Den nuvarande konstruktionen skall alltså ses somett medel att garantera integritet och oberoende.Ägargrupperna betraktas som företrädare för olika samhällssektorer. Även denstarka spridningen mellan olika ägare inom resp, grupp anses molverka risken förmaktkoncentration. Såväl som dess föregångare har varitaktiebolag. En annan tänkbar associationsform som tid efter annan aktualiseratsär stiftelseformen. Det har senast skett i ett särskill yttrande fogat tillSveriges Radios initiativskrivelse av styrelsens ordförande med instämmande avpersonalrepresentanterna. Skälen för min bedömning: Den parlamentariskaberedningen har samrått med ägargrupperna i denna fräga. Ägargrupperna harförklarat sig beredda atl kvarstå som ägare lill även undernästa avtalsperiod. Från samtliga ägargrupper har i och för sigerinringar framförts mol den alllför svaga ställning som de anser sig ha inuvarande organisation. a. har föreslagits att ägarna borde fä utsemajoriteten av ledamöterna samt ordföranden i moderbolagets styrelse. Jag är medveten om att aktiebolagsformen inte ärhelt lämpad som företagsform för . Jag är emellertid inte bereddatt nu föreslå en övergång lill en annan associationsform, I praktiken torde dennuvarande förvaltningsformen inte innebära att någons rätt träds för när på eltolillfredsslällande sätt. Konstruktionen måste ses mot bakgrund av atl ägarnaendasl erlagt ett myckel ringa belopp för sitt aktieinnehav och inte gjortnågra finansiella åtaganden därutöver. Elt inflytande för aktieägarna iekonomiska frågor skulle givetvis förutsätta elt belydande ekonomisktengagemang och risktagande från deras sida. Delta är emellertid inte aktuelltbl. a. av det skälet att deras funktion, som jag tidigare anfört, är av ideellnalur, Iinitiativskriveisen önskade också en klar majoritet av moderbolagels styrelseledamöter oförändrad associationsform. Som vissa av dem närma re utvecklat vore det olyckligt med ytterligare en stor organisatorisk för ändring i etl läge då behöver arbetsro för att genomföra 53 pågående reform- och ralionaliseringsprogram. Vad gäller stiftelseformen förtjänar vidareframhållas all den för närva- Prop. 1985/86:99 rande inte är närmarelagreglerad, att ett lagstiftningsarbete pågår samt att den i Sverigehitintills aldrig utnyttjats för verksamhet av tillnärmelsevis Radiosomfattning. Del finns ett klart värde i att viktiga samhällsområdenfinns företrädda inom och känner sitt ansvar för rundradionsintegritet. Ägarnas inflytande är mera knutet lill det praktiskastyrelsearbetet än till bolagsstämman. Jag anser alt härigenomkan tillföras värdefulla erfarenheter och synpunkler. Däremot är jag inteberedd att föreslå någon ändring i styrkeförhållandet mellan de av statenutsedda representanterna och de av bolagsstämman utsedda ledamöterna imoderbolagets styrelse. Tid efter annan har synpunkter framförts somifrågasätter pressens roll som ägare. Del har hänvisats till att huvuddelen avtidningarna har politisk anknytning och att fördelningen därvidlag inte svararmot den partipolitiska ställningen i . Vidare har farhågor förkoncentrationstendenser inom massmediebranschen framförts. Pä sistone har ävenuppmärksamheten riklats mol atl olika pressföretag engagerat sig ikabel-TV-verksamhet. För egen del anserjag det emellertid vara av slortvärde all pressen är representerad bland ägarna av , Jag är bl,a, övertygad om atl pressens företrädare kommer att tillföra företagelvärdefulla synpunkler pä iniegriietsfrågor av gemensamt intresse. Om delskulle visa sig att enskilda ägare inom pressgruppen riskerar att komma iintressekonflikt med , t, ex. pä grund av engagemang ikabel-TV-samman-hang, utgår jag ifrån att dessa inte låter sig nomineras tillstyrelseposter inom koncernen. Om lidningsvärlden som helhet kraftigt skulleöka sitt engagemang inom kabel-TV eller annan med direkl konkurrerandeverksamhet bör emellertid pressens roll som ägare tas upp till förnyatövervägande. Det har inte saknats förslag om en utökning avfolkrörelsegruppen. Gruppen innefattar visserligen inte alla organisationer somkan betraktas som folkrörelser men trots detla får de nuvarande ägarna ansesrepresentativa. Detla är enligt min mening det väsentliga i sammanhanget, ochjag är mot denna bakgrund inte beredd all nu la initiativ lill att breddaägandet på folkrörelsesidan. proposition om (s. uppehöll min företrädare sig vid ägarnas roll som samtalspartners medprogrambolagen i vad som förutsattes bli regelbundet återkommande träffar iprogramfrägor. Avsikten var att utveckla en form av publikkontakt på dettasätt. Som jag närmare kommer att redogöra för vid min behandling avpublikkontakterna (avsnitt 6.1) har emellertid inte rekommendationerna i 1978års proposition följts helt i denna del. Minbedömning: Hittillsvarande gränsdragning mellan ä ena sidan ledning och å andrasidan löpande förvaltning inom programbolagen i börupprätthållas även i fortsättningen. Del innebär att det ankommer påstyrelserna i de olika förelagen att leda verksamhelen medan de verkställandedirektörerna skall svara för den löpande förvaltningen. Bakgrund till min bedömning: Styrelserna i programbolagenhar del slutliga ansvaret för bolagens programverksamhet, bl. a. atl den står iöverensslämmelse med del avlal som tecknas med staten. Härav följer att detgivetvis är styrelserna som fastställer mål och långsikliga planer samlbeslular om grundläggande prioriteringar, t. ex. beträffande avvägningen mellanolika programtyper. Styrelserna bör emellertid inte ingripa i det löpandeprogramarbetet. Till uppgifterna på det administrativa/ekonomiska området höratt besluta om resp. förelags anslagsframställning, budget, planering samlviktigare utnämningar. Skälen för min bedömning: Min bedömning anslulertill en gammal tradition i Radio-sammanhang. Jag vill bl. a. hänvisatill vad min företrädare anförde proposition (s. 169 f) om SverigesRadio rörande viklen av all gränsdragningen mellan ledning och löpande redaktionellverksamhet görs särskill strikt i publicistiska företag. Detta hindrar givetvisinte att man inom styrelserna kan diskutera programverksamheten i stort ocherfarenheterna av olika satsningar. 4.3.3Sveriges Radio organiseras i form av en koncern Min bedömning:Sveriges Radio bör även under kommande avtalsperiod uigöra en koncern i formav aktiebolag. Dotterbolagen skall vara helt ägda av moderbolaget. Bakgrundtill min bedömning: De i det föregående skisserade grunddragen i SverigesRadios uppbyggnad vad avser ägarsammansältning, associationsform ochstyrelsernas roll bygger på en lång tradition, varom enighet råder. 1 och med1978 års beslul om tillkom emellertid ytterligare ett element,varom meningarna var mycket delade. Del gällde omvandlingen av det dåvarandeSveriges till en koncern med elt moderbolag och skilda programbolagför televisionen, riksradion, lokalradion och utbildningsradion.Programbolagen fick en betydande självständighet i förhållande tillmoderbolaget, Meningsskiljakligheterna kring organisation går igen iSveriges Radios initiativskrivelse som refererats i det föregående och somhuvudsakligen rör organisationsfrågorna. Även om det kan sägas föreligga engrundläggande enighet om all ansvarsfördelningen bör preciseras och attmoderbolaget bör ges ökade befogenheter att hävda ell övergripande ansvar,finns del delade meningar om huruvida dettagår att förena med kravet på programmässig självständighet för Prop.1985/86:99 dotterbolagen. Skälen för min bedömning: Av initiativskriveisenframgår att del i moderbolagets styrelse har funnits både de som önskar enåtergång till den gamla ordningen med ell bolag och de som förordar attkoncernöverbyggnaden slopas och att del i stället bildas fristående bolag förradio, TV och utbildningsprogramverksamhet. Även under beredningsarbetet harolika meningar kommit till uttryck. Man har emellertid på ömse håll varit villig attkompromissa. Mol bakgrund av del angelägna i alt ge arbetsro hardet också ansetts mer rimligt att diskutera vilka förbättringar som kan åstadkommasinom ramen för nuvarande koncernmodell. Också enligt min uppfattning skulle en ny storomorganisation under en lid kunna verka förlamande pä programverksamheten. Jagkommer i det följande all i stället föreslå vissa förändringar som syftar tillalt stärka moderbolaget gentemot dotterbolagen, huvudsakligen på det ekonomiskaoch administrativa området. Min målsättning är att förslagen skall leda tillall organisationen bättre kan anpassas till de förändringar som förväntas påradio- och TV-områdel. I det sammanhanget vill jag göra följande principiellauttalande. Här liksom när del gäller programverksamheten somsådan är det viktigt att slå vakt om integritet. Del är sålundaviktigt alt rundradioorganisationen är stark nog att klara av både de inrespänningar som följer av skilda ambitioner inom de olika förelagen och delyttre tryck som följer av konkurrens på olika villkor med ell lokall,nationellt och internationellt massmedieutbud. Just möjligheten att snabbtkunna möta förändringarna i omvärlden är mycket viktig. Lika angeläget är det atl den nya organisationenskall kunna befrämja god hushållning med tilldelade resurser sett i etthelhetsperspektiv för koncernen. Effektiviteten måste på olika sätl stärkas,och det sker enligt min mening bäst genom alt moderbolaget får kompetens ochbefogenheter att hävda övergripande effekliviletsmäl och samordningsfördelargentemot programbolagen. Utgångspunkten för mina förslag i det följande äratt den programmässiga självständigheten för dotterbolagen behälls ograverad.Från olika håll har farhågor yppats för att en förstärkning av moderbolaget iadministrativt och ekonomiskt hänseende även skulle kunna öka moderbolagetsinflytande över själva programprodukfionen. Moderbolagels befattning med programfrägorbör emellertid enligt milt förslag inskränka sig lill vissa klart angivnaområden, där det är starkt motiverat med en samordning av resurserna. Inte inågol fall skall det vara fråga om all påverka utformningen av självaprogrammen. Avsikten med mitt förslag är inte atl lägga löpandeförvahningsuppgifter pä moderbolaget. Jag räknar med alt en visspersonalförslärkning behövs för att moderbolaget skall kunna fullgöra sina nyauppgifter. Förstärkningen bör pä sikt föranleda molsvarande minskning avadministrativ personal inom dotterbolagen. Närjag i det följande anger hur jag anser att moderbolaget bör stärkas i 56 administrativt ochekonomiskt hänseende, blir det med nödvändighet allmänt hållet. Den närmareutformningen bör ankomma pä koncernen. Del som anges i detta sammanhang liksomi del kommande avtalet skall uppfattas som rambestämmelser. Mitt förslag: Iadministrativt och ekonomiskt hänseende bör moderbolaget ges en starkareställning i det nya avtalet. Grundläggande därvidlag är alt moderbolaget skallse till all verksamheten i koncernen som helhet bedrivs och utvecklas pä ettrationellt sätt, och att de medel som slår till förfogande används mediakttagande av god hushållning. Bakgrund till mitt förslag: I inledningen (avsnitt1,5) har redogjorts för moderbolagets befogenheter enligt gällande avtal samtsynpunkterna härpå som framförs i initiativskrivelse (avsnitt1.13). Skälen för mitt förslag: Jag har i del föregåendeangett varför jag anser alt det övergripande ansvaret för god hushållning böråvila moderbolaget. Vad jag anfört innebär bl. a. att moderbolaget får störrebefogenheter att besluta om samordning av servicefunktioner och tekniskafunktioner samt om lokalsamordning än vad som varit möjligt med hittillsvaranderiktlinjer. Likaså bör moderbolaget kunna granska dotterbolagens ekonomiska förvaltning,vilket inte är formellt möjligt . Jag vill i delta sammanhang ytteriigare understrykaviklen av all rationaliserings- och effektiviseringsarbelet drivs vidare underden kommande avtalsperioden. Moderbolagets stärkta ställning innebär naturiigtvisinte atl dotterbolagen kan känna ell mindre ansvar för dessa frågor änhittills, ansvar för att verksamheten bedrivsoch utvecklas raUonellt och alt den präglas av god hushållning förutsättervidare bl. a. alt moderbolaget kan följa medieutvecklingen. I detta sammanhangvill jag understryka vikten av atl den information och det kunnande som finnsinom dotterbolagen verkligen ställs lill moderbolagels förfogande. Det fåravgöras inom koncernen huruvida det är befogat atl förstärka moderbolagetsresurser för ändamålet eller om nuvarande decentraliserade bevakning är meständamålsenlig. Samma bedömning bör göras i fråga om denlångsiktiga planeringen. Det bör i det kommande avtalet anges att den börbedrivas utifrån gemensamma utgångspunkter och samordnas i erforderligomfattning. Liksom bör beslut om störreinvesteringar föregås av samråd mellan koncernens olika bolag, och moderbolagetbör ha det yttersta ansvaret föratt möjligheterna till gemensamt utnyttjandetas till vara. Vad gäller gällande föreskrifter om analys avkoncernens ekonomi m, m. och anslagsframstäUning för koncernen har jag inteförutsatt någon ändring jämfört med nuläget. Liksom bör alltsåmoderbolaget inge anslagsframställning för hela koncernen, med bifogande avprogrambola- bör kunna samordnas Prop.1985/86:99 och moderbolaget bör ha ansvar för samordning av finansierings- ochmedelsplaceringsfrågor. Enligt gällande avtal beslutar Radioendast om "riktlinjer för koncernens gemensamma personalpolitik". Jaganserati det inom moderbolagets ansvarsområde bör ligga att besluta om en förkoncernen gemensam personalpolitik och om kollektivavtal beträffande löner ochanställningsvillkor för koncernens personal. Lika väsentligt är det att slåfasl alt moderbolaget skall ha ansvar för huvudavtal med de olikarällighelshavar-organisaiionerna, i de fall dessa avtal direkl eller indirektberör verksamheten i mer än ett bolag. Någon sådan föreskrift finns inte i detnuvarande avtalet. Liksom stipuleras i nuvarande avtal börmoderbolaget besluta om koncernens representation i arbetsgivarorganisationoch övriga externa samar-beisorganisaiioner. Det gäller även kontakterna medinternalioneUa organisationer. Ställningstagandena i dessa instanser vadgäller principiellt eller ekonomiskt vikliga frågor bör utformas avmoderbolaget. Jag vill inte föreslå nägon ändring i gällandebestämmelser att moderbolaget skall samordna kontakterna med . Tillfrågan om kontakterna med återkommer jag (avsnitt 7). Delsamma gäller beslul om fördelning och placeringav sändningstid om programföretagen inte själva kan enas samtberedskapsplaneringen inom koncernen. I sammanhanget vill jag något beröra moderbolagetsuppgift all fördela av staten tilldelade medel. Jag har i det föregående angettområden där bör kunna initiera eller föreslå strukturellaförändringar. Mot denna bakgrund utgår jag från att det under kommandeavtalsperiod kan bli aktuellt med resursöverföringar mellan bolagen. Jag utgårvidare bl. a. mot bakgrund av att andelen utomstående medverkan i programproduktionenförutsätts öka - från alt moderbolaget skall sträva efler atl öka andelenröriiga programmedel. Vad gäller styrelserna förutsätter jag attmoderbolagets styrelse liksom skall utse ordförande och tio ledamöteri var och en av dotterbolagens styrelser, medan två ledamöter jämtesuppleanter bör ulses av personalen. Verkställande direktören i resp,programbolag bör vara självskriven ledamot. Jag anser också atl gällande reglerinnebärande atl en ledamot inte bör kunna sitta i flera avprogrambolagens styrelser och vidare att högsl en av ledamöterna i styrelsenför ell programbolag får utses bland ledamöterna i moderbolagets styrelse börbestå. Det bör ankomma på moderbolaget all avgöra hurinformationsutbyte och erforderiigl samband mellan dotter- ochmoderbolagsstyrelser i övrigi skall säkerställas. Under den gångnaavtalsperioden har informationsflödet från dotterbolag lill moderbolag intefungerat lillfredsslällande. I och med att moderbolaget ges ökade befogenheterpå vissa områden måsle dessa brister avhjälpas. Vad gäller sammansättningen av dotterbolagensstyrelser finner jag inte anledning atl uttala mig utom vad gäller utbildningsradion. Jag anser all moderbolaget även bör överväga att i större utsträckning än för närvaran- 58 delill utbildningsradions styrelse utse ledamöter bland personer med kunskaperoch erfarenheter från utbildningsvärlden. Sammanfattningsvis bör moderbolaget få i uppdragatt la fram beslutsunderlag i vissa frågor åt regering och riksdag. Givetvisskall moderbolaget i dessa frågor agera efter samråd med berörda dotterbolag.Sveriges Radio får initiera strukturella förändringar på vissa andra områdenutan regeringens och prövning. Jag har i det föregående, vid min genomgäng avolika frågor som rör s}å\\a programverksamheten, berört de områden därmoderbolaget bör få elt visst inflytande. Jag kommer i del följande vid minbehandling av utbildningsradion även att beröra ytterligare några sådana områden. Moderbolagets programpolitiska bevakningsansvar ochsamordningsansvar gäller vissa områden som bör anges klart i det nya avtalet.Moderbolagels uppgifter i delta hänseende gäller bevakning av frågor som rörförhällandet svenskt/utländskt inom programverksamheten, språkvården, medverkandeav utomstående i programproduktionen, samarbetet mellan riks-och lokalradion,programverksamheten om och för handikappade samt minoritetsspråkservice.Moderbolaget förutsätts vidare se till att en godtagbar nivå avproduktionsutläggning upprätthålls. 4.3.5Lokal och regional indelning Mitt förslag:Programbolagen bör till skillnad frän vad som är fallet få bestämma omregional och lokal indelning av organisationen för riks- och lokalradion,televisionen samt utbildningsradion. Om en förändring av indelningen medförökade kostnader för bolaget eller bör moderbolaget resp.moderbolaget och gemensamt besluta i frågan. Bakgrund till mitt förslag: Televisionsdistriktsorganisation är, liksom indelningen i lokalradioområden,riksdagsbunden. Riksradios distriktsorganisation är inte likadetaljslyrd: beslut sägs enbart att det skall finnas minsl fyra distriktvarav ett i . Om Utbildningsradios regionala organisationgjordes uttalanden i samband med beslutet om utbildningsradion (prop.1975/76:110, UbU 1976/77:8). För en beskrivning av nuvarande indelning ochorganisation pä den regionala och lokala nivån hänvisas lill inledningen(avsnitt 1.6). Skälen för mitt förslag: Jag har i det föregåenderedogjort för mina överväganden beträffande andelen regional produktion iradions och televisionens rikssändningar, regionala TV-sändningar samt församarbetet mellan riks- och lokalradion. Under kommande avtalsperiod bör det ståprogrambolagen fritt att, där så bedöms påkallat men med den begränsning jagstrax skall nämna, ändra den regionala och lokala organisationen. Moderbolagetbör liksom i andra sammanhang ha ett samordningsansvar i frågor rörandesamarbete mellan tvåeller flera av programbolagen i en region eller pä en viss produktions- Prop. 1985/86:99 ort. Om en förändring av den lokala eller regionalaindelningen medför ökade kostnader för programbolaget eller börmoderbolaget resp. moderbolaget och gemensamt besluta i ärendet.Jag utgår därvid från att inom ramen för tilldelademedel bestrider kostnader för den anpassning av sändarnätet som bedömserforderiig i sammanhanget. Till denna fräga återkommer jag i samband med minaförslag till medelstilldelning (avsnitt 9). 5 Utbildningsradion - ställning och verksamhet Riksdagenbeslöt (prop. 1983/84:40 bil. 6, KrU 8, rskr. 90) atl SverigesUtbildningsradio (UR) skulle avgiflsfinansieras fr. o. m. /86.I detta sammanhang föreslogs ocksä vissa strukturella förändringar avverksamhelen. godkände vad som förordades beträffandeavgiftsfinansieringen men begärde dessulom en översyn av verksamheten. Innannågon förändring av de organisatoriska förutsättningarna beslutades borde enredovisning av effekterna av vissa skisserade förändringar göras tillriksdagen. Vidare uttalades all eventuella förändringar borde övervägas isamband med förberedelserna inför en ny avtalsperiod. har i enlighet med vad riksdagenhemställt redovisat en översyn av utbildningsprogramverksamheten som fogatslill initiativskrivelsen. Utredningen, som verkställts av moderbolagelsverkställande direktör under medverkan av utbildningsradions ledning och ikontakt med avnämarna, kallas i fortsättningen . Enligt förslag skallutbildningsprogramverksamheten också i fortsättningen vara sammanhållenorganisatoriskt. Man avstyrker således en uppdelning av del nuvarande företagetpå de andra programbolagen. En nära samverkan föreslås däremol ske med annanprogramverksamhet inom koncernen i syfte alt allmänna program skall kunnaanvändas för utbildningsändamål i större omfattning. Eterdislributionen av utbildningsprogram bör enligtförslaget användas även i fortsättningen. UR:s nuvarande TV-teknik bör enligtutredningen i princip avvecklas och utbildningsprogrammen produceras med teknikfrän . I denna del har dock utbildningsradions ledning ochstyrelse anmäll avvikande uppfattning. Vidare bör del enligt utredningen underen ny avtalsperiod säkerställas att utbildningsradion får rätt all utförabeställningsproduklion för externa intressenter (ej etersändning) och attutbildningsradions förlagsverksamhet inte hindras av nuvarande eller andrarestriktioner. Frågan om fortsatt huvudmannaskap för UR inom ellerutanför har behandlats endast översiktligt. Utredningen kon staterar alt frågan ligger utanför ramen för dess direktiv. I en särskild skrivelse betitlad "Den framtidautbildningsradion - upp- Prop. 1985/86:99 drag och villkor i en nyavtalsperiod" har utbildningsradions styrelse lagt synpunkter påprogrambolagets framlid. I skrivelsen konstateras att företaget av riksdagengivils elt utbildningsuppdrag, som skall genomföras inom ramen fören rundradioi allmänhetens tjänsl. Verksamheten förutsätter en nära samverkan medulbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare. I skrivelsen diskuteras olika former för samverkanmed utbildningssamhället och andra lyper av användarinflytande. Det föreslås alt avtalet förulbildningsradioverksamheten utformas annorlunda än övriga avlal, eftersomverksamhetens inriktning i motsats lill den allmänna programverksamheten ärmålbestämd. Vidare analyseras i skrivelsen UR:sverksamhetsmässiga villkor, dvs. konsekvenserna av att ligga inom vad gäller resurser, tjänster och samverkan inom rundradion.Belräffande frågan om tekniska produktionsresurser har UR som nämnis en annanuppfattning än utredningen, UR ifrågasätter de beräkningar som gjorts rörandede besparingseffekter som uppnås om UR inte längre har egen teknik. Vad sedan gäller verksamhetsnivån för URkonstaleras all moderbolagets styrelse i samband med medelstilldelningen /86 lagt fast en verksamhetsnivå för utbildningsradion somsvarar mol av de medel som fördelas mellan programbolagen. UR anseratl företagel bör få del av eventuella reformmedel som kan komma att tilldelasSveriges i framliden. I skrivelsen påpekas att man under en lång följd avår varit nödsakad att skära ned sin verksamhet och sitt utbud som en konsekvensav rationaliserings- och besparingskrav. Man anger alt vissa områden drabbassärskilt kännbart, bl, a. programmen för gymnasieskolan, tealerulbudet iskol-TV och minoritetsspråksinsalserna. En rad insatsområden har enligt URblivit ofullständigt utvecklade och utbyggda. Beträffande verksamhetens finansiering anser UR atldet vore möjligt all finansiera den framtida ulbildningsprogramverksamhelen medsäväl mottagaravgifter som skatter.