prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — (), i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (), (), (), (),(), (), , Svenska röda korset, Frikyrkoråd,Riksidrotlsförbundel, Riksförbundei Hem och Skola (RHS), ,, Svenska Filminsiiiuiet, ,Riksförbundei för personal vid invandrarbyråer (RIB), Riksförbundei Finskaföreningar i (RFFS), Jugoslaviska Riksförbundei, TurkiskaRiksförbundei, Italienska Riksförbundei, Assyriska Riksförbundei,i (FRIS), Esternas Representation iSverige, . Föreningen (),likaberättigande (RFSL), förfinskspråkigt församlingsarbete i , Talboks- och punktskriftsbiblioteket.Svenska Journalistförbundet, , , datainspektionen, radionämnden, katolska stift,AUmännyttiga bostadsförelag () samt utrikesdepartemenlel(UD), UHÄ har ingivit yttranden från universiteten iStockholm, och Prop. 1985/86:98 samt från högskolan förlärarutbildning i , UD har ingivit yttranden från ambassaderna iHelsingfors och samt från delegationen i , 1Mål, allmänna riktlinjer och ansvarsfördelning Ellflertal remissinstanser kommenterar inledningsvis utredningens direktiv ocharbete. Några är kritiska till de ekonomiska restriktioner som utredningenarbetat under och som begränsat möjligheterna all lägga fram konkretaålgärdsförslag. Många är emellertid också positiva lill utredningens arbeteoch anser atl utredningen gjort en ingående beskrivning av rådande förhållandenoch vidtagna ålgärder. En majoritet av remissvaren behandlar på något sällfrågor med anknytning lill de invandrarpolitiska målen och flertalet ställersig oreserverat bakom de nu gällande målen. Några remissinstanser efteriyserdock en diskussion om avvägningen mellan de olika invandrar- och minoritelspoliliskamålen, I samband med behandlingen av jämlikhelsmålet harSÖ, RHS, Svenska kommunförbundel, Landslingsförbundel och Olofslröms kommunsärskill framhåUit all utbildning i svenska måsle ses som en förutsättning föratl likvärdighet befolkningsgmpperna emellan skall kunna uppnås, SÖ pekar i sammanhanget på all jämlik behandling avinvandrare kräver god lolkservice och därmed lolkulbildningsinsalser, Kommunförbundel betonar arbetets betydelse förförverkligandet av jämlikhelsmålet. Många remissvar har i likhet med utredningenunderstrukit behovel av särskilda ålgärder inom olika områden för atlinvandrare skall beredas med majoritetsbefolkningen likvärdiga möjligheter. Utredningens behandling av valfrihelsmålet har röntsåväl positiva som kritiska kommentarer. Vissa remissinstanser anser allutredningen inte tillräckligt preciserat valfrihetens gränser. Kritiska mot utredningens behandling avvalfrihelsmålet är bl, a. , Assyriska Riksförbundei,Kroatiska riksförbundei, Frikyrkoråd, , RIBoch . Gemensamt för dessa är uppfattningen all valfrihelsmåletmåsle preciseras ytterligare, dock utifrån hell skilda bevekelsegrunder. Kommitténs överväganden kring samverkansmålel harföranlett endast ett fåtal synpunkler från remissinstanserna, Fiertalel remissvar som berört deinvandrarpolitiska målen har också kommenterat avsnittet om statens ansvar för invandrare och minoriteter. Samtliga instanser som kommenterat delta ställer sig bakom principen om positiva eller kompensatoriska åtgärder inom ramen för generella insatser. Inställningen lill särskilda ätgärdsprogram för varje sak- och myndighels- område är dock delad. Kritiska lill tanken på särskilda ätgärdsprogram är bl, a, SoS och RRV. och SÖ pekar på att del i vissa fall är lämpligl med särskilda program, men atl delta måsle integreras i den allmänna plane- 140 ringenoch utformas utifrån de helt skilda förutsättningar och behov som Prop.1985/86:98 råder inom olika sektorer. Samtliga instanser som yttrat sig över fråganansluler sig lill principen all respektive fackmyndigheter behåller det fullasakansvarel. Del råder dock delade meningar om behovet att ytteriigare lagfästade statliga myndigheternas ansvar liksom om förslaget alt göra årligaredovisningar av särålgärder för invandrare. Ett lagfäst ansvar tillstyrks avSvenska , och , men avstyrksav SoS, RRV och med hänvisning lill de redan fastiagda riktlinjerna förinvandrarpolitiken och för respektive område, 2Invandrar- och minoritetspolitik definitioner, statistik och principer Etlstort antal remissvar har lagil upp frågor i anslutning lill detta kapilel.Utredningen har lagil stäUning för vissa principer, såsom atl invandrar-ochminorilelspoliliken skall uppfattas som en enhet, att behoven bör varaavgörande för vilka insatser som skall göras och atl en minorilelsdefinilionmåsle vara subjektiv. Remissopinionen är splittrad när del gäller dessa frågoroch många uttrycker sig kritiskt när del gäller utredningens behandling avfrågorna i delta kapitel. Man påpekar bl, a, atl de definUioner och begrepp somanvänds i utredningen inte är tillräckligt klart definierade liksom attbehandlingen är för ytlig. Framförallt kritiseras utredningen för att intetillräckligt ha diskuterat minoritelsbegreppet och förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en minoritelspoUlik, Del påpekas att det finns flerainvandrargmpper som svarar mol den definition av minoriteter som utredningengör. Några remissinstanser påpekar också all de nordiska invandrarna intar ensärställning och att denna särställning borde ha analyserats, RFFS anser det sakligt grundat all Sverigefinnarutgör en minoritetsgrupp i och all det finska språkets ställning börges ett officiellt erkännande som minoritetsspråk. ochAssyriska anser all del finns behov av en uttaladminorilelspolilik och alt många invandrargrupper uppfyller kriterierna som kanställas upp. Flera svar uttrycker farhågor kring kommitténsöverväganden och begreppsapparat, TCO, RIB, , kommun anser atlen utförligare analys borde ha gjorts. imiversUel anser all kommittén inte på långt när penetrerat helaproblematiken och all dess slutsatser knappasl är övertygande. Man påpekar atlutredningen lämnar många frågor obesvarade och inte på allvar diskuterarmöjligheten av all gå in för en minorilelspolilik av dei slag som håller på altutvecklas i och möjligen i , Positiva lill kommitténs definition är Estniskakommhlén och Frikyrkoråd. 3Invandrar-och minoritetsorganisationer Prop. Fleraremissinstanser tillstyrker utredningens beskrivning av invandrarorganisalionernasframtida roll såsom intresseorganisationer med en huvudsakligen kulturellt ochsociaU inriktad verksamhei. Några remissvar berör särskill frågor kringinvandrarorganisalionernas representativitet för hela gruppen. Några svar ärpositiva lill atl organisationerna verkar som talesmän för respektive grupp,andra framhåller all man bör vara försiktig med all betrakta organisationernasom representanter för respektive grupp. Framför alll invandrarorganisationerlar upp frågan om resurser lill organisationerna och påpekar all slödel lillinvandrarorganisationerna bör göras mer flexibelt för all båltre anpassas lillorganisationernas faktiska verksamhet, RFFS framhåller atl deras arbetsområde främstkommer all vara kulturellt och socialt och särskilt frågor som rör barn ochungdomar. Insatser för all molverka diskriminering framhålls också, SverigesFrikyrkoråd pekar på organisationernas folkrörelsekaraktär, särskill som stats-och myndighelskorrektiv. Svaren från FPK, CUF, MUF, ochVästerås kommun berör frågor om organisationernas representativitet. Ellstort anlal remissinstanser har kommenterat detta kapitel, och i försia handavsnittet om förbättrade samrådsformer. Frågan om rösträtt till förutländska medborgare och om dubbelt medborgarskap berörs i några få remissvar,däribland SSKF och RIB. Flera remissinstanser som kommenterar avsnittet ominvandrarna i del partipolitiska livet anser att de politiska partierna ägnarinvandrarfrågor för lite inlresse. Några, bl, a, CKF, anser också alt kommitténägnat denna fråga för lite uppmärksamhet. En majoritet av de remissinstanser som kommenteratdetta kapitel är positiva till förslagen om förbättrade samrådsformer ochfrågan kommen-leras även i övrigt av många. Flera remissinstanser påpekar bör eftersträva så effektiva samrådsformer som möjligt och framhåller attsamråd inte får bli en aktivitet för syns skull. Några remissinstanser (FPK ochSveriges Frikyrkoråd) påpekar särskilt all invandrarnas trossamfund också böromfattas av förslagen om samrådsformer och all olika samhällsorgan skallförsöka få kanaler även till dem som slår utanför organisationerna. Jugoslaviska och turkiska riksförbunden, TCO,och Söderiälje kommuner är positiva till atl kommittén tagit uppfrågan om ledighet från arbetet och ekonomiska resurser för all representanterför invandrarnas organisationer skall kunna delta i samråd. Deinvandrarorganisationer som kommenterat detta avsnitt föreslår all allsamverkan skall bekostas av samhället med stöd av ell slags"förtroendemannalag". Även andra remissinstanser pekar på all del ärnödvändigl all invandrarnas representanter ges möjlighel lill ledighet frånarbetet med ekonomisk ersättning för föriorad arbetsförtjänst. Fleraremissinstanser understryker viklen av all invandrarnas situation påarbetsmarknaden blir ordentligt belyst och föremål för överväganden. Bl, a, SIVoch LO framhåller atl invandrare med låg utbildning och bristande kunskaper isvenska är särskill utsatta och atl ålgärder för all stärka invandrareskonkurrenskraft är angelägna. Ett stort antal remissinstanser har tagit uppinvandrarungdomarnas silualion och hävdar alt ökade insatser behövs för all gedem yrkesutbUd-ning och goda språkkunskaper, SÖ anser alt de finskspråkigaungdomarnas situation särskilt bör uppmärksammas. Även invandrarkvinnornassituation på arbetsmarknaden måsle uppmärksammas anser bl, a, MKF. Deframhåller all invandrarkvinnor arbetar i slitsamma yrken och ofta blirsjukpensionerade eller deltidspensionerade, SCB pekar på all brislen på statistisk informationgör atl del är svårt att få belyst i siffror i vilken grad invandrare kanutnyttja sin tidigare utbildning på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har behandlats av fleraremissinstanser. Bl, a, betonar alt långvarig arbetslöshetleder tUl slora problem och konflikter i invandrarfamiljerna, där del oftafömlsaltes all mannen skall kunna försöija sin familj, har lämnatomfattande statistik som visar alt den finska gruppen är myckel utsatt påarbetsmarknaden genom låg utbildning och dåliga svenskkunskaper. Flera remissinstanser bl, a, TCO anser allkommittén borde ha lagt fram ett mera omfattande och genomtänkt åtgärdsprogram. Kommitténs förslag om försöksverksamhet medsamordning av arbelsmarknadspolitiska och utbildningsåtgärder stöds avmajoriteten av remissinstanserna. RRV menar dock alt kommittén inte gett någrakonkreta exempel på bestämmelser som hindrar berörda myndigheter ellerorganisationer från atl utnyttja sina resurser flexibelt och behovsanpassai.Därför är del enligt RRV svårt att ta stäUning tiU förslagel innan berördamyndigheter sett över om resurserna inte redan nu skulle kunna utnyttjas såflexibelt som kommittén föreslår. Statskontoret pekar på all den av riksdagenbeslutade överföringen av grundutbildningen för vuxna zigenare frånarbetsmarknadsutbildningen lUl kommunernas grundutbildning för vuxna kanfrigöra vissa resurser som skulle kunna utnyttjas lill förstärkta insatser förinvandrare. Kommitténs förslag om atl upprätta enyrkesprovsinslilulion vid gymnasieskola eller AMU-cenler tillstyrks av , , och kommuner samt SSKF. TCO anser allförslagel ensamt inte kan leda till några störte förbättringar, SÖ och AMSavstyrker förslagel och anser atl utredningar om yrkeskunskaper Ijan göras inomAMU och arbetsmarknadsinstituten. Bl, a, SÖ tar upp frågan om tvåspråkiga lärare ochhemspråksassislenter i AMU och framhåller all kurser på invandrarspråk i AMUendasl kan vara en temporär insats, I flera remissyttranden understryks angelägenhetenav all arbetet med atl jämföra utländska utbildningar påskyndas, TCO, Uppsalakommun, och RIB anser all UHÄ bör få extra resurser för delta. anser att språk- ochkullurkompelens bör ges Prop. 1985/86:98 meritvärde vid anställning tillvissa befallningar. Kommitténs förslag om förstärkning avarbetsförmedlingarna på invandrartäta orter stöds av många remissinstanser.Bl, a, LO anser det viktigt atl arbetsmarknadsmyndigheterna ges tillräckligaresurser för atl kunna karl-lägga ålgärder för invandrare. Enligt RRV kan AMS omprioritera resurser tillarbetsförmedlingar i invandrartäta områden, AMS bör inom ramen för sittordinarie planeringsarbete regelbundet bedöma personal- och resursbehov ochgöra omprioriteringar, Mångaremissinstanser har inledningsvis pekat på de negativa såväl som på de positivakonsekvenserna av den höga koncentrationen av utländska medborgare lill vissabostadsområden, flertal remissinstanser, däribland , FSS, ochGöteborgs kommuner samt RFFS, betonar SärskUt invandrarnas valfrihet i boendet.Del påpekas också all del kan uppslå en konflikt mellan stråvan all nå enallsidig befolkningssamman-sältning och valfrihelsmålet, kommun anserall den invandrarpolitiska målsättningen därför bör ges en klarare innebörd. En majoritet av remissinstanserna understryker, ilikhet med kommittén, atl invandrarnas boendefrågor måsle lösas inom ramen förden allmänna bostadspolitiken. Del påpekas bl, a, atl del är genom ålgärder påplaneringsstadiet, och i kommunernas bostadsförsörjningsprogram, som man böreftersträva en jämnare hushållssammansättning. Även bostadsförmedlingens rollframhålls, bl, a, av bostadsslyrelsen, RFFS och . Några remissinstanser, däribland iNorrbottens län och , anser atl det kan vara nödvändigt alt försöka styrahushållssam-mansällningen inom vissa bostadsområden. Kommitténs förslag om kartläggning ochförsöksverksamhet i vissa bostadsområden tillstyrks av en slor majoritet avremissinstanserna, kommun anser all kartläggningen bör ske innanålgärder sätts in, Endasl SoS är negativ tUl alt en kartläggning genomförs, SoSanser atl redan nu är så mycket känt all snara insatser kan motiveras, Etlflertal remissinstanser har gjort omfattande kommentarer lill de olikaavsnitten i detla kapilel. De flesta är poshiva till atl kommittén tagit uppsociala frågor, även om några anser all dessa fått för liten plats. Flertalet remissinstanser ullalar sig positivt omvärdet och behovel av flerspråkig och kullurkompelent personal på vissa tjänster, I några remis svar framhålls alt kravet på goda kunskaper i svenska därför inte fär åsidosättas och att det är orealistiskt atl tänka sig samhällsservice på alla språk i kommuner med många språkområden representerade, par remissinstanser påpekar atl det måste klarläggas vad som avses med 144 Ivåspråkighetoch att del saknas inslmment för bedömning av språkkun- Prop. 1985/86:98skaper. Några, bl, a, RIB, TCO och saknar en definition avbegreppet kullurkompelens, TCO anser all begreppei bör ändras lill"insikter och kunskaper om en kultur", Kommunförbundel är inte berettall nu ta ställning till behovel av kullurkompelent personal inom den kommunalasektorn. Vikten av att barntiUsyn kan erbjudas för altinvandrarkvinnor skall kunna delta i svenskundervisning och annan utbildningbetonas av flera remissinstanser. Del är emellertid endast en minoritet avdessa som tillstyrker förslaget om förtur lill barnomsorg för barnlill invandrarkvinnor som deltar i utbildning. ochnågra kommuner anser all tillgången lill platser och andra faktorer också måslevägas in vid bedömningen av om förtur skall ges. Några remissinstanserframhåller alt alternativa former av barnpassning kan vara ett braaUernaliv för alt invandrarkvinnor skall kunna delta i utbildning, Förslagelalt kommunen bör göra en plan för olika former av hemspråkslräning för invandrarbarnkommenteras endasl av ell fåtal remissinstanser, vUka aUa tillstyrker. Majoriteten av de remissinstanser som harkommenterat kommitténs överväganden rörande omhändertagande av barn instämmer idess synpunkter. Några remissinstanser, bl, a, SoS, i Stockholmslän och anser dock atl man inte aUlid kan följa principen omplacering i hem inom den egna språkliga och etniska gmppen, SoS framhåUer t,ex, atl dessa principer i en akut situation naturligtvis måste vika för atlbarnels behov av skydd skaU kunna tillgodoses. anser att detendast i yttersta undanlagsfall skall vara möjligt all placera invandrarbarn iell svenskt hem och föreslår vidare att invandrarbarnels rätt atl upprätthållasin kultureUa och språkliga tillhörighet även vid ett omhändertagande börlagfästas. Kommitténs synpunkler vad gäUer äldreomsorgen fårstöd av flertalet av de remissinstanser som yttrar sig i denna fråga. Någraremissinstanser påpekar särskiU vikten av samarbete över de kommunala gränsernaför all tillgodose äldre invandrares behov och invandrarföreningarnas roll. Kommitténsförslag om frivillig språkregislrering tillstyrks av SoS, , RIB, FSS, FPK,i . , och Olofströmskommuner. Kroatiska riksförbundei, RFFS och Italienska Riksförbundei. SoS påpekar viklen av alt en språkregistrering skerpå frivillighelens väg och är ulan rättsverkan för den enskilde individen. InomSoS utarbetas ett förslag om språkregislrering inombarnhälsovården, påpekar all, vad del gäller den ulomnordiska invandringen,kommer fr, o, m, de uppgifter som lämnas i samband med ansökningarom uppehåUslillslånd all registreras i verkels ADB-system för all gespråk-statistiskt underlag för samhällsinformation till nyinvandrade, Förslagelavstyrks av länsstyrelserna i . 10 1985/86. Göteborgslän, statskontoret, RRV, folkbokföringskommilté. 1985/86:98riges Frikyrkoråd, , , FPU och MUF. De skäl som anförs ärintegrilelsskäl, oklarheter om användningen, administrativa problem, oviljahos invandrare all identifiera sig med språk som upplevs ha låg status, samlmisstron till atl språkregislrering på frivillig väg ger någol användbartplaneringsunderlag, SCB lar inte ställning till förslaget men påpekarrisken för selekliva bortfall och det begränsade värdet ,SCB avser att i sin verksamhetsplanering ånyo pröva frågan om en framlidaspråkundersökning, Etlstort anlal remissinstanser har kommenterat kommitténs förslag i detta kapitel.En majoritet av remissinstanserna är positiva. Några invandrarorganisationeranser dock atl de föreslagna insatserna är otillräckliga, LO anser all, när detgäller fördelningen av samhäUets kullurpolitiska stöd, större hänsyn bör lastill invandrargruppernas behov av kulturverksamhet än som sker. Många av de kommentarer som lämnais till dettakapUel utgör kompletteringar med områden som man anser atl kommittén ägnat förliten uppmärksamhet eller inte aUs behandlat. Sådana områden ärbiblioteksfrågor, möjligheterna atl utveckla en skriftlig kultur, t, ex.talböcker på invandrarspråk, museernas ansvar för dokumentation avinvandringen och invandrarnas liv, författarfondens verksamhet ochbidragsgivningen för kul-tureUl utbyte med utlandet. Det påpekas också attkommittén inte alls berört områden som konst, konsthantverk och slöjd, Förslagel om en särskild anslagspost på lill enbörjan minsl 1,5 milj, kr, genom ompriorilering inom budgeten bemöts positivtav de flesta instanser som kommenterat frågan. Statskontoret avstyrker dockförslagel och föreslår alt ser över villkoren för nuvarande bidragtill olika verksamheter. De invandrarorganisationer som kommenterat förslagetanser atl stödet är otillräckligt. Förslaget all riksarkivei i samarbete medkulturrådet skaU initiera en översyn av dokumentations- och arkivfrågorna ochöverväga frågan om stöd tillstyrks av de instanser som berör frågan. Även förslagel om ökade bidrag för invandrar- ochminoriletslilleratur bemöts positivt, liksom all stödet knyts till utgivningenav liftar. Kommittén anser atl del behövs en kartläggning avolika språkgmppers tillgång till och användning av både film och video, KURtillstyrker att filminstitutet bör bevaka och ta de initiativ som erfordras föratt stödja utvecklingen av videoproduktion och distribution till olikainvandrargmpper. Svenska FUminstitulei konstaterar atl film- ochvideoavlal inte ger några särskilda anvisningar vad beträffarfilmproduklionsmedlens användning för invandrare. Kommitténs olika förslag lUl förstärkning av kullurtådelbemöts positivt av en majoritet av remissinstanserna. Statskontoret avstyrker med hänvis ning till atl kontoret i andra sammanhang framhållit att organi sation behöver förenklas. Statskontoret är dock positivt till förslaget om enbättre bevakning av Prop. 1985/86:98 invandrar- och minoritetsfrågorna inområdels kansli. Förslaget atl folk-bildningsnämndens kansli förstärks med minsten heltidstiänsl avstyrks dock av . Förslaget allkulturrådets ansvar för invandrarnas kulturfrågor bör preciseras tillstyrks avsamtliga instanser som yttrat sig över förslaget. föreslår att kulturrådetutarbetar ell handlingsprogram för invandrarnas och minoriteternas särskildabehov eller kulturella situation, föreslår också atl kulturtådet gör eninventering av redan pågående teaterverksamhet bland invandrare som underlagför en vidare utveckling, och anser all tillsammans medsiudieförbunden bör föreslå hur invandrare bättre skall kunna få del av demedel för kulturella verksamheter som fördelas av studieförbund ochlänsbildningsförbund. Några remissinstanser framhåller atl del är angelägel allkulturrådet kan utöka resurserna för bibliolekskonsultation avseende litteraturpå minoritetsspråk, 10Samhällsinformation till invandrare och minoriteter Fiertalelremissinstanser som kommenterat detta kapilel instämmer i kommitténsbeskrivningar och överväganden. Det råder enighet om atl ansvaret för samhällsinformationlill invandrare och minoriteter ligger på stal och kommun och all varjefackmyndighet har ansvaret för samhällsinformationen inom sitt område. Flera anser dock att denna informationsskyldighetbehöver preciseras, kommun och RIB anser också all en klarare gränsbör dras mellan statens och kommunernas ansvar. Kommunen anför vidare attinformationsansvaret enligt socialtjänstlagen bör preciseras. Del råder dockdelade meningar när del gäller informationsbehoven för nyanlända invandrare,RFFS och RIB anser att de nyanländas behov inte får tillgodoses på de tidigareinvandrades bekostnad. Några remissinstanser understryker särskilt atl delär viktigt all den grundläggande samhällsinformationen anpassas efter deberörda individernas behov, och invandrarbyråernas verksamhei kommenteras inågra remissvar, bl, a, RIB. De kommentarer som lämnas rörande den kontinuerligasamhällsinformationen understryker behovet av kompletterande samhällsinformationvia andra kanaler än statliga och kommunala myndigheter. Ett parremissinstanser, däribland kommun, tar upp användningen av närradioför att sprida information till olika minoritetsgrupper. Samtliga remissinstanser som har yttrat sig överSIV: s roll instämmer i utredningens synpunkt all varje fackmyndighet har ansvaret för informa tionen inom sitt område, SoS och RRV understryker : s samordnings ansvar och RRV anser all delta kunde bli mer ullalat. Även andra remiss instanser betonar värdet av samordning såväl på statlig som på nivå. kommun rekommenderar en sådan samordning när del gäller myndigheters information liU flyktingar. anser att kommittén borde belyst de ekonomiska konsekvenserna av de växande kraven på informationsinsatser på nivå, '47 Några remissinstanser, bl, a,informalionsdelegalionen, understryker Prop. 1985/86:98 : s ansvar föratt samordna, all följa metod- och medieutveckUngen och all la initiativ föratl förbättra samhällsinformationen, CKF anser all alla myndigheter bör få sitt ansvarklariagt genom instruk-tioinfir medan RIB går stegel längre och vill övervägalagstiftning om itiformalionsansvar. framhåller SoS att anledningenlill bristerna i informationen är dels osäkerhet om metoder för all nå framlill invandrare, dels begränsade resurser för informationen. Bl, a,informalionsdelegalionen och AMS anser alt samhällsinformationen bör vara meraindividinriktad,