prop · G90399 · 1985-12-31 00:00:00 — Moderbolaget bör så långt detär möjligt med hänsyn till de komplikationer som lagstiftningen om anställningsskyddinnebär och som redovisat i sitt remissvar, kunna omfördelaresurserna mellan dotterbolag och språkgrupper och därmed skapa utrymme för degrupper som kan komma att resa anspråk på program. Nyinflyttadegrupper kan emellertid inte automatiskt påräkna service pä det egna språket medhänvisning till verksamheten för vissa andra redan etablerade invandrargrupper.Moderbolaget bör också ta vederböriig hänsyn till att de olika gruppernas behovkan förändras . För vissa grupper, som är etablerade ivårt land, är program som syftar till att bevara den kulturella och etniskaidentiteten av större betydelse än information och upplysningar om det svenskasamhället. Moderbolagets nya uppgift att göraavvägningar mellan olika medier bör föranleda att avtalen mellan staten ochprogramföretagen utformas så att radionämnden i sin granskningsverksamhet kanbeakta Radiokoncernens samlade programutbud pä olika invandrar- ochminoritetsspråk. Jag vill inte förorda ett merinstitutionaliserat samrådsförfarande mellan å ena sidan vissa myndigheter ochinvandrargrupperna samt å den andra. Denna min ståndpunkt bördock inte hindra att utveckla former för publikkontakter m.m,med just invandrargrupperna. Jag anser liksom min företrädareatt det finns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska i störreutsträckning än vad som motiveras av samernas antal. Moderbolaget får i linjemed vad jag har anfört pröva huruvida produktionen av sameprogram börsammanföras på det sätt som samernas organisationer föreslagit. Av de språkliga minoriteterna intaräven den finskspråkiga gruppen en särställning. Dess rätt till programservice iradio och TV måste anses ha en delvis annan karaktär än övriga invandrargruppermed hänsyn till såväl de historiska banden mellan och somgruppens storlek. Mittförslag: Liksom i gällande avtal bör programföretagen åläggas att ta särskildhänsyn till olika grupper av handikappade. Moderbolaget bör få ettsamordningsansvar, som bl. a, innebär att programverksamheten om och för olikagrupper av handikappade bör bedömas som en helhet med beaktande av de olikamediernas möjligheter. Detta bör framgå av de avtal staten sluter medprogrambolagen angående programutbudet. Bakgrund till mitt förslag: I gällande avtal mellan statenoch föreskrivs bl. a. att bolagen skall tasärskild hänsyn till olika grupper av handikappade. Vidare sägs att programmenskall utformasså att de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skälig Prop.1985/86:99 omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hosbefolkningen. Även mindre gruppers intressen skall enligt avtalen i görlig måntillgodoses. proposition om radio uttalades(s. 196 f.) att det var angeläget att förstärkte sina insatserför att göra programverksamheten mer tillgänglig för handikappade. Isammanhanget nämndes textsättning av TV-program och angelägenheten av attprogramföretagen försökte nå olika grupper av handikappade med adekvatprograminformation. Under den gångna avtalsperioden har en kraftigökning skett av textsättningen av TV-program, /86 uppgår detextsatta programmen (svensktalade program) till cirka . Inom utbildningsradion har verksamheten med programför och om olika grupper av handikappade expanderat. Bl, a. har insatserna ökatför teckenspråksproduktion , 1 samband med behandling avbudgetpropositionerna har regelmässigt motioner väcktsrörande åtaganden för olika grupper av handikappade.Återkommande krav har gällt ökad programtextning, programinformation försynskadade, utgivning av programtidningen på kassett, möjligheter försynskadade att ta del av textremsan i TV, ökad teckenspråksproduktion samt ökatinflytande för handikappades organisationer i kontakterna med programbolagen. har med anledning av motionernaframhållit vikten av att man på olika sätt försöker förbättra lyssnar- ochtittarsituationen för olika grupper av handikappade. Utskottet har dock isammanhanget erinrat om programföretagens självständiga ställning i fråga omprogramverksamheten. Utskottet har utgått från att programföretagen skallkunna inhämta synpunkter från de handikappades egna organisationer. Riksdagenhar beslutat i enlighet med utskottets förslag. 1 betänkandet (Ds U 1984: 18) Videogram för dövaföreslår utredningsmannen att både televisionen och utbildningsradionregelbundet och i ökad omfattning skall textsatta TV-program med såvälkonventionell metod som text-TV samt att bolagen skall sända program påteckenspråk för såväl barn som vuxna. Enligt utredarens förslag bör det framgåav de nya avtalen att programföretagen är skyldiga att göra programmentillgängliga för handikappade, Remissopinonen stöder över lag utredningensförslag. Hit hör bl, a, , , samt talboks- och , anser däremot att det inte finns anledning att i ett nytt avtal med staten rörande programverksamheten skärpa formuleringarna beträffande utbildningsradions skyldighet att göra program tillgängliga för döva och hörselskadade. Inte heller anser att det särskilt bör markeras i avtalel att har skyldigheter när det gäller att sända program för döva och hörselskadade. De nuvarande avtalsbestämmelserna om alt särskild hänsyn skall tas till handikappade är tillfyllest. I sammanhanget påpekar att televisionsbolaget avser att så långt tillgängliga resurser tillåter fortsätta 45 den kraftiga utbyggnaden av programtextning och text-TVsom syftar till Prop. 1985/86: 99 att göra flera program tillgängliga fördöva och hörselskadade i . ()har i en särskild skrivelse bl. a. erinrat om att fastslog dedövas rätt till tvåspråkighet. Förbundet framhåller att de barndomsdövasmöjligheter att förstå svenska texter är mycket ojämna. Eftersom de döva harteckenspråket som första språk är televisionens möjligheter i sammanhanget avstort intresse. Teckenspråket kan ju bara förmedlas med rörlig bild. SDRföreslår att en försöksverksamhet med nyhetssändningar på teckenspråk inleds iTV. har tidigare prövat enanmälan mot i frågan från SDR men därvid funnit atttelevisionen inte brutit mot avtalsbestämmelserna härvidlag. har i ensärskild skrivelse och i betänkandet (Ds U 1985:7) Nyhetsförmedling tillbegåvningshandikappade, vilket nu är ute på remiss, anfört att Radiopå flera områden gjort betydande insatser för olika grupper av handikappade,framför allt genom utbildningsradions verksamhet. Behovet av program är dockbetydligt större än produktionen, konstaterar kommittén, och inte minst gällerdetta program för utvecklingsstörda, anser det angelägetatt det i fortsättningen görs fler program som är anpassade tillutvecklingsstörda och andra handikappade. Ett klarare angivande av SverigesRadios ansvar för handikappade bör göras i det kommande avtalet mellan statenoch , anser kommittén. I samma riktning uttalar sigRiksförbundei för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna (FUB), (), slutligen, har i en skrivelse till uttalat attdet är angeläget att gör sitt utbud tillgängligt för olikagrupper av handikappade bl, a, genom större satsningar pä textade ochteckentolkade program samt text-TV för både synskadade och döva/hörselskadade.Programinformation bör finnas att tillgå på kassett, i punktskrift och i storstil. HCK kräver vidare att staten i de kommande avtalen med gerklarare direktiv och specificerar skyldigheterna att anpassa programutbudettill handikappades behov. Skälen för mitt förslag: MedSveriges Radios centrala ställning som förmedlare av information ochförströelse följer ett stort ansvar för att handikappades intressentillgodoses. Som har framgått av det föregåendeställs krav på av olika art från handikappade.Sammanfattningsvis går anspråken ut på att programmen i större utsträckning ännu skall göras tillgängliga. Vidare önskar man program som belyserhandikappaspekter på olika frågor samt program om handikappades situation. I fråga om dessa senare önskemålvill jag framhålla att det självfallet ligger inom programföretagens ansvar attuppmärksamma och belysa handikappades situation. Kravet på ökad tillgänglighet avserbl. a. textning med tanke på döva och hörselskadade. Barndomsdöva ställer också krav på program (framför allt nyhetssändningar) på teckenspråk. Synskadade önskar programinformation även i andraformer än den som Prop. 1985/86:99 framställs av koncernen påpunktskrift. Man önskar vidare att möjligheterna vidgas att göra radioprogramtillgängliga som talböcker. Ett annat önskemål är att det pågående utvecklingsarbetetför att göra TV-text tillgänglig för synskadade bör intensifieras. FUB harönskemål om nyhetsprogram som är särskilt anpassade för begåvningshandikappade. Genom att hörselhandikappade inte kan ta del avinnehållet i etermediernas utbud riskerar de att bli ännu mer isolerade. måste enligt min mening ta sitt ansvarhärvidlag. Det är positivt att andelen textade svensktalade program kunnat ökaunder den gångna avtalsperioden. Jag räknar med att programtextningen kommeratt öka även . Naturligtvis måste också åtgärderhärutöver övervägas kontinuerligt i syfte att förbättra den visuella förståelseni övrigt av programmen. I årets budgetproposifion (prop, 1985/86:100 bil.10 s. 518 f) behandlar jag frågor rörande stöd till videoproduktion för döva.Jag konstaterar där bl. a. att videotekniken gjort det möjligt för döva attkommunicera och rum på teckenspråket, dövas eget språk. En kraftigökning föreslås av de statliga satsningarna på området. Med hänsyn till attriksdagen fastslagit teckenspråkets ställning som dövas eget språk bör detenligt min mening övervägas om inte detta motiverar särskild nyhetsservice påteckenspråk. Frågan om vidgade möjligheter att göra radioprogramtillgängliga som talböcker har bl. a. upphovsrättsliga aspekter. Dessa övervägsför närvarande enligt vad jag erfarit inom upphovsrättsutredningen. Det ärangeläget att koncernen medverkar till att denna viktiga fräga kan lösas. När det gäller programverksamheten för och omhandikappade anser jag, slutligen, det motiverat att ge moderbolaget ett visstsamordningsansvar. Det bör således ankomma på både att bevakaatt handikappades situation uppmärksammas i den allmänna programverksamhetenoch - om det bedöms nödvändigt - samordna insatserna för olika grupper. Etlexempel på ett område där samordning bör kunna prövas är insatserna förprograminformation, ett annat utvecklingsarbetet med bl. a. syntetiskt tal ochtextning, Sammanvägningen av krav på särskilt anpassad nyhetsverksamhet börockså göras av moderbolaget, I samband med de årliga anslagsframställningarnabör moderbolaget redovisa en plan för insatser inom handikappområdet. Avtalen mellan staten och programföretagen börutformas så att radio-nämnden i sin granskningsverksamhet kan beakta attmoderbolaget vid utövandet av sill samordningsansvar i något avseende kan hafördelat ansvaret för visst slag av service för handikappade mellan olikaprogrambolag. 3.12 Samspelet med kulturlivet Min bedömning:Programbolagen bör liksom i avtalen med staten åta sig att bevaka ochgranska händelser och utveckling pä kulturlivets olika områden samt i samspelmed det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Ävenövriga förpliktelser av kulturpolitisk innebörd i nuvarande avtal bör gällaframöver. Samarbetet med filmbranschen bör fortsätta. Bakgrund till min bedömning: proposition(s. 197 f) gjorde min företrädare en genomgång av de olika sätt varpåetermedierna kan samarbeta med det övriga kulturlivet. Rent allmänt betonas ipropositionen etermediernas kulturansvar mera än vad som skett i tidigareriksdagsbeslut om rundradioverksamheten. Bland de områden som särskilt nämns ärsamarbetet med teaterinstitutionerna. Vidare tas frågor upp om etablering av enfast teaterensemble i TV, samarbetet med filmbranschen, TV:s betydelse ibildkonsten samt olika aspekter på musikverksamheten i radio. har i en särskild skrivelse föreslagitatt en fond upprättas, vars avkastning skall användas för att främja överföringav scenföreställningar till TV-mediet, Alternativt föreslås ett ärligt anslag,I årets budgetproposition (prop. 1985/86: 100 bil, 10 s, 386) föreslårjag attkulturrådet skall få ett anslag om 2,3 milj, kr, (engångsanslag) för att arbetamed denna typ av samverkansprojekt. Regeringen har vidare ställt 0,5milj. till disposition för samverkansprojekt inomradieringsområdet. Samarbetet mellan filmbranschen och SverigesTelevision har funnit fastare former, 1 en särskildöverenskommelse som är knuten till film- och videoavtal förbinder sigSveriges Television att då nämnda avtal är i kraft dels eriäggaett visst årligt belopp för användning enligt bestämmelserna i avtalet, delssatsa ett visst åriigt belopp pä förvärv av visningsrätt till svenskalångfilmer samt pä samproduktion av svenska långfilmer. Den utbyggda distriktsverksamheten i radio ochtelevision har liksom lokalradioverksamheten medfört fördjupad samverkan meddet lokala och regionala kulturlivet. På många håll finns nu ett fruktbartsamarbete mellan regionala teater- och musikensembler och radions ochtelevisionens distriktskontor. Lokalradions spegling av det lokala musiklivet,både det professionella och amatörmusicerandet, bör ocksä nämnas i sammanhanget. Skälenför min bedömning: Vad först angår samarbetet med teaterinstitu-Uonerna - enfråga som varit uppe till diskussion ett flertal gånger(senast i behandlingen av budgetpropositionen 1984/85: 100 bil. 10 s. 40, KrU10, rskr. 196) - är det min förhoppning att de gamla låsningarna nu är på vägatl försvinna. De samverkansprojekt som nu planerar bör kunnamedverka härtill. Samarbetet är ytterst angeläget av kulturpolitiska skäl. Denfasta ensemblen vid televisionen har fungerat . naom det lämpliga i att ha en fast ensemble är delade. Jag vill för egen del inteta ställning i denna fråga utan bara understryka att det ankommer pä företagetatt ensamt avgöra frågan om ensemblens fortsatta existens. Denna minståndpunkt innebär givetvis inte att jag menar att produktionen av TV-teaterskall minska. Under avsnittet om svensk och ufiändskprogramproduktion har jag tagit upp frågan om utbudet av svensk musik i radiooch television. Sammanfattningsvis vill jag understryka att ettökat samspel mellan och kulturlivet bör kunna leda till attandelen svenska program ökar. Som jag har framhåUit i ett annal sammanhang ärfrilansmedverkan och produktionsutläggning viktigt från denna synpunkt. Likaviktigt är det att och den svenska filmbranschen fortsättersitt samarbete. Prop, 1985/86:99 3.13 Ansvaret för språkvård Mittförslag: Det nya avtalet med moderbolaget bör innehålla en föreskrift avinnebörd atl bolaget skall ha ett ansvar för att olika åtgärder för språkvårdsamordnas inom koncernen. Bakgrund till mitt förslag: proposition(s. 195 f) berör min företrädare etermediernas betydelse för språkvården. Hananför där bl. a. att radio och television har ett stort ansvar för denspråkliga kulturen. Språkbehandlingen i radio och TV måste sålunda tillmätasstor betydelse med hänsyn till mediernas genomslagskraft. Inom riksradion finns enspråkkonsult som också biträder de andra programbolagen. Skälen för mitt förslag: Även jag anser attetermedierna har ett stort ansvar för språkvården. Ett ökat engagemang ispråkvårdsfrågor och i språkutvecklingen pä sikt är en självklar angelägenhet förSveriges Radio i den nya mediesituationen. Moderbolaget bör ha till uppgift attsamordna programbolagens åtgärder härvidlag. 3.14 Nordiskt radio- och TV-samarbete Min bedömning:Sveriges Radio-koncernen bör svara för de svenska programmen i det planeradenordiska radio- och TV-samarbetet med hjälp av . Avtalenmellan staten och koncernens företag bör utformas så att detta kan ingå iföretagens uppgifter. Bakgrundtill min bedömning: Företrädare för regeringarna i , , ochSverige träffade i enöverenskommelse om användning av Tele-X för en treårig försöksverksamhet medprogramsamarbete. Enligt överenskommelsen skall verksamheten ta sin början hösten1987, Samarbetet skall ses som ett stegmot ett permanent radio- och TV-samarbete i via satellit, Prop.1985/86:99 Beslut om fortsatt samarbete, som skall grundas pä erfarenheternafrån försöksverksamheten, skall fattas senast två är efter det att försöksverksamhetenhar inletts, dvs, . Samarbetet skall omfatta tvåTV-kanaler med program frän de medverkande ländernas nationellt verkanderadioföretag. Den ena kanalen skall främst inriktas pä nyhets- ochaktualitetsprogram och den andra på kultur- och underhållningsprogram.Programmen skall översättas till grannlandsspråk i så stor omfattning sommöjligt inom fastställd kostnadsram. I överenskommelsen anges ramar för de gemensammakostnaderna samt hur kostnaderna skall fördelas mellan länderna. Underförsöksperioden skall alternativa intäktsmöjligheter utredas och värderas, har inte deltagit i beslutet. Den danskaregeringen har emellertid meddelat att den är beredd att inleda förhandlingar om en eventuell danskmedverkan i försöksverksamheten. 1 en bilaga till överenskommelsen preciseras riktlinjernaför samarbetet ytterligare. Där sägs bl. a. att gällande nationellprogrampolitik skall ligga till grund för sändningarna och att de enskildaföretagen självständigt skall svara för sin del av sändningarna. Varje landskall på lämpligt sätt fastställa att det ingår i de nationella ochrikstäckande rundradioföretagens uppgifter att delta i samarbetet. Varje enskilt lands radioföretag skall svara föratt de program som ingår i samarbetet är rättsenliga och får sändas till övrigaländer. Resp, företag är i det sammanhanget ansvarigt för att nödvändiga avtalingås med rättighelshavare. Eventuella kostnader för förvärv av rälligheterförutsätts bli täckta nationellt. På anmodan av utarbetar denationella radioföretagen i , , och för närvarandeförslag lill detaljerade riktlinjer för verksamheten. Förslagen skall föreliggasenast , Radiolagsulredningen (U 1985:05) har fått i uppdragatt föreslå de författningsändringar som behövs med hänsyn till den planeradeförsöksverksamheten. Förslagen skall föreligga i sådan lid att ändrade reglerkan träda i kraft den Ijuli 1987. Skälen för min bedömning: Det är myckel glädjandeatl det långvariga utredningsarbetet om nordiskt radio- och TV-samarbete nu hargått över i en praktisk förberedelsefas. Genom den överenskommelse som har träffatshar de organisatoriska och ekonomiska förutsättningar lagts fasl utifrån vilkadetaljerna i samarbelsprojeklel skall utformas. Jag har gott hopp om att ävenDanmark skall komma med i samarbetet, som då kommer alt omfatta samtliganordiska länder. Innan sändningarna kan komma i gång måste eltomfattande och kompli cerat förberedelsearbete genomföras med mänga parter inblandade. a. måste den nationella lagstiftningen i resp. land anpassas till de nya förut sättningarna. Radioförelagen och televerken i de medverkande länderna måste bygga upp former för det löpande samarbetet. Avtal mäste träffas 50 Återstående finansieringsfrågor måste lösas. Vissafrågor är av den arten att medverkan erfordras. Förslag till beslutkommer att läggas fram sä snart underlag föreligger. Jag räknar med att fråganom finansiering av de kostnader som skall betalas nationellt, liksom frågan ommedelsanvisning lill de samnordiskt finansierade kostnaderna, kommer attbehandlas i budgetpropositionen 1987. Förslag till ändrad lagstiftning börkunna läggas fram . Redan nu bör det emellertid göras klart atl det kaningå i uppgiften för företagen i atl delta iförsöksverksamheten. Bestämmelser med den innebörden bör därför tas in iavtalen mellan staten och de berörda företagen. 4 Organisationen 4.1 Inledning Fören beskrivning av rundradiorörelsens och Radios nuvarande organisalionhänvisas till inledningen (avsnitt 1.6 och 1.7). Utgångspunkten för mina förslag i det följande äralt inga större förändringar skall göras av organisationen avrundradiorörelsen i slort, medan en viss precisering av befogenheterna ärangelägen vad avser . Min bedömning:Hittillsvarande arbetsfördelning mellan och Radio-koncernenvad gäller distribution och produktion av radio- och TV-program bör bestå. Bakgrund till min bedömning: Rundradioverksamhelenär i vårt land uppdelad på sidoordnade parter, nämligen Radio-koncernenoch . svarar för programverksamheten medanteleverket ansvarar för anläggning och drift av distributionsnät samlinkassering av TV-avgifier. Avgifisuppbörden är samordnad med inkasseringen avlelefonavgifter. Eventuella överskott av avgiftsmedel fonderas i radiofondenför att kunna användas , om de löpande intäkterna inte förslårför att läcka utgifterna. Riksgäldskonloretfonderar eventuellt överskott. har ansvar för projektering ochuppförande av större byggnader för , som dock i egen regi fårgöra byggnadsinvesteringar i det fall byggnadskostnaden inte överstiger 2milj. I initiativskrivelsen föresläs att byggnadsansvareti dess helhet överläts till oavsett byggnadernas storiek. föreslog (TVAU) attavgiftsinkasseringen skulle brytas ut frän och föriäggas till ensärskild myndighei. har sedermera på uppdrag av regeringen ochefler att ha a. TVAU:s förslag lämnat förslag om en ny uppbördsorganisation.Frågan bereds inom . I initiativskrivelsen ifrågasätts om inte SverigesRadio bör få ett samlat övergripande ansvar för radiofonden. och har i en gemensamarbetsgrupp utrett organisationen av det markbundna sändarnätet vad avser bl.a. investeringsbeslut och driftsfrågor inom rundradiorörelsen.Utredningsrapporten - som ännu inte har behandlats av styrelse- belyser olika alternativ för ökad samordning. Skälen för min bedömning: Jag finner inte anledningatt föreslå någon ändring i nuvarande arbetsfördelning mellan ochSveriges Radio i fråga om distribution och produktion av radio- och TV-program.Jag förutsätter atl samordningen kan ske på ett smidigt sätt. Till frågan om avgiftsuppbördens organisation avserjag att återkomma i ell senare sammanhang. Belräffande rolloch fondfrågan återkommer jag i det följande (avsnitt 7). 4.3 organisation 4.3.1 Ägarstruktur och associationsform Min bedömning:Moderbolaget bör liksom vara ett aktiebolag. Bolaget bör ägas avpressen (), näringslivet () och folkrörelserna (). Ingen ändringförutsätts i fråga om ägarnas befogenheter. Bakgrund till min bedömning: Nuvarandeägarsammansältning är historiskt betingad. Som framgått av inledningen hadeSveriges Radios föregångare, AB Radiotjänst, pressen och näringslivet somägare. utvidgades ägarkretsen med folkrörelserna. Densenaste förändringen av ägarandelarna gjordes i samband med beslut,då folkrörelserna fick av aktierna, medan näringslivets och pressensinnehav minskade till för resp. grupp. Ägarnas roll och befogenheter i Radioskiljer sig väsentligt frän det som är gängse i etl kommersiellt verksamtaktiebolag. Del som ägarna ansvarar för och beslutar om i elt vanligt bolag ärbl. a. frågor om bolagets inriktning och former för verksamheten, finansieringav riskkapital, val av styrelse och revisorer, ansvarsfrihet för styrelse ochverkställande direktör, vinstutdelning, fastställande av resultat- ochbalansräkningar och disposition av bolagets tillgångar. I är aktieägarnas uppgifter av etlannorlunda slag. Följande omständigheter bör särskill uppmärksammas. Beslutenom Radio-koncernens verksamhet och inriktning fattas inte av ägarnautan av regering och riksdag. Ändringar i bolagsordningar skall godkännas avstaten. Ägarna utser endast de tolv ledamöter som, förutom verkställandedirektören och personalrepresentanterna, bildar moderbolagets styrelse. Ägarnadeltar inte i löpande finansieringsbeslut och svarar inte heller för Tillgångarna disponeras inte av ägarna. 1985/86:99Vid en eventuell likvidation lillfaller tillgångarna staten. Ägarna saknar således elt reellt inflytande överfinansiella beslut och förutsätts inte ha något egentligt ekonomiskt intresse iverksamheten. I egenskap av företrädare för slora samhällsgrupper förutsättsdock aktieägarna vaka över atl verksamhelen sköts på ett ekonomiskt riktigtsätt.