prop · G90383 · 1985-12-31 00:00:00 — a. i Prop.1985/86:83 ), blir mindre omfattande men borde ändå i stort setttillgodose de synpunkter som talar för en speciell ersätlningsordning.Administrationen blir mindre - man kan bl. a. i första hand utnyttjaförsäkringsbolagens kapacitet vid skaderegleringen - och även på andra sättverkar de praktiska problemen inte fullt så besvärliga som med andraalternativ. Vi har i betänkandet diskuterat vissa detaljfrågor förbundna med enersättnings-ordning av detta slag, dock utan att definitivt la ställning tillom de bör genomföras; för del krävs mera ingående utredningar och analyser änvad som ingår i vårt uppdrag. Något konkret lagförslag om sådana fonder har viinte ansett oss kunna lägga fram i detta betänkande, och någon beräkning avkostnaderna är inte heller möjlig på detta stadium. En fortsatt undersökningav dessa invecklade problem fordrar nya direktiv. 12.De lagändringar vi föreslår i betänkandet kommer enligt vår bedömning knappastatl medföra ökade kostnader för staten som offentligt organ. Visserligeninnebär förslaget att vissa risker överflyttas från de skadelidande tillskadegöranden, men det är möjligt att dessa väsentligen kommer att motsvaras avrationaliseringsvinster; del är tveksamt om försäkringspremierna förmiljöfarliga verksamheter skulle nämnvärt ökas. Förslaget förefaller alltså välförenligt med de särskilda sparsamhetsdirektiv vi fått. Bilaga 2 Prop,1985/86:83 Utredningens lagförslag 1. Förslag till Miljöskadelag Härigenom föreskrivs följande. 1 §En fastighetsägare är skadeståndsskyldig enligt vad som sägs i denna lag, om en verksamhet som han bedriver eller låter bedriva på fastigheten orsakar skada i omgivningen genom 1, förorening av vattendrag, sjöeller annat vattenområde, 2, förorening av gmndvatten, 3, ändring av gmndvattennivån, 4. luftförorening, 5. markförorening, 6. buller, 7. skakning, 8, andrasådana störningar. Förstastycket är dock inte tillämpligt i fråga om skador orsakade av joniserandestrålning eller inverkan av elektrisk ström från elektrisk anläggning, varomsärskilda bestämmelser gäller. Förstastycket 13 gäller inte heUer i fråga om skador orsakade av ett vattenföretageller en vattenanläggning enligt vattenlagen (1983:000), 2 § Skadeståndsskyldighetenenligt 1 § omfattar skador som stömingen skäligen kan antas ha orsakat medhänsyn till störningens och skadeverkningarnas art, andra möjliga skadeorsakersamt omständigheterna i övrigt, 3 § Om vållande inte har förekommitpå fastighetsägarens sida utgår ersättning enligt 1 § bara i den mån stömingenskäligen inte bör tålas med hänsyn tiU förhåUandena på orten eller tUl dessallmänna förekomst under jämförliga förhållanden. Skadasom uppkommer utan samband med att någon lider person- eUer sakskada ersättsendast om den är av någon betydelse, 4 §En fastighetsägare, som utför eUer låter ulföra sprängningsarbete på fasligheten, skall ersätta person- och sakskador som i anledning av verk samheten orsakas i omgivningen genom sprängsten eller andra lössprängda föremål. Detsammagäller en fastighetsägare, vilken på fastigheten driver annan verksamhet sommedför särskUd fara för explosion. 5 §En fastighetsägare, som utför eller låter utföra grävning eUer liknan de arbete på fastigheten, skall även i annat faU än som anges i 1-4 §§ ersätta person- och sakskador som uppkommer i omgivningen tUl följd av atl han eller någon som han anlitat försummat att vidla sådana säkerhetsåt gärder som omtalas i 3 kap. 3 § jordabalken eUer i annat hänseende brustk i omsorg vid arbetets utförande. Ärarbetet särskik ingripande eller medför det av annan anledning särskild riskför omgivningen, skaU den skada som uppkommer till följd av arbetet ersättasäven om försumlighet inte föreligger. 6 § Skadeståndsskyldighet enligt 1-5 §§ åvilar pämotsvarande sätt den Prop. 1985/86:83 som bmkar fastigheten, även om han inte är fastighetsägare. vållande ansvarar dock endast den som 1. ärtomträttshavare, 2. i annat fallbmkar fastigheten i sin näringsverksamhet eller i offentiig verksamhet. 7 § Skadesländsskyldighet enligt 1-4 §§ åvilar också andraän fastighe tens ägare eller brukare, om de i egen näringsverksamhet åtagit sig att utföra arbete på fastigheten, för 1. personskador, 2, sakskador som orsakas av arbete förprivatpersoners räkning, I annat fall än som anges i första stycket är den somutför arbete på fastigheten skadeståndsskyldig enligt denna lag endast om haneller någon som han anlitat bmstit i tillbörlig omsorg och varsamhet eller omarbetet är av särskilt farligt slag, 8 § SkaU två eller flera ersätta samma skada enligt dennalag, svarar de solidariskt för skadeståndet i den mån inte annat följer av att begränsning gäller i den skadeståndsskyldighet som åvilar någon av dem. Vad de solidariskt ansvariga har betalat i skadeståndskall om inte annat avtalats fördelas mellan dem enligt vad som är skäligt medhänsyn tUl grunden för skadeståndsansvaret, möjligheterna alt förebygga skadaoch omsiändigheterna i övrigt, 9 § Kan i fråga om skador som avser egendom ersättningensbelopp lämpligen uppskattas på förhand, skall ersättning bestämmas för framtida skador, om en part begär det. Om det finns skälig anledning kan ersättning för framtidaskador på egendom bestämmas till visst årligt belopp. En ersättning sombeslämts på sådant sätt kan jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn lilländrade förhållanden. 10 § Medför en verksamhet som avses i denna lag att enfastighet helt eller delvis blir onyttig för ägaren eller att synnerligt men uppkommer vid begagnandet, skall fastigheten eller fastighetsdelen lösas, om ägaren begär del. 1 fråga om inlösen gäller expropriationslagen (1972:719) itiUämpliga delar. 4 kap. 3 § expropriationslagen skall tillämpas i fråga omvärdeökning som ägt rum under liden före det talan väcks viddomstol, OgiUas ett yrkande om inlösen, tillämpas allmänna regler om rättegångskostnader, 11 § Om enverksamhet kan medföra en sådan störning som avses i 1 §, kan den som utövareUer ämnar utöva verksamheten begära prövning av ersättningsfrågan. Han skaUdärvid ange det ersättningsbelopp han erbjuder, 12 § Den som villframställa ersättningsanspråk, fordra inlösen enligt 10 § eller yrka altersättning fastställs enligt 11 § på grund av en verksamhet som avses i dennalag skaU väcka talan vid den fastighetsdomstol inom vars område verksamhetenutövas eller skall utövas. Om del ärlämpligt, får fastighetsdomstolen pröva yrkandena som har samband med den verksamhet det är fråga om men rör rättsförhållanden som inte skall bedömas enligt denna lag. 13 § I mål enligt 11 §skaU bestämmelsema om kostnad i expropriaiions- Prop. 1985/86:83 mål tiUämpas på motsvarande sätt. Iandra mål gäller bestämmelser i fråga om rättegångskostnader. 14 §I fråga om nedsättning, fördelning och utbetalning av ersättning, som fastställs att utgå på en gång för framtida skada på en fastighet och som tillkommer ägare av fastigheten eller innehavare av tomträtt i denna, samt om verkan därav gäUer i tillämpliga delar expropriationslagen (1972:719). Omen borgenär som har panträtt i fastigheten lider förlust genom att ersättningsom avses i första stycket har blivit för lågt beräknad och ersättningen tillföljd av överenskommelse mellan den ersätlningsskyldige och denersättningsberätligade eller av annan anledning inte har blivit prövad avdomstol, har borgenären rätt att av den skadeståndsskyldige få gottgörelse förförlusten mol avskrivning på fordringshandlingen. Talan om sådan gottgörelseskaU väckas vid den fastighetsdomstol som anges i 12 §. Dennalag träder i kraft den . I fråga om skador orsakade av sådanastörningar som avses i 1 § tillämpas dock äldre lag, om störningen upphört föreikraftträdandet. Lag omändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 3 kap. 6 § skall upphöra att gälla dels att 3 kap, 3 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Prop, 1985/86:83 Ämnar någon ulföra grävning eller liknande arbete på sin mark skall varje skyddsåtgärd vidtas som kan anses nödvändig för att förebygga skada på angränsande mark. Den som ämnar utföra grävning eller liknande arbete på sinmark skall vidtaga varje skyddsåtgärd som kan anses nödvändig för att förebyggaskada på angränsande mark. Han skaU ersätta skada som uppkommer tillföljd avalt han eller någon som han anlitat underlåtU att vidtaga sådan åtgärd eUer iannat hänseende brustit i omsorg vid arbetets utförande. Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än denskada som åtgärden avser atl förebygga, får åtgärden underiåtas. Skadan skaUdock ersättas. Om del begäres, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap.utsökningsbalken ställas hos för ersättningen innan arbetet börjar. Är byggnad eller annan anläggning som hör tUl angränsandemark, till följd av vårdslöshet vid uppförandet eller brist i underhållet, avsådan beskaffenhet att särskUd skyddsåtgärd är nödvändig för att förebyggaskada med anledning av arbete som icke sträckes nedanför vanligt käUardjup,skall åtgärden bekostas av den angränsande markens ägare. Ärgrävning eller liknande arbete särskilt ingripande eller medför del av annananledning särskild risk för omgivningen, skall den skada som uppkommer tiU följdav arbetet ersättas även om försumlighet inte föreligger. Omersättning för skada tillföljd av grävning eller liknande arbete finns ävenregler i miljöskadelagen (1983:000). Dennalag träder i kraft den ' Balkenomtryckt 1971: 1209. Senaste lydelse 1981:784. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) Härigenom föreskrivs i fråga om miljöskyddslagen(1969:387)' dels att 3033 och 35 §§ skall upphöra atl gälla, dels atl 34 och37 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 § Den som vUl framställa ersätt- Den somvill framställa enskilt ningsanspråk eller annat enskilt an- anspråk enligtdenna lag på grund språk på grund av miljöfarlig verk- av miljöfarligverksamhet skaU väc-samhet skall väcka talan vid fas- ka talan vid denfastighetsdomstol tighetsdomstol som anges i 33 §. inom vars område denmiljöfarliga Även den som utövar eller ämnar verksamheten i huvudsak utövasel-utöva miljöfarlig verksamhet kan ler skaU utövas, påkalla prövning aversättningsfråga på sätt som sagts. Han skaU därvid ange de ersättningsbeloppsom han erbjuder. 37 § / mål enligt 34 § andra punkten äger bestämmelsernaom kostnad i expropriationsmål motsvarande tillämpning. OgiUas lalan som avses i 36 § på den gmnd alt svarandenefter talans väckande sökt och erhållit tillstånd enligt denna lag, skalldomstolen efter omständigheterna förordna atl vardera parten skall själv bärasin rättegångskostnad eller atl full eller jämkad ersättning skall tilläggasendera. Denna lag träder i kraft den . Äldre bestämmelser skall dock tillämpas i fråga om skada som orsakals av störning somupphört före ikraftträdandet. Lagen omtryckt 1981:420. 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i preskriptionslagen (1981:130) Härigenomföreskrivs alt 2 och 3 §§ preskriplionslagen (1981:130) skall ha nedan angivnalydelse. 2§ En fordran preskriberas ef- En fordran på annat än skade- tertillkomsten, om inte preskrip- stånd preskriberas efter till- tionen avbryts . komsten, om inte preskriptionen Preskriptionstidenär dock för fordran mot en konsument, om fordringen avser en vara,tjänsl eller annan nyttighet som en näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhethar tillhandahållit konsumenten för huvudsakligen enskUl bmk. Detsamma gällerfordran mol den som har gått i borgen för betalningen av en sådan fordran. Dentreåriga preskriptionstiden gäller dock inte fordringar som gmndar sig pålöpande skuldebrev. Förfordran på pension räknas preskriptionstiden från den dag fordringen tidigastkan göras gällande. Förfordran på skadestånd gäller en preskriptionstid av . Avser skadeståndsfordringen personska da tiU följd av vatten-, luft- eller markförorening eller annars genom kemisk eller fysikalisk-kemisk in verkan är preskriptionstiden dock . Preskriptionstid för en skadeståndsfordran räknas för den skadegörande hand lingen eller, vid skada på grund av underlåtenhet, från den dag åtgärd senast borde ha vidtagits. En fordran på skadestånd i anled- En fordran på skadestånd i anled ning av brott preskriberas ej före ning av brott preskriberas ej före utgången av tiden för ålalspreskrip- utgången av liden för åialspreskrip- tion, om inte frågan om ansvar för tion, om inte frågan om ansvar för brottet har avgjorts . brottet har avgjorts . Har så skett, preskriberas fordring- Har så skett, preskriberas fordring en efter den dag dom eller en efter den dag dom eller slutiigl beslul meddelas, om inte slufiigt beslul meddelas, om inte preskriptionstiden går ut senare en- preskriptionstiden går ut senare en ligt 2 §. ligt första slyckel. Omnågon har häktats eller erhåUit del av åtal för brott före utgången av tidenför åtalspreskription men ansvarsfrågan inte har avgjorts ,preskriberas en fordran på skadestånd i anledning av brottet tidigast etl årefler den dag dom eller slutiigl beslut meddelas. Dennalag träder i kraft den . Lagen lillämpas även på fordran på skadestånd som harkommit lill före ikraftträdandet och som inte har preskriberats enligt äldre bestämmelser. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs alt 25 § rällshjälpslagen (1972:429) skall ha nedan angivnalydelse'. 25§ I angelägenhet, som ej handlägges vid allmän domstol, bostadsdomslo-len,, arbetsdomstolen eller krigsrätt, beslutar rättshjälpsnämndenom utredning. Utan hinder härav får biträde besluta om utredning av mindreomfattning, Samma befogenhet tUlkommer skiftesman som förordnals i ärende ombodelning, GäUer begärd sakkunnigutredning teknisk eller medicinsk fråga iskadeståndstvist, skall vid prövningen av ansökningen särskilt beaktas omsaken har väsentlig betydelse för sökanden och inte kan bedömas ulanmedverkan av sakkunnig. Densom medverkat vid utredning som avses i första stycket har rätt tiU ersättningenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Ingår utredningen i mål ellerärende som har anhängiggjorts vid domstol fastslälles ersättningen avdomstolen, 1 annat fall bestämmes ersättningen av rättshjälpsnämnden. Dennalag träder i kraft den Lagenomtryckt 1979:240, 80 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern, , , försvarets civilförvaltning, fortifikationsförvaltningen,, statens vägverk, luftfartsverket, , statensjärnvägar, försäkringsinspektionen, kammarkollegiet, , ,, , statensstrålskyddsinstitut, statens industriverk, , statensvaltenfallsverk, i , rättegångsutredningen (Ju1977:06), . ,, , , , . Svenska kommunförbundet.Svenska värme-verksföreningen. Yttranden har dessutom inkommit från i (LO) och . Detförslag liU miljöskadelag som utredningen lagt fram bygger huvudsakligen påinnehållet i redan gällande lag och rättspraxis. Att sammanföra reglerna omskadestånd på detta område i en särskild lag är enligt min mening lämpligt.Utformningen av lagen såsom den kommit tUl uttryck i förslaget är förljänstfuU.Den föreslagna regleringen mnebär vissa förbättringar för de skadelidande.Detta framstår som rimligt. Jag är således i huvudsak positiv till denföreslagna lagstiftningen. På några punkter har jag dock en från utredningen iviss mån avvikande mening. Utredarensuppdrag har enligt direktiven varit begränsat, närmast tUl alt avseförtydliganden och justeringar av rättsläget på vissa särskUt angivna punkter.Inom den givna ramen har betänkandet stora förtjänster. Sålunda lämnas eningående och klarläggande redovisning av gällande rätt, och förslagen åtföljsav belysande uttalanden som kan tjäna tUl ledning för rättstillämpningen, Vadgäller ersättning för bestående skada på fastighet hade det enligt hovrättensmening varit värdefullt om utredaren övervägt en samordning med regler ominlrångsersältning i annan fastighelsrältslig lagstiftning. 6Riksdagen 1985/86. Hovrättenvill erinra om att, sedan miljöskyddslagen trädde i kraft, en helt Prop,1985/86:83 ny expropriationslag tillkommit. Ett flertal andra lagar hänvisarhelt eUer delvis till expropriationslagens ersättningsregler. a. byggnadslagen, naturvårdslagen och väglagen principen atl endastsådant intrång varigenom pågående markanvändning avsevärt försvåras ersätts.Bortfall av värden som gmndas på förväntningar om ändrad markanvändningersätts således inte. I vilken utsträckning antagnaersättningsprinciper skaU prägla också miljöskadelagen diskuteras inte ibetänkandet. Enligt hovrättens mening är det önskvärt atl miljöskadelagen,såvitt gäller skada på fastighet, så långt det är möjligt anknyter till vad somgäller enligt annan fastighetsrätlslig lagstiftning. Vad hovrätten i det följandeanför i ersättningsfrågorna sammanhänger huvudsakligen med denna uppfattning, Tingsrättendelar utredningens uppfattning att det skadeståndsrättshga läget påmiljöskadeområdet är oklart och i vissa avseenden otillfredsställande.Det finns ett stort behov av regler, som inte bara är klara och lättillämpadeutan även innebär en skärpning av ansvaret för dem som bedriver miljöfarligverksamhet. Utredningenhar framhållit att den ansett sig böra undvika mer radikala lagförslag och atldet nu framlagda förslaget därför inte siktar längre än att avhjälpa de mestpåtagliga bristerna i nuvarande rättsläge. Tingsrätten godtar de skäl somutredningen redovisat härför. Med denna utgångspunkt framstår utredningensförslag som - med de reservationer som följer av vad tingsrätten anför nedan -i allt väsentligt välgmndade och lämpliga. Tingsrätten vUl dock instämma iutredningens uttalande att reformarbetet inte skall anses avslutat i och medett genomförande av utredningens förslag, Miljöskadeulredningenframhåller inledningsvis atl reglerna om skadestånd inte spelar den mestväsentliga rollen i det system av rättsregler, som avser skyddet för miljön.Tingsrätten vill dock framhålla som sin åsikt atl de skadeståndsrätlsligareglerna har en myckel stor betydelse för miljöskyddet. Effektiva regler omskadestånd torde i detta sammanhang ha en väl så påtaglig betydelse somtillstånds- eller straffbestämmelser. Kombinationen av preventiv och reparativeffekt gör de skadeståndsrättsliga reglerna särskik betydelsefulla när detgäUer atl främja miljöskyddet. finner det tillfredsställande att bestämmelserna rörande ersättning för ifrågavarande skadetyper sammanförs i en författ ning. Härigenom erhåUes en bättre överblick över delta i sig svåröverskåd liga ämnesområde, Förslagel kommer dessutom, om det antas, att i många stycken innebära önskvärda förtydliganden av nu gällande rätt såsom denna bl, a, framgår av rättspraxis, 82 1.5Fortifikationsförvaltningen: Prop. Fortifikalionsförvallningenhar i övrigt ingen erinran mot att tiU en särskild miljöskadelag sammanföranuvarande regler om skadestånd i miljöskyddslagen och jordabalkens 3 kap.Föreslagen reglering är enligt fortifikations-förvakningens mening väl avvägd. Socialstyrelsenanser att den föreslagna miljöskadelagen, med en lindrigare bevisföring och enföriängd preskriptionslid, kommer alt förstärka den enskUda människansrättigheter vid en mUjöskada. Det är styrelsens erfarenhet att en sådanförstärkning av den enskildes rättigheter är mycket angelägen. Socialstyrelsenvill, mot den bakgrunden, tillstyrka miljöskadeutredningens förslag tillmiljöskadelag. Vägverkethar från de synpunkter verket har att beakta inte något atl erinra mol de irubricerade betänkande framlagda förslagen. Utredningenhar inte behandlat frågor om ersättning för skador tUl följd av utsläpp avmiljöskadliga ämnen från fartyg. De frågor, som behandlas i betänkandet harringa betydelse för verksamhet i den del denna omfattarsjöanknuten verksamhet. genom enheten för landtransporter avfarligt gods berörs något av det av utredningen framlagda lagförslaget i detatt l.ex. ägare av lastbilsterminaler får sitt ansvar reglerat i lagförslaget.Verket har emellertid från de synpunkter verket har att beakta inget atl erinramol utredningens förslag. Förslaget att sammanföra skadeståndsreglerna tiU ensärskild lag tiUstyrkes. Rättslägetpå miljöskadeområdet är oklart och skyddet för de skadelidande är otUlräckligl.Utredningen har framlagt förslag till lagstiftning, främst en särskildmiljöskadelag, som i en rad hänseenden avser att avhjälpa de mest påtagligabrislema i nuvarande lagstiftning. Inspektionen tUlstyrker utredningensförslag. KammarkollegiettUlstyrker att skadeståndsreglerna i miljöskyddslagen (ML) bryts ut och ersättsav en särskild lag, miljöskadelagen (MSkL). 1.11 : Prop. 1985/86:83 tillstyrkerförslaget, Delfrån allmän synpunkt väsentligaste syftet med regelsystemet på miljöskyddsområdetär all så långt som möjligt förhindra att miljöskador uppstår. Omskadeståndsreglerna på området utformas så att det blir lättare att fåskadestånd för miljöskador kan delta medverka tiU att de som utövar miljöfarligverksamhet ökar sina ansträngningar att förebygga sådana skador. Det ibetänkandet framlagda förslagel tiU miljöskadelag har den angivnainnebörden och finner därför den föreslagna regleringenvärdefull även från allmän miljövårdssynpunkt, 1.13 Koncessionsnämndenför miljöskydd: Frånde synpunkter som koncessionsnämnden har att beakta kan nämnden i alllväsenfiigt ansluta sig till utredningens förslag till ny miljöskadelag, Medanledning av ovannämnda remiss får statens strålskyddsinslitut anföra attstrålskyddsinstitutel från de synpunkter strålskyddsinsiitutet har alt beaktainte har något att erinra mol de i utredningen framförda förslagen. Fiskeristyrelsenhar inget all erinra mol att MLs regler om skadestånd överförs tUl en ny lag,vilken som huvudregel stadgar strikt ansvar vid miljöfarlig verksamhet.Styrelsen har ej heUer någon erinran mot den uppräkning av skadeståndsgmndandeslömingar som görs i 1 § första stycket. vUl styrelsen, i hkhel medbl,a, fiskeriintendenlen i nedre södra distriktet, betona atl förslaget endastför ersältningsfrågoraa en liten bk framåt. Styrelsen ser förslaget som en deli en vidare översyn av hela miljölagstiflningsområdet med sikte på ökademöjligheter atl förhindra och undanröja skadeverkningarna av miljöfarlig verksamhet.Styrelsen erinrar här om miljöskyddsutredningens nyhgen avslutade arbete. Omskadeståndsreglerna i enlighet med utredningens förslag sammanförs i enseparat lag föreslår att det i ML införs en hänvisning, exvisi en reviderad 30 §, av ungefär följande lydelse: Bestämmelser omskadesländsskyldighet för skada i omgivningen finns i miljöskadelagen 'har bifogat yttranden av fiskeriintendenterna i sex av landetssju distrikt. (1900:000). - En sådanhänvisning skulle underiätla överblicken av rätts- Prop. 1985/86:83systemet. Fiskeriintendenleni nedre norra distriktet: Jämförtmed nuvarande lagstiftning synes den enskilde få något bättre möjligheter attfå prövat och ersatt skada på fiske. Detta dels genom att en skälighetsklausulinförs och dels genom att rättshjälp kan utgå. Det torde emellertid fortfarandebli svårt för en enskUd att få bekostat och genomfört omfattande undersökningaroch utredningar - något som ofta är erforderligt för alt påvisa och kvantifieraen fiskeskada orsakad av t. ex. industriutsläpp. Fiskeriintendenleni mellersta distriktet: Sammanfattningsviskan sägas beträffande här nu aktuell "utredning", att man på gmnd avbegränsningen i direktiven inte kunnat komma fram till så många väsentligaförslag i varje fall vad gäller fiskeriverksamhet, som önskvärt vore. I varjefall har man väckt frågor, som är viktiga att de får komma tUl en lösning. Fiskeriintendenleni östra distriktet: Förslagetom införande av en särskild miljöskadelag framstår, i första hand mot bakgrundav enskilda skadelidandes rällssituation, som klart positivt. I denna lags 1 §fastslås en fastighetsägares skadeståndsskyldighet om fastighetsägaren bedriververksamhet som orsakar skada i omgivningen genom exempelvis förorening avvattendrag, sjö eller annat vattenområde. Tillkomsten av miljöskyddslagen synesförbättra enskilda fiskerättsinnehavares fömtsättningar att erhålla ersättningför miljöskador som drabbat vederbörandes fiskevatten. Förslaget tUlstyrkesdärför i denna del.