prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Som ell exempel kan nämnas 7 5 väglagen där man mästeprecisera i vilka situationer kommunen skall vara skyldig atl tillhandahållamark som behövs för allmän väg. För att undanröja de tänkbara oklarheter sombeskrivits ovan vill jag här slå fast att delat huvudmannaskap inte kanförekomma inom en och samma plan. En annan sak är alltså alt staten inom endetaljplan med kommunalt huvudmannaskap kan uppträda som"väghållare", vilket är det begrepp som används i väglagen. 58 1 detaljplanen skall anges den tid inom vilken lov skall sökas för alt planenskall få genomföras (genomförandetid). Tiden skall bestämmas så att del finnsrimliga möjligheter all genomföra planen och vara minsl fem och högst femtonår. Tiden räknas från den dag då beslutet att anta planen vinner laga krafteller frän den dag dä någon del av planen får genomföras på grundav förordnande enligt 13 kap. 85 andra stycket. 1 planen kan anges att tidenskall räknas frän senare tidpunkt än den då beslulet att anta planen vinnerlaga kraft. För skilda områden av planen kan olika genomförandetider bestämmas. Saknar planen bestämmelser om genomförandetid, ärtiden femton är från dag som anges i första stycket. Om förlängning och förnyelse av genomförandetidfinns bestämmelser i 145, Paragrafen, som har utformats i enlighet medlagrådets förslag, avhandlar frågor om genomförandetid. Den motsvarar 9kap,178 i utredningsförslaget och 5 kap, 6 5 i det remitterade lagförslaget. Någonmotsvarighet finns inte i dagens lagstiftning. Förslaget om genomförandetid harjag behandlat i den allmänna motiveringen (avsnitt 8,3,1), Enligt första stycket skall i detaljplanerbestämmas en genomförandetid inom vilken lov skall sökas för att planen skallfå genomföras. En ansökan om lov måste alltså ha kommit in lill byggnadsnämndenföre genomförandetidens utgång för att fastighetsägaren skall vara säker påatt antingen få genomföra de åtgärder planen medger eller ocksä få ersättningom byggrätten begränsas. Detta gäller både för bygglov och marklov. En annansak är atl del kan finnas hinder på grund av andra författningar för den söktaålgärden. Åtgärder för vilka lov inte behövs berörs inte av bestämmelserna omgenomförandetid. Av första stycket följer att skallbehandla ärenden om lov med hänsyn till de förutsättningar belräffandegenomförandetiden som gäller när ansökan kom in till nämnden. Det möter ingethinder för sökanden all påbörja och slutföra de åtgärder som avses med lovetefter genomförandetidens utgång. Den tidpunkt när åtgärderna skall vara avslutadeär endast beroende av lovets giltighetstid enligt 8 kap, 33 5- Prop.1985/86:1 568 I första stycket föreskrivs att genomförandetidenskall bestämmas sä atl 5 kap. 5 § det finns rimliga möjligheter att genomföraplanen. Väsentliga faktorer i sammanhanget är t, ex, behovet av en tillräckligprojekteringstid, faslig-hetsrättsliga frågor och behovet av en tidsmässigsamordning med andra berörda projekt. Beroende bl, a, pä planens innehåll ochinrikining har emellertid också en rad andra förhållanden belydelse fördimensioneringen av genomförandetiden. Överväganden i dessa avseenden skallalltså resultera i en genomförandetid som ger rimliga möjligheler attgenomföra planen. Genomförandetiden skall normalträknas från den dag planbeslulel vinner laga kraft, I planen skall såledesinte anges den Udpunkl dä genomförandetiden löper ut, utan endasi en visstidsrymd. Som ulredningen har påpekat kan det uppstå situationer, där man villbestämma genomförandetiden så atl den börjar löpa först efler det attplanen har vunnit laga kraft. Genom att beslämmia olika tider för olika delarav planen får man en praktisk möjlighet atl styra etappvis utbyggnad. Jag villhär göra del tillägget i förhållande till lagrådsremissen att en ytterligarefördel med detta system är att det blir möjligt alt medge tillfälligmarkanvändning i ett skede innan genomförandetiden för det definitivt bestämdaändamålet börjar löpa. För att systemet skall fungera måste del framgå avplanen genomförandeliden börjar löpa i olika områden. Kommunenkan därmed planlägga sä att mark t. ex. i en mindre tätort eller ett störreexploateringsområde blir successivt tillgänglig för bebyggelse. Takten ochturordningen mellan de olika områdena kan bestämmas för att svara mot ennaturlig efterfrågan på orten och en rationell utbyggnad med hänsyn tillsociala, tekniska och kommunalekonomiska faktorer. Första stycket har utformatssä alt sådan etappvis utbyggnad blir möjlig, t, ex. i enlighet medbosladsförsörjningsprogrammet. På förslag av lagrådet (yttrandets,56) har det tillägget gjorts i första stycket atl genomförandetiden kan börjalöpa redan innan planbeslulel har vunnit laga kraft, nämligen i sådan del avplanen som får genomföras pä grund av elt förordnande av någon besvärsinstansenligt 13 kap, 8 8 andra stycket. Att genomförandetiden löpt ul börgivetvis inte hindra ett positivt ställningstagande till ansökningar om lov.Anser kommunen att planen alltjämt är aktuell, behöver kommunen inte fattanågot som helst beslut för att den skall försätta att gälla. Vad som händer närgenomförandetiden löpt ut är att fastighetsägaren kan vara säker påatt få lov. Planen kan ändras eller upphävas enligt 11 5 andra stycket utanbeaktande av sökandens önskemål om att få utföra en planenlig åtgärd. Bestämmelserna om genomförandetid i58 är avsedda bl,a, att trygga fastighetsägarnas möjligheter att utnyttja deexploateringsförmåner av olika slag som planen medför. Genomförandetiden hardärutöver betydelse bl, a, för kommunens skyldigheter att upplåta allmännaplalser till allmänt Prop.1985/86:1 569 begagnande (6kap, 268) och för kommunens rätt att lösamark (6 kap, 5 kap. 5 § 24 8), Planer som endast medför restriktioner ellerskyldigheter eller som innebär att rättigheterna redan i stort sett ärutnyttjade genom den befinlliga bebyggelsen, behöver således inte av hänsyntill fastighetsägarna ha någon bestämmelse om genomförandetid. Det kommer dockmed säkerhet att uppslå en hel del gränsfall där tveksamhet kan råda om planenmedför några fastighetsekonomiska fördelar eller om den medför skyldigheter förkommunen i fråga om upplålande av allmänna platser. Mot den nu angivnabakgrunden har 5 8 första stycket utformats så att alla detaljplaner skallinnehålla bestämmelser om genomförandetid, Lagrådel (yttrandet s,560 haranfört i huvudsak följande kritiska synpunkter på förslaget såvitt avser reglernaom genomförandetid: Den tidpunkt, från vilkengenomförandeliden skall löpa, kan fritt bestämmas av kommunen. Om kommunenbeslutar att tiden skall börja långt efter det att planen vunnit laga kraftkommer berörda fastigheter under hela inte att kunna användas försitt i planen avsedda ändamål. Före genomförandetiden kan bygglov vägras tillåtgärd som avses med planen. Ett sådant lov skulle nämligen strida moldetaljplanens bestämmelser. Den exploateringsrätt som planen medför bliralltså vilande och kan ej utnyttjas mellan planens antagande ochgenomförandetidens början. Man frågar sig om detla verkligen är avsett och ominte i vart fall någon tidsgräns bör ställas upp. Som bestämmelsen är utformadlämnar den möjlighet öppen att ensidigt tillgodose kommunens iniressen och denkan även medföra olikheter i tillämpningen. När man anser genomförandelidenvara en planbestämmelse, borde bygglov inte heller kunna meddelas sedangenomförandetiden löpt ut. I specialmotiveringen uttalas emellertid att denomständigheten att genomförandetiden gått lill ända givetvis inte hindrar ettpositivt ställningstagande till ansökningar om lov. Kommunen har fält en vidsträckträtt atl förlänga och l,o,m. Den sammanlagda genomförandetidenkan dä bli myckel läng. Detla står i mindre god överensstämriielse med attenligt huvudregeln i förevarande paragraf maximitiden är . Inte hellerhindrar bestämmelserna atl tid för tillfällig markanvändning löper ännu sedangenomförandetiden har gått till ända. En sådan ordning synes mindre lämplig. Som reglerna utformats lordeofrånkomligen också vissa tillämpningssvårigheter uppstå. Om kommunen bestämtviss dag när genomförandetiden skall börja, kan det när besvär ogillasinträffa all denna tidpunkt passerats dä ärendet avgörs. Hur man då skallförfara är inte berört i remitterade förslaget. En möjlighet är att det fåranses ankomma pä överprövande myndighet att beslämma ny tid från vilkengenomförandetiden skall räknas. En så bestämd tidpunkt kan emellertid komma attpassa mindre bra med övrig planering. För skilda delar av planen kanolika genomförandetider bestämmas. Regeln är betingad av att en planeradutbyggnad skall kunna anpassas till skolor, va-anläggningar och annan servicesom kommunen skall ombesörja. Om kommunen beslutat att genomförandetiden fören etapp skall börja löpa och för en följande etapp är 1995 kantidsskillnaden krympa på etl inte avsett eller önskvärt sätt i fall starten förden första Prop.1985/86:1 570 etappen blir förskjuten på grund av besvär över planen.Detta kan man 5 kap. 5 § visserligen komma till rätta med genom atl relateragenomförandetiden för en senare etapp till viss lid efter det atlgenomförandetiden för en tidigare etapp helt eller delvis börjat löpa. Om enetappvis utbyggnad tidsmässigt har samband med kommunens helabostadsförsörjningsprogram, är emellertid den antydda utvägen knappastframkomlig. De av lagrådet nu antydda problemenär inte alls eller endast knapphändigt belysta i motiven. Lagrådet beklagardetta särskilt som reglerna om den tidsbegränsade exploateringsrätten hör tillde mest centrala avsnitten i PBL. Lagrådet, som anser sig inte kunnareservationslöst tillstyrka de föreslagna reglerna, efterlyser klarareuttalanden frän departementschefens sida i de frågor som här har berörts. Till bemötande av dessa kritiska anmärkningar vill jaganföra följande. Som lagrådet påpekar kan bygglovvägras före genomförandetidens början, eftersom en åtgärd då strider motplanbestämmelsen om genomförandetid. Stödet för en vägran finns i 8 kap. 11 5första stycket I.Genom ett tillägg inämnda punkl bör föreskrivas att det förhållandet att genomförandetiden löptul inte utgör hinder mot att bygglov lämnas. Atl ett system med varierandegenomförandetider kan medföra olikheter i tillämpningen ligger i sakens natur.Någon lidsgräns för kommunens möjlighet alt skjuta upp genomförandetidensbörjan anser jag inte bör läggas fast. Kommunerna bör ha fullständig rådighetöver detta, och jag är övertygad om att möjligheten inte kommer att utnyttjaspä ett sätt som innebär orimligl länga väntetider för faslighetsägarna. Heladen kommunala planeringen bygger ju på att igångsättningen av ett projekt skallske som ur alla tänkbara aspekter är lämpligast. Det är mot denbakgrunden ytterst osannolikt att kommunen skulle binda sig vid en byggstartsom ligger sä långt fram i tiden atl kommunen inte kan bedöma konsekvensernaför samhällsbyggandet i slort. Hellre torde man då välja att vänta med helaplanbeslulel för det aktuella området, till dess genomförandet kan med slorsannolikhet överblickas. Lika litet som jag kan finna nägraolägenheter med alt byggrätten i en del fall inte kan tas i anspråk genast, kanjag inse att det strider mol syftet med reformen att kommunen kan genomförlängning eller förnyelse låta den i planen medgivna byggrätten, om denfortfarande är aktuell odi angelägen, få en längre giltigheislid än vad manursprungligen bestämt. Man får hålla i minnet den grundsaisen att en plan, varsgenomförandelid har gått ut. fortsätter att gälla sä länge kommunen inte harändrade avsikter med områdets användning och visar aktivitet för alt fullföljadessa avsikter. Alt genomförandetiden genom ett formellt beslut förlängs ellerförnyas kan alltså helt enkelt ses som en bekräftelse på atl kommunen bedömerplanen som alltjämt aktuell, åtminstone för en viss ytterligare tid framåt. Formellt sett är del myckel riktigtså som lagrådel har påpekat atl tid för tillfällig markanvändning - som kanvara högst - kan löpa under 1985/86:1 571 helagenomförandetiden och även därefter. Jag häller det dock 5kap. 5 § inte för troligt att kommunerna kommer alt kombinera de i lagenmedgivna tidsfristerna på ett så föga ändamålsenligt sätt. Därför bör man vidutformningen av regelsystemet kunna bortse från risken för atl etl och sammaplanbeslut innehåller en så egendomlig reglering. Lagrådet har också tagit upp frågan om hurbesvärsprövning kan inverka på genomförandetidens längd när det i planen harbestämts att genomförandetiden skall börja än den däbeslutet att anta planen vinner laga kraft, Genomförandelidens början i dessafall torde emellertid i praktiken ligga så långt fram alt några problem av detslag som lagrådet tar upp inte behöver uppkomma. Om så ändå skulle ske i någotenstaka fall, kan vissa komplikationer onekligen uppstå, I likhet med lagrådetanser jag det inte förenligt med lagens syften alt överiåta på statliga organatt i samband med överprövning bestämma en ny tid från vilken genomförandetidenskall räknas. Någon automatiskt verkande regel om förlängning av tiden är inteheller lämplig. Därför är den enda återstående lösningen att kommunen i detuppkomna läget får ta upp planärendet på nytt och bestämma en längregenomförandetid. Enligt min uppfattning är det dock inte nödvändigt att ilagen särskilt reglera denna situation. På goda grunder kan man utgå från attkommunerna ändå medverkar till en föriängning av tiden i dessa fall. Dengenomgående principen är ju att tiden skall bestämmas så att det finns rimligamöjligheter att genomföra planen. Givetvis bör föriängningen av tiden kunna skeenligt reglerna om enkelt planförfarande. Om en detaljplan, trots föreskrifterna i förstastycket, skulle sakna bestämmelser om genomförandetid, skall enligt andrastycket genomförandetiden anses vara femton är räknat från det planen vinnerlaga kraft eller får genomföras på grund av ett förordnande enligt13 kap. 8 5 andra stycket. Någon särskild spärregel behöver inte införas somhindrar alt besvärsmyndigheterna förordnar om tidigare genomförande för sådanadelar av planen där kommunen har bestämt att genomförandeUden skall räknasförst från en senare tidpunkt än den dag då beslutet vinner laga kraft. Ettförordnande enligt 13 kap. 8 8 andra styckel kan meddelas endast pä kommunensbegäran. Detta utgör en tillräcklig reglering i nämnda avseende. Andra styckelär en nödvändig följd av de rättsverkningar som är knutna tillgenomförandetiden. Såväl kommunen som fastighetsägarna måste l.ex. ha klarhetom vilka förutsättningar som enligt II 5 gäller för att ändra eller upphävaplanen, huruvida kommunen har rätt att lösa mark enligt 6 kap. 24 8 och vilkaersättningsregler som skall gälla i händelse av inlösen. 1det remitterade lagförslaget föreslogs tiden till . Lagrådet (yttrandet s. 57) har anmält tveksamhetinför behovet av hjälp-regeln i andra stycket och dessutom påpekat alt den i enviss situation kan leda till rätisföriusier för enskilda, Lagrådel avserföljande situation. Prop.1985/86:1 572 detaljplan med genomförandelid har antagits.Kort tid därefter 5 kap. 5 7 §S ändras planen, varvid genomförandelidinte bestäms. Tiden blir då på grund av den föreslagna regeln kortare än denursprungligen var. Det är givet atl en presumtionsregdinte bör ha sädana negativa verkningar. Jag anser alt den bästa lösningen fördetta - sannolika mycket ovanliga - fall kan uppnås, om liden enligt andrastycket besläms till . På lagrådets förslag har i tredjestycket förts in en hänvisning till bestämmelserna om förlängning ochförnyelse av genomförandetid i 14 8. 6 8 Medger delaljplanen tillfällig användning av markeller byggnader enligt 78 första stycket 9, skall i planen bestämmas den tid under vilken användningen får pågå. Tiden får bestämmas till högst och skall räknas från den dag som anges i 5 8 första stycket. Saknar planen bestäm melser om tiden, är denna fem är. Om förlängning av tiden finns bestäm melser i 15 5. Paragrafen som saknar motsvarigheti gällande rätt, svarar delvis mot 9 kap. 18 8 andra stycket iutredningsförslaget och 5 kap. 68 tredje stycket i det remitteradelagförslaget. Paragrafen avser sådana planer som innehåller bestämmelser omUllfällig markanvändning enligt 7 8 första stycket 9. Jag hänvisar tillbehandlingen av frågan om tillfällig markanvändning i den allmänna motiveringen(avsnitt 8.3.2) och i specialmoliveringen till 7 8. 7 5 Utöver vad som enligt 3 8 skall redovisas idetaljplanen får i planen meddelas bestämmelser om 1, i vad män åtgärder kräverlov enligt 8 kap. 5 5 tredje stycket, 6 § första stycket 2 och 3, 8 5 första styckel samt 9 5 första och andra styckena, 2, den störstaomfattning i vilken byggande över och under markytan får ske och, om det finnssärskilda skäl med hänsyn till bostadsförsörjningen eller miljön, även denminsta omfattning i vilken byggandet skall ske, 3, byggnadersanvändning, varvid för bostadsbyggnader kan bestämmas andelen lägenheter avolika slag och storlek, 4, placering,utformning och utförande av byggnader, andra anläggningar, anordningar ochtomter, varvid ombyggnadsbeslämmelser enligt 3 kap, 108 tredje stycket ochskyddsbestämmelser för byggnader som avses i 3 kap, 12 8 får meddelas, 5, vegetation samtmarkytans uiformning och höjdläge, 6, användning ochutformning av allmänna platser för vilka kommunen inte skall vara huvudman, 7, stängsel samtutfart eller annan utgång mot allmänna platser, 8, placering ochutformning av parkeringsplatser saml förbud att använda viss mark förparkering, 9, tillfälliganvändning av mark eller byggnader, som inte genast behöver tas i anspråk fördet ändamål som anges i planen, 10, markreservai för allmännaledningar, energianläggningar samt trafik- och väganordningar, 11, skyddsanordningar för attmotverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar 1985/86:1 573 genomluftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant som prövas 5kap. 7 § enligt miljöskyddslagen (1969: 387),. 12, principerna för fastighetsindelningen och förinrällande av gemensamhetsanläggningar, I detaljplanen får även meddelas bestämmelser omexploateringssamverkan enligt 6 kap, 2 5- Om en detaljplan antas efter det attett exploateringsbeslut enligt lagen (0000:000) om exploateringssamverkan harvunnit laga kraft, skall det anges i planen om den skall genomföras enliglnämnda lag. Skall mark tas i anspråk från någon faslighet vars ägare intedeltar i samverkan, skall planen innehålla uppgift därom. Planen får inte göras mer detaljerad än som ärnödvändigt med hänsyn lill syftet med den. Paragrafen, som har utformats i huvudsakligöverensstämmelse med lagrådets förslag, motsvarar främsi 25 5 iredje stycketoch 107 5 tredje stycket byggnadslagen samt 9 5 tredje stycket och 12 8 2 mom,tredje stycket byggnadsstadgan. Motsvarigheten i utredningsförslaget är 9 kap,9-15 85 samt 18 och 19 85, Första stycket motsvarar 5 kap, 8 8 och andrasiycket 5 kap, 7 5 i det remitterade förslaget. Pä förslag av lagrådel (yttrandet s, 58) har förstastycket utformats sä att det uttömmande anger de förhållanden som får reglerasi en detaljplan. Det remitterade förslaget var i stället utformat som enexemplifierande uppräkning av vad en detaljplan fär innehålla. Lagrådets skälför alt frångå modellen med en exemplifiering är främst att det knappast synesbli aktuellt att i en detaljplan reglera andra frågor än de i lagtextenuppräknade. Dessutom är det enligt lagrådet från principiell synpunkl önskvärtatt lagen sätter en gräns för de frågor som en kommun får reglera i endetaljplan. Jag kan ansluta mig till lagrådets uppfattning. Samspelet mellan de olika bestämmelserna iinledningen av 5 kap, vill jag förklara på följande sätt. I 3-6 88 ställsminimikraven på en detaljplan. Med stöd av 7 5 första stycket och 88 kankommunen därutöver i planen ta upp de bestämmelser som behövs för att i ettsammanhang reglera de fysiska förhållanden som från allmän eller grannerättsligsynpunkt behöver bestämmas. Bestämmelsernas omfattning skall avgöras med hänsynbåde till de åtgärder som planen avser att reglera inom planområdel och tillförhållandena i planområdets omgivning. Meningen med 7 5 första stycket är medandra ord att tillhandahålla kommunen de instrument med vilka förutsättningarkan skapas för en god helhetslösning utifrån de förhållanden som är kända vidplanläggningstillfället. I beskrivningen planen bör kommunen motiveraomfånget och delaljeringsgraden av planens bestämmelser. Belräffandeinnehållet i de olika punkterna vill jag anföra följande. 1985/86:1 574 Punkt1 5 kap. 7 § Av punkt 1 framgår möjligheten att genombestämmelser i delaljplan ange vilka åtgärder som samhället avser all prövagenom lov. Motiven till detta har jag tidigare redovisat (avsnitt 12.1). Detkan vara befogat att häri korthet samlat redovisa hur delta är tänkt attfungera. Den normala skyldigheten att söka lov finns angiveni 8 kap. I 8 beträffande byggnader och i 8 kap. 2 8 för andra anläggningar.Från den normala skyldigheten ges genom 8kap. 4 8 vissa lättnader för en- ellertvåbostadshus. Befrielsen gäller en del mindre, invändiga åtgärder,installationer, viss omfärgning, trädgårdsmurar, skärmtak och mindre ulhus. Det förhållandet att detaljplanekravet enligt I 8gör sig gällande i etl visst område och kommunen har antagit en plan motiverari sig en ökad samhailskontroll av olika åtgärder i miljön. Beslutet att anlaen detaljplan, som vinner laga kraft, medför sålunda alt tillståndspliktenutökas i ett par avseenden. Först kan nämnas att bygglovsplikten enligl vad somföreskrivs i 8 kap. 3 8 första stycket utvidgas till alt omfatta omfärgning,byte av fasadbeklädnad eller takläckningsmalerial, ändringar som avsevärt påverkarbyggnadens yttre utseende saml uppsättande och väsentlig ändring av skyltar ochljusanordningar. Vidare krävs rivningslov enligt 8 kap. 8 5 första siycket, ominte annat besläms i planen, och marklov för större schaktning eller fyllningenligt 8 kap. 9 8 första stycket. Genom särskilda bestämmelser i delaljplan kankontrollen ökas ytterligare enligt 8 kap. 6 8. För en- eller tväbostadshus kanmed stöd av nämnda paragraf omfärgning göras lovpliktig. För alla byggnader medsärskilt bevarandevärde enligt 3 kap, 12 5 kan en planbestämmelse utlösaskyldighet att söka lov för underhållsåtgärder. Vidare kan skyldighet införasalt söka marklov även för trädfällning och skogsplantering enligt 8 kap, 9 5andra stycket. Det finns också möjligheter atl genom bestämmelseri detaljplan minska skyldigheten att söka lov. Kolonistugor och enklarefritidshus som byggs enligt planen kan sålunda befrias från bygglov enligt 8kap, 5 5 tredje stycket, I 8 kap. 5 5 första stycket 5 har också införtsmöjlighet för kommunen alt medge befrielse från bygglovsplikt för tillbyggnadoch andra ändringar av industribyggnader. Vidare kan som nämnts enligt 8 kap, 88 första stycket bestämmas att rivningslov inte behövs. De sammanlagda möjligheterna att variera lovpliktenär ganska stora. Hur de är avsedda att användas framgår främst avspecialmotiveringen till 8 kap. Punkt 2 avser den vikliga möjligheten att genombeslämmelser i detaljplan avgränsa exploateringsrätten. Förslaget innebär attnuvarande praxis bibehålls, dvs. byggrätten skall uttryckas i maximimått menundantagsvis kan den även anges i minimimått (se avsnitt 8.3.2). Prop.1985/86:1 575 regleringen avse bl, a. byggnaders längd, bredd, höjd,källardjup och vä- 5 kap. 7 .<>' ningsantal. De krav pä planefs tydlighetsom föreslås i 95 tredje stycket innebär att miljöns utformning skall framgårelalivt klart. 1 den allmänna motiveringen (avsnitt 8.3,3) har jag redovisatatt detta inte behöver leda lill att tekniken med flexibel detaljplan slopas. Däremotbör det medföra att flexibiliteten inte kan vara total, utan att den behöverinskränkas i vissa delar av området och för områden med viss belägenhet, Detlabetyder i sin tur att exploateringens intensitet och karaktär vid planensutformning mäste framgå på ett sådant sätt att sakägarnas och övriga berördasintressen samt medborgarinflylandel tillgodoses. Jag ålerkommer till frågan omflexibel plan i specialmotiveringen till 98,