prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Med plangenomförande menas i dagvanligen de älgärder som vidlas efter faslsiällelse av en detaljplan för atlförverkliga de syften som kommer till uttryck i planen. Del kan gälla t, ex,byggande av galor, och avlopp m,m. saml fasUghetsrätisliga älgärdersåsom läslighetsbildning, inrällande av gemensamhelsanläggningar m. m.Ulredningen har redogjort för de viktigaste genomförandemedlen i dessaavseenden (s. 365-371). Jag vill redan nu framhålla all jagdelar utredningens och flertalet remissinstansers uppfattning allplangenomförandet i PBL bör ses i ell vidare sammanhang än som harvaril vanligt. Jag länker i första hand pä de tekniska och ekonomiskaförutsätlningarna för planens genomförande, men också de fastigheisrällsligagenomförandefrägorna behöver ges en ökad uppmärksamhet. Planeringen i tiden förolika åtgärders genomförande och samordningen mellan olika åtgärder är exempelpä andra viktiga delar i etl effektivt plangenomförande. Likaså är det vikiigiatt studera de administrativa föruisältningarna för genomförandel, Särskillgenomförande av förnyelseålgärder utgör ofta en komplicerad process med enväxelvis Prop.1985/86:1 200 användning av olika administrativa och finansiellainstrument. Inslaget av 10 Plangenom-förhandlingar med fastighetsägare ochandra intressenter är vanligtvis jörande belydande. Del nu anförda medför alt man måstelägga stor vikt vid samspelet mellan planläggningen, projekieringen ochgenomförandel. Del är nödvändigl all man redan vid planläggningen skaffar sigkännedom om vilka genomförandemedel som bör användas i det enskilda fallet ochall dessa redovisas. Därvid har samrädel med kommunala organ, slatligamyndighe-ler, fastighetsägare och brukare slor betydelse. Frän såväl allmän somenskild synpunkt är det angeläget atl planen och grunddragen av genomförandelkan bedömas som en helhet när planen slälls ut och antas, 1 likhel medulredningen föreslår jag därför all en särskild genomförandebeskrivning skallupprällas i anslutning till detaljplaner. Däremot anser jag - i likhel medmånga remissinslanser - all en genomförandebeskrivning inie alllid fyller nägonreell funkiion belräffande översiktsplanen. Därför börgenomförandebeskrivningar lill översiktsplaner inte vara obligatoriska. Som jag har påpekat kommeren stor del av del framlida byggandel all ske i befintlig bebyggelsemiljö,främsi i form av sanering, förnyelse och förlälning av bebyggelsen, Detlasläller slörre krav på effektivare genomförandemedel än vad som är fallet vidnyexploatering. Del kan gälla t, ex, förbättrade möjligheter atl få till ståndgemensamhelsanläggningar och förändringar i fasUghelsindelningen. 1 delta syftehar ulredningen föreslagil en ny planform - faslighelsplanen - som kan sägasutgöra en utbyggnad och modernisering av dagens tomtindelning, I likhet medmänga remissinslanser ansluter jag mig i stort till utredningsförslaget i dennadel. Kommunens möjligheler all lösa markhör också till plangenomförandet. 1 likhet med ulredningen anser jag att nugällande inlösenmöjligheter inom sladsplan bör i huvudsak oförändrade förasöver lill PBL, Redan den föreslagna ulformningenav plansystemei innebär i sig nya genomförandemöjligheler. Genom förslagei omgenomförandetid i detaljplaner torde som regel genomförandet komma att påskyndasav åtgärder antingen från fastighetsägarna eller från kommunen. Som jagtidigare har förordat (avsnitt 8,3,1) bör det vara möjligt att beslämma olikagenomförandelider för olika delar av ell pkinomräde. Därmed kan utbyggnadenges en viss styrning. Detta är viktigt inte minsl vid en successiv utbyggnadoch vid förändringar av befintliga bebyggelsemiljöer, Bäde planläggningen ochgenomförandet förutsätter elt lagarbete med tyngdpunkt inom skildasakkunskaper. Dessutom kan planer fä väsentligt olika ekonomiska konsekvenserberoende på hur de genomförs. Även om del bör stå varje kommun fritt allbeslämma vilkei kommunall organ som skall ha ansvaret för genomförandefrägorna,blir det i många kommuner sannolikt kommunstyrelsen som med sill övergripande,samordnande och ekonomiska ansvar får etl avgörande inflyiande pä bedömningenav hur genomförandefrågorna bör beakias i ell tidigt skede av planarbetel. Prop.1985/86:1 201 i mänga kommuner vanligt att genomförandefrägornahandläggs av särskil- 10 Plangenom-da faslighetsnämnder. Denna möjlighetkommer atl finnas kvar även i _,'"" forisatiningen, eftersomvarje kommun själv fär bestamma var ansvaret för genomförandet bör ligga, Innanjag går in pä en närmarebeskrivning av de föreslagna genomförandemedlen vill jag erinra om att nyaregler om gatukostnader trädde i kraft den Ijanuari 1982 (prop, 1980/81: 165),Även detta kan ses som en förstärkning av dagens genomförandemedel,PBL-ulredningen utgick frän att förslagen frän vägutredning (SOU1977: 12) och gatukoslnadsutred-ningen (SOU 1977:65) skulle leda till ensärskild lag om den kommunala väghållningen. Därför tog PBL- utredningen intein några regler om gatu-byggande och gatukostnader i sitt förslag. De nyagatukoslnadsreglerna har emellertid inte kommit till uttryck i någon särskildlag utan togs i stället in bland byggnadslagens regler om gatubyggande, 1 dettill lagrådet remitterade lagförslaget inarbetades de nu gällandebestämmelserna i byggnadslagen och byggnadsstadgan om ersättning förgatukostnader utan någon ändring i sak. Sedan kritik från skilda hällriktats mol gatukostnadsreglerna och deras Ullämpning utförde en arbetsgruppinom en karlläggning av tillämpningen av bestämmelserna. Arbetsgruppen' redovisade i juni1984 resultatet av sitt arbete i rapporten (Ds Bo 1984:9) Gatukostnader, Arbetsgruppen konstaterar bl ,a,atl gällande gatukostnadsregler varit i kraft och attmånga av de problem som framförts sannolikt kommer att lösas i den praktiskatillämpningen, 1 en del fall har arbetsgruppen dock funnit anledning att pekapä möjligheter till ändringar i regelsystem m, m, som kan medverka till enbättre och smidigare tillämpning av gatukoslnadsreglerna. Med anledning av arbetsgruppensrapport utarbetades inom en promemoria med förslag tilländringar i galukostnadsbe-slämmdserna i förslaget till ny plan- och bygglag.Promemorian innehöll även ett förslag till statlig finansiering avgatukostnader för småhusfastigheter. Promemorian har remissbehandlats.Yttrande har avgetts av , statskontoret, ,statens planverk, statens lantmäteriverk. , Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation, ,, och vi ismåhus. Jag vill nu ta upp vissa avförslagen till ändring av gatukostnadsbestämmelserna i (avsnitt10,6), De förslag som rör de processuella ' Dåvarande departementsrådet , ordförande,samt sektionschefen , , förbundsjuristenBo Wolwan, , kanslichefen , , och utredningssekreteraren , , Prop.1985/86: 1 reglerna igalukoslnadsärenden återkommer jag lill senare (avsnitt 18,5,2), Förslaget omstatlig finansiering av vissa gatukostnader, som jag log upp i 1985 ars budgetproposition,har godtagils av (BoU 1984/85:13, rskr 230), Dessa förslag bör enliglmin mening lösa flertalet ;iv de problem som varit förenade med tillämpningenav gällande gatukostnadsregler. Jag kommer emellertid all noga följautvecklingen pä detta område och. i den män del visar sig påkallat, övervägagaiukostnadsregleringen på nytt. Jag vill erinra om all arbetsgruppens rapport - som ocksåinnehåller redogörelser för gällande rätt - fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 8. Lagförslaget i den remitterade promemorian fogas lillprotokollet som bilaga9. En sammanställning av remissyttrandena i de delar somhar belydelse för mina förslag finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr R1930/79), Som jag inledningsvis nämnde återkallade regeringen genom,beslut del förslag lill lag om exploateringssamverkan m, m,som den förra regeringen hade lagl fram för i prop, 1981/82:221, Jaghar övervägt lagförslagen i den återkallade propositionen och kommit fram tillatt de bör justeras på vissa punkter. Jag kommer senare denna dag att föreslåalt etl reviderat förslag till lag om exploateringssamverkan m, m, skallföreläggas . Särskilda bestämmelserom samordningen mellan en sädanlag och PBL bör införas, vilket jag ocksä ålerkommer till (avsniu 10,3), Min förslag: I syfte att belysa genomförandefrägornaställs krav pä alt en genomförandebeskrivning skall fogas lill detaljplaner. För atl ge stadga åt arbetet medatt belysa genomförandefrågorna föreslår jag, som jag nämnde, att ensärskild handling, en genomförandebeskrivning, skall redovisas tillsammans medövriga planhandlingar vid utställning och beslut om detaljplaner, 1 likhet medutredningen anser jag säledes atl genomförandebeskrivningen skall varaobligatorisk säväl vid förstagångsplanläggning som vid ändring av planer. Någraremissinstanser har motsatt sig utredningsförslaget på denna punkl. De anseratl genomförandebeskrivningen i stället bör ingå i planbeskrivningen pä sammasätt som . Jag är medveten om att många planbeskrivningar behandlargenomförandefrägorna på etl sätl som väl fyller de krav som jag anser atl manbör ställa på en genomförandebeskrivning, I dessa fall innebär alltså inte mittförslag någon annan förändring än att denna beskrivning lyfts ut och redovisasi en särskild handling. Men just genom kravet all dessa frågor skall behandlasi en särskild handling åstadkommer man en belysning av frågorna ocksä i sådanafall där de inte brukar beaktas i Prop.1985/86:1 203 Även behovet av beskrivning avgenomförande- 10 Plangenom-skedet blir generellt slörre med mitt förslagän vad som gäller . Därför förande anser jag, i likhet med mångaremissinstanser, all kravel på en särskild genomförandebeskrivning fyller enviktig funktion. Föruisältningarna för att ställakrav på genomförandebeskrivning till översiktsplanen och tillområdesbestämmelser är enligt min mening annorlunda. Översiktsplanerna ärnämligen som regel inte avsedda att genomföras på samma sätt somdetaljplanerna. De har en strategisk karaktär och skall bl. a. ge kommunernahandlingsberedskap. Här skulle beskrivningen förmodligen bli ettrelativt innehållslöst dokument som enbart skulle tynga planarbetet. 1 vissa fall kan det dock varalämpligt och även nödvändigt att belysa vissa genomförandefrågor, l.ex. om mani översiklsplanen vill göra en omrädesstudie för en stadsdel som skall exploateraseller förnyas. 1 sådana fall är det lämpligl att beskriva genomförandefrågornai planbeskrivningen. Jag föreslår därför inte något obligatoriskt krav på engenomförandebeskrivning till översiktsplanen. Lagrådet (yttrandet s, 68) har -utan att lägga fram nägot eget förslag -väckt frågan om integenomförandebeskrivning bör vara obligatorisk vid upprättandel avområdesbestämmelser. Jag medger atl det även för områdesbestämmelsernas del ivissa fall kan vara lämpligt och även nödvändigt att ta uppgenomförandefrågorna, t, ex, när man genom områdesbestämmelser vill åstadkommaen bindande reglering av byggnaders utformning m, m. Jag är emellertid inteberedd att föreslå något krav på genomförandebeskrivning tillområdesbestämmelser. Ingenting hindrar naturligtvis att engenomförandebeskrivning ändå fogas till översiktsplanen eller områdesbestämmelsernaom det finns etl behov av det, 10.2.1 Innehållet i genomförandeheskrivningen En plan år normalt resultatet avett nära samarbete mellan en rad representanter för olika intressen inom ochutom kommunförvaltningen med inriktning t, ex, på skolfrågor, gator, allmännavägar, parker, ledningar, grundförhållanden, markförvärv, fastighetsbildningoch gestaltning. Den särskilda genomförandebeskrivningen bör enligt min meninggöra det lättare alt få till stånd en samverkan i både berednings- ochgenomförandeskedet mellan alla dem som berörs. Beredningen av genomförandefrågoromfattar utredning och samordning av organisatoriska, tekniska och rättsligafrågor, 1 beredningen bör behandlas alla frågor som har betydelse förgenomförandet av exploaterings-eller bevarandeprocessen och för verkställighetav planeringsbesluten, inte minst viktigt i detta sammanhang är att deorganisatoriska förutsättningarna för genomförandet belyses. Del kan t, ex,mänga gånger vara lämpligt att tillsätta referensgrupper för olikagenomförandefrågor. Sammansättning och arbetsuppgifter för sådana grupper kandä vara lämpligt 1985/86:1 204 iitt belysa i genomförandebeskrivningen. Ävenansvarsfördelningen mellan 10 Plangenoni-kommunen cenirall och olika organbeträffande genomförandefrågor kan .förande behöva belysas. De synpunkter som kommer fram vidberedningen av genomförandel skall påverka planläggningen sä all det slutligaplanförskiget kommer fram efter en växelverkan mellan planutformnings- ochgenomförandesyn-punkier, I genomförandebeskrivningen dokumenteras resultatet avdetla arbete. Vid översiktsplanering avbegränsade områden kommer de genomförandefrågor som behandlas iplanbeskrivningen normall atl innefatta del som vid informell översiklligplanering f, n, benämns åtgärdsprogram och som brukar redovisa vilka riktlinjersom bör gälla för genomförandel av i,ex, fortsalt detaljplanering, för prövningav lov, för fastighetsrältsliga åtgärder m, m. Del kan ocksä bli aktuellt altbelysa t, ex, möjlighelerna att genomföra olika åtgärder för att säkerställaen befintlig miljö, möjligheterna till komplelierande bebyggelse inom olikasamhällen liksom frågor som rör karlförsörjning och fasUghetsbildning.Överväganden kan vidare behöva redovisas angående val av byggherrar,rekommendationer om upplåtelse-former saml programförutsätlningar för olikaupphandlingsformer. Del kan mänga gånger ocksä vara lämpligl att belysa hurannan fastighetsrälls-lig lagstiftning avses lillämpas, 1 likhet med vad som gäller f, n. (168 BS) bör enligt min mening ett planförslag åtföljas av ekonomiskautredningar. Sådana utredningar bör ingå i genomförandebeskrivningen.Det lorde vara en allmänt accepterad uppfattning att ekonomiska utredningarkrävs och atl de i vissa fall behöver göras i flera omgångar, t. ex. när mantar ställning till lokaliseringen av bebyggelse eller anläggningar, när manskall besluta om service eller planslandard och när man sk.ill välja mellanolika planallernativ saml vid genomförandet. Genom ekonomiska utredningarbelyses vad marken och de tekniska anläggningarna kostar, hur de skallfinanisieras etc, 1 detla sammanhang bör lämpligen redovisas beräknadegatukostnader och hur de kommer alt belasta fastighetsägarna. Av stor betydelseför genomförandet är det att klariägga möjligheterna till statlig belåning.Även en belysning av de framtida driftkostnaderna kan vara av stort värde. Vid detaljplaneläggning blir delvanligtvis ocksä en viktig uppgift atl bedöma genomförandetidens längd. Dennabedömning bör göras i genomförandebeskrivningen, varefter resultatet avbedömningen tas in i en planbestämmelse, 1 genomförandebeskrivningen viddetaljplaneläggning kan vidare - förutom planekonomin - behöva belysas t, ex,frågor om markförvärv, behov av tekniska undersökningar,finansieringsmöjligheter, projekteringar, fastighetsbildning, huvudmannaskapför olika genomförandeåtgärder, tids- och etappindelningar, exploateringsavtaloch vård av skydtisvärda miljöer. När det gäller markförvärv vill jag peka påen speci- 1985/86:1 205 ell frtiga som rör fastighetsägarens skyldighet att ivissa fall överlåta eller 10 Plangenom- upplåla mark utan ersättning. Sådan skyldighel föreliggerf.n, enligl 70 förande resp, 113 8 byggnadsktgen. Jag kommer senare (avsnitt10.5.1) atl föreslå motsvarande bestämmelser i , Enligt min mening är delväsentligt atl sådana skyldigheter penetreras i delaljplanen. Eftersomdet närmast är en fräga om plangenomförande, bör överväganden om skyldighetalt överlåta eller upplåta mark redovisas i genomförandebeskrivningen. Jag kommer senare (avsnill 10,4.3)atl föreslå all faslighelsplanen i vissa fall upphävs aulomaiiski till följd avatl en delaljplan ändras. Sädana effekter för fastighetsplanen bör lydligtredovisas i detaljplanens genomförandebeskrivning. En genomförandebeskrivning bör integöras mer omfattande än som krävs för att klara ut den aktuella silualionen.All jag nu har räknal upp en rad tekniska, ekonomiska och lästighetsrättsligafrågeställningar får givetvis inte uppfattas så all alla dessa faktorer alltidskall behandlas. Som jag framhöll är genomförandefrågorna ofta av sådantslag att detaljerade ställningstaganden måste anstå till ett senare skede ändet då planen upprättas, 1 sådana fall kan beskrivningen redovisa enbartprinciperna för genomförandet, 1 fråga om ekonomiska kalkyler blir del dä frägaom schablonartade uppskallningar, Av vad jag nu har anfört framgårall genomförandebeskrivningen är avsedd att utgöra en del avbakgrundsmaterialet för planbesluien och alt den således inte skall ha någonsjälvständig rättsverkan. Någon möjlighet till överprövning av beskrivningenbehövs alltså inte, 1 den mån den berör det fastighetsrättsliga genomförandetanser jag i likhet med utredningen att beskrivningen bör vara vägledande förfastighetsbildningsmyndighetens prövning vid förrättningar enligtfastighetsbildningslagen, anläggningslagen och ledningsrättslagen.Beskrivningen ger säledes uttryck för hur kommunen anser atl en vissgenomförandefråga bör lösas. Denna inställning är inte bindande förförrättningen, utan fastighetsbildningsmyndigheten är skyldig atl pröva denaktuella åtgärden enligt reglerna i resp, lag med beaktande av de synpunktersom framförs. Detta är en förändring iförhällande lill dagens bestämmelser i anläggningslagen ochledningsrättslagen. Om en anläggning eller en ledning är förutsatt i en plan,skall förrättningsmyndigheten normall inte pröva om fördelarna övervägerkostnader och ölägenheter (bätnadsprövning). För anläggningar gällermotsvarande för prövningen av frågan om en anläggning är av väsentligbetydelse för en fastighet (väsentlighelsprövning). Jag kommer i stället attföreslå att båtnads- och väsentlighetsvillkoren samt fastighetsindelningenskall kunna prövas i fastighetsplanen, om det anses angeläget med en prövningav i sädana frågor. lösninghar ocksä ulredningen föreslagil. Jag återkommer senare (avsnitt 10.4) lilldessa frågor. Ävenbelräffande kommunens handläggning av frågor om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar, fjärrvärmeanlaggningar. vägar m.m. börgenomförandebeskrivningen endast vara vägledande. Det kan l.ex, vara fräga omvilka vägar eller ledningar som skall ha allmänt eller enskilt underhåll ellervilka taxebestämmelser som skall tillämpas för ett visst område. Den formellaprövningen skall säledes ske enligt resp, speciallag. Ettviktigt moment vid behandlingen av genomförandefrägorna är, som jag förut harframhållit, samrådet mellan kommunala organ, statliga myndigheter,fastighetsägare och brukare, 1 fastighetsrältsliga frågor är samrådet medfaslighelsbildningsmyndigheten särskilt viktigt. Miltförslag: Kommunen får besluta att viss exploatering skall få genomföras i deenskilda fastighetsägarnas regi genom exploateringssamverkan. Som jag tidigare nämnt kommer jag denna dagatt föreslå att elt reviderat förslag till lag om exploateringssamverkan m, m.skall föreläggas , 1 korthet innebär förslaget följande.Bestämmelserna om exploateringssamverkan kan i första hand ses som medel attgenomföra kommunala planintentioner. Förslaget gör det möjligt för flerafastighetsägare inom ett område att tillsammans vidla åtgärder för att ställa iordning mark för ny bebyggelse eller förtätning eller andra förbättringar iredan bebyggda omräden. Förslaget innebär också att den ökning av markvärdetsom en ny eller ändrad detaljplan kan medföra kan fördelas mellan fastigheternai förhållande till deras ursprungliga ägoinnehav inom området. Vid min presentation av förslaget kommer jag att taupp kopplingen mellan PBL och lagen om exploateringssamverkan. Jag kommer dåatt föreslå att exploateringssamverkan fär ske endasi om kommunen i detaljplaneller områdesbestämmelser tillåter sådan samverkan inom området och bestämmerde närmare villkoren för samverkan. 1 kravet på detaljplan ellerområdesbestämmelser ligger den avgörande skillnaden gentemot förslaget i denåterkallade propositionen, nämligen att samverkan blir beroende av ettkommunalt initiativ genom ett planbeslut. Detta stämmer bättre överens medutredningsförslaget och visar tydligare att exploateringssamverkan i förstahand är ett medel att genomföra kommunala planintenlioner. Prop.1985/86:1 207 10.3.1Grundläggande villkor 10 Ptangenom- De grundläggande villkoren för anexploateringssamverkan skall få Joiande komma till stånd har utredningentagit in i förslaget lill PBL, Beslämmelserna återfinns i 11 kap., somavhandlar vissa frågorom plangenomförande (II kap,228), Enligl utredningsförslaget är exploateringssamverkanavsedd att användas inom sådana omräden där det är angeläget alt områdetbebyggs i elt sammanhang med hänsyn till den framtida utvecklingen av samladbebyggelse eller för atl elt planmässigt byggande skall främjas inom etlområde med samlad bebyggelse eller av nägon annan jämförlig orsak. Dessutomförutsätts atl området är uppdelat mellan flera fastigheter på ett sådant sättatt åtgärder för områdets ändamålsenliga bebyggande härigenom försväras.Förslaget, som är utformat i nära anslutning till expropriationsgrunderna i 2kap, 1 8 expropriationslagen, innebär således alt området skall avgränsas påplanmässiga grunder. Förslaget innebär vidare att det är kommunerna somi ett särskilt beslut - etl markförordnande - anger de närmare villkoren förexploateringssamverkan, såsom syftei med den avsedda exploateringen ochavgränsningen av samverkansområdet. Mitt förslag bygger pä samma grundläggande tankarsom utredningsförslaget, nämligen atl exploateringssamverkan skall användas,om det med hänsyn till bebyggelseutvecklingen är angeläget att i ett sammanhangställa i ordning mark för bebyggelse och ulföra anordningar för bebyggelsen. Som jag har nämnt är det närmastområdesbestämmelserna i nu föreliggande förslag som liknar markförordnandet iutredningsförslaget. Genom områdesbestämmelserna får man en möjlighet att påplanmässiga grunder avgränsa ett samverkansomräde. Om samverkansområdet omfattaromräden som inte kommer att direkt beröras av bebyggelseexploatering ges ocksåmöjligheter att i områdesbestämmelser ge riktlinjer för den framtidamarkanvändningen inom sådana områden. Det bör således i första hand vara iform av områdesbestämmelser som kommunen medger exploateringssamverkan, 1 vissa situationer torde det emellertid varalämpligt alt genomföra redan befinlliga detaljplaner genomexploateringssamverkan, I sådana fall blir -vilket framgår av förslaget tilllag om exploateringssamverkan - genomförandemedlen inte lika effektiva,eftersom möjligheterna att lösa in mark saml möjligheterna till värdeutjämningväsentligt minskar. Trots detta kan del vara angeläget alt etlflertal fastighetsägare genom exploateringssamverkan kan uppträda samfällt föratt genomföra en plan. Som jag tidigare (avsnitt 8.8,1) har nämnt bör detinte vara möjligt att låta områdesbestämmelser omfatta områden med delaljplan.För att undvika en ordning som skulle innebära att man först mäste upphävadetaljplanen för att sedan besluta om exploateringssamverkan och därefter pä 1985/86:1 208 nyil anta delaljplanen, föreslär jag atl en möjlighetöppnas atl även i 10 Plangenoin- delaljplanens form besluta om exploateringssamverkan, förande to.3.2 .Avgränsning av samverkansomrädel m. m. Avgränsningen av det område inomvilket samverkan skall ske, är en viktig fråga när områdesbestämmelserna ellerdelaljplanen beslulas. Gränsdragningen har direkt betydelse för vilkafastigheter som får möjlighet all delta i exploateringen och som därmed kan fädel av företagets avkastning. Eftersom exploateringssamverkan i första hand börses som etl medel atl genomföra kommunala planintentioner, bör gränserna församverkansomrädel som jag anförde bestämmas utifrån planmässiga principer,dvs, efter vad som är lämpligt att planlägga i elt sammanhang. Därvid bör ocksäenskildas iniressen tillbörligen beakias.