prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommitténsförslag all del allmänna presstödet skall öppnas i alla' sina former förtidningar på andra språk än svenska tillstyrks av samtliga remissinstanser somyttrat sig över frågan, anser dock inte all någrasärbestämmelser bör införas och alt spridningen av tidningar på andra språk änsvenska utomlands bör begränsas lill , En majoritet av remissvarentillstyrker också alt handläggningen av stödet till invandrarpress förs överlill presslödsnämnden från invandrarverket, avstyrker dockförslaget och TCO och anser all konsekvenserna avdelta inte är klarlagda. Flera remissinstanser tillstyrker all kraven påupplageslorlek sänks. Några få svar har lagil upp förslagel att bör få gebidrag utan särskild författningsreglering lill tidningar som inte uppfyllerkraven för annal stöd eller för etablering. Statskontoret avstyrker förslagetoch anser atl medlemstidningar, kulturtidskrifter och medieslödel bör klarasinom det stöd som slår lill resp, riksorganisations förfogande. Någraremissinstanser har kommenterat frågan om särskilda krav på invandrartidningaroch flertalet anser atl inget preciserat krav bör ställas päinvandrartidningarnas innehåll. Del råder delade meningar om hur slor del avupplagan som skall få spridas utomlands och bl, a, anser atl samma reglerbör gälla som för svenskspråkiga tidningar. De remissvar som tagit upp frågananser att kravet på alt högst av innehållet på svenska bör sällas högre,lill 1/3 eller 1/2, Kommitténsförslag om ell kontinuerligt samråd mellan invandrarverket, och andra organ som arbetar med informations- och kultur verksamhet för språkliga minoriteter saml med representanter för språk grupperna har fått ell blandat mottagande, TCO, och avstyrker förslagel. De två senare efterlyser i likhet med utredningen riktlinjer för val av sändningsspråk, påpekar att de moment som utredningen föreslår skall ingå i etl handlings program för redan finns inom de olika programbolagen. Flera remissinstanser instämmer också särskill i utredningens krav på atl de nuvarande resurserna för minorilelsprogram inte minskas. missinstansertillstyrker också förslaget atl ansvar röran- Prop. 1985/86:98de invandrare bör preciseras i del nya avtalet, medan avstyrker.Förslaget att ett statligt stöd för närradioverksamhet skall kunna ulgå förvissa grupper tillstyrks av SÖ, närradiokommiltén och ItalienskaRiksförbundei. All i samråd med närradiokommiltén bör la fram närmareriktlinjer för prioritering av denna bidragsgivning tillstyrks också. anser atl del föreslagna statliga stödet till närradion börkanaliseras lUI riks- och lokalradion, med hänvisning lill alt närradion inteomfattas av samma regelverk och kontroll som lokal- och riksradion. Någraremissinstanser lar också upp möjligheterna för den finskspråkiga befolkningeni all la del av finska radio- och TV-program, anser att en ny ul redning bör tillsättas om invandrarnas egnamediebehov, 14Stöd till invandrar- och minoritetsorganisationer Majoritetenav de remissinstanser som behandlat stödet lill invandrar- ochminoritetsorganisationer är positiva till de förslag som utredningen gör, AtlSIV även i fortsättningen skall ha del administrativa ansvaret för det allmännastödet lill invandrar- och minoritelsorganisationerna tillstyrks. Kommitténföreslår att den nedre gränsen för ungdomsslöd lill invandrarorganisationerskall sänkas från 3000 lill I 500 medlemmar vilket tillstyrks av samtiiga utomstatens ungdomsråd (SUR), Förslaget atl bidrag skall kunna ulgå förferieverksamhel tUl organisalion som inte är bidragsberälligad somungdomsorganisation tillstyrks av SUR, Förslagel all stödet tillkvinnoorganisationer skaU kunna utgå även till kvinnokommitléer inom invandrar-och minoritetsorganisationer tillstyrks av flertalet remissinstanser medundanlag för SUR, En majoritet av remissvaren tillstyrkerutredningens förslag till nytt system för organisalionsstöd. De kritiskakommentarer som görs gäller bl,a, atl systemet innehåller en fast och en rörligdel, all det blir slora skillnader i bidragets storiek mellan olikaorganisationer, atl systemet medför stigande kostnader i takt med alt nyaorganisationer bildas och att systemet inte medför någon förenkling. Förslaget atl antalet betalande medlemmar börutgöra grunden för beräkningen av organisationsstödet och atl ingen undreåldersgräns bör sällas bemöts huvudsakligen posUivl, Reaktionerna är deladetill förslaget om egeninsats för organisationens styrkta kostnader och attmedlemsavgiften successivt bör höjas, Förslagel lill höjning av anslagspostenför verksamhetsbidrag med ca 3 milj, kr, tillstyrks av flertalet. Någraremissinstanser, bl, a, , anser all stödet bör höjas ytteriigare.Kommitténs förslag att även i fortsättningen skall kunna ge bidrag lilltidsmässigt begränsade projekt tillstyrks, även om flertalet vill alt dennuvarande benämningen projektbidrag skall kvarstå, Riksidroilsförbundanser att aklivilelsstödel bör avvecklas . Kommittén anser atl del är önskvärt atl föreningarnakan få stöd från kommuner och landsting, påpekar särskilt atl del är viktigt atl lands tingen och kommunerna inom ramen för sin ordinarie bidragsgivning av- 149 sättermedel för verksamhet bland invandrarkvinnor. 1985/86:98anser all frågan om bidrag lill föreningar med medlemmar från flera kommunermåsle lösas genom samarbete mellan kommunerna i länet, Landslingsförbundethänvisar lill atl varje landsting har all avgöra om bidrag skall ulgå, larupp slödel lill invandrarorganisalionernas samarbelsorgan och föreslår allverksamhetsbidragen utformas så atl riksförbunden därigenom får möjlighet altbekosta samarbetsorgan, 16 Kommunernasoch landstingens ansvar Kommentarernalill detta kapilel är huvudsakligen positiva även om några remissinstanseranser all kommunemas och landslingens verksamhet blivit otillräckligt belysta.Flera remissinstanser betonar kommunernas och landstingens ansvar för atl invandrarpolitikenskall kunna genomföras. Flera uttalar sig positivt om värdet av att detfastställs invandrarpolitiska handlingsprogram i kommunerna, RIB pekar på detökade behov av samordning inom kommunen som blir en följd avinvandrarbyråernas initierande och påverkande arbete. Några remissinstanser berör också samarbete mellankommuner och mellan kommuner och landsting, bl, a, när del gäller skolgång ochutnyttjande av personal med språk- och kullurkompelens, SoS konstaterar atlkommittén endasl översiktligt behandlat hälso- och sjukvårdsfrågorna och attdel hade varit värdefullt om man hade behandlat dessa i etl samlatinvandrarpoliliskl sammanhang, Kommitténsöverväganden kring vidgning av ratifikationen av konventioner på invandrar-och minoritetspoiitikens område bemöts positivt av det fåtal remissinstansersom kommenterat frågan, anser dock all man bör avvakta kommentarfrån : s expertkommitté innan man vidgar ratifikationen av : s konventionnr 143 del II, Återvand-ringsfrågorna har rönt störreuppmärksamhet och några instanser anser all dessa frågor blivit otillräckligtbelysta i utredningen, anser det angeläget all vidareutveckla stödet lillde flyktingar som frivilligt önskar återvända lill hemlandet. Andraremissinstanser tar upp frågan om insatser för de invandrare som önskar flyttahem saml om pensionsförmåner för de invandrare som tänker ålervandra. Samtligainstanser som beröri frågan tillstyrker utredningens förslag atl pröva ell ev,svenskt ålerinlräde i ICM, Sammanfattning av diskrimineringsutredningensdelbetänkande (SOU 1983:18) Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet Idelta betänkande föreslår diskrimineringsulredningen förbud mot etniskdiskriminering i arbetslivet. En arbetsrättslig lag föreslås med arbetsdomstolensom enda forum. Lagförslaget uppvisar stora likheter med lagen med förbud molkönsdiskriminering i arbetslivet, jämställdhelslagen, Jämslälldhetsombudsmannenföreslås också få sill uppdrag utvidgat lill all omfatta övervakning avtillämpningen av den nya lagen. Vi anser oss ha funnit övertygande vittnesbördom atl etnisk diskriminering på arbetsmarknaden inte är ovanlig. Förlagstiftning talar också atl uifäsl sig all förbjuda sådandiskriminering genom sin anslutning lill FN: s rasdiskrimineringskonvenlion.Så skedde inte vid anslutningen , Enligt regeringens direktiv tilldiskrimineringsulredningen skall vi pröva om den nuvarande lagstiftningen motetnisk diskriminering är tillräcklig eller om den bör utvidgas till områden somden inte täcker. Det som åsyflas är främst bestämmelse omolaga diskriminering (BrB 16:9), Den stadgar alt näringsidkare inte fårdiskriminera någon på etnisk grund genom alt inte gå honom lill hända på devillkor näringsidkaren tillämpar i förhållande lill andra. Förbudet gäller ävenden som är anställd i näringsverksamhet eller i allmän Ijänst, där denanställde har all gå allmänheten till hända, Beslämmelsen omfattar däremolinte arbetsmarknaden och inte heller den icke yrkesmässiga delen avbostadsmarknaden, Förbudel mol olaga diskriminering kom till år 1970som en direkt följd av all stod i begrepp all ratificeraFN-konventionen om förbud mot alla former av rasdiskriminering. Denålägger konventionsstaterna att "förbjuda och avskaffa rasdiskrimineringi alla dess former". Att arbetsmarknaden inte innefattades ilagstiftningen 1970 motiverades i propositionen med alt sådana ålgärder bordekomma i fråga endast i den mån problemen inte kunde lösas avialsvägen eller attdel i övrigt fanns speciella skäl. Enligt vår mening är del inte möjligt atlenbart genom avtal mellan arbetsmarknadens parter lösa problemet med denetniska diskrimineringen på arbetslivets område, Konventionsålagandet läcks alltså inte av svensklagstiftning vad avser arbetsmarknaden. Del är ett tUlräckligl argument förlagstiftning, Därlill hävdar vi all en lag inverkar på normbildningen isamhållet, I en lid som präglas av snabbi ökande konkurrens om alll färtearbetstillfällen, som invandringen på främst humanitära ochpolitiska grunder fortsätter, väger argument av detta slag tungt. De etniska minoriteternas ställning påarbetsmarknaden är starkt utsatt. En antydan härom får vi avarbelslöshetsslatislikens uppgifter om förhållandena för svenska och utländskamedborgare. Arbetslösheten bland utländska medborgare är ungefar dubbelt såhög som bland svenskamedborgare och inslaget av långtidsarbelslösa är betydligt högre Prop.1985/86:98 bland utländska medborgare och bland de invandrare som erhållitsvenskt medborgarskap än bland befolkningen i övrigi. Del har flera orsaker,bl, a, bristande kunskaper i svenska språket och en i genomsnitt sämre yrkesutbildninginom vissa invandrargrupper. Många invandrare har också en yrkesutbildning ochyrkeslivserfarenhet som inte är gångbara pä den svenskaarbetsmarknaden, och många är sysselsatta inom branscher som i högre grad änandra drabbats av de senasie årens strukturella svårigheter, Alll detta räckeremellertid inte som förklaring. Av invandrare har vi fått talrika exempel påupplevelser av diskriminering i arbetslivet. Arbetsmarknadsmyndigheter harförsett oss med material som styrker invandrarnas vittnesmål. Det förekommert, ex, all invandrare byter namn för atl de upptäckt atl de därigenom blir merattraktiva på arbetsmarknaden. Även resultatet av en intervjuundersökning medarbetsförmedlare och personalanslällare, som utredningen genomfört, ger stödför utredningens uppfattning om förekomsten av etnisk diskriminering och därmedstöd för vårt förslag. Problemet omvittnas också i andra invandringsländer.På många håll har man sökt molverka problemet genom lagstiftning. Vi redovisari kapilel 6 förhållandena i nio länder, varav vi ägnar och Storbritanniensärskill inlresse. Dessa länder har inte utan framgång utnyttjal lagstiftningsom ålgärd. Den föreslagna lagen är civilrätlslig i likhet medannan arbetsrättslig lagstiftning, t, ex, jämställdhelslagen. Lagförslaget harockså i hög grad haft just jämställdhelslagen som förebild, Lagens ändamål är atl främja allas lika rätt i frågaom arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet, oberoende avetnisk tillhörighet, Lagen förbjuder arbetsgivare all negativt särbehandlanågon på etnisk grund vid bl, a, anställning, befordran eller utbUdning, Allaskall kunna åberopa lagens skydd mol diskriminering i arbetslivet, således ävenpersoner ur majoritetsbefolkningen. Vi vill på del sättet understryka lagensjämlikhets- och rällviseaspekter som vi därmed uppfyllerFN-konvenlionens krav all envar skall tillförsäkras likhet i fråga om de ikonventionen uppräknade rättigheterna. Därmed följer vi den ordning som gälleri fråga om hets mol folkgrupp och olaga diskriminering, lagregler som skallskydda alla. En skillnad mol dessa bestämmelser är atl vi ilagförslaget anger en enda förbjuden diskrimineringsgrund nämligen etniskliUhörighet. Inom ramen för denna ryms de tidigare användadiskrimineringsgmnderna ras, hudfärg och etniskt och nationellt urspmng samläven nationalitet i betydelsen medborgarskap. Med diskrimineringsgrund menas enallmän beskrivning av dem som utsätts för den negativa särbehandlingen. Enytterligare skillnad är att vårt förslag inte tar upp trosbekännelse somsärskUd diskrimineringsgrund. Lagförslaget syftar lill alt åstadkomma atl varkenarbetstagare eUer arbetssökande skall missgynnas av arbetsgivare på grund av sin etniska tillhörighet. En arbetssökande är missgynnad om han inte erhåller del arbete han rätteligen borde få. Det kan t, ex, ske genom att en arbetssökan- 152 depå grund av sin etniska tillhörighet blir förbigången av en annan arbets- Prop.1985/86:98 sökande ur en annan etnisk grupp, trots alt den förbigångne harbättre meriter. Del kan också ske genom att en ensam sökande inte får ell arbetejust för atl han tillhör en viss etnisk grupp, eller mer allmänt genom attarbetsgivaren tillämpar etniskt diskriminerande principer vid anställning. Närdet gäller arbetstagare, dvs, redan anställda, kan den diskriminerandebehandlingen innebära t, ex, atl en arbetstagare får en sämre lön på grund avsin etniska tillhörighet, att arbetsgivaren tilldelar arbetstagare med vissetnisk tillhörighet särskill okvalificerade arbetsuppgifter eller allarbetsgivaren underlåter atl befordra en anställd på grund av dennes etniskatillhörighet, Etl förfarande skall alltså kunna påtalas enligtlagförslaget om det innebär en påtaglig nackdel för en arbetstagare ellerarbetssökande och om del särskill drabbar eller direkt riktar sig mol personermed viss etnisk tillhörighet. Det har visat sig i fråga om t, ex, tillämpningenav beslämmelse om olaga diskriminering och av viss utländskdiskrimineringslag-stiflning all bevisproblemen ofta är myckel slora. Överförtkan problemet enklast konkretiseras genom följande fråga: hur skall en etnisktdiskriminerad arbetssökande av t, ex, finskt ursprung kunna bevisa att hanblivit förbigången av en arbetsgivare just på grund av det finska ursprunget? allra flesta fall låter del sig inte göras, eftersom del är arbetsgivarensom oftast ensam har kännedom om sina eventuellt diskriminerande avsikter. Inomarbetsrätten har utvecklats regler som innebär all bevisbördan delas mellanparterna i en tvisl, I jämställdhelslagen har en del av bevisproblemenlösts så all lagen anger vissa typfall som definieras som diskriminerandebeleende. Om typfallet kan visas ha inträffat - t, ex, att en bättre meriteradkvinna blivit förbigången av en sämre meriterad man - ligger bevisbördan påarbetsgivaren, som då har alt visa att hans val av person inte hade något medkön alt göra. Bestämmelser av det här slaget brukar kallas presumlionsregler. På molsvarande säll innehåller vårt förslagtypsitualioner som anger när etnisk diskriminering får anses föreligga. Om detkan visas alt en sådan typsilualion föreligger gäller alt arbetsgivaren måslekunna visa all hans beslul inte grundat sig på någon av de sökandes etniskalUlhörighel, 4 § i förslagel är en sådan presumtionsregel som avser del fall dånågon vid en anställning förbigås av en annan person med annan etnisktillhörighet, trots att den förstnämnde har bättre sakliga förutsättningar förarbetet. Andra typsitualioner som gäller redan anställda är t, ex, alt eninvandrare får sämre lön än sina svenska arbetskamrater, trots atl de utförlikartade arbetsuppgifter, eller alt en invandrare på annal säll avarbetsgivaren behandlas oförmånligare än sina svenska arbetskamrater, 5 § ilagförslaget täcker dessa fall, Presumlionsregler av detta slag har sin styrkafrämst när del gäller att komma till rätta med bevisproblemen vid direkt diskriminering, dvs, i de fall då en arbetsgivare slår i en konkret anslällningssiluation och , avsiktiigl väljer bort en invandrare trots alt denne har bättre meriter än den svensk som också sökt arbetet i fråga. Det omvända förhindras också, '53 Men presumtionsreglerna skyddar inte motdiskriminering i andra fall Prop. 1985/86:98 när någon inte får ett arbete hanrätteligen borde få eller hans chanser all erhålla arbete minskas ellerutesluts beroende på all arbetsgivaren inte vill anställa personer av vissetnisk tillhörighet. Del kan bl, a, gälla i de fall då en invandrare år denende sökanden lill etl arbete eller då flera svenskar och invandrare med ungefärsamma meriter söker ett arbete eller då en arbetsgivare tillämpar ettrekryteringsförfarande som gör alt endasl personer med viss etnisktillhörighet får kännedom om ett ledigt arbete. Utöver de nämnda presumtionsreglerna bör del alltsåfinnas en regel som mer generelll skyddar arbetssökande mot diskriminering, Ilagförslaget kommer detta till ullryck genom 3 §, där det sägs attarbetsgivare inte får tillämpa sådana förfaranden som inte är godtagbara.Bevisbördan är i del fallel fördelad så, att om en arbetssökande gör sannoliktall en arbetsgivares beslul grundat sig på diskriminerande motiv, så åliggerdet arbetsgivaren atl lämna godtagbara icke diskriminerande motiv för sitthandlande. Såväl direkt som indirekt diskriminering förbjuds enligt denna paragraf.Detta gäller för övrigt även de andra diskrimineringsförbuden, dvs, 4-5§§, 1 jämställdhetslagen har diskrimineringsförbudenkompletterats med tvingande regler om aktiva åtgärder som skall syfta lill allpå sikt göra alla delar av arbetsmarknaden lika tillgängliga för båda könen.Del kan ske genom att arbetsgivaren aktivt medverkar till atl lediga arbetensöks av personer av del kön som är underrepresenteral i arbetet i fråga. Dessareglerar disposiliva, dvs, de kan ersättas med annal innehåll genom avlalmellan arbetsgivare och fackliga organisationer. Del är enligt vår mening angelägel atl även en lagmot etnisk diskriminering innehåller regler av detta framålsyftande slag, Ilagförslagels 7 § anges sålunda all arbetsgivare aktivt skall verka för all delråder goda relationer mellan olika etniska grupper på arbetsplatsen. När delgäller möjligheten alt positivt särbehandla nägon uren etnisk minoritetsgruppvid anställning, befordran eller utbildning stadgar 8 § alt så får ske, menendasl under vissa förutsättningar, bl, a, om arbetsgivaren träffatkollektivavtal med den fackliga organisationen om saken. Några tvinganderegler om posiliv särbehandling föreslås alliså inte. Enligt förslagel skall jämsläUdhetsombudsmannen(JämO) vara övervakande myndighei, JämO upptar anmälningar från enskilda somanser sig diskriminerade och kan företräda dem i process. Om den enskilde ärfackligt organiserad kan denfackliga organisationen . Delallmänna skadeståndet är den viktigaste påföljden i sådan tvist, JämO kan ocksåulan anmälan utreda och påtala brott mol den föreslagna lagen. Därvid kan detbli aktuellt med vitesföreläggande mot en arbetsgivare som tillämpar etnisktdiskriminerande förfaranden. Vi föreslår atl arbetsdomstolen blir exklusivt forumför tvister enligt denna lag, Avslulningsvis föreslår vi alt JämO: s kanslitillförs resurser för alt kunna utföra övervakningsuppgifterna. Vidare betonas vikten av all väl- planerad information effektivt sprids i samband med lagens införande och därefter, Slalens invandrarverk föreslås få ekonomiska resurser och ell ansvar för samordningen av den inledande informationskampanjen, 154 Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet 1 §Denna lag har lill ändamål all främja lika rätt i fråga om arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet för alla oberoende av etnisk tillhörighet. Förbud mot etnisk diskriminering 2 § En arbetsgivare får integöra sig skyldig till etnisk diskriminering, 3 § Etnisk diskrimineringföreligger när en arbetsgivare ulan godtagbara skäl tillämpar sådant förfarandesom leder till atl arbetssökande eller arbetstagare med viss etnisk tillhörighetmissgynnas i förhållande lill andra, Försia styckel gäller inte om förfarandet ulgör ettled i sådana aktiva ålgärder som anges i 8 §, 4 §Etnisk diskriminering föreligger även när en arbetsgivare vid anställ ning eller befordran eller vid utbildning för befordran utser någon framför en annan med annan etnisk tillhörighet, fastän den som förbigås har bättre sakliga förutsättningar för arbetet eller utbildningen. Detta gäller dock inte om arbetsgivaren kan visaatt beslutet inte beror på någons etniska lUlhörighel eller ulgör ell led isådana aktiva ålgärder som anges i 8 § eller atl del är berättigat av hänsyntill etl ideellt eller annal befogal inlresse, 5 § Etnisk diskriminering föreligger vidare 1, när en arbetsgivare tillämparsämre anställningsvillkor för en arbetstagare än dem arbetsgivaren tillämparför arbetstagare med annan etnisk tillhörighet när de utför arbete, som enligtkollektivavtal eller praxis inom verksamhetsområdet är att betrakta som likaeller som är likvärdigt enligt överenskommen arbetsvärdering. Delta gäller dockinte om arbetsgivaren kan visa all de olika anställningsvillkoren beror påskillnader i arbetslagarnas sakliga förutsättningar för arbetet eller atl de ivaoe fall inte beror på arbetstagarnas etniska tillhörighet, 2, när en arbetsgivare leder ochfördelar arbetet på ell sådanl säll atl en arbetstagare blir uppenbartoförmånligt behandlad i jämförelse med arbetstagare med annan etnisktillhörighet. Detta gäller dock inte om arbetsgivaren kan visa allbehandlingen inte beror pä arbetslagarnas etniska tillhörighet eller att delfinns sådana skäl som anges i 4 § andra styckel. Avtals ogiltighet Prop. 6 §Ett avtal är ogiltigt i den mån det tillåter sådan etnisk diskriminering som förbjuds i 3-5 §§, 7 § En arbetsgivare skall aktivtverka för atl det på arbetsplatsen råder goda relationer mellan olika etniskagrupper, 8 § En arbetsgivare får främjaetniska minoriteters ställning i arbetslivet genom all ge företräde åt personerfrån sådana minoritetsgrupper vid anställning, befordran, utbildning förbefordran och annan utbildning om han med arbetstagarorganisation träffatkollektivavtal härom. En arbetsgivare som är bunden av ell sådantkollektivavtal får tillämpa avtalet även på en arbetstagare eller arbetssökandesom inte är medlem av den avlalsslutande arbetstagarorganisationen men ärsysselsatt i ell arbete som avses med avtalet eller söker etl sådanl arbete. En arbetsgivare får även ulan stöd avkollektivavtal främja etniska minoriteters ställning enligt försia slyckel.Delta får ske under förutsättning atl arbetsgivaren bedriver sådan verksamheii enlighel med en särskill uppgjord plan. Den skall vara uppgjord efteröveriäggningar med arbetstagarorganisation liU vilken han är bunden genomkollektivavtal eller, om kollektivavtal inte finns, direkt med personalen.Planen skall syfta till att bereda personer ur etniska minoriteter tillträdelill skilda lyper av arbete på olika nivåer. 9 §Blir en arbetstagare diskriminerad genom en beslämmelse i ett avtal med arbetsgivaren eller genom atl arbetsgivaren säger upp etl avtal eller vidtar annan sådan rättshandling, skall beslämmelsen eller rättshandlingen förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Missgynnas en arbetssökande vid anställning elleren arbetstagare vid befordran eller utbildning för befordran på vissl sätt istrid med 3 § eller 4 § skall arbetsgivaren belala skadestånd lill den ellerdem som missgynnats för den kränkning som missgynnandet inneburit.