prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — a. frågan om ändringar i statsbidragssystemet för grund skolan, där ett förslag från SÖ bereds inom utbildningsde partementet. Del gäller vidare demokraliberedningens betänkande (SOU 1985:30) Skola för delaktighet, som remissbehandlas, lik som också skolförfattningsutredningens (U 1979:12) slutbetänkande som väntas inom den närmaste liden. kommer vidare förslag alt 48 föreliggaom förändringar i systemet för fortbildning av lärare liksom ocksä Prop.1985/86: 100 SÖ: s slutredovisning av regeringens uppdrag om gymnasieskolansplane- Bil 10 ringssyslem. Dessulom kommer frågor om behörighet för delärare som gåu igenom den nya grundskollärarulbildningen atl bli aktuella. En väsentlig fråga i dellasammanhang är hur man skall kontrollera hur de statligt angivna målen ochriktlinjerna förverkligas. Jag finner hår del som SÖ anfört i sinanslagsframställning om ett nationellt utvärderingsprogram intressant. 1likhel med SÖ menar jag aU ell centralt uppföljnings-och utvärderingsprogrambör innefatta precisering och konkretisering av vad de vanligtvis mer allmänlformulerade målen kan avse. Programmel bör också innefatta bedömning och, därdet så är möjligl, mätning av i vad mån målen uppnåus. Del bör också kunnavägleda till medel och metoder för bättre måluppfyllelse. arbeie med ensådan inriklning mol ulvärdering och kontroll av att statens intentioneruppfylls blir enligt min mening en av den slalliga skoladministralionenshuvuduppgifter i ell decentraliserat och målstyrt system. Det är angeläget altSÖ forlsäller arbetet med elt nationellt program för utvärdering. Arbetet börbedrivas så all del blir möjligt atl la ställning till etl sådant program i densamlade beredningen av slyrningsfrägorna. Jag vill i sammanhanget också hänvisalill vad jag anförde i föregående års budgetproposition om behovet av atlprecisera vissa grundläggande kunskaper och färdigheter. Inom ramen för den beredning avfrågor rörande styrning av skolsystemet som jag förordar bör bl.a. tas uppfrågan om avvägning mellan olika intressenter på skolområdet. Beredningen börsåledes omfatta frågor som rör förhållandel mellan staten och kommunerna påskolområdet. Därvid bör bl. a. erfarenheter från frikommunsförsöken och fråndiskussionerna i anslutning lill denna försöksverksamhel kunna vara avintresse. Men också frågan om avvägning mellan politiskt och professionelltansvar på olika nivåer bör behandlas, liksom frågan om hur denna avvägning börpåverka önskemålen om ökat inflytande för elever och föräldrar. Del kan ocksåbli aktuellt atl ta upp frågan om SÖ: s och länsskolnämndernas myndighetsroll iell mer målstyrt syslem. Beredningen bör innefatta frågor om vilken roll olikastyrinstrument såsom läroplaner, statsbidragssystem, förfallningar elc. Jag räknar med all beredningen avdessa frågor skall kunna resultera i förslag lill med förslag lillprincipiella riktlinjer för frågan om styrning av skolväsendet. 10 Besparingsåtgärder inom utbildningsområdet Min anmälan av della avsnitt sker efter samråd medutbildningsministern. Som det har framgått av denredovisning som finansministern har lämnat är det nödvändigl allvidta särskilda åtgärder för att begränsa statsutgifterna. Finansministern harockså redovisat de allmänna skäl som talar för en minskning av de statligatransfereringarna till kommunsektorn. Inom utbildningsdepartementetsområde kommer vad jag nu har redovi sal till uttryck i budgetförslaget för både grundskola, gymnasieskola, kom- 49 munalvuxenutbildning och högskoleutbildning. 1985/86:100 nistern och jag kommer i det följande all förorda en generell minskning avBil 10 utbetalningen av statsbidrag för de olika utbildningsformerna ,vilket innebär en statsbidragsminskning med ca 615 milj.kr. /87.Vi föreslår samlidigl inte några ändringar i föreskrifterna för berördutbildning. Del blir därmed kommunernas sak att slå för motsvarande kostnader. Idetta sammanhang kommer jag att beröra vissa utgångspunkter för del fortsattareformarbetet pä kultur- och medieområdena och översiktligt redovisa vissa avde förslag som förs fram i årets budgetproposition. Förslagen har huvudsakligenfinansierals genom omprioriteringar inom huvudtitel.En redovisning av del pågående arbetet med atl förstärka kulturinsatserna iskolan ges i inledningen lill littera B. 11.1 Stödet till regionala kulturinstitutioner m.m. senasle årens budgetpropositioner harjag återkommit till frågan ommöjligheten all fullfölja strävandena kulturpolitiska program ifräga om decentralisering av aktiviteter och beslutsfunktioner inom kulturområdet(prop. 1974:28, KrU 15, rskr 248). Det har också varil möjligt alt successivtbygga ul kulturverksamheten i regionerna. Genom satsningen i budgeten förinnevarande år har förstärkningar av stödet lill de regionala teatrarna ochmuseerna åstadkommits. Ulvecklingen av länsbiblioteksstödet fortsätter genomuppföljning av ställningstagandena i propositionen (prop. 1984/85:141) omlitteratur och bibliotek. Pä musikområdet fortsätter arbetet atl överförahuvuddelen av verksamheten vid regionmusiken och Inslilulel för Rikskonserlertill landslingen. På teater- och museiområdet är det regionalastödsystemet fortfarande ofullständigt, i den meningen att vissa regioner ännuinle har någon läns-teater och atl ell antal teatrar och museer fortfarande ärför små för att kunna fungera bra. Satsningarna under senare lid har ocksåtagit sikte på all förbättra situationen för de teaterlösa länen och all skapabättre förutsättningar för de små institutionerna. budgetproposifion (prop. 1984/85: 100bil. 10 s. 38-40) redovisade jag översiktligt situationen på bl.a. teater- ochmuseiområdena. Redovisningen har i sina huvuddrag fortfarande aktualitet. Statens ambitioner vad gäller utbyggnaden avkulturverksamheten i regionerna preciserades aldrig när bidragssystemet lillregionala institutioner infördes. har dock i de senasleanslagsframställningarna hävdat behovet av klarare besked om ulvecklingen avde regionala teater- och museistöden. har för sin del föreslagit altregeringen skall fastställa en ambitionsnivå för anlalet grundbelopp lill de regionala institutionerna. Enligt börverksamheten vid en regional teaterinstitution base- Prop. 1985/86: 100 raspå minsl 35 grundbelopp. För museiområdet bör antalet grundbelopp Bil 10per institution normalt uppgå till minst 15. För de slörre länsmuseernaföreslär ett tak om preliminärt 25 grundbelopp. Jag delar uppfattning att det för denregionala verksamhetens möjligheter till planering och framförhälining ärrimligt att regering och riksdag närmare preciserar sina ambitioner över enlängre tidsperiod än vad som gäller . Preciseringarna måsle dockgivetvis bygga på den förutsättningen all huvudmännen själva finner att verksamhetenskall ligga på en högre nivå. Med utgångspunkl i de preciseringar som kulturrådethar redovisat räknar jag med alt uppbyggnaden av stödet lill de regionalateater- och dansinstitutionerna samt museerna bör kunna fullföljas genom en lotal förstärkning om 100 grundbelopp, varav65 avser teaterområdet och 35 museiområdet. Som en försia elapp i dennauppbyggnad harjag beräknat en satsning för näsla budgelår om 25 grundbelopp förde regionala teatrarna och 10 grundbelopp för museerna. Länsmuseerna har ansvarför basuppgifter ocksä inom kulturminnesvården. Del föreslagna ökade siödet pådella område innebär således ocksä en förstärkning av kulturminnesvårdensregionala organisation. I den fortsatia utbyggnaden av teaterstödet avserjag vidare atl beakta att vissa län har valt atl lösa sin teaterförsörjning påannat sätt än genom en länsteater. Fr.o.m. /73 inrättades en särskildstödordning för folkrörelsearkiv. Vid införandet av stödet uppfyllde tre arkivde bidragskrav som gäller. T. o. m. har ytterligare fem arkivtilldelals bidrag. har inga ytterligare arkiv tilldelats bidragtrots att flera arkiv, sex, successivt har uppfyllt kraven.Folkrörelsearkiven är viktiga cenira för arkivverksamheten i regionerna och haren bred förankring i folkrörelserna. Jag finner det därför angeläget attmöjligheter tillskapas för en successiv utbyggnad av slödel till dessa arkivunder . För näsla budgetår harjag räknat med att ytterligaretvä arkiv skall kunna tilldelas bidrag. I della sammanhang vill jag också erinra om delberedningsarbete som pågår inom om vissaförslag som har förts fram av malmfältsulredningen i betänkandet (Ds I 1984:9)Framlid i malmfälten. Som redovisades redan i regeringens proposition(1984/85: 115) om regional utveckling och utjämning finns det anledning atlnoga studera förutsättningarna för all skapa en vård- och konserveringsanläggningi med inriklning mol musei-, biblioteks- och arkivområdena. Den plan förden fortsatta ulvecklingen av delta projeki som har föreslagils avmalmfältsulredningen bör lill sina huvuddrag kunna fullföljas. 11.2 Kultur i arbetslivet Prop. Enav utgångspunkterna för det kulturpolitiska reformarbetet är all spridakulturinlresset lill fler människor. 1 budgetproposition (s. 82-86)redovisade jag - mol bakgrund av ett förslag från lillhandlingsprogram för kulturverksamhet på arbetsplatserna - ell antal förslagtill ätgärder inom detla område. Ålgärdema syfiar främst lill att stimulerakullurakliviteler i arbetslivet för all därigenom få i gång enutvecklingsprocess i vilken många medverkar. Bland de statliga insatser som har lillkommil kannämnas en satsning på att bygga upp arbelsplatsbibliotek, inrättandet avArbetets museum och bidrag för aktiviteter inom de s.k.främjandeorganisationerna. För sistnämnda ändamål ställdes 2 milj.kr. Genom beslut har dessa medelfördelats till Konstfrämjandet, Litteraturfrämjandet. Riksskådebanan ochSveriges konstföreningars riksförbund, huvudsakligen för projeki som bedrivs isamarbele med de fackliga organisationerna. Det är ännu inte möjligl alt se det konkretaresullalel av dessa insalser. Det är enligt min uppfattning dock angeläget atlutveckla den processka-pande verksamheten vidare inom della område. För näslabudgelår räknar jag med vissa fortsatta centrala insatser. Tyngdpunkten iutvecklingsarbetet bör dock ligga på lokall initierade projeki. 11.3 De centrala kulturinstitutionerna I den kullurpoliliska diskussionen har de cenlralakulturinstitutionerna ofta hamnat i fokus när del har gällt frågan om besparingari samhällsverksamheten. Del har ibland hävdats atl kulturinstitutionerna hardrabbats särskilt hårt av nedskärningar. Denna bild är inte korrekt.Kulturområdet som sådant har i slor utsträckning undantagils i delbesparingsarbele som har bedrivits i den slalliga verksamheten under hela1980-talel. Med något undanlag har riktade besparingar mol kulturinstitutionerkunnat undvikas. har tett sig naturligt och nödvändigt bl.a. med hänsynlill verksamheternas speciella förutsättningar. Även för nästa budgelår harjagsålunda föreslagil väsenlliga modifieringar vad gäller tillämpningen avhuvudförslaget. Dessutom har föreslagits betydande reella resursförstärkningarpå bl. a. teater- och museiområdena. Bland dessa kan nämnas resurser för atlbygga upp en resultaluljämningsfond vid Dramalen, belydande lillskoll lillstatens konstmuseer för deras konstförvärv, upprättande av etl östasiatisktbibliotek vid östasiatiska museet saml basförslärkningar av resurserna videtnografiska museet, kungl. myntkabinettet, , statensmusiksamlingar och . För uppbyggandet av riks-museels nyautställningar föreslås en planeringsram om 50 milj. kr. Som en försia elappföreslås alt ell polarmuseum påbörjas . Vidare föresläs attresurser av engångskaraktär ställs till bl.a. museernas och arkivensdisposition. resurser för förbättringar av museernassäkerhetssystem föreslås bli förstärkta. Enligtmin mening ler del sig vidare naturligt all kombinera dessa insat- 52 sermed en strävan all få lill stånd etl bällre nationellt utnyttjande av de Prop.1985/86: 100 resurser som de centrala kulturinstitutionerna har. Den pågåendemusei- Bil 10 ulredningen i regi är ell exempel pä delta. Dediskussioner som förs mellan , teatrarna och SverigesRadio om möjlighelerna lill ökad radiering och televisering avteaterföreställningar - som jag berörde budgetproposition - är etlannat exempel på möjliga utvecklingsvägar för de centralakullurinsliluiionerna. Jag återkommer senare lill denna fråga. 11.4 Insatser på teaterområdet del av den statliga kulturinsatsen avser teatern. Några av de allra förstakullurpoliliska initiativen logs just på teaterområdet. Reformarbetet harpågäll under en lång lid. Stödet till lokala och regionala leaterinslilu-tioneroch lill fria teater- och dansgrupper - som utgjorde markanta inslag i 1974 årskullurpoliliska reformprogram har ulvecklals . Del gårnu atl skönja helhetsbilden av reforminsalserna på teaterområdet. Årets budgetförslag innebär väsentliga förändringarav omfallningen och utformningen av slödel till teater- och dansverksamheten. En viktig ambition vid utformningen av förslagenhar varit att ange ramarna för en treårig ulbyggnad av den regionalateaterverksamheten och för stödet till de fria teater- och dansgrupperna. Somjag tidigare redovisal bör de slalliga insalserna för den regionalateaterverksamheten förslärkas med drygl 5milj. De fria teater- och dansgrupperna har en besväriigekonomisk situation. Även på della område är del angelägel atl precisera en merlångsiktig målsättning. En betydande resursförstärkning föreslås för näslabudgetår. Om situationen för de fria teater- och dansgrupperna skall kunnaperma nent förbältras är del dock enligt min mening nödvändigt att stödetdifferentieras, så all rimliga förutsättningar för kontinueriig verksamhet kanges för de grupper som från kullurpoliliska utgångspunkter bedriver den angelägnasteverksamheten. För de stora, centrala teater- ochmusikinstilulionerna , Operan och Dramalen föreslås ålgärder somsyfiar lill att förslärka dessa institutioners möjligheter till långsiktigplanering. För vidkommande föresläs dessulom resursförstärkningar.Riksteatern föreslås erhålla en förstärkning av medlen till verksamheten vidTyst teater. Jag har ocksä räknai med atl elt slörre beloppskall ställas lill disposition för all göra del möjligl för rådetalt genom engångsinsatser främja en samverkan mellan teatrarna och SverigesRadio. Del är angelägel att den mångfacetterade teaterverksamhet som bedrivs ilandet får en chans all speglas i televisionen. Teatrarna breddar därigenom sinpublik och televisionen får tillgång lill program av god kvalitet. I dellasammanhang bör påpekas atl resurser redan har ställts lill kulturrådetsdisposition ur de s. k. lotlerimedlen för att öka möjlighelerna lill radieringav scenföre-slällningar. 11.5Handikappades kultur-och mediesituation Prop.1985/86:100 Enviktig förutsättning för all handikappade skall bli delaktiga i samhällel äralt de kan ta del av kultur- och informationsutbudet. Då kan isolering ochuleslängdhet brytas, och förutsättningar för en vidare gemenskap skapas. Är man synskadad behöver man exempelvis ha tillgånglill litteratur i punktskrift eller på kassettband. Är man döv behöver man gestillgäng till kulturupplevelser som kan las emot visuellt, för atl i viss månkompensera vad man går miste om i del kulturutbud som förutsätter atl man kanhöra ord och toner. På vissa områden har belydande satsningar redangjorts. Detta gäller t. ex. talboks- och punklskriflsområdel. Pä andra har ettomfattande utredningsarbete pågått, ibland i kombinalion med en omfattandeförsöksverksamhel. Jag tänker pä radio- och kassettidningar, videogram fördöva och nyhetsförmedling till utvecklingsstörda. Det är nu angeläget alt förstärka de nämndastatliga insatserna dels genom ökade satsningar på redan etablerade områden,dels genom insatser på nya områden. Jag kommer därför senare bl. a. alt lämnaföljande förslag som finansieras med medel från en särskilt anvisadhandikappram. Denna har möjliggjorts genom omprioriteringar inom statsbudgeten. - Produktionen av talböcker ochuljämningsstödel lill den regionala talboks verksamheten förstärks med 3 milj.kr. - Utgivningen av lättlästaböcker, LL-böcker, vidareutvecklas och stödet ökas med . - Del särskilda bidraget tillRiksteaterns ökas som jag tidigare nämnt med I milj kr. - Bidraget till dövasriksförbunds verksamhet med videogram för döva ökas med 5 milj. kr. vilketmöjliggör en radikal förstärkning. - TallidningskommiUén (U 1982:05)fick i tilläggsuppdrag atl utreda förulsällningarna förnyhetsförmedling till utvecklingsstörda och andra begåvningshandikappade. Den 27 seplember 1985 överlämnade kommittén sillbetänkande (Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade tillregeringen. I betänkandet redovisas den försöksverksamhet med utgivning avNyhetstidningen 8 sidor som kommitlén bedriver . Tidningenriktar sig i försia hand lill begåvningshandikappade, men även andraläs-handikappade ulgör en målgrupp. Det kan exempelvis gälla afaliker, barndomsdöva,människor med läs- och skrivsvårigheter m. fl. Tidningsutgivningen föreslåsbli permanent. Regeringen har beviljat arvsfondsmedel förutgivning av tidningen t.o.m. . Kommittén har därför, iavvaktan på ett ställningslagande från statsmakternas sida, ansökt hossocialdepartementet om arvsfondsmedel för alt fortsätta verksamheten. 8 sidor har ingen motsvarighet iandra länder. Den är etl exempel på hur människor med olika former av läshandikapp kan ges etl alternativ till tidningar som de annars inte kan ta del av. gensvarsom tidningen fåll med flera positiva erfarenheter gör atl jag Prop.1985/86: 100 ämnarföreslå regeringen att lägga fram en proposition i Bil 10 vilkentaltidningskommiuéns förslag om en permanentning av utgivningen av8 sidor biträds. Kostnaden för en utgivning av tidningen under första beräknar jag till 1,25 milj.kr. som finansieras över den Kostnaden för verksamheten per helår beräknar jag således lill 2,5 milj.kr. Vad slutligen gäller verksamheten med radio- ochkassettidningar kommer jag inte atl föreslå några förstärkningar.Taltidningskommittén har i uppdrag all fortsätta sill arbeie med delvis nyaförutsättningar. Enligt vad jag har erfarit har kommittén lyckats engagera ettantal nya tidningar i ulgivningsverksamhelen. ger en god förutsättningför en slutlig ulvärdering av det samlade uppdraget . I gällande avtal mellan staten och Radiosprogrambolag föreskrivs atl särskild hänsyn skall las till olika grupper avhandikappade. En parlamentarisk beredningsgmpp behandlar frågorsom rör förberedelserna för en ny avtalsperiod. En proposition kommer allläggas under vären 1986. I del sammanhanget räknarjag ocksä med atl beröra dehandikappades programbehov. 11.6 Utvecklingen på medieområdet Tidigareharjag redogjort för de principer som ligger lill grund för regeringensmediepolitik. Ulvecklingen på medieområdet går myckel snabbi. Tekniken skaparnya möjligheter för programsändningar i och mottagning av TV-programfrän andra länder. En rad vikliga ställningstaganden har gjorts belräffandeutnyttjandet av den nya tekniken. Närradion hat efler en sexårig försöksperiod fåttsina verksamhels-former permanentade. Frän närradiostationer mntom i landelsänds föreningsradio med myckel varierande utformning. Det statligaansvaret för verksamheten övergår den från en statlig kommiltétill en särskild närradionämnd. Också kabel-TV-verksamheten kan från den I januari1986 bedrivas i permanenta former och enligt regler som fattadebeslul om vären 1985. En kabelnämnd inrättas och fär tilluppgift att pröva frågor om fillstånd lill sändningar och all följaverksamheten. Nämnden kommer att disponera särskilda medel för atl stödja lokalprogramproduktion. har , , ochIsland fatlat beslut om nordiska radio- och TV-sändningar via under en treårig försöksperiod. Jag återkommer lill detta i eUsärskilt avsnitt. Videogramdistributionen har slor omfaitning i värtland och den expan derar fortfarande. Den publik som ser film via video är slörre än biografpubliken. En häftig debatt har förts om möjligheterna att komma tillrälla med videovåldet. beslutade atl för video gram som visas offentligt skall gälla samma regler belräffande förhands granskning som gäller för biograffilm. Samiidigt skapades möjligheter lill frivillig förhandsgranskning av videogram som är till uthyrning. beslut bidrar lill ensanering av utbudet av våldsfilmer. En särskild utreda- Prop. 1985/86: 100re (1985:10) har tillkallats med uppgift att utröna behovet av Bil10 ytterligare ålgärder mol våldsskildringar i rörliga bilder. Påfilmområdel har antalet biografbesök börjat sligaefter en lång nedgångsperiod. Produklionen av svenska filmer har också lagil fart.Situationen är emellertid inle entydigt ljus. Biograferna på mindre orterkämpar med stora svårigheter. För all förbällra situationen för dessa biograferhar inlett en verksamhet med s. k.parallelldislribulion, dvs. distribution av särskilda 16 mm-kopior av aktuellafilmer lill mindre biografer. Regeringen har slälll medel lill förfogande förinköp av projektorer som används i verksamheten. film- och videoavial har gällt i treår. I enlighel med avlalels bestämmelser pågår överläggningar mellanavtalsparterna om villkoren i avtalel. Överläggningarna är ännu inle avslutade. Film- och videoavialet innnebär alt biograferna ochvideouthyrarna erlägger avgifter lill . Även SverigesTelevision bidrar lill inslitutels verksamhel. Den lekniska utvecklingen skaparnya distributionsvägar för film. Det är angeläget all också exempelvis kabel-TVfår elt ansvar för finansieringen av svensk filmproduktion och filmkulturellaålgärder i övrigl. Jag har för avsikt atl föreslå regeringen alt uppdra tillkabelnämnden all lägga fram förslag om avgifter till från demsom visar film i kabelnät. I försia hand bör en avialslösning eftersträvas. Mediepolitiken i den nya mediesituationen kan inlebara la fasta på de nya tekniska möjligheter som skapas. Det är också angelägetatl slå vakt om de etablerade medierna, l.ex. Detstatliga stödet till dagspressen har slor omfattning. Det har fungerat väl så lill vida alt siödet kunnatbevara en presstruklur som kännetecknas av mångsidighet. Om ambitionerna mednuvarande presstöd skall kunna bibehållas krävs det, med hänsyn lill den snabbakostnadsutvecklingen i tidningsbranschen, en radikal omprövning av stödinsatsernai syfte all tillvarata presstödsresurserna på elt effektivare sätt. Enparlamentariskt sammansatt kommitté (U 1985:11) har tillsatts för altgöra en förutsättningslös prövning av formerna för stödet till dagspressen. Den mest aktuella mediefrågan rörSveriges Radios framtida organisation och verksamhetsinriktning. Nuvarandeavtal mellan staten och löper ut . Enparlamentarisk beredning har till uppgift att förbereda nya avtal. Enligt minuppfatlt-ning är det angeläget alt i den nya mediesituationen värna om en radiooch television i allmänhetens tjänst. Olika sätt all göra organisationen slark och effekliv måste därför prövas. Del är regeringensförhoppning alt det skall gå att nå en bred parlamentarisk enighet på centralapunkter i denna fräga. I den nya mediesituationen är reklam-TV-frågan avnaturiiga skäl myc kel aktuell. Från många håll framförs förslag om att införa reklam-TV för alt finansiera en ulbyggnad av TV-verksamhelen. ulredning (U 1985:02) meduppdraget att försöka belysa i första hand hur Prop. 1985/86: 100 pressens villkor förändrasgenom reklam i svensk TV och hur svenskt Bil 10 näringsliv påverkas avfrånvaron av svensk TV-reklam när produkter från andra länder kanmarknadsföras med reklam i utländska salellitprogram somlas emol i vårt land. Ulredningen kommer all lämna sin rapport efter Därefterkommer god tid alt anslås för remissbehandling och 11.7 Nordiska radio- och TV-sändningar viaTele-X-satelliten Underhösten 1985 har företrädare för regeringarna i , , ochSverige kommit överens om nordiska radio- och TV-sändningar viaTele-X-satellilen under en treårig försöksperiod. Sändningarna, som skallinledas , skall ses som ett steg på vägen mot eU permanent radio-och TV-samarbele i via satellit. Beslul om etl sådant samarbele skallenligt överenskommelsen fattas senast tvä är efter del all försöksverksamheteninletls. har inte deltagit i beslulel.