prop · G903178 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1985/86: 178 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år1985 1985/86: 178 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet saml överlämnar en i utdragetangiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten är 1985. Riksdagen1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , , Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1985 Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrollerasav statsmakterna. Tillverkningoch tillhandahållande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983:1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och förordningen (1983:1036) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft den I januari 1984.Lagen ersatte därvid äldre lagsliftning, ursprungligen frän . Ilagen föreskrivs all tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringenstillstånd. Vidare krävs tillstånd för atl försälja, utbjuda mot vederlag ellerförmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod förframställning av sådan materiel. Regeringen fär förena tillståndet med villkorsamt med kontroll- och ordningsbestämmelser. Föratt möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmaterielinrättades krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inomutrikesdepartementets handelsavdelning. Som etl led i kontrollarbetet är berördaföretag skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverkning resp.försäljning av krigsmateriel. Statligamyndigheter såsom står inte under KMLs kontroll och har ingenredovisningsskyldighet. KMI får ändock uppgifter om de statligatillverkarnas export. Pågrundval av uppgifterna från de privata och statliga förelagen upprättar KMI statisfik.Delta sker årsvis. Arbetet med statistiken är med hittillsvarande rutinerslutfört efter kalenderårels slut. Vid övergången tillautomatisk databehandling kommer liden att kunna förkortas. ISverige råder etl generellt förbud mot export av krigsmateriel.Regeringen kan dock medge undantag (dispens) från förbudet, Atl en vissutförsel på detta säll tilläts har sin grund i vår säkerhetspolitik och dendärav betingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörjningsgradmed avseende på krigsmateriel. Reglernaom krigsmalerielexporl återfinns i lagen (1982:513) om förbud mol utförsel av krigsmateriel, m, m. och dithörande förordning (1982: 1062), Båda författningarna trädde i kraft den 1januari 1983, Skr. 1985/86: 178 Genom utförsellagen krävs sålunda tillstånd till utförselav varor som utgör krigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses medkrigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också förtillverkare av krigsmateriel att till någon utom riket upplåta eller överiåta tillverk-ningsrällighelerm,m, till materielen. Vidare krävs tillstånd att inom riket bedriva militärtinriktad utbildning av utländska medborgare, Beslul i ärenden rörande dispens från utförselförbudetfattas som sagts av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI, Närasamråd sker därvid med politiska avdelning,försvarsdepartementet och i vissa fall med industridepartementet. I ärendensom inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt harutrikeshandelsministern bemyndigats atl fatta dispensbesluten. har (prop. 1971:146, UU 21, rskr, 343)fastslagit och sedermera genom godkännandet av proposition med förslag lill lagom förbud mot utförsel av krigsmateriel, m, m, bekräftat de rikllinjer somskall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop, 1981/82: 196, UU 26, rskr,345), Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem avprincipiell karaktär och tillslåndsprövningen innebär ofta en synneriigen grannlagauppgift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillslåndsprövningenså att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligtatt prövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse.Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden avstörte vikt överiägga med uirikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissautförselärenden rörande krigsmateriej är av den arten att överläggning mednämnden erfordras. Även om inte sådana överläggningar behövs, har del likvälansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredareförankring än i regeringen. beslutade på grundval avpropositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmalerielexporlatl en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU1984/85:5, rskr, 61). Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta påparlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i febmari 1985. Den har under årethållit åtta sammanträden. Enligt sin instruktion har nämnden till uppgift attlämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelseav krigsmaterielinspeklören som också leder sammanträdena. Det ankommer påinspektören att redovisa samrådet till det föredragande slatsrådet. Nämndens tillkomst har inneburit alt omfattningen av deärenden som görs till föremål för ökat samråd har breddats och att uirikesnämndenkunnat avlastas vissa ärenden, dock självfallet inte sådana som regeringenenligt grundlagen har att överiägga med uirikesnämnden om. Genom de relativttäta, regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter också enfortlöpande insyn i regeringens handläggning av de frågor som rör krigsmaterielexport. I nyssnämnda proposition uttalade regeringen även sinavsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. ti /86. Rättelse: S, 10 rad 4 () i tabell vänsterspaltTillkommer: 11 188 Härigenomskulle förses med en samlad information om krigs- Skr. 1985/86:178 materielexporten som underlag skulle ges för en breddning av denallmänna debatten, I enlighet härmed förelade regeringen enskrivelse (1984/85: 223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenunder , Inom KMI har utarbetats en redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenunder , Redogörelsen bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga. Av den statistiska redovisningen framgår bl, a. att densvenska exporten av krigsmateriel uppgick till 2 137,4 milj, kr.mot 2 177,9 milj. kr. Det innebär räknat priser enminskning med 7,. Krigsmalerielexportens andel av den totala exportenutgjorde 0,mot 0,för . Sedd över liden ligger den svenska krigsmaterielexportenpå en stabil nivå, omkring en procent av totala export. Vad gäller krigsmalerielexportens geografiska spridningkan konstateras att har sålt krigsmateriel länder. Uppdelade på regioner dominerar med cirka hälftenav värdet av leveranserna. har de nordiska länderna mottagit enstörte del av exporten till de västeuropeiska länderna . När del gäller värdet av krigsmalerielexportens fördelningpä olika huvudområden är vapen och ammunition den dominerande kategorin. Dennakategori omfattar ett rikt register av den vapen- och ammunitionslillverk-ningsom förekommer i . Även krut- och sprängämnen samt "övrigmateriel", vilken innefattar bl.a. elektronisk apparatur, ärbetydelsefulla exportvaror på den västeuropeiska marknaden. En hög självförsörjningsgrad när det gällerförsvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. Påviktiga försvarsmate-rielområden måste därför ha en inhemskproduktionskapacitet. Härom råder en bred enighet. Det svenska försvaret äremellertid en alllför liten avnämare för atl den inhemska industrin skall kunnafå den bredd och effektivitet som är nödvändig. De svenskaförsvarsbeställningarna kan exempelvis i regel inte ge kontinuitet iproduktionen. Vi måste därför tillåta en export av försvarsmateriel frånSverige för att kunna hålla uppe produktionskapaciteten och den tekniskautvecklingsnivån. Även härom råder en bred politisk enighet. Men villkoret år att delta sker med en betydande restriktivitetoch i enlighet med de riktlinjer som har uppställt. Allvarliga misstankar har riktats mot alt en del krigsmaterielleveranserfrån inte skett i enlighet med gällande bestämmelser. Sedan en längretid utreds dessa misstankar av polis- och tullmyndigheter. Dennaförundersökning pågår fortfarande. har regeringen tillkallat en särskildutredare med uppgift att företa en kartläggning och genomgång av svenskutlandsverksamhet på krigsmaterielområdet (UD 1985:03, Dir. 1985: 28). Till ulredarehar förordnats landshövdingen i , . Inomutrikesdepartementets handelsavdelning görs vidare en intern ge nomgång av KMLs kontroll- och handläggningsmtiner m. m. , Närresultaten av de pågående utredningarna föreligger kommer jag all Skr.1985/86: 178 redovisa de ålgärder som kan visa sig vara påkallade. Del är somregeringen tidigare framhållit ett oeftergivligt krav att företagenrespekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten somskärptes sä sent som , Jag hemställer all regeringen dels bereder lillfälle alt la del av vad jag haranföri i det föregående, dds till överlämnar redogörelsen för den svenskakrigsmaterielexporten , Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar i enlighet med hans hemställan. Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer noga utvecklingen av den svenska tillverkningen, försäljningen ochexporten av krigsmateriel. De företag som har lillslånd atl bedriva verksamhetpå krigsmaterielområdet - omkring 120 stycken, varav ettsextiotal är aktiva - är skyldiga atl lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI.Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annal sättanalyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvid tas frampresenteras för regeringen i inspektionens årsberättelse som normalt avlämnasunder juni månad. I propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd ifrågor som rör krigsmalerielexporl uttalade regeringen sin avsikt all varje årlämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Iregeringens skrivelse (1984/85:223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1984 gavs tillfälle att ta del av KMLs statistiki enlighet med intentionerna i ovannämnda proposition. Föreliggande promemoriaredogör för den svenska krigsmaterielexporten . Ibudgetpropositionen lämnar uppgifl om värdet avde utförsellillslånd som har utfärdals under föregående kalenderår. Antaletinkomna ulförselärenden har legal mellan 1 500 och 2000. Denövervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltillstånd fallas avregeringen. I ärenden som inte avser utförsel i störte omfattning eller inte ärav större vikt fär det statsråd som har lill uppgift att föredra ärenden omutförsel av krigsmateriel meddela sådant tillslånd. Som framgår av tabell 1 harca av värdel av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut. Utförseltillstånd (försäljningar) avkrigsmateriel 1985. Avtabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförseltillståndökat med 30,, vilket omräknat lill priser innebär en ökningmed 176,2 milj. kr. ökade exporttillslånden lill de nordiskaländerna och de neutrala staterna i Euro- pa med 196,8 milj. kr. Värdet i fasta priser av beviljadeutförseltillstånd till Skr. 1985/86: 178 länder i den övriga världenminskade således med 3,jämfört med året innan. Det bör dockpåpekas att ulförseltillstånden ofta täcker en annan och längre fidsperiod änden till vilken tabelluppgifterna hänför sig. Utförseltillstånd (försäljningar) avkrigsmateriel 1985 i löpande priser och prisnivåjämte den procentuella volymförändringen. -30,5 -1-11,6 -1-30,9 ' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindexför verkstadsprodukter använts. Det förekommer många olika uppgifter om del årliga värdetav svensk krigsmaterielexport. KMLs statistik gmndar sig på de uppgifterinspektionen tar in direkl från varje exportföretag rörande värdet avlevererad materiel. Tabell 3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexportunder den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 årsprisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totalaexport. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren19761985 i löpande priser och prisnivå, m. m. -15,5 -1-16,8 -1-71,4 -1-14,5 -25,5 -16,6 -1-24,8 Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindexför verkstadsprodukter använts, Krigsmaterielens andel av vår lolala export för år 1985uppgår till 0,, dvs. en minskning i förhållande till siffror.Andelen för är 1985 ligger under genomsnittssiffran för den redovisadetioårsperioden som är 1,. Som allfid gäller attförändringar från etl år till ell annat inte ger underlag för några mer långsiktigabedömningar av utvecklingstendenser. Av tabellen framgår dock atl den svenska krigsmaterielexporten,sedd över liden, ligger på en stabil nivå, omkring en procent av Sverigestotala export. En jämförelse avtabellerna 1. 2 och 3 visar alt del sammantagna värdet av beviljade utförsellillslåndunder elt är kan skilja sig avsevärl från värdel av faktiska leveranser undersamma är. 1985/86: 178 Huvudområdetvapen och ammunition dominerar den svenska krigsmaterielexporten. Förär 1985svarar detta område för . Genomsnittssiffran för de fem närmaste föregåendeåren är . Orsaken till den minskade andelen för vapen och ammunitionberor på den kraftigt ökade försäljningen inom områdena pansrade fordon ochmilitära luftfartyg. Försäljningen av krut- och sprängämnen har däremothalverats. Fördelningen framgår av tabell 4, Värdet av svensk krigsmaterielexport i mkr.under åren 1976-1985 fördelat på sex olika huvudområden Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport) Krut- och sprängämnen samt vissa tändmedel (inkl, för civilt bruk) Pansrade fordon jämte utrustning Militära luftfartyg och delar därtill Vapen och ammunition (inkl, för jakt Krut- och sprängämnen samt vissa (inkl, för civilt bruk) Pansrade fordon jämte utrustning Militära luftfartyg och delar därtill Vapen och ammunition (inkl, för jakt och sport) Krut- och sprängämnen samt vissa (inkl, för civilt bruk) Pansrade fordon jämte utrustning Militära luftfartyg och delar därtill Kategorin övrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel,radar, under- Skr. 1985/86: 178 hälls- och lillverkningsutmstning samt - enväxande andel - elektronik. Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningenav krigsmaterielexporten och dess uppdelning på olika huvudområdenkompletteras i följande sammanställningar av exportens fördelning, dels påskilda regioner och dels på enskilda länderunder . Krigsmalerielexportens fördelning på regioner iprocent av värdet . (väst)' Av tabell 5 framgår alt fördelningen mellan de olikaregionerna i stort sett är oförändrad med undanlag för , somökat sin andel , och för , vars andel minskat . Dessa två regioners andelar av krigsmaterielexporten för år1985 ansluter väl till genomsnittet för den redovisade tioårsperioden. Tabelleni sin helhet visar att tämligen starka fluktuationer kan förekomma vid enjämförelse mellan två enstaka år. Del är således inte möjligt alt dra någrasäkra slutsatser om tendenser vid en sådan jämförelse. (123 641) (35 255) (85 045) (55 120) (63 742) (293 740) (34 707) (2177 926) Tabell 6.Exporten i tkr. av krigsmateriel fördelad på länder (inom parentes exportenår 1984). Skr.1985/86: 178 Under år1985 omfattade exporten 40 länder mot 1984. Till länder med låga värdenhar exporten huvudsakligen bestått av enstaka vapen för jakt eller sport ochammunition till sådana vapen. Exporten till de nordiska ländema har ökatbetydligt som framgår av tabell 6. Sammanlagt är ökningen 345 milj. kr.Motsvarande ökning uppgick till 136 milj. kr. Genomdessa ökningar har och kommit att inta första resp. tredje platsbland de länder som är mottagare av svensk krigsmaterielexport. Andra länder iVästeuropa som visar en ökning av någon betydelse är ochGrekland medan exporten till , och minskatunder . För vidkommande kan noteras atl exporten tillCanada fördubblats medan den sjunkit fill . Exporten till har i absolula tal ökat under år1985. Här svarar för den största ökningen. Exporten till denna regionbestår i allt väsentligt av luftvärnsutmstning. Avtabell 6 framgår vidare alt exporten till ö'kat . Skr.1985/86: 178 Ökningen innefattar främst export till . Till Indonesienhar exporten däremot minskat med nästan två tredjedelar. Utförseln lill detta landär elt fullföljande av åtaganden som hänger samman med tidigareluftvärnsförsäljningar. Vidare kan noteras atl det i denna region tillkommittvå nya mottagarländer, nämligen och . Exporten lill den sistnämndastaten utgörs av materiel för bevakning av kust- och havsområden och lillNepal av materiel av sådan typ som används av dess FN-styrka. IAfrika intar den dominerande ställningen inom regionen. Exporten dithar dock minskat lill en tredjedel av värdet för är 1984. Såvitt avser Ghanautgörs den levererade materielen av utrustning för marin bevakning. Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m. Underår 1985 har regeringen i tre fall lämnat lillslånd lill upplåtelse av fillverkningsrältigheterutom riket. Dessa gäller för tillverkning i , och Norge.Prövningen av ärenden rörande licenser sker pä samma sätl som när det gäller exportav materielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillslånd tillexport av krigsmateriel, görs en genomgäng av relevanta delar av licensavtalet.Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dessutsträckning i tiden, reexportklausuler m. m. Detfinns ca 50 exportörer av krigsmateriel i . Av dessa ärca 15 mindre företag med tillslånd att handla med jakt- och sportskyttevapen.Tillsammans exporterade dessa förelag för 1,5 milj. kr. Undersamma tid exporterade 18 företag för mer än 1 milj. kr. Defrämsta exportföretagen är AB och . är detojämförligt största. Tillsammans svarade de två företagen för av densvenska krigsmaterielexporten . har under en rad av årandelen för och varit . Elektronikindustrier ABkommer närmast efter dessa båda dominerande företag följt av försvaretsmaterielverk. Dessa fyra exporterade för mer än 100 milj, kr, vardera, I intervalletmellan 50 och 100 milj, kr. återfinns fyra förelag, nämligen AB , , och . harexporterat för mellan 10 och 50 milj. kr. Dessa är ,, FFV Aerotech, , och SA MarineAB. De övriga exportörerna med en export överstigande 1 milj. kr. är , , och ElektronikAB. Tillsammans svarade dessa18 företag för 99,av den svenska krigs materielexporten .