prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — En del andra frågor som tagits upp av invandrarpolitiska kommittén och som inte redan har beretts i annat sammanhang kommer också atl behandlas i proposifionen. Jag vill i detta sammanhang nämna att statsrådet tidigare denna dag har lagt förslag om vissa ändringar i reglema för siödet till ungdomsorganisationer. Dessa ändringar innebär förbättrade möjlighe ter för ungdomsverksamheten inom vissa av invandrarnas riksorganisafio- ner. Efter förslag av invandrarpolitiska kommittén uppdrog regeringen i siu- 44 tet av åt ensärskild utredare att se över stiftelsen . 1985/86:100 ens uppgifter inom ramen för samhällsinformationen lill invandrare (dir. Bil. 12 1984:45). Ett förslag från den särskilda utredaren kommer att redovisas. <;.,. Regeringen gav i uppdrag att utredaförhållandena i invandrartäta områden. Bakgrunden är ett förslag fråninvandrarpolitiska kommittén. Kommitlén pekade på svårigheterna inom skolan ochbarnomsorgen när en hög andel utländska medborgare koncentreras till ett visstbostadsområde. : s utredning skall vara klar . Invandrarnas situation på arbetsmarknaden äroroande. har inom arbetsmarknadspolitikens ram vidtagitsåtgärder som är bättre anpassade till invandrares situation . Förnykomna flyktingar gäller fr. o. m. /84 att de skall kunnabeviljas arbetsmarknadsutbildning även om de har ett arbete men kan anses haen svag ställning på arbetsmarknaden. Inom arbetsmarknadsutbildningen finns vidarenumera olika förberedande leorefiska kurser liksom kurser där eleven kanorientera sig om olika yrken och utbildningar innan val av yrkeskurs sker.Värvning mellan t. ex. svenskundervisning och prakfiska utbildningsmoment blirallt vanligare inom arbetsmarknadsutbildningen. Möjligheten att kombinera beredskapsarbeteoch arbetsmarknadsutbildning finns numera också inom den offentliga sektorn.De av beslutade ändringarna inom kommunemas gmndutbildningför vuxna (gmndvux), som bl.a. innebär att delfidsstudier är den normalastudieformen, ger möjligheter att kombinera gmndvux med arbete eller prakfik.Införandet av ungdomslag för arbetslösa ungdomar har också medfört en kraftignedgång i antalet arbetslösa invandramngdomar. Inom arbetsmarknadspolifiken finns såledesåtskilliga instmment som i hög grad kan underiätta invandrarnas inträde påarbetsmarknaden. Därtill kommer åtgärder som vidtagits inom utbildningsområdet.Jag vill här bl. a. nämna de reformer som beslutat om inomden kommunala vuxenutbildningen. Där ges numera reguljära möjligheter tillulbildning pä hemspråk för dem som har svårt atl följa en utbildning påsvenska. Jag vill också särskilt understryka behovel av goda kunskaper isvenska för att klara sig på arbetsmarknaden. beslutade (prop.1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr 77) om den framtida ulformningen avsvenskundervisningen för vuxna invandrare. Enligt beslutet skall den nuvarandeförsöksverksamheten med svenskundervisning för vuxna invandrare (sfi) ersättasmed ett nytl system . Detla innebär att sfi skall anordnas iform av grundläggande svenskundervisning (gmnd-sfi) och påbyggnadsundervisning(påbyggnads-sfi). Systemet innebär att staten kommer att få elt ramansvar försfi. Kommunerna kommer att få elt lagstadgal ansvar för att gmnd-sfi anordnas.Undervisningen skall kunna anordnas både av kommunen själv och på kommunensuppdrag av studieförbund och folkhögskolor. Påbyggnads-sfi skall erbjudasantingen inom studieförbund eller inom arbetsmarknadsutbildningen. tillsatte dåvarande chefen förutbildningsdepartementet efter regeringens bemyndigande en organisafionskommitté (U 1985:02) 45 meduppgift alt närmare planera och lägga fram förslag om reformens Prop. 1985/86:100 genomförande (dir 1985:3). På gmndval delvis av förslag från organisa- har regeringen förelagt enproposifion (1985/86:67) med vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxnainvandrare. I propositionen föreslås dels en lag om gmndläggandesvenskundervisning för invandrare, dels en lag om ledighet för gmndläggandesvenskundervisning för invandrare. Vidare redovisas förslag tillstatsbidragssystem för gmnd-sfi samt vissa förslag om särskilda bestämmelserför påbyggnads-sfi i studieförbund. Den nya lagstiftningen samt övrigabestämmelser föreslås träda i kraft den . Chefen förutbildningsdepartementet har lidigare denna dag under åttonde huvudtitelnsanslag C5. Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. redovisat vilkaresurser som bör avsättas för grund-sfi och för påbyggnads-sfi istudieförbunden under /87. framhöll i sittslutbetänkande alt en bättre samordning mellan utbildningspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle leda till ett effektivareresursutnyttjande vad gäller åtgärder som syftar till att stärka invandrarnasmöjligheter att få arbete. Kommittén föreslog att berörda myndigheter skulle fåmöjlighet atl bedriva försöksverksamhel med olika kombinationer av åtgärder ide olika systemen. skedde på mitt initiativ samråd mellanföreträdare för kommuner, arbetsmarknadsverket, företag, fackligaorganisationer, invandrarorganisalioner m.fl. om möjligheterna till en sådansamordning som invandrarpolitiska kommittén förordat. Försöksverksamhet som syftartill en samordning av arbetsmarknads- och utbildningsinsatser bedrivs förnärvarande i , och kommuner med projektstöd frånarbetsmarknadsdepartementet. Samarbete sker mellan respektive kommun och delokala arbetsmarknadsmyndigheterna. Erfarenheter från projekten skall redovisassenast . Invandrarkvinnoma möter särskilda svårigheter ochkan ha behov av särskill stöd. har /81 bedrivitprojektarbete med och bland invandrarkvinnor. Erfarenheterna t.o.m. budgetåret1984/85 har redovisats lill regeringen i rapporten . Inom ramen för de medel som under budgetåret1985/86 disponeras för projekt som syftar fill att stärka kvinnomas ställningpå arbetsmarknaden har regeringen givit stöd lill vissa projekt som är särskiltriktade till invandrarkvinnor. Vid FN: s kvinnokonferens i i juli 1985uppmärksammades från svensk sida särskilt, invandrarkvinnornas situafion ochmöjligheter fill framför allt utbildning och arbete. Vid konferensenpresenterade en rapport om kvinnor och migrafion som i etl europeisktperspektiv belyser invandrarkvinnornas situation. Som jag anmälde budgetproposition harfrågan om anställning av tvåspråkig personal och meritvärdet av språkkunskaper vid tillsättning av statliga tjänster beretts inom som en del i programmel för den offenfiiga sektom. Regeringen har i huvudsaklig överensstämmelse med meritutredningens (C 1983:01) förslag beslutat om ändringar i bl.a. anställningsförordningen (SFS 1965:601). Ändringarna, som trädde i kraft den , innebär bl. a. att meritvärderingen tydligare skall bestäm- 46 mas av de krav en statligIjänsl ställer på innehavaren. Även om språkkunskaper redan fidigare harkunnat beaktas vid bedömningen av skickligheten, uttalas i regeringensförordningsmoliv 1985:3 särskilt att l.ex. språkkunskaper skall vägas in vidbedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänslen.I proposition (1984/85:219) om den statliga personalpolitiken har regeringenbereU tillfälle att ta del av bl. a. motiven till ändringama ianställningsförordningen. Chefen för har lidigare lagt förslag om alt ulbildning av tvåspråkiga förskollärare med spanska sommodersmål skall starta vid högskolan i . Enligtriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition (1984/85:132) om tolk-och översättamtbildning inrättas ett tolk- och över-sättarinsfitul viduniversitetet i . Det innebär aU resurserna förhögskoleutbildningen av tolkar och översättare kan användas för atl i merflexibla former tillgodose de snabbt skiftande behoven. Den nuvarandekoniaktlolkutbildningen kommer även i fortsättningen att bedrivas avstudieförbund och folkhögskolor proposition (1985/86:54) som lades fram för harregeringen föreslagit de lagändringar av radiorällslig nalur som möjliggörförsök med sändningar av finländsk TV över Slorstockholmsom rådet. Lagen ärtidsbegränsad lill utgången av i avvaktan på atl de nordiskaprogramsamarbelet via Tele-X-satellilen skall komma i gång förberederför närvarande installafion av sändamtruslning och det bör finnasförutsättningar för alt inleda sändningarna . För de finländskaintressenterna återstår att lösa vissa organisatoriska och upphovsräitsligafrågor. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inomcivildepartementet för alt bl. a. se över reglerna om statligt slöd lillinvandramas trossamfund. År1984 fick 21844 invandrare svenskl medborgarskap. Preliminära uppgifter tyderpå att antalet utlänningar som har blivit svenska medborgare är något lägreunder än . Regeringen lillsalte enparlamentarisk kommitté (A 1985:01) för att uireda frågan om dubblamedborgarskap. Kommittén skall kartlägga fördelar och nackdelar av dubbeltmedborgarskap för såvål enskilda som staten. Det gäller frågor som värnplikt,rösträtt, sociala förmåner och beskattning m.m. Kommitlén skall, om den finnerövertygande skäl alt tillåta dubbla medborgarskap i större omfatlning än ,föreslå åtgärder för alt möjliggöra detta. De intemationella aspekterna påmedborgarskapsfrågor skall också belysas av kommittén. I detta sammanhang kannämnas all en på svenskt initiativ inom tillsatt arbetsgmpp underår 1985 har avlämnat sin rapport om för- och nackdelar med dubblamedborgarskap. Arbelel med denna fråga kommer att fortsätta inom . Jag har erfarit atl chefen för finansdepartementetsenare kommer att lämna förslag till regeringen om atl återinföra en avgift vidförvärv av svenskt medborgarskap. Iregeringens senaste forskningspolitiska proposifion (prop. 1983/84:107) harinvandrar- och flyktingpolifiken angetts som etl angeläget och för nyttforskningsområde. Delegationen för invandrarforskning (DEIFO) har i april 1985redovisat ett forskningspolitiskt program för Prop.1985/86: 100 Bil. DEIFOhar också lämnat en redovisning av genomförd Prop. 1985/86: 100 och pågåendeforskning inom invandraromrädet. Etl finskl-svenskl samar- Bil. 12belsprogram vad gäller forskning om migrationen har fastställts under år 1985.Bland de nya forskningsprojekt inom invandraromrädet som har fått stöd under år1985 kan nämnas ell projeki om förtidspensioneringarnas omfattning blandinvandrare. 1985/86: 100 JÄMSTÄLLDHET MELLAN KVINNOR OCH Bil. Underdelta avsnitt behandlas jämställdhetsfrågor inom såväl arbetsmarknadsdepartementetssom övriga departements områden. En viktig förutsättning för jämställdhet mellankvinnor och män är ekonomiskt oberoende byggt på ett eget förvärvsarbete.Kvinnornas förvärvsfrekvens har ökat oavbrutet 1985 har sysselsättningen ökat mer för kvinnor än för män och kvinnoarbetslöshetenhar minskat något. Arbetsmarknaden fortsätter dock att vara könsuppdelad. Jämställdhetspolitikens mål och inriktning Detråder bred politisk enighet om jämställdhetsmålen. En rad offentliga ochenskilda organ i samhällel arbelar vart och ett inom sitt område för atlförverkliga dessa mål. är dock kvinnors och mäns villkor isamhället alltför olika. I arbetslivet tar sig detla, som regeringenutförligt redovisat i prop. 1984/85:130 om kvinnornas villkor påarbetsmarknaden (AU 18, rskr 346), bl.a. uttryck i atl kvinnor och män arbetari skilda branscher och i olika yrken, med olika lång arbetsfid och olika lön.En väsentlig uppgift i jämställdhetsarbelet är därför att verka för enarbetsmarknad där kvinnor och män i stället deltar i alla delar av arbetslivetpå lika villkor och med lika möjligheter. I regeringens polifik förjämställdhet utgör arbetet med alt förbättra kvinnornas villkor påarbetsmarknaden en central del, vilkel också särskilt understryks iregeringsdeklarationen. Jämställdhet handlar dock om människors totalalivssammanhang. Kvinnors och mäns rått till arbete på lika villkor förutsätterbl.a. elt gemensamt ansvar för arbetet med hem och barn, liksom tillgång väl utbyggd barnomsorg samt möjligheter för båda föräldrarna atl vara ledigai samband med barns födelse eller sjukdom. Att vara förälder har, inte minst urett arbetslivsperspekfiv, olika innebörd för kvinnor och män. Kvinnor planerari regel för att ett yrkesarbete skall gå att förena med föräldraansvar, medanmän främst planerar utifrån sina möjligheter och fömtsättningar i arbetslivel. För att målet jämställdhet skall kunna uppnås bördärför även män göra den avvägning mellan betalt och obetalt arbete, dvs.mellan förvärvsarbete och arbete med hem och barn, som kvinnor redan gjort. Attunderlätta för männen att förändra sin traditionella mansroll, inte minst somförälder, är därför en annan viktig utgångspunkt i regeringens politik förjämställdhet. Atl stärka kvinnornas ställning i beslutande ochrådgivande församlingar är av stor betydelse om jämställdheten mellan kvinnor och män skall kunna öka. Andelen kvinnor i dessa är ännu påfallande låg. Detta gäller inte minst inom de statliga organen. Åtgärder för att öka kvinnorepresenta tionen i rådgivande, utredande och beslutande organ är därför nödvändiga. 4 1985/86. Invandrarkvinnorna möter särskilda svårigheter ochkan ha behov av Prop. 1985/86: 100 särskilt stöd. Det är därför angelägetatt speciellt uppmärksamma deras Bil. Åtgärder för att förbättra kvinnors villkor påarbetsmarknaden m.m. Densvenska arbetsmarknaden är fortfarande uppdelad i en arbetsmarknad för män ochen för kvinnor. Denna uppdelning är i sig ett starkt skäl för att vidtasärskilda åtgärder. Därtill kommer att datorisering och automatisering avarbetslivet medför att mänga arbeten där kvinnor finns riskerar attrationaliseras bort. Den minskande kommunala och staUiga expansionen kan ledatill att antalet nyanställningar inom den offentliga sektorn inte blir likaomfattande som hillills. Omstruktureringen av industrin innebär ökade krav påteknisk utbildning av arbetskraften, vilket kan komma att ytterligare försvårakvinnors möjligheter att bryta in på mansdominerade arbets- ochyrkesområden. Del var mot denna bakgrund som regeringen undervårriksdagen lade fram propositionen om kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. anslöt sig till riktlinjema för det åtgärdsprogramsom presenterades i propositionen. I åtgärdsprogrammet ingick en satsning på projektverksamhetsom föreslås fortgå även under nästa budgelår, en fortsalt satsning som förövrigl ocksä kvinnoorganisationer m. fl. framfört önskemål om. Av de 15 milj.kr. som sammanlagt fick disponeras för projektverksamhet under budgetåret1985/86 avsåg, som statrådet har redovisat, 3,3 milj.kr. projekt på temat teknik i förskolan över medel förutvecklingsarbete inom bamomsorgen. För /87 kommer ytterligare3,1 milj. kr. av statsbidraget fill den kommunala barnomsorgen för lokaltulvecklingsarbele alt avdelas för projekt med inriklning på området teknik iförskolan. Över utbildningsdepartementels huvudtitel anvisadesför /86 2,7 milj. kr. för en satsning på sommarkurser i teknikför flickor på högstadiet. Dessa medel har fördelats av ()och de kurser som genomförts i många kommuner har givit positivaresultat. Statsrådet har föreslagit att 2,9 milj. kr.avsätts för denna verksamhet för /87. Övriga 9 milj. kr. för projektverksamhet underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel har jag fördelat fill projekt inombåde skolan och arbetslivel. Bidrag har bl.a. lämnats till länsarbetsnämnder,länsskolnämnder, utvecklingsfonder, arbetsmarknadens parter, tekniska högskolorm.fl. Redan nu kan konstateras atl den hittillsvarande satsningen mötts av ettstort gensvar samt att fortsatia åtgärder för att förbättra kvinnomas villkor iutbildning och arbetsliv är ytterst angelägna. För fortsatt projektverksamhetinom område föreslås därför 9 milj. kr. Sammantagetskulle således 15 milj. kr. ställas till förfogande för fortsatt Prop.1985/86: 100 projektverksamhet under /87 för att förbättrakvinnornas Bil. 12 villkor på arbetsmarknaden. I den tidigare nämnda propositionen om kvinnornas..villkor på arbetsmarknaden aviserade jag efler samråd med chefen förindustridepartementet atl en särskild arbetsgmpp skulle göra en analys avkvinnornas villkor i samband med industrins fömyelse. Detta arbete harpåbörjats. I proposifionen berörde jag även frågan om enutvärdering av effekterna av den könskvolering som stadgas i reglerna för detregionalpolitiska stödet. En sådan utvärdering pågår f n. inom expertgmppen (I79: E) för forskning om regional utveckling (ERU). överlämnade delegafionen (A1983:01) för jämställdhetsforskning (JÄMFO) rapporten iarbetslivel, inventering av forskningsbehov. I rapporten identifieras bl. a.områden där ytterligare kunskap behövs för att förbättra kvinnornas villkor iarbetslivet. Även invandrarkvinnornas situation tas upp. Rapporten har avarbetsmarknadsdepartementet överlämnats till berörda myndigheter och forskningsintressenter. I detta sammanhang vill jag också nämna att JÄMFOunder i en seminarieserie kommer att belysa frågor om löner,arbetsvärdering, invandrarkvinnornas villkor, kvinnor och vårdyrken m. m. gav regeringen samtligalänsstyrelser i uppdrag att i samverkan med länsskolnämnder ochlänsarbetsnämnder söka förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden och iutbildningssystemet. Syftet med uppdraget var att länsstyrelserna genom sittsamordnande planeringsansvar i ökad utsträckning skulle främja åtgärder påregional nivå för att förbättra kvinnornas villkor. Vidtagna och planeradeåtgärder skulle redovisas och en analys med ett långsiktigt perspekfiv skullegenomföras. Arbetet har avrapporterats dels i samband med länsstyrelsernasprognos för befolknings- och sysselsättningsutveckling som avlämnades fillregeringen , dels i samband med den länsrapport som avlämnades lillregeringen . Länsstyrelsemas rapporter sammanställs ochanalyseras inom arbetsmarknads- och industridepartementen samtstatens industriverk. Redan nu vill jag dock göra några reflexioner medanledning av rapporterna. Sammanlaget kan sägas alt det inkomna materialethar breddat kunskapema och utgör ett bra underlag för det fortsatta arbetet.Samtidigt visar länsstyrelsemas rapporter att underlaget för denna typ avanalyser uppvisar brister eftersom stafistiken ofta inte äruppdelad på kön. Detta gäller särskilt statisfiken på kommunnivå och industrinssysselsättningsstatistik. Det är därför önskvärt att statens industriverk isamråd med stafisfiska centralbyrån (SCB) ägnar denna fråga särskilduppmärksamhet. Enligtmin mening är det angeläget att kvinnomas villkor på arbetsmark naden och i utbildningsväsendet forfiöpande analyseras på regional nivå. Till följd av bl. a. det uppdrag jag tidigare nämnt har ett värdefullt samarbe te mellan länsstyrelser, länsskolnämnder och länsarbetsnämnder utveck lats i dessa frågor. Jag anser det angelägel att delta samarbete ytterligare förstärks. Mannens roll i jämställdhetsarbetet 8112' Kvinnorsmöjligheter i arbetslivet och i samhällel har elt nära samband med männensberedskap att i större utsträckning dela ansvaret för arbetet med hem och barn.Föräldraförsäkringen ger kvinnor och män möjligheter att dela della ansvar.Hittills har dock av fäderna utnyttjat någon del av försäkringenunder barnels första levnadsår. De förslag lill förenklingar och förbättringarav föräldraförsäkringen som regeringen föreslagit i prop. 1984/85:78 (SfU 12,rskr 125), och som träder i kraft , syftar bl.a. till altytterligare underlätta för män att ta ut föräldraledighet. Den särskilda arbetsgmppen (A 1983: B) om mannensroll i jämställdhetsarbelet lämnade sin slutrapport,idéprogrammet Mannen i förändring. Av idéprogrammel framgår med stor tydlighetatl jämställdhet inte enbart är en fråga för kvinnor utan också i hög gradberör män. Rapporten ulgör ett värdefullt bidrag till debatten om kvinnors ochmäns villkor i samhället. Gruppens arbete har väckt ett slort intresse, både iSverige och utomlands. För alt ytterligare stimulera till bred debatt och fåunderlag till åtgärder har idéprogrammet sänts ut till ett stort antal myndigheter,organisationer och studieförbund. Jag har även avsatt . av de tidigarenämnda projektmedlen för försöksverksamhet inom detta område. Fråganom kvinnors representation i olika beslutande och rådgivande församlingar är avyttersta vikt i arbetet för ökad jämställdhet. Kvinnor och män har många gångerolika kunskaper och erfarenheter som tillsammans är en tillgång för samhälletoch därför bör påverka beredningen och tillämpningen av beslut. Den kvinnligarepresentationen har ökat under de senasle åren, inle minst i . Imånga statliga styrelser, kommittéer m.fl. är emellertid kvinnorepresentationenmyckel låg. Regeringen har i prop. 1984/85:219 om den statligapersonalpolitiken (AU 6, rskr 48) lagt fast målsättningen att alla slalligastyrelser och kommittéer skall innehålla företrädare för bäggekönen. Jag har även efter regeringens bemyndigande tillsatt en särskildutredare (1985:03) vars uppdrag är att föreslå åtgärder för att ökakvinnorepresentationen i statliga styrelser, kommittéer, nämnder och råd m.fl.Enligt direktiven (Dir. 1985:43) skall en försia redovisning läggas fram underförsta halvårel 1986. Förekomstenav kvinnomisshandel, sexuella övergrepp samt pornografi och prostitution är allvarliga samhällsproblem som måste bekämpas. Rege ringen har vidtagit flera ålgärder i delta syfte. a. har rättshjälpskommit tén (Ju 1982:01) fått i uppdrag att ta upp frågan om formerna för en utvidgad rättshjälp åt kvinnor som utsatts för sexualbrott eller andra vålds brott. Medel har även ställts till förfogande för informalion till och utbild- 52 ning av personal somkommer i kontakt med misshandlade kvinnor liksom Prop. 1985/86:100 lillkvinnojourerna för försöks- och utvecklingsarbete. Medel till kvinno- Bil. 12jourerna föreslås utgå även under nästa budgetår. I samband med beredningen avyltrandefrihelsulredningens belänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten,som pågår inom , kommer frågan om en vidgadkriminalisering när det gäller spridning av våldspornografi alt övervägas. Kvinnoorganisationemas arbete för ökad jämställdhetmellan kvinnor och män är omistligt. Som civilministern kommer attredovisa föreslås för nästa budgetår ett förslagsanslag för dessaorganisationers centrala verksamhet om 2,4 milj. kr., vilket innebär enuppräkning med . Civilministern kommer senare också alt redogöra förålgärder på jämställdhetsområdet inom den stafiiga sektom. Under1985 avslutades FN:s kvinnoårtionde med en konferens i , . Syftetmed konferensen var att utvärdera vad som åstadkommits ochutarbeta strategier för det fortsatta arbetet för jämställdhet med sikte på år2000. Den enighet som uppnåddes om de framåtblickande strategierna utgörenligt min mening en fast gmnd atl bygga vidare på i det fortsaita arbetet föratt förbättra kvinnors villkor i världen. Den svenska delegationen vid konferensenbestod av representanter för regeringen, de fem riksdagspartierna ocharbetsmarknadens parter. verkade vid konferensen bl. a. för ålgärdersom förbättrar u-landskvin-nomas villkor och möjliggör deras medverkan iutvecklingsprocessen. Även invandrarkvinnomas situation och möjligheter tillframför allt utbildning och arbeie uppmärksammades särskilt från svensk sidaliksom frågor om kvinnors medverkan i fredsprocessen. Vid konferensenpresenterade två rapporter, dels Sida vid sida, en beskrivning ochanalys av jämställdhetens läge i , dels Kvinnor och migration,som i ett europeiskt perspektiv belyser invandrarkvinnornas situation. I samband med FN: s kvinnokonferens hölls även etts. k. kvinnofomm i med deltagare från kvinnoorganisationer,folkrörelser och andra organisationer. Arbetet med atl utvärdera erfarenheterna frånNairobi pågår . samlade jag representanterför kvinnoorganisationer m.fl. fill en svensk uppföljningskonferens. Enutförlig dokumentation av uppläggning, innehåll och resultatkommer att ges ut av . När det gäller jämställdhetssamarbetet inomEuroparådet vill jag särskilt nämna att en första konferens med de europeiskajämställdhelsministrama kommer att äga mm med tematKvinnors deltagande i den polifiska beslutsprocessen. kommer då attpresentera en rapport om kvinnorepresentation ur ett svenskt perspektiv.