prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — och kan för näsla budgetår beräknas uppgå lill ca 45 milj. kr.Den affärsmässiga inriklning som gäller för och det ekonomiskaresultatansvar som åläggs verkel bör enligt min mening grundas på ellkostnadsansvar som så långt möjligl återspeglar det egna verksamhetsområdet.Detta synsätt motiverar, enligt min uppfattning, atl betalningsansvaret förersätlningen lill Trollhätte kanalverk och seglationsstyrelsefortsättningsvis överläs av staten. De farledsvaruavgifter inklusivedislanstillägg som är hänförliga till trafiken på kanalen och skalläven i fortsättningen lillföras kanalverket resp. seglalionsstyrelsen. Minbedömning av anslagsbehovet kommer jag atl redovisa vid föredragningen avanslaget E8. Ersätlning till viss kanal-trafik m. m. Den statliga isbrytningen som utgör en viktig del isjöfartsverkets farledsverksamhet har mot bakgrund av dess regionalpolitiskabetydelse för näringslivet i undantagits från sjöfartensbetalningsansvar. Jag kan emellertid konstalera all tillgången påisbrylarkapacitel under svåra vintrar är av stor betydelse för sjöfarten påSverige som helhet, vilkel framgick med särskild tydlighet under den gångnavintern. Förutom norrlandssjöfarten behövde trafiken i och ,inte minst färjetrafiken, och fartygstrafiken längs under viss lidnärmast kontinuerlig isbrytarassistens. Mot den bakgrunden ser jag inga principiellainvändningar mol atl kostnadema för den kapacitet som staten tillhandahållereller håller i beredskap för sjöfarten förs in under sjöfartensbetalningsansvar. Däremot anserjag att isbrytningens rörliga del -bräns-lekoslnaderna - bör betalas av staten. Dessa kan under en normalvinteruppskattas lill ca 47 milj. kr. Genom alt sjöfarten får svara för isbrytningenskapacilelskostnader fär också inom ramen för sill ekonomiska ansvar bällre möjlig heter alt anpassa kapaciteten lill sjöfartens och näringslivels efterfrågan. I linje med vad jag nu förordal kommer jag i min föredragning all föreslå aft får ett bemyndigande att beställa en ny isbrytare. bör i detla sammanhang ges möjligheter all finan siera nya investeringar utanför statsbudgeten genom marknadsmässig upp låning i . För att ytteriigare anpassa eko nomiska förutsättningar lill de som gäller för affärsverken inom transport området förordar jag all får övergå lill alt göra avskrivningar på anskaffningsvärdet. För verkets båda farledsanslag, dvs. anslagen E I och E 2, innebär delta en kostnadsavlaslning på ca 57 milj. kr. Sammanfattningsvisförordar jag aft isbrytningens kapacilelskostnader Prop. 1985/86: 100 förs övertill sjöfartens betalningsansvar. Isbrytningens rörliga del - Bil. 8bränslekostnaderna - bör däremoi betalas av staten. Den regionalpolilisklmotiverade ersättningen lill Trollhätte kanalverk och seglationsstyrelseförs över från sjöfartens betalningsansvar till statens. Vidare börsjöfartsverkel i fortsättningen få göra avskrivningar på anskaffningsvärden.De samlade ekonomiska konsekvenserna av att isbrytningens kapacilelskostnader försöver fill sjöfartens betalningsansvar blir, räknai på befinfiig kapacitet, enmerkostnad för sjöfarten på ca 30 milj. kr. Nödvändiga laxehöjningar börenligt min mening avpassas till gällande principer om krav på full förräntningsom ett genomsnitt . villockså peka på atl med de förändrade betalningsansvars-och finansieringsprinciperna får möjlighet atl beställa en ny isbrytare i etlläge då statsutgifterna generellt måsle begränsas. Finansiering via upplåning väcker vissa frågor omeget kapital och lämplig soliditet. Del finns också anledning att överväga enövergång från driflanslag över statsbudgeten lill etl system med direktfinansiering via . anslag som verkel tagit upp i sin anslagsframslällning.Åven en övergång till affärsverksformen bör kunna övervägas. Jag avser atl återkommatill dessa frågor i näsla års budgetproposition. Jag hemställer atl regeringenföreslår alt 1. godkänna de förändringar avsjöfartens betalningsansvar som jag förordal i det föregående, 2. godkänna alt fårgöra avskrivningar på historiska anskaffningsvärden. Fariedsverksamhet, exkl. isbrytning 1984/85Utgift 366386000 1985/86Anslag 385273000 1986/87Förslag 372920000 Från anslaget betalas den del av utgifterna underprogrammel Farleds-verksamhet som hänför sig lill farledsutmärkning,radionavigering, lolsväsendel, sjökartläggning och vissa kostnader inomsjöräddningsväsendet. Vidare betalas från anslaget bl. a. utgifterna för administrationhänförlig lill farledsverksamheten. Av anslagstekniska skäl las vissa mindrekostnadsposter upp under anslaget för nästa budgetår som tidigare betalatsfrån anslaget E8. Ersätlning lill viss kanaltrafik m.m. Det gäller bl.a. ersättningtill hamn, kostnader för vissa fyrar i och förispatrullering i . Förbudgelårel 1984/85 anvisades 366,4 milj.kr.till Fariedsverksamhet exkl. isbrytning. Utfallet på anslaget som uppgick till samma belopp inne bar att verket genom bl. a. besparingar och lägre kapitalkostnader än be- 97 7 1985/86. räknatkunnat täcka avtalsenliga löneökningar på 23,1 milj. kr. inom ramen Prop.1985/86: 100 för anvisade medel. Bruttokostnaden för verksamheten budgelårel 1986/87under anslaget beräknas av sjöfartsverkel lill 451,0 milj. kr. vilket är enökning jämfört med innevarande budgetår på ca 30,6 milj. kr. Pris- ochlöneomräkningen inkl. kapitalkostnader uppgår enligt verkel fill 28,7 milj.kr.Intäkterna under anslaget beräknas fill 47,1 milj. kr., varav 33,1 milj. kr.avser ersätlning för vissa koslnader för frilidsbåltrafik och yrkesfiske frånanslaget E5. Övrig verksamhel och 4,0 milj. kr. ersällning från chefen förmarinen för militär sjökarfläggning. Verket tar vidare upp 8,3 milj. kr. somavser ersättning för vissa koslnader för bemanning av sjömälningsfartyg frånanslaget E5. Ersättningen bygger pä etl gemensaml principförslag frånsjöfartsverkel och chefen för marinen. Resterande belopp, ca 1,7 milj. kr.,avser intäkter från uthyrning och från viss uppdragsverksamhet. Efter avdragför intäkter under anslaget blir anslagsbelastningen för /87enligt sjöfarlsverkels förslag ca 404,0 milj.kr.att jämföra med 385,3 milj. kr.för innevarande budgelår. Sjöfartsverkel redovisar i sin anslagsframställningett huvudförslag som omfattar budgetåren 1986/87-1988/89. Huvudförslagetinnebär en real besparing på det första resp.det sista årel. För anslaget E I uppgår besparingen lill15,4 milj. kr. varav 6,5 milj. kr. avser /87. Den störstabesparingen gäller lolsväsendel. Del nya arbelslidsavlalet för loisar gerenligt verkel nya förutsättningar atl bättre anpassa arbelslidsullaget lilltrafikens variationer. Genom samverkan med hamnar och andrasjöfartsintressenler, ökad samordning av lotsplatser m.m. kan också successivtetl effektivare utnylljande av personal och utrustning åstadkommas. Denärmasle åren räknar verket med att genomföra organisationsförändringar, främslavseende lotsplatserna längs . Den tolala personalminskningenunder treårsperioden beräknas till 52 Ijänster. Del är strävanatl personalminskningen skall kunna ske genom naturlig avgång. Den redovisadebesparingen för treårsperioden innebär enligt verkel inle avbe-manning av någonplats i yttre kustområdet och inle heller nedläggning av någon enskildlotsplals. Av den samlade besparingen inom lolsväsendel faller ca 5,7 milj. kr.på nästa budgetår. Av övriga besparingar näsla budgelår gäller 850000kr. Beloppel avräknas mol de medel som frigjorts genomförsäljningen av sjömätningsfarlygel . Inom administrationenochfyrväsen-det tar verket upp en sammanlagd besparing för nästa budgetår på ca250000 kr. 1 budgetförslag omprioriteras300000 kr. inom anslaget för atl öka den sjöräddningsutbildning som verket bedriver vid sjörädd ningsskolan pä Arkö. har enligt verkel ca 300 personer från olika sjöräddningsorgan utbildats. Ylleriigare ca 2000 personer är i behov av grundutbildning. Verket förordar vidare aft . omprioriteras för provverksamhet med modern kommunikationsteknik och land baserade sjöräddningscentraler. Verkel räknar vidare med all det på gående utvecklingsarbetet av bl.a. ekonomisystemet kan läckas genom 98 omprioriteringar. uppgifteri farledssyslemel är att verka för en effektiv och säkerframkomlighet för sjöfarten. En samtidig restriktion vid avvägningen av olikaålgärder för sjösäkerheten och framkomligheten är kravet på kostnadstäckning.Den affärsmässiga inriklningen kräver därför fortlöpande insalser irationaliserande och effektiviserande syfte för all begränsa behovet avavgiftshöjningar. Sjöfartsverkel har redovisat gynnsammaekonomiska resultat. Avgifterna har samlidigl kunnat hållas oförändrade sedanden . Som framgått av min lidigare redovisning har enavgiftshöjning beslutats med i genomsnill fr. o. m. . Sjöfartsverkels affärsmässiga ställning harytterligare markerats genom de förslag lill ändrat betalningsansvar och nyfinansieringsform för investeringar som jag behandlat tidigare. Fortsattarationaliseringar och besparingar är därför nödvändiga inslag i verksamhetenför att kunna erbjuda sjöfartens intressenter en god farledsseryice till lägstamöjliga kostnader. För all ge en ny och bredare bas för effeklivisering avverksamheten har utredningsarbetet kring frågan om en sammanslagning avsjöfartsverkel och kustbevakning bedrivits intensivt. Del förslaglill gemensam organisaiion för de båda myndigheterna som den särskildautredaren överlämnat har remissbehandlats. För den fortsattaberedningen av frågan vill jag först avvakta utredarens slutbetänkande. har i sin anslagsframslällning lagtfram etl huvudförslag som omfattar en treårsperiod. Jag anser all denbesparingsram på som sjöfartsverkel redovisal .bör kunnaläggas till grund för verksamhetsplaneringen inom verkel. Eftersom verksamhetenär avgiftsfinansierad bör verket av naturliga skäl ha en forfiöpande beredskapför olika anpassningsåtgärder för all klara de krav som gäller för verkel iekonomiskt avseende. Mol bakgrund av den affärsmässiga inriklningen anserjag, ilikhel med verkel, atl anslagsbehovet bör fastställas i tagel. har i sitt budgetförslag beräknalbruttokostnaden för farledsverksamheten, exkl. isbrytning till ca 451,0milj.kr. Förutom kompensation för löne- och prisstegringar inkl.kapitalkostnader som verkel beräknar lill ca 28,7 milj. kr. har verkel tagit upp8,3 milj. kr. som avser koslnader för bemanning av sjömälningsfartyg. Beloppetär en ren anslagsöverföring mellan chefen för marinen och sjöfartsverket.Verket har tagit upp motsvarande belopp som inkomst under anslaget. Som jagnärmare kommer all redovisa under anslaget E5 bör del föreslagna beloppelexkluderas för nästa budgelår. När del gäller verkets pris- och löneomräkningharjag med undanlag för vissa justeringar inget att erinra. Vid minaanslagsberäkningar för näsla budgelår harjag utgått från verkets föreslagnabesparingar. Den beloppsmässigt största gäller lolsväsendel. Som framgått avverkets egen framställning förutsätler verket att personalminskningen kan skegenom naturlig avgång. Besparingen leder heller inte lill atl någon lotsplats drasin. Jaggodtar också verkels föreslagna omprioritering av 0,3 milj.kr.lill sjöräddningsutbildningen och motsvarande belopp tillteleverkets försöks- Prop. 1985/86: 100 verksamhet med modernkommunikationsteknik och landbaserade sjö- Bil. När detgäller ersättningen till televerkel i övrigt för radiotjänst ål sjöfartenharjag beräknal den lill totalt 14,9 milj. kr. för nästa budgetår, varav 13,0milj. gäller anslaget El. Merparten av beloppet avser de insatserteleverkets kustradioslalioner svarar för inom sjöräddningsområdet. Jag harheller inle något att erinra mot atl verkel finansierar utvecklingsarbetet avbl. a. ekonomisystemet genom omprioriteringar. Jag beräknar sammanfattningsvisbmliokostnaden under anslaget för näsla budgetår lill 411,7 milj. kr. Jag hardå tagit hänsyn till den kostnadsavlaslning på 27,0 milj. kr. som följer avatl verkel i fortsättningen i enlighet med lidigare redovisade förslag färgöra avskrivningar på investeringarnas anskaffningsvärden. Av bmliokostnadennästa budgelår gäller 289,0 milj.kr. lots- och fyrväsendet och 54,0 milj.kr.sjökarlläggningen. Under anslaget harjag vidare mot bakgrund av mina förslag omändrat betalningsansvar fört upp ett nylt delprogram. Delgäller ersätlningen för vissa Röda havsfyrar, ispatrullering i ,bidrag till vissa hamnar för mottagning av miljöskadligl avfall och tillSlockholms hamn. Ersättningarna har tidigare utbetalats från anslaget E8.Ersätlning till viss kanalirafik m. m. Kostnaden för dessa ersättningar kan förnästa budgelår beräknas till ca 2,3 milj.kr. De verkliga koslnaderna får även ifortsättningen avräknas . Underanslaget tas upp formellt endast . Inkomsterna under anslaget beräknarjag till ca 38,8 milj. kr. Den största posten gäller ersättningen för vissafritidsbålkoslnader och för yrkesfiske (.) som anvisas underanslaget E5. Ersätlningen från chefen förmarinen för den militära sjökartläggningen är beräknad till 4000000 kr.Sjöfartsverkets kostnader för farleds verksamheten i fråga omförsörjningsberedskapen inom totalförsvarels civila delar beräknar jag eftersamråd med chefen för försvarsdepartementet till . uner anslaget E1. Jag förordar därför ett anslag på ca 372,9 milj. kr. för budgelårel 1986/87. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt lill Farledsverksamhet exkl.isbrytning för /87 anvisa ett förslagsanslag på . 1984/85 Utgift 177196000 1985/86 Anslag 175500000 1986/87 Förslag 113000000 Från anslaget betalas den del avutgifterna under programmel Farleds-verksamhet som är alt hänföra fill statensisbrytningsverksamhet. För /85anvisades 173,5 milj. kr. under anslaget isbrytning. Ulfalletblev efler avtalsenliga löneökningar på 1,3 milj. kr. 177,2 milj. kr. /85 är enligt verket den svåraste sedanisbrytarflottan dimensionerats för oavbruten vintersjöfart längs hela kusten.Målet - atl hålla alla väsenlliga hamnar lillgängliga - kunde dock uppfyllas.Till detta bidrog bl.a.det nära samarbetet med den finska och danskaisbrylartjän-slen. De nya tjänslefartygen och Scandica utnyttjadesunder drygl som hjälpisbrytare, vilket bl.a. bidrog lill alt minskakoslnaderna för inhyrt tonnage. Trots relalivl hårda restriktioner för utnyttjandeav isbrytarresurserna längs , var kvantiteten skeppat gods ochantal fartygsrörelser på av ungefär samma omfattning som föregåendevinter. För /87 beräknar sjöfartsverkelkostnaden till 191,7 milj.kr. Pris- och löneomräkningen inklusivekapitalkostnader uppgår lill 18,5 milj. kr. I detla belopp har verket ocksåtagit hänsyn fill ränlekoslnaderna för den begärda delbetalningen för en n_yisbrytare. Verket räknar med atl kunna spara ca 2,3 milj.kr. iisbrylarverksamhelen, bl.a.genom forlsall behovsanpassning av underhållsarbetet,ökat utnyttjande av de slörre isbrytarna och användning av tjänslefartygenBaltica och Scandica som hjälpisbrytare i stället för inhyrt tonnage. Jaghar lidigare i min föredragning förordal all isbrytningens kapacitets-kostnaderförs in under sjöfartens betalningsansvar. Mitt förslag innebär altverkel får övergå till atl göra avskrivningar på anskaffningsvärden vilketreducerar kostnaden under anslaget med 30 milj. kr. för näsla budgelår. Jagvill också erinra om all mitt förslag omfattar atl staten lar överbetalningsansvaret för ersätlningen till Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsstyrelse vilkel innebär en kostnadsavlaslning för handelssjöfartenpå ca 45 milj. kr. Med hänsyn lagen till nya avskrivningsprinciper ochen mindre justering av prisomräkningen beräknar jag brutlokostnaden underanslaget lill ca 160,0 milj.kr. Av beloppel är 1715000 kr.beräknal föradministration. Som jag lidigare redovisal bör staten svara för isbrytningensrörliga del, bränslekosinaderna. Jag tar därför upp ca 47,1 milj. kr. sominkomst under anslaget vilket också inkluderar de . som verket i sittförslag räknai med. Bränslekosinaderna kommer alt belasta anslaget E5. Förisbrytning näsla budgetår förordar jag ell anslag på 113,0 milj. kr. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl till Isbrytning för /87 anvisaett förslagsanslag på . E 3.Fartygsverksamhet Prop. Ril 8 1984/85 Ulgift 31608000 1985/86Anslag 31491000 1986/87Förslag 33062000 Från anslaget betalas utgifterna försjöfarlsverkels uppgifter som gäller säkerheten ombord på fartyg, skyddet avden miljön från påverkan av fartyg och last saml uppgifter som gäller deombordanställdas sociala förhållanden på fartygen. Förutom tillsynsuppgiflerinrymmer verksamheten kontroll av farieders ulmärkning och arbeie med normeroch föreskrifter. Inom programmet Fartygsverksamhet ingår ävensjömansregislret. Några medel för enheten för landtransporter av farligt gods(LFG) redovisas inte under anslaget för nästa budgelår. /85 anvisades 30,6 milj. kr. Utfallet blev efter avtalsenligalöneökningar på 2,0 milj.kr. beräknarbrutlokostnaden för /87 lill ca 38,2 milj. kr. Pris- och löneomräkningeninkl. kapitalkostnader uppgår lill ca 2,3 milj.kr. Verket redovisar enbesparing på 1,8 milj. kr. som omfattar budgetåren 1986/87-1988/89. Besparingenuppnås genom indragning av 9,5 tjänster varav 6,5 på centralförvaltningen ochresterande vid distrikten. I samlliga fall utnyttjas del utrymme som uppstår isamband med pensionsavgångar. Besparingen för nästa budgelår uppgår till ca 0,6milj. beräknar inkomsterna under anslagetfill ca 5,0 milj. kr., vilket ger ett anslagsbehov på ca 33,1 milj.kr. Avinkomsterna är 2,4 milj.kr. hänföriiga till sjömansregistret och ca 1,2milj.kr. för LFG från anslaget E5. Vidare ingår 1,2 milj.kr.i ersättning för viss laxejämkning när del gäller säkerhelslillsyn avfiskefartyg. Ersättningen finansieras från anslaget E5. Jaggodtar, efter endast en smärre juslering, föreslagna anslag förnästa budgelår. Mol bakgrund av all LFG kommer alt föras över till delnybildade fr. o.m. nästa budgetår har samlliga såväl koslnadersom intäkter för LFG under anslaget förts bort, vilket innebär en reduceringmed ca 1,3 milj.kr. Brutlokostnaden blir i mitt förslag 36816000 kr.Inkomsterna under anslaget beräknar jag till . Av inkomsterna är ca3,6 milj. kr. överföringar från anslaget E5. Jag vill nämna atl frågan om hur denoffentliga tillsynen av fartyg skall organiseras har, , varit föremål för översyn. överiämnade en sakkunnig som hade i uppdrag all undersö ka frågan om klassificeringssällskapens undersökningsverksamhet betän kandet (DsK 1981: 17) Samordnad säkerhelslillsyn av farlyg. ochinkommna remissvar häröver föranledde en närmare genomgång inomkommunikationsdepartementet av organisalionen för tillsyn av fartyg. Resultatetav det arbetet redovisades i promemorian (Ds K 1984:4) Tillsyn av fartyg. I promemorian föreslås all sjöfartsverkelbemyndigas alt delegera all periodisk besiktning och certifiering av svenskafartyg till klassificeringssällskap. Promemorian har remissbehandlats varvid ipromemorian framlagda förslag tillstyrkts av merparten av remissinstanserna.Sjöfartsverket uttalade bl. a. all del ställer sig positivt lill all pröva enändrad arbetsfördelning mellansjöfartsinspektionen och klassificeringssällskapen. Inom bereds förnärvarande betänkan-del (Ds K 1982:2 och 3) Ny sjösäkerhetslag som avgetts avfartygsmiljöul-redningen. Inom ramen för del arbetet kommer förslagen ipromemorian "Tillsyn av fartyg" all behandlas. Bland annal kommer denförfattningsmässiga regleringen av en utökad delegering av tillsynsuppgifleratl gås igenom. Jag avser atl senare föreslå regeringen atl redovisa det nämndaarbetet i en proposition fill med förslag lill en ny sjösäkerhetslagstiftning. Enligt min mening slår del dock redan klart atl enutökad delegering av tillsynsuppgifler bör komma lill stånd. Jag anser detdärför önskvärt att intensifierar del arbeie som redan inletlsmed några klasssällskap för atl utröna de närmare formerna för etl utvidgatsamarbete. Verket bör också kunna ingå avtal med klassällskap om delegering avytterligare tillsynsuppgifler inom ramen för den nuvarandesjösäkerhets-lagstiftningen, när verket anser att della är möjligt ochlämpligl. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Fartygsverksamhet för /87anvisa ett förslagsanslag på . Prop,Bil. 1984/85 1985/86 1986/87 verket Frånanslaget betalas utgifterna för sjöfartsverkels investeringar i fartyg, båtar,fyrar, fyr- och telemateriel samt i farleder m. m. Räntor och avskrivningar påinvesterat kapital påverkar kostnaderna för farleds- och fartygs-verksamheten.Medel för alt bestrida de årliga kapitalkostnaderna ingår i anslagen förfarleds- och fartygsverksamhelen. För näsla budgetår föreslås sjöfartsverketsinvesteringar finansieras via upplåning i riksgäldskonlorei. För nästa budgetär räknarsjöfartsverket med en medelsförbrukning på 169,6milj. I verkels förslag ingår 7,9 milj. kr. för ny- och ombyggnad av fyrar,11,3 milj. kr. för fyr- och lelemaleriel. Investeringarna inom lolsväsendeluppgår i förslaget till 20,4 milj. kr., varav 12,5 milj.kr.för återanskaffningav tre tunga lotsbåtar och en lätt sådan och resterande belopp för moiorbylen iäldre lotsbåtar och materiel till lotsplatser samt för hamnar ochtjänslelokaler. För investeringar inom sjökarlläggningen begärverket 6 milj.kr. Av beloppet gäller 3 milj. kr. teknisk utrustning försjömälning och resterande, utrustning för sjökortsframställning. I det senarebeloppel ingår 2,1 milj.kr.för byte av befintlig tryckpress mol en medfyrfärgstryck för båtsporlkort. För sjöräddningsområdet lar verket upp ca 5,4 milj.kr. som avser dels upprustning av hamnanläggning vid Arkö dels tekniskutmstning och återanskaffning av sjöräddningsbålar. I den föreslagna medelsförbrukningen ingår ca 2,7milj.kr.för alt öka framkomligheten och sjösäkerheten i Flinlrännan i . För isbrytningen begär verket ca 112 milj.kr.förnäsla budgetår. Av beloppel avser 106 milj. kr. en första delbetalning av en nyisbrytare. Vidare ingår 5,3 milj. kr. för viss ombyggnad av ijänstefartygelScandica som ger bättre isbrytningsegenskaper. Sjöfartsverkel framhåller all målet för denslalliga isbrytningen - sjöfart året runt på alla väsentliga hamnar har nåttsfrån och med /71. Av vintrarna har 9 varit lindriga, 3normala och 3 stränga. Under de stränga vintrarna har den ylleriigareresurstillgång som de två äldsta isbrytarna och utgör, varil enförutsättning för att kunna klara målsättningen. Under de stränga vintrarna hardet varil nödvändigt atl avdela tre isbrytare till väst- och sydkusten. Verkel anser att nuvarande mål förisbrylarverksamhelen skall stå fasl, vilket förutsätter all isbrytarkapacitetenbibehålls. Detla kan enligt verkel antingen ske genom alt de fyra äldstaisbrytarna moderniseras i vissa avseenden eller genom all endasl och (leveransår 1964 och 1969) moderniseras, under det atl och (leveransår 1953 och 1957) ersätts. Följande åtgärder måste enligt verket genomförasföre 1990 för all bl. a. miljöföreskrifternas krav skall uppfyllas. Ifråga om och krävs - utbyte av saniletssyslem ochinstallation av sanitetstankar - samtliga hytter under däckbyggs om och ljudisoleras - köket byggs om ostora delar av de elektriska komponenterna okabelage och nautisk utrustning. Investeringskostnaden beräknas fill 40-60 milj. kr.per fartyg. Med des sa ålgärder skulle fartygens livslid kunna föriängas lill ungefär . Trots dessa insalser kommer fartygen under de lio förlängda åren alt vara 104 isbrytarleknisktoch kapacitetsmässigt föråldrade. Fartygen är dessutom Prop. 1985/86: 100 betydligt mer personalkrävande än modema isbrytare. Toroch behöver enligt verket moderniseras i följande avseenden: - utbyle av saniletssyslem ochinstallation av sanitetstankar - samtliga hytter på Njordshuvuddäck byggs om och ljudisoleras - halva antalet hytter på Torshuvuddäck byggs om och ljudisoleras - automatiskt brandlarm imaskinområdet inslalleras på bägge fartygen. Investeringskostnaden beräknaslill ca 15 milj.kr. fartygenhar enligt verket en relativt god isbrytningskapacilet som komplement lill destora isbrytarna i de områden där issvårighelerna är måttliga. Livslängden förTor och beräknas med nämnda åtgärder fram resp. 2005. De stora isbrytarna av Alle-lyp har enligt verkelvaril en fömtsättning för oavbruten sjöfart i .