prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Om dessa studier dessulom utformas som en individualiserad studiegång, med en lång och uppslyckad studielid ulan grupptillhörighet i studiesituationen, måste särskilda resurser lillföras för alt tillgodose elevens behov av stöd. De elever som går pä s.k. idrottsgymnasier och som har behov av denna form av individualiserad studiegäng lorde dock lill följd av god förmåga och hög motivation kunna tillgodogöra sig undervisningen i denna form. Mina överväganden omspecialidrollselever redovisar jag i etl senare sam- Prop. 1985/86: 100 manhang. ö'' 10 En annan form av föriängd utbildningstid är varvadutbildning, som innebär atl sammanhängande kortare eller längre studieperiodervarvas med annan verksamhet. Detta förekommer framför alll inom uppföljningsansvaret,där LA-kurser varvas med andra åtgärder. Sådan verksamhet finns redan inomramen för gällande bestämmelser. Vissa elever har behov av längre inlärningslid. SÖföreslår en försöksverksamhel där elever får genomföra en t. ex. tvåårigutbildning med förlängd studietid i heltidsstudier, långsam studietakt. Jaginstämmer med SÖ i att en del elever behöver längre inlärningstid och jag ärdärför beredd alt biträda SÖ: s förslag om försöksverksamhel. Studierna skallavse någon av gymnasieskolans reguljära studievägar. Eleverna får enlångsammare studielakt så att de t. ex. inhämtar en tvåårig studiekurs på treår. I den mån försöksverksamheten leder till all organisafionen ulökas, t. ex.genom all nya gmpper bildas, skall detla göras enligt gällande regler. Försöksverksamheten medför merkostnader förstatsverket under den förlängda studietiden dels i form av studiestöd, dels iform av årselevplatser i den mån nya grupper bildas. Jag föreslår attförsöksverksamheten får omfatta 500 elever. 4Vissa studievägar m. m. Förvissa studievägar gäller särskilda begränsningar i dimensioneringen. Dessa kanbero på att det gäller en försöksverksamhet eller alt koslnaderna förlärarlöner eller utrustning är myckel högre än normalt. På följandestudievägar av delta slag finner jag del möjligt atl förorda utökningar ienlighet med SÖ: s förslag. 4.1Transportteknisk gren i årskurs 2 av fordonsteknisk linje (Fo-linjen) Dentransporllekniska grenen av Fo-linjen, som anordnats på försök sedan läsåret1977/78, ingår fr.o. m.läsårel 1984/85 i del reguljära utbudet av studievägar.I budgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 128) var minföreträdare dock av finansiella skäl inte beredd all föreslå en ökning avantalet platser. /86 finns 30 klasser (480intagningsplatser) för transportteknisk gren. SÖ har i ett yttrande över enframställning om utökning från Transportfackens Yrkes- och Arbelsmiljönämndvitsordat de goda arbets-marknadsulsiklerna för elever som genomgårtiansportleknisk gren och del angelägna i alt grenen ulökas. Jag föreslår i enlighet med SÖ: s förslag all denIransportlekniska grenen av Fo-linjen får ulökas med fyra klasser (64 intagningsplatser) lill 34 (544 intagningsplatser) fr.o. Merkostnaden för lärar löner för dessa fyra klasser beräknar jag lill sammanlagt ca . Medel för statsbidrag till utrustning för de fyra klasserna (4,3 milj.kr. i startbidrag) harjag beräknat under anslaget B 23. Bidrag ull utrustning för gymnasieskolan m.m. 133 4.2 Industriiekniskgren i årskurs 2 av drift- och underhållsteknisk linje Prop. 1985/86: 100 (Du-linjen) Bil 10 Försöksverksamhet med industriieknisk gren av Du-linjenfår enligt beslul (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 189, UbU 18, rskr272) bedrivas med en klass på en ort fr. o. m. /86. SÖ har förlagtförsökel lill . Genom särskilt regeringsbeslul får även Västeråsdelta i försökel med särskild timplan för industriieknisk gren dock utanstatsbidrag lill utrustning. Med ökad automatisering växer behovet avunderhållspersonal för maskinparken inom verkstadsindustrin. Efterfrågan påarbetskraft med en el-mekanisk utbildning inom underhållsområdet är enligt SÖså slorl, alt eleverna ofta redan innan de börjat ulbildningen är utlovade fastanställning. Jag föreslår i likhet med SÖ attförsöksverksamheten med industriieknisk gren av Du-linjen får ulökas med tväklasser, fördelade på ytterligare två orter fr.o.m. /87. Kostnaderna för lärarlöner påverkasinle av den föreslagna utökningen. Medel för statsbidrag till utrustning (4milj.kr. i staribidrag) för de två klasserna harjag beräknal under anslaget B23. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. Antalet intagningsplatser på musiklinjen (den i fråga omlimplanen klarl dyraste linjen) har successivt utökats till 330 (11 klasser)fr.o.m. /85. Efter samråd med företrädare förskolor med musiklinje har SÖ nu utarbetat etl förslag till reviderad och någotbilligare timplan för musiklinjen. Därvid har vissa delningsresurserföreslagits bli reducerade. Enligt en långlidsplan förutbyggnaden av musiklinjen som SÖ tidigare anmält i sin anslagsframställningför /85 och med hänsyn till det stora sökandeintresse som finnsför denna studieväg föreslär SÖ en utökning med 60 intagningsplatser (tväklasser) fr.o.m. /87. Jag föreslår att denna utökning färgenomföras. Kostnadsökningen beräknar jag till tolalt ca . 4.4 Kost- och näringsinriktad gren av konsumtionslinjen(Ko-linjen) Försöksverksamhel med kost- och näringsinriktad gren ibäde ärskurs 1 och 2 av Ko-linjen fick enligt beslut (prop.1982/83:100, UbU 21, rskr 311) starta läsårel 1983/84. Verksamheten harhittills omfattat högsl 150 intagningsplatser (5 klasser) och erfarenheterna ärpositiva. Intresset frän kommunerna för atl inrätta denna utbildning är slortoch SÖ föreslår en utökning av försöksverksamheten lill all omfatta högst 300intagningsplatser (10 klasser). Jag tycker att del är värdefulltatl en profilering av detla slag kan prövas för en linje, till vilken sökandeinlresset sviktat kraftigt under de senasle 134 Jagföreslår all utökningen med 150'intagningsplatser får göras Prop.1985/86:100 fr. o. m. /87 och beräknar för detla en kostnadsökningmed ca Bil . 4.5 Kombination med specialidrott Läsårel 1984/85 omfattar de s. k. idrottsgymnasierna 550intagningsplatser, vilka alla är ianspråktagna. SÖ anmäler att flera nyaspecialförbund önskar delta i verksamheten. a. har SvenskaHandikappidrollsförbundel ansökt om platser. Försöksverksamheten medidrollsträning i gymnasieskolan, det s.k. "hemorlsal-ternalivet", harmed sina 150 intagningsplatser visseriigen lindrat trycket, men t. ex.för elever med handikapp är enligt SÖ det enda möjliga alternativet atl gä päidroltsgymnasium. SÖ hemställer all antaletintagningsplatser för verksamheten fr.o. m. läsårel 1986/87 ulökas med 50 till600, vilkel också motsvarar det slutmål för ulbyggnaden som SÖ ochRiksidrotlsförbundel enats om. Jag föreslår atl denna slulligautökning av verksamheten med idrotts-gymnasier genomförs /87.Merkostnaden beräknar jag till ca . Jag vill här också anmäla atl jagunder anslaget E 3. Studiehjälp kommer alt beräkna . för särskildainsatser pä del området upp lill 75 elever i skidgrenar. Det gällerhär vissa elever som har speciella behov av atl träna i dagsljus och i en delfall även all kunna vara borta från skolan för tränings- ochtävlingsresor. För alt klara av sina studier behöver de kunna få förlänga sinstudietid. Eftersom dessa elever normalt inle har skolorten som hemort, får dedå också särskilda behov av studiehjälp under det exlra året (bidrag till inackorderingoch resor mellan hemort och skolon). Jag kommer här all ta upp frågor som rör små ämnen vidminskande elevtal (5.1), HS- och EM-seklorerna (5.2) och TN-seklorn (5.3). 5.1 Små ämnen vid minskande elevtal Mol bakgrund av - allmänt - redan inträffade och kommandeelevminskningar och - mer speciellt - vissa gjorda limplaneförändringar har SÖföreslagit olika ätgärder för atl Irygga forlbesiåndel för vissa"minoritets-ämnen". SÖ hänvisar särskilt till minskat elevunderlagför ämnena bild, dramalik och musik på estetisk variant av H-, S- ochSo-linjerna. En ålgärd skulle vara atl bedrivaundervisningen i B-form med elever frän både årskurserna 2 och 3 av H- ochS-linjerna resp. 1 och 2 av So-linjen. SÖ föreslår alt rektor får rätt attbeslula om B-form i andra fall än de som anges i läroplanen och som företrädesvis berör linjer och ämnen inom den yrkesinriktade sektorn. Målel skall vara alt möjliggöra undervisning i bäde 135 de estetiska ämnena och i vissa andra"minoritelsämnen". Jaganser att detla förslag bör få prövas i en försöksverksamhet under Prop.1985/86: 100 fr.o. Beslut om B-form bör därvid fåtas av Bil 10 skolstyrelsen. Jag är däremoi inte beredd atl biträda etl annalförslag av SÖ på detla område nämligen alt de tre ämnena inom estetiskvariant skulle slås samman till etl enda, kallat estetiskt specialämne, i defall del inte går atl anordna grupper i de enskilda ämnena. Undervisningenskulle därvid ha inslag av minsl två av de tre ämnena. Här skulle - som jag serdet -exempelvis elever som valt bild komma atl få undervisning i delta ämneunder högst den halva i timplanen anslagna tiden. Delvisi samma perspektiv av minskande elevial har SÖ för HS-seklorn lagt två förslagmed sikte pä H-linjen, som är den klart minsta av de fem tre- och fyraårigalinjerna. Jag vill här också erinra om vad uttalat om vikten av allH-linjen kan erbjudas vid varje gymnasieskolenhel som omfattar HS-sektor (UbU1984/85: 18 s. 14, rskr 272). Jag ser här en framkomlig väg i SÖ: s förslag om enökad samordning av H- och S-linjerna. De båda linjerna är så pass lika, alt debör kunna slås samman lill en studieväg. Inom denna bör eleven successivt kunnavälja mellan fyra inriktningar: - en språklig inriktning med tre språk och ämnet allmän språkkunskap, eninriklning med två språk , med ämnet socialkunskap iårskurserna 1 och 2 och matematik i årskurserna 2 och 3, enestetisk inriklning med tre språk i årskurs I och två språk och estetisktspecialämne i årskurserna 2 och 3, - enhel- eller halvklassisk variant eller grekiska. Förslaget medför enligt min mening endast måttligamodifieringar för H-linjens del. H-linjens huvudprofil kommer fortfarande atlvara elt realis-fiskt alternativ. SÖ har föreslagil försöksverksamhet i fem intenärmare angivna kommuner. Jag finner del för min del naturligt altförsöksverksamheten får bedrivas i de kommuner som genom sin relativa litenhetligger närmast lill att förlora H-linjen. Jag avser här den grupp mindrekommuner som redan tillämpar s. k. allernaliva limplaner (AT-planer) med visssamordning även av andra linjer just i syfte att med en ekonomiskt rimligorganisaiion hälla linjeulbudel vid liv. Jag föreslår alltså atl SÖ fr.o. m.budgetåret1987/88 får starta försöksverksamhel med ökad samordning av timplanerna för H-och S- linjerna i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget ianslagsframställningen i kommuner som tillämpar allernaliva timplaner. Jagräknar med atl viss förberedelsetid behövs för anpassning till de alternativatimplanerna. En start /88 sammanfaller också i liden med denförändring av systemet för resurstilldelning som jag redan nämnt om iinledningen (avsnitt 4.2). Jagär däremot inte beredd att förorda atl regeringen - som SÖ föreslår 136 - inhämtar något generelltbemyndigande atl medge försöksverksamhet Prop. 1985/86: 100 med ökadsamordning av linjer i gymnasieskolan. SÖ har i årets anslags- Bil 10 framställningaviserat all verkel - om elt sådant bemyndigande inhämtades - skulle ålerkommanästa år med förslag till ökad samordning av E-, H-, S-, Ek- och So-linjernaresp. N- och T- linjerna. Jag vill här först påminna om atl sialsmaklerna förmindre ån tvä år sedan i samband med propositionen om gymnasieskola iutveckling (prop. 1983/84:116, UbU 29, rskr 412) inle ansåg atlgymnasieulredningens (U 1976:10) förslag om s. k. gemensam start borde prövas.I stället borde olika möjligheter alt uppnå syftena med den gemensamma startenutredas. Jag är i och för sig medveten om atl gymnasieutredningens förslag omgemensam start var mer långtgående än de nu aktuella förslagen i och med atldet omfattade även de yrkesinriktade studievägarna. Dessa behandlas för närvarandeav arbetsgruppen för översyn av gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar -ÖGY. Jag har underhand erfarit all ÖGY inle kommer atl framföra några förslagi den riktningen heller för de rent yrkesinriktade studievägarna. Jag vill vidare erinra om atl samordning av detreåriga med den tvååriga redan lidigare prövatsmen övergivits i en kommun som i stället valde den mer "varsamma"samordning som de numera reguljära AT-planerna innebär. Liknande samordning harprövats och, på kommunernas begäran, övergivits pä orter med samordnade limplaner(ST-planer, f.d. SSG-B). Enligt den skiss fill försöksverksamhet medsamordning av E, H, S, Ek och So resp. N och T som SÖ nu redovisat skulle"ämnen med yrkesför-beredande karaktär" (ekonomi pä H, S och So resp.teknik på N och T) införas och "öka ämneslrängseln pä linjerna" -dvs. vissa nu obligatoriska ämnen skulle behöva föras lill elt tillvalsblockmed ett mindre, tolalt timtal. Regeringen har i den nämnda propositionen (prop.1983/84:116, UbU 29, rskr 412) inhämtat godkännande av försök medspecialämnen av linjeprofilerande, delvis yrkesförberedande art på just H- ochS-linjerna. SÖ har inkommit med förslag till sådana. Inte heller dessa kangivetvis få plats i timplanerna utan atl någol annat ämne måste slopas. Jag vill inle förorda så omfattande förändringar avlinjerna, all båda dessa nya ämnestyper kan få plats. Nya specialämnen är redanbestämda atl prövas. Jag tycker att detta lalar mot att nu påbörja försök meden gemensam start av det slag SÖ skisserat. En begränsad form av gemensam ulbildning inomEM-sektorn prövas i (för E- och Dk-linjerna). SÖ har ianslagsframställningen anmält atl man överväger en bearbetning av timplanen.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om atl försöksverksamheteni förlängs lill att omfatta en sista intagning i årskurs I läsårel1988/89. Dä kan också resultat vägas in frän utvärderingen av den under läsårel1985/86 startade försöksverksamheten med handels- och kontorslinje. Inom EM-sektorn har SÖ hemslälll om atl en särskilddelningsresurs i ämnet maskinskrivning på E-linjen skall få las i bruk /87. Enligt de förändringar av E-linjen som godkände med anledning av budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85: 100, UbU 18, rskr 272) finns 137 resursen fillgänglig"reguljärt" fr.o. SÖ har beräknal Prop.1985/86: 100 kostnaderna för delningsresursen till ca 1,8 milj.kr. Jag ärfrämst av Bil 10 statsfinansiella skäl inte beredd alt biträda förslaget. 5.3.1Försök med särskild matematikkurs i en gymnasieskola Rekryteringenav forskarstuderande i matematik har på senare är tenderat att minska,som behoven av forskarutbildade inom området har ökat. Särskillmarkant är en ökad efterfrågan pä forskarutbildade matematiker med inriktningmol datavetenskap. SÖ föreslår därför atl försöksverksamhet i enkommun skall få påbörjas med en fördjupning av gymnasieskolansmatematikundervisning för speciellt matematiskt begåvade elever. Enligt SÖ bören sådan särskild matematikkurs få bedrivas enligt gymnasieskolans tim- ochkursplan i matematik för N-linjen. Åtta till femlon elever med speciellbegåvning för matematik fär i matematikämnet bilda en särskildundervisningsgrupp. Eleverna rekryteras från hela riket och undervisningen imatematik handhas av lärare med erfarenhet av modern forskning i matematik. SÖmenar att ell försök av detla slag också skulle vara av stort värde för enkommande revidering av kursplanen i matematik för gymnasieskolan. SÖ framhåller vidare att de speciella förhållandensom gäller i den tilltänkta försökskommunen, kommun, skapar särskildaförutsättningar för en försöksverksamhet av delta slag. Kommunen har sålunda bl.a.beslulat atl inrätta etl utvecklingscentrum för matematikundervisning ochmatematik-institutionen vid i har under hand lovat attmedverka. Gymnasieskolan är redan i sin grundkonstruktionintresseinriktad. Grenar, varianter och olika lillvalsmöjligheter germöjligheter all profilera utbildningen utifrån personliga intressen, ulöver vadsjälva linjeorganisationen ger utrymme för. Genom möjligheten att inom ramenför byta ut ämne mot specialämne - specialidrott, estetiskt ämne-kan enskilda elevers intressen tillgodoses ytterligare. Efter en samlad bedömning är jag beredd alltillstyrka en försöksverksamhel i enlighet med vad SÖ föreslår för alt fådenna ytterligare speciali-seringsmöjlighel prövad. Jag delar emellertid SÖ: såsikt all en försöksverksamhet av föreslagen typ inte bör vara akluell ävenför andra ämnen. Matematik får anses inta en särställning så lill vida allmånga exempel visar alt ungdomar med speciell fallenhet för matematik kan nämycket långt i matemalikkunskaper vid unga år, om de får den rätta stimulansen. Försöksverksamheten innebär alt del i matematikuppkommer en extra undervisningsgrupp under totalt . För dengruppslodek som här föreligger uppslår därvid en merkostnad motsvarande ca 12lärarveckotimmar. För försöksverksamheten beräknar jag därför en ärlig merkostnadöver tre läsår på . 5.3.2 N- och T-linjerna Prop. 1985/86: 100 Engod elevrekrytering till N- och T-linjerna är betydelsefull, om vårt land skallkunna bibehålla sin position som framstående industrination och värnaom natur och miljö. Med framöver sjunkande elevkullar behöver därför den andelav eleverna som går lill dessa utbildningar öka. Den ökning av antalet elever på dessa linjer somhar skett sedan början av 1970-lalet uppgår till ca 4000 elever. Under sammalid har antalet flickor pä de nämnda linjerna ökat med ca 2000. För framtidenär det viktigt alt ytterligare ansträngningar görs för att i ökad utsträckningrekrytera flickor till N- och T-linjerna. som det lolala antalet elever har ökat pålinjerna tillsamman-tagna har del skett storaförskjutningar i elevintresset för de båda linjerna. N-linjen har under dennatid minskal med drygl medan T-linjen mer än fördubblats. Även omintagningen lill N-linjen åter har visat sig öka, finns påmindre orter oro för all elevantalet kan sjunka i en utsträckning som kan ledatill alt linjen kan upprätthållas. Enligt min mening är N-linjen värdefull bl. a.därför atl den ger eleverna bredd på kunskaperna inom både humaniora ochnaturvetenskap. Del är därför viktigt att den med så små förändringar sommöjligt kan bibehållas på alla orter där den finns. Vissa förändringarkan dock visa sig vara nödvändiga dels för all linjen inle hell skall försvinnapå mindre orter, dä elevkullarna om några är stadigt minskar, dels för atlrekryteringen av flickor skall kunna ökas. De förslag om försöksverksamhet somSÖ framfört rörande N- och T-linjerna och som jag kommer att behandla i delnärmast följande bör bedömas utifrån dessa utgångspunkter. 0 Försökmed sammanslagning av SÖföreslår försöksverksamhet i sammanlagl 8 kommuner med en sammanslagning av N-och T-linjerna, under dels två, dels tre årskurser. Det sislnämnda förslagetbygger på förutsättningen all T- linjen förlängs . Jag behandlarförst försöket med en sammanslagning under årskurserna För båda linjerna erbjuds möjligheter lill elt breddat språkprogram och en inriktning av de naturvetenskapliga ämnena mot antingen fysik eller biologi. Enligt min mening bör dessa förändringar göra båda utbildningarna mer attraktiva för flickor. För N-eleverna innebär timplanen dessulom alt demöter vissa lekniska moment i form av praktik i skolverkslad och att de färmöjlighet all välja atl läsa vissa delar av ämnet teknologi. För både N- ochT-eleverna införs ell nytt ämne, datakunskap, . De nyainslagen för N-eleverna får utrymme genom alt vissa ämnen inom dethumanistisk-samhällsvetenskapliga området utgår. Enligt min mening är ingreppen i N-linjen så småatt fördelen med all linjen därmed kan bibehållas på mindre orter överväger.Jag förordar därför alt en försöksverksamhel i huvudsak enligt SÖ: s förslagfår påbör- jas i kommuner med alternativa limplaner (AT-planer).Dessa har i en del Prop. 1985/86: 100 fall så litet elevunderlag altN-linjen kan komma all hotas, då ungdomskul- Bil 10 larna minskar. I likhetmed vad jag anfört om försöksslarten vad gäller en ökad samordning av H- ochS-linjerna föreslår jag atl försöksverksamheten får starta först budgetåret1987/88. Förslaget om en samordning av N-och T-linjerna i årskurserna 1-3 bygger på förutsäuningen alt T-linjen förlängstill att omfatta . Försöksverksamhet med en sådan förlängning har ibegränsad omfattning påböljats innevarande läsår. I delta läge är jag därförinle beredd atl tillstyrka försöksverksamhel med en samordning av N- ochT-linjerna i årskurserna I 3, vilken har som förutsättning en reguljärtförlängd T-linje. o Försöksverksamhet med reviderad timplan på N-linjen Jag har tidigare som min mening framhållit att man sålängt möjligt bör försöka bibehålla N-linjens unika profil vad beträffar dess bredaämnesinnehåll. SÖ:s förslag om reviderad fimplan har stora likheter med dentimplan som SÖ föreslår för N-linjen, då den samordnas med T- linjen iårskurserna 1 och 2 och kommer alltså till sina huvudsakliga delar all prövasinom den försöksverksamhet jag förordat. Jag finner därför inle något skälför en särskild försöksverksamhet med reviderad timplan för N-linjen. o Försöksverksamhet med lokalt alternativämne på N-linjen Från flera kommuner har framförts konkreta förslag tillytterligare alterna-livämnen än de som får förekomma på N-linjen. Förnärvarande är del dominerande allernativämnet datakunskap. SÖ föreslår försöksverksamhet medlokalt beslutade allernalivämnen. Förslaget innebär att veckolimlalet föralternativämnet delas. På den mindre delen införs datakunskap som obligatorisktämne och på den större erbjuds möjligheten atl välja lokalt alternativämne.Förslaget innebär i övrigt inga ändringar i N-linjens timplan. Enligt minmening är försökel värt atl pröva. Jag föreslår därför all de kommuner som villdella i försöksverksamhel med lokall allernalivämne i enlighel med SÖ: sförslag skall få möjlighet till della. o Försöksverksamhet med o grenad T-linje i vissa fall SÖ föreslår försöksverksamhel med ogrenad årskurs 3 och enföriängning av linjen lill i vissa fall. Försöket skulle kopplas lillden försöksverksamhel med terminsförlagd miljöpraktik som erbjöds kommunernaenligt beslut med anledning av budgetpropositionen 1985. Försöksverksamhetmed en förlängning av T-linjen har redan påbörjats. Jag är inle nu beredd attfillstyrka den utvidgning av försöksverksamheten som SÖ: s förslag innebär. 5.3.3Försök med obligatorisk datakunskap på de tre- och fyraåriga . linjerna i en gymnasieskola Bil 10 SÖ föreslår att man vid gymnasieskolan i skall fäpröva alt införa obligatorisk dalakunskap med tre veckolimmar i årskurs 2 påalla tre- och fyraåriga linjer i gymnasieskolan samt ett tillvalssyslem iårskurs 3 med datakunskap som alternativ. Jag har i det föregående biträttvissa av SÖ: s förslag som innebär alt dalakunskap prövas på N- och T-linjerna.Med anledning av beslul i enlighet med propositionen 1983/84: 116 omgymnasieskola i utveckling har SÖ - som jag fidigare nämnt - utarbetatmodeller för specialämnen på H- och S-linjerna. 1 avvaktan på resultatet avden försöksverksamhel som här blir aktuell är jag inte beredd att tillstyrkaylleriigare försök som innebär förändringar av berörda linjers lim- ochkursplaner. 6 Gymnasial utbildning för döva resp. hörselskadade iÖrebro De nuvarande avtalen mellan staten och kommun omden gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade resp.hörselskadade löper ut . Förhandlingar om ell förnyat avtal om dessautbildningar pågår. SÖ överlämnade en ulvärdering avverksamheten till regeringen. I avvaktan på resultatet av förhandlingarnaberäknar jag medelsbehovel på oförändrad nivå. Enligt beslut (prop.1983/84:27. UbU 8, rskr 112) om åtgärder för elever med handikapp iskolväsendet m. m. skall elevernas hemkommuner betala interkommunal ersätlningtill staten för elever som går i specialskolan. För elever i den gymnasialaulbildningen för hörselskadade, som startade /85, betalar elevernashemkommuner interkommunal ersättning till .