prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — (därav kostnader för syste- (27 440 000) Kurser m.m. för hälso- och sjukvårdspersonal med ut- /.Vidareutbildning av läkare och tandläkare Enöversyn av läkarnas vidareutbildning beräknas vaia klar /87. Ettförändrat vidareulbildningssystem kan genomföras tidigast därefter.En ändring berör därför inle budgelårel 1986/87. Antalet avlagda examina för läkare beräknastill omkring 950 un- Prop. 1985/86:100 der . Dessutomtillkommer ca 100-150 läkare med utland- Bil. 7 ska examina . Medel beräknas för ca 260 vidareutbildningskurserför läkare om vardera med ca 25 deltagare i varje kurs. Varje kursberäknas kosla ca . Efterfrågan på kursplatser har inte kunnattillgodoses under en följd av år. Läkarna har i vissa fall fått svårigheter althinna genomgå föreskrivna kurser innan tjänstgöringen genomförts. 260 kurserbehövs med hänsyn till löpande behov. Härutöver bör 20 extra kurser sältas in.På delta sätt kan undvikas att läkarna hindras från att få specialistkompetensgenom bristen på kurser. begär därför medgivande all av enförväntad reservation få ta i anspråk ytterhgare . lill 20 kurser. Antaletdeltagare i en centralt utformad kunskapskontroll, som skall avslutaallmäntjänstgöringen (AT) för tandläkare, beräknas bli 400 . Materialkostnadernaför provet jämte porto m.m. beräknas bli ca . 2.Efterutbiidningskurser för allmänläkare m.fl. Medel beräknas för följandekurser. Efterutbildninginom långvårdsmedicin Efterutbildning i miljömedicin m.m. Kurs i kliniskläkemedelsprövning Efterutbildning i medicinsk rehabilitering m.m.Efterutbildning i rättsmedicin Utbildning i mammografi Utbildningen i mammografiavser läkare och röntgenassislenter. Kurser m.m. förhälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning. Socialstyrelsenanordnar en individuell utbildning av tandläkare med utländsk utbildning vidodontologisk fakultet utanför den ordinarie fakultetsundervisningen (120 000kr.). Kurs i svenska medicinalförfattningar hålls i isocialstyrelsens regi (). Kursen är obUgatorisk för svensktandläkarlegitimation. Föratt underlätta anpassningen fill den svenska arbetsmarknaden för invandrade tandteknikermed utländsk ulbildning föreslås all en filläggsut-bildning med individuellutformning anordnas. Ca 20 tandtekniker beräknas behöva genomgå sådanutbildning. Två förkunskapsprov för läkare med utländskulbildning avses bli anordnade (. Kurser i svenska språket anordnas i samarbete medföreningen vid i enligt avtal. Ca 300 obligatoriska språkprov beräknas kosla Prop. 1985/86:100 250 000 kr. Kurser i medicinalförfattningar m.m. avses blianordnade för läkare (. ), sjuksköterskor med examen från nordisktland (. ), sjuksköterskor med utomnordisk examen (.) samtsjukgymnaster (). Sjuksköterskor med nordisk examen får i vissa fallrätt till sfi-pendier, vilket inräknats i kostnaden. Kunskapsprov i olika medicinska ämnen anordnas tvågånger för sjuksköterskor med utomnordisk utbildning, vilket beräknaskosta . Särskilt prov i svensk medicinallagstiftning avläggs avbarnmorskor och distriktssköterskor med nordisk utbildning för att de skallkunna få svensk legitimation resp. behörighet. Proven anordnas av vårdhögskolani på uppdrag av . Sjukgymnaster med utomnordisk utbildning genomgår ett särskiltprov i klinisk fysioterapi (. För barnmorskor med utomnordisk utbildning anordnasen kurs och elt kunskapsprov vid (). Ca 15 psykologermed utländsk utbildning beräknas begära svensk legifimation. Ca 10behöver bedömas av institution vid högskola med psykologulbildning ä . Utbildningen måste som regel kompletteras i ämnena svensksocialkunskap och sociallagstiftning. För en kurs beräknas . Socialstyrelsenavser alt anordna tre regionala konferenser inom området hälsovård för mödraroch barn för att informera och få en återkoppUng av konkreta problem på fältet(). Vidare planerar all anordna seminarierbelräffande såväl samarbelel kring patienter inom lång-fidssjukvården (50 000kr.) som svåra hjärnskador (.) samt ett symposium om inkonlinens (.) och tre konferenser 2000 (. ).Socialstyrelsen ämnar också ordna två konferenser rörande primärvårdensförebyggande arbete (. Seminarier anordnas för att skallkunna informera om vad som pågår inom olika verksamhetsområden och fådel av seminariedeltagarnas kunskaper. Universitets-och högskoleämbetet har lagt fram förslag om påbyggnadsutbildning försjukgymnaster alt starta /87. avser därförlägga ner den efterutbildning för sjukgymnaster, som styrelsen hillillsanordnat. Chefen för kommer atlsenare denna dag förorda all en påbyggnadslinje i sjukgymnastik inrättas iSlockholm och den 1 juli 1986.Socialstyrelsen kan därvid lägga ner sin hittillsvarande efterul- Prop.1985/86:100 bildning för sjukgymnaster. Jag beräknar därför inte medel fördenna för Bil. 7 /87. har större reservationer av medelbildats under anslaget vid utgången av budgetåret. har uppgivitatt detta berott på att kursverksamheten i många fall anordnas genombeställningar. Den ekonomiska slutuppgörelsen har därefter dröjt till ettstycke in på nästa budgetår. Jag finner det vara mindre ändamålsenligt att förvarje enskilt budgetår beräkna mer medel under anslaget än vad somerfarenhetsmässigt förbrukas. Jag avser därför atl föreslå regeringen altbesluta atl 9 milj. kr. av reservationen till /86 förs övertill reservationsanslaget A 2 Kommittéer m.m. Jag är vidare tveksam om det riktiga i atl statenskall generellt utge traktamenten och reseersättningar lill dellagarna ividareutbildningskurser för läkare. I varje fall bör kostnaden begränsas. Jagämnar därför föreslå regeringen att besluta alt denna kostnad får uppgå tillhögst . för /87. 1 förhållande till vadsocialstyrelsen beräknat innebär delta en besparing för nämnda budgetår med . Del får ankomma på alt göra de överväganden och vidtade åtgärder som behövs för alt kostnadsramen skall kunna hållas. Jag beräknade medel till vissa extra kurser inomvidareutbildningen för läkare under /86 för atl en eftersläpningskulle kunna inhämtas när det gällde läkarnas dellagande i de kurser, som ärobligatoriska för specialistkompetens (prop. 1985/86:100, bil. 7 s. 104, SoU19, rskr. föreslår att ett antal extra vidareutbildningskurseranordnas även under /87 av samma skäl. Jag beräknar såsom enengångsanvisning . till ifrågavarande kurser. Nuvarande system för vidareutbildningen av läkarehar gällt alltsedan år 1969 (prop 1969:35, SU 83, rskr. Utbildningen börnu anpassas fill de krav, som hälso- och sjukvården ställer . En särskildutredare har fill-kallats i början av är 1985 med uppgift att se över läkarnasspecialistutbildning m.m. Utredningsmannen kan beräknas komma att lägga framsina förslag . Regeringen har medgivit att fåranvända vissa tillgängliga medel under anslaget för att bestrida kostnader förefterutbildning i mammografi för läkare och röntgenassislenter underinnevarande budgetår. beräknas förutbildning i mammografi under /87. Jag godlar detta förslag.Till denna utbildning och fill annal lillfälUgl behov avefterutbiidningskurser, t.ex. viss utbildning beträffande sjukdomen AIDS,beräknar jag såsom en engångsanvisning sammanlagt . Med hänvisning fill sammanställningen föreslår jagall anslaget las upp med . Jaghemställer all regeringen föreslår alt fill Vidareutbildning av läkare m.m. /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:100 Bil. Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-ochsjukvård i krig Reservation 126 403 000 Från anslaget bekostas utgifter för investeringar iberedskapslager m.m. för den civila hälso- och sjukvården i krig. Vidarebekostas från anslaget utbildning av personal som skall tjänstgöra inom dencivila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Beräknad ändring 1986/87 Anskaffning av utrustning m.m. + 1 420 000 - 2 600 000 Beredskapslagring av läkemedel. -H 3 480 000 -H 2 100 000 Ulbildning av personal för den civila hälso- och sjukvårdens krigs- -F 343 000 Bidrag till Svenska röda korset och kvinnliga bilkåris- -1- 157 000 + 8 864 000 -1- 6 205 000 -1- 8 864 000 Planeringen för hälso- och sjukvården,samt hälsoskyddet i krig utgår från den inriktning som anges i1982 års försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 5) och har redovisats iprogramplan för perioden - 1991 enligt regeringens anvisningar . Styrelsenföreslår i sin anslagsframslällning bl.a. följande: Medel för anskaffning av sjukvårdsulrustningberäknas fill 10,0 milj. kr. och 8,9 milj. kr. för ersättning till sjukvårdshuvudmännen för genomförda ändringsarbeten i byggnader avsedda för operafionsannex m.m. (+ 1 420 000). Styrelsen hemsläller vidare ombeställningsbemyndigande /88 -1988/89 på 10 milj. kr. Försörjningsberedskapenavseende läkemedel fortsätter att omstruktureras enligt den inriklning molkrigsfallsbehovel som gavs försvarsbeslut (-1- 446 000). Uppbyggnaden avförbrukningsmaterielberedskapen sker enligt de av- tal som träffas mellanstaten och varje enskild sjukvårdshuvudman. Då an- Prop. skaffningen avförbrukningsmateriel genom sjukvårdshuvudmännens för- Bil. sorg endast inletts ibegränsad omfattning under /85 är den ingående reservationen stor. Medelsbehovet för anskaffning av sjukvårdsmateriel enligt försvarsbeslutet uppgår lill ca 46,5 milj. kr. (-1- . Utbildningsinsatserna inriktasi större utsträckning på att ta fram utbildningsplaner, materiel och övriglunderlag som kan underiätta för sjukvårdshuvudmännen m.fl. atl svara för ochgenomföra utbildning på regional och lokal nivå (-(- . Som utbildningsmyndighet förvapenfria tjänstepliktiga inom hälso-och sjukvårdsområdet räknarsocialstyrelsen med att inkalla ca 350 vapenfria tjänstepliktiga igrundutbildning (-(- . För räkningutbildar Svenska röda korset civilsamariler för placering inom den civilasjukvårdens krigsorganisafion i försia hand hemsjukvården och personal förkrigsblodceniraler. kvinnliga bilkårers riksförbund utbildarbilförare för sjuktransporter. Styrelsen hemställer vidare om bidrag förutbildning av frivillig sambandpersonal som skall genomföras av (-1- . försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 5,FöU 18, rskr. 374) har statsmakterna gett en långsiktig inriklning av denfortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården, hälsoskyddet samlsocialtjänsten i krig. Det förutsattes också i beslutet alt programansvaretför civilförsvarets sjukvårdsplutoner skulle föras över till socialstyrelsen.Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet har jag beräknat medel föralt sjukvårdsplulonerna förs över fill ansvarsområden från den1 . Dessa ställs i en krigssituation till sjukvårdshuvudmännensförfogande. Regeringen godkände enöverenskommelse som träffats med företrädare för i bl.a. hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap med sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär.Överenskommelsen innebär alt sjukvårdshuvudmännen åt staten lagrar ochomsätter materiel av särskild betydelse i krig. Statens förhandlingsnämndväntas innevarande budgetår ha tecknat avtal om sådan lagring med samlliga sjukvårdshuvudmän.Det innebär att föreliggande reservation under anslaget i huvudsak kommer atttas i anspråk. Med beaktande av reservationen har jag beräknat medel med utgångspunkti gällande försvarsbeslut. Jag har därvid prioriterat anskaffning av förbrukningsmaterieloch utbildning av personal. En särskild arbetsgrupp inom harhaft i uppdrag alt när mare klargöra de förutsättningar som bör gälla för atl bl.a. decentralisera beredskapsuppgifler från till sjukvårdshuvudmännen saml att också pröva de förslag som utredningen om sjukvården i krig redovisat i betänkandet (SOU 1982:42) Utbildning för hälso- och sjukvård vid kata strofer och i krig. Arbetsgruppen har avslutat sitt arbete. Berednin gen av arbetsgruppens förslag pågår inom . ' Med hänvisning fill sammanställningen beräknar jag anslaget till . 1985/86:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvård i krig för budgelårel 1986/87 anvisa ettreservationsanslag av . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Frånanslaget bekostas förvaring och underhåll av beredskapsutrusining samt drift avberedskapslager av läkemedel m.m. för den civila hälso-och sjukvårdenskrigsorganisation. Beräknad ändring 1986/87 Förvaring och underhäll av ut- -1- 805 000 -1- 105 000 + 4 660 000 -t- 2 449 000 -1- 2 370 000 -1- 1 600 000 Ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för vissa planläggnings- -t- 255 000 Sjukvårdens skydd i krig -H 140 000 -t- 8 330 000 -1- 3 699 000 Styrelsenföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Driftkostnaderna för s.k.varaktig sjukvårdsulrustning består huvudsakligen av hyror och underhåll avförrådslokaler, frakter, löner till förrådspersonal, arvoden tillförrådsredogörare samt kostnader för underhåll av utrustningen. Anslagspostenbelaslas också med kostnader för databaserad maierielredovisning (-1- 805 000kr. Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel m.m. har beräknals efler samråd medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Del investerade kapitalet uppgick till152 milj. kr. Till detta kommer beräknad investering /86 med ca 20 milj. kr., vilkel lillsammans blir ca 172 milj.kr. Ränta på investerat kapital är den slörsta delkostnaden. Driftkostnaderför sera och vaccinlagring vid SBL ingår också i del-poslen (-H . Styrelsen har beräknatdriftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enligt de avtalsom träffals med sjukvårdshuvudmännen (-1- . avser alt fr.o.m. kalenderåret 1986genomföra elt nyll Prop. 1985/86:100 statsbidragssystem för ersällning lill huvudmännen för planläggning. met bygger på ell fasl belopp lill varje huvudman ochdärutöver elt rörligt belopp som varierar beroende på krigsorganisationenssloriek hos respektive huvudman. Utrednings- och projektarbetetför sjukvårdens skydd i krig års försvarsbeslut genomförs i samverkan mellan styrelsen och civilförsvars styrelsen. har ansvaret för den centrala projeklledningsfunk- tionen samt för atl genomföra det inventeringsarbete m.m. som skall ligga fill grund för inriklningen och prioriteringen av olika former av skydd. En slutrapport redovisas under /86. Kompletterande underiag inför försvarsbeslutet måste tas fram under /87 {-¥ . Driftkostnaderna för hälso- ochsjukvårdens försörjningsberedskap är beroende av de investeringar som görsunder del föregående anslaget. Med hänvisning fill sammanställningen beräknarjag anslaget lill . Jag hemställer all regeringen föreslår att till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /87 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till undervisningssjukhus m.m. 1984/85 Utgift 1 126 262 036' 1985/86 Anslag 1 100 025 000' ' Härav avser15 . bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare. Från anslaget utgår drift- ochinvesteringsersättningar till huvudmännen för undervisningssjukhusen enligtavtal om läkarutbildning och forskning inom de kliniska ämnesområdena.Ersättning utgår även till viss annan verksamhet på undervisningssjukhusensområden m.m. Jag har i det föregående beräknatmedel för bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare under anslaget E 19,Bidrag till allmän sjukvård m.m. Avtal om samarbete omläkarutbildning och forskning har träffats med vissa sjukvårdshuvudmän att gälla (prop, 1984/85:28, SoU 7, rskr. Överenskommelse har vidare träffats om slallig driflersättning en ligt 8 § samarbetsavtalet för och för (prop. 1984/85:135. SoU 25. rskr. Förhandlingar pågår nu om en uppgörelse, som också berör frågan om driftersättningar till berörda sjukvårdshuvudmän för tiden . Jag avser att föreslå regeringen att senare under 109 lägga fram en propositionvari en sådan uppgörelse kan komma att redovi- Prop. 1985/86:100 sas. Jag vill erinra om atl chefen förutbildningsdepartementet i prop. 1985/86:68 om ändrat huvudmannaskap förtandvården vid i bl.a. har framhållit att vissa drift- ochinvesteringsersättningar - som skall utgå enligt de med företrädare förVästerbottens läns landstingskommun träffade avtalen om samarbete omtandläkarutbildning och forskning i och om ekonomisk reglering i sambandmed ändrat huvudmannaskap för tandvården vid i - börbestridas från förslagsanslaget Bidrag till undervisningssjukhus m.m. Jagåterkommer till medelsbehovet för ifrågavarande ändamål vid min anmälan avfrågan om medelsanvisning för /87. I avvaktan på resultatet av förhandlingarna m.m.förordar jag alt anslaget tas upp med 1 . Jaghemställer att regeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Bidrag till undervisningssjukhus m.m. för /87 beräkna ellförslagsanslag av 1 . F. Omsorg om barn och ungdom Prop. Ril 7 Barnomsorgen intar en central plats isamhällets service till barnfamiljerna. Denär viktig för barnen och för föräldrarnas möjligheter atl förena förvärvsarbeteeller studier med vård och ansvar för barn. Barnomsorgen är en kommunaluppgift. har det skett en kraftigulbyggnad av den kommunala barnomsorgen. ökadeantalet barn i daghem, fritidshem och familjedaghem med drygl ca 118 000 ellernärmare . beräknas av samfiiga förskolebarn iåldrarna få del av den kommunala barnomsorgen i form av daghem,familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola. Följande sammanställning visar utvecklingen avanlalet barn i den kommunala barnomsorgen . För åren1985 och 1986 har ökningen beräknats utifrån kommunernas ulbyggnadsplaner samlmed hänsyn till det anordningsbidrag som lämnas under budgelårel 1985/86. 90 200 35 300 103 200 46 700 108 800 49 000 111 400 50 100 Ett nytt statsbidragssystem 1984. Enligt della system ulgår elt bidrag per barn som ärinskrivet i daghem, fritidshem och familjedaghem saml ett bidrag perårsarbetare i daghem och fritidshem. Ett särskilt bidrag utgår för barn medbehov av särskilt stöd beräknat i förhållande lill antalet inskrivna barn ikommunala daghem och fritidshem. Vidare utgår bidrag fill den öppna förskolan. har på grundval av förslag ipropositionen (1984/85:209) om förskola för alla barn (SoU 1985/86:5, rskr. 27)beslutat om principerna för att förverkliga en rätt för alla barn alt della ikommunal barnomsorgsverksamhet från ett och till dess debörjar skolan. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar ellerstuderar skall rätten avse plats i kommunalt daghem, föräldrakooperaliv ellerkommunalt familjedaghem. För barn som är i familjedaghem eller vars föräldrarär hemarbetande skall rätten dessutom gälla dellagande i öppen förskola ellerplats i deltidsgrupp. Den angivna målsättningen skall främjas genom enplanmässig utbyggnad som innebär alt barnomsorgen för alla barn i åldern 11/2-7år år fullt utbyggd . Föratt underlätta utbyggnaden har beslutat om vissa generella 111 höjningar av nuvarandestatsbidrag till barnomsorgen. Vidare införs stats- Prop. 1985/86:100bidrag för deltidsgruppernas verksamhet. Förändringarna i bidragssystemet Bil. 7 gäller från . Statsbidrag kan även utgå lill allernalivabarnomsorgsformer under förutsättning att dessa finns upptagna i kommunensbarnomsorgsplan och alt den som driver sådant daghem eller fritidshem är ensammanslutning av föräldrar som gemensaml tar ansvaret för sina egna barneller har anknytning lill en ideell organisation. Bidraget utgår även i dessafall per inskrivet barn i daghem och fritidshem. Enligt nyligenfattade beslul om förskola för alla barn ulgår från även ettbidrag per årsarbetare i dessa daghem eller fritidshem. Etl tillfälligt anordningsbidrag ulgår vidare peravdelning i nybyggda eller ombyggda daghem eller fritidshem. En förutsättningär härvid att byggnationen har igångsatts efter men före den1 . I slalsbidragel till kommunernas barnomsorg avsättsårligen medel för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen. Dessamedel fördelas av regeringen. Projekt av detia slag bedrivs f.n. i ca 175kommuner. Av de 60 milj. kr. som anslagits för budgeiåren1984/85 och 1985/86 har fram drygt 50 milj. kr. fördelatspå 375 projekt. Projeklen omfattar bl.a. pedagogiskt innehåll i barnomsorgen,utarbetande av kommunala riktlinjer för verksamheten, möjligheter till bättreresursutnyttjande, förbättring och ulveckling av ledningsfunktioner i daghemoch fritidshem, utveckling av verksamheten i familjedaghem, föräldramedver-kan,samverkan förskola-lågstadium och särskilda insatser för invandrarbarn. Vidarehar, i syfte alt stimulera pojkars och flickors intresse för teknik, avsatts3,3 milj. kr. av utvecklingsmedlen för projekt som gäller teknik i förskolan. Det statliga slödel till kommunernas barnomsorg kanför nästa budgelår beräknas till sammanlagt 8 490 milj. kr., vilkel jämfört medinnevarande budgelår innebär en anslagsökning med ca 1 060 milj. kr. Denna kostnadsökningär betydligt slörre än vad som lidigare beräknats. Regeringen har givitriksrevisionsverket i uppdrag atl analysera orsakerna till detta. Uppdragetskall redovisas lill regeringen . Härtill kommer medel frånbostadshuvudtiteln som utgår i form av statliga bostadslån till förskolor ochfritidshem. Statsbidragssystemet finansieras genom ensocialavgift från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften uppgår till 2,2 %av avgiftsunderlaget. har i samband med behandlingen avpropositionen (1984/85:209) om förskola för alla barn även slagit fasl vissagrundläggande principer för verksamheten i förskolor (daghem, delfidsgrupp ochöppen förskola) och familjedaghem. Därvid anförs att för mål och innehåll ibarnomsorgens förskoleverksamhet skall finnas en gemensam ram för hela landeli form av ett pedagogiskt program för förskolan. arbelar medatl utveckla elt sådant program, som kommer alt redovisas under år 1986.Socialstyrelsen avser dessulom redovisa ett förslag till arbetsplan förfamiljedaghemmen och ell pedagogiskt program 1987, Kommunernaskall enligt 14 § socialtjänstlagen (1980:620) anvisa plats i 112 förskolaför barn fr.o.m. höstterminen det år då barnet fyller . Verk- Prop.1985/86:100 samheten i dessa deltidsgrupper har inte varilstatsbidragsberättigad. 7 beslut om förskola för alla barnomfattar även deltidsgruppernas verksamhet. För all uppnå den ulbyggnad somerfordras för full behovstäckning fram införs därför etlstatsbidrag för deltidsgrupper i form av årsarbetarbidrag för personal från den1 . Utbyggnaden av den öppna förskolanhar fortsatt och den är fr.o.m. en statsbidragsberätligadverksamhet. Från ulgår statsbidraget i form avårsarbetarbidrag i stället för som tidigare i form av bidrag per enhet.Riksdagens beslut om förskola för alla barn innebär även att den öppnaförskolan får en alllmer betydelsefull roll som elt led i att ge förskolebarn ifamiljedaghem eller barn som är hemma hos en förälder tillgång till enpedagogiskt inriktad verksamhet. Den öppna förskolan har visat sig spela enväsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellan människor ibostadsområdena. Den ulgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan ochföräldrautbildning och är ett stöd för dagbarnvår-darna i deras arbeie. Ibörjan av fanns det 710 öppna förskolor i landet. Under år 1985beräknas ytterligare 50 öppna förskolor komma all inrättas. har under våren1985 fullföljt regeringens uppdrag () att sammanställa erfarenheteroch finna modeller för verksamheten inom barnomsorgen som är anpassade tillmorgondagens behov av en god barnomsorg. Etl särskilt statsbidrag utgår tillkommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget ulgår för fem- ochsexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen. För varjebidragsberättigat barn som deltar i grupp där hemspråksträning bedrivs minslfyra limmar utgår bidrag med . Från gäller vissapreciseringar i fråga om hemspråksträningen i förskolan. Detla innebär bl.a.alt hemspråksträning endast skall ges i det språk som är barnets dagligaumgängesspråk i hemmet med minst en förälder/vårdnadshavare. Undantag gällerdock för adoptivbarn med annat modersmål än svenska och för samiska barn.Hemspråksstödet gäller vanligtvis endast elt språk. har i sittslutbetänkande (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen gjort en översyn avfritidshemsverksamhetens innehåll, organisation och samordning med övrigverksamhel för yngre skolbarn. Betänkandet har remissbehandlats. I betänkandetföreslås bl.a, vissa förändringar i stalsbidragssystemet. Min avsikt är atl föreslåregeringen att överlämna en proposition till omolika frågor inom skolbarnsomsorgen.