prop · G90376 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1985/86: 76 om forskning rörande skog och miljö Regeringenbereder tillfälle all la del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprolokollet . Världensskogar är hotade. I industriländer kommer alll fler larmrapporter omförsurning och skogsdöd. I den tredje väriden fortsätter avskogning ochökenutbredning i ökande takt. Aktiva insatser för att hejda denna utveckling ärnödvändiga och de har i flera avseenden redan kommit igång. Behovet av ökadkunskap är emellertid stort både beträffande orsaker och om effektivamotåtgärder. Ett nytt omfattande forskningsprogram bör därför inledas. Detskall ta sikte både på atl lägga grunden för ett fortsalt produktivt men merekologiskt balanserat skogsbruk i och på att öka vår och u-länderaaskunskap om processerna bakom skogsdöd, avskogning och ökenutbredning och dessasglobala konsekvenser. I sin helhet kan ett forskningsprogram av detta slagväntas kosta 200 milj. kr. För alt underlätta långsiktigplanering och snabb utbyggnad av programmet bör 50 milj. kr. anslås /87. 1 1985/86. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Skr.1985/86:76 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, R. Carisson, , , , , , Föredragande:statsråden I. , och Skrivelse om forskning rörande skog och miljö Världensskogar är en av människans rikaste och viktigaste resurser. Trädenär nödvändiga delar i den ekologiska process som gör jorden till en möjligboning för människor. I samspel med solens energi och luftens koldioxidproducerar gröna växter lagrad energi och syre. Rotsystemen binder jorden ochbevarar markens förmåga atl absorbera och lagra vatten. I ekonomisk bemärkelseär träden råvara för virkesproduktion, papper och en betydande del av denkemiska industrin. Mer än hälften av alla moderna mediciner kommer från växter.Pä landsbygden och i mänga städer i de faltiga länderna är brännved den heltdominerande energikällan. Världens skogar är också en väldig genetisk reservoarvars rikedom och mångfald vi ännu inte känner fullt ut. Framför allt detropiska regnskogarnas flora och fauna är osedvanligt artrik. Naturenär den främsta källan för rekreation och friluftsliv. I en alltmerurbaniserad och exploaterad värld kommer orörda strövområden och vildmarker altbli alltmer attraktiva. Underhistoriens gång har människan då och då rubbat den ekologiska balansen ochförsämrat sin naturliga miljö. Länderna kring var sålunda bördigaoch skogklädda vid vår tideräknings början. Ovarsam exploatering lade markenbar för sol, vind och regn. Genom erosion försämrades långsamt menoåterkalleligt jordens produktionsförmåga. Nustår världens skogar inför nya höt, och dessa hot är globala. På tredje världenslandsbygd tvingas falliga människor vandra alll längre ut från byarna för allskaffa den brännved som är nödvändig för värme och matlagning. Därmed huggsskog och växter ner över allt större områden. Också överbetning bidrar till attmarken blir skyddslös mot vind- och vattenerosion. Ofmktbara ökenområdensprider sig allt snabbare. På jakt efter ädla trädslag och basråvaror förläkemedel och kemisk industri skövlas tropiska regnskogar. Därmed förstörsmänsklighetens mest komplicerade och artrika ekosystem. I Europasindustriländer kommer nästan larmrapporter om skogsdöd. I de värstdrabbade områdena i Öst-och anses mer än vartannat träd varaskadat. Också i vårt land registreras skador på skogen. Omförstörelsen av våra skogar skulle breda ut sig, skulle det få myckel allvarligakonsekvenser för vår ekonomi. Produkter som bygger på skogs- råvarasvarar för en mycket betydande del av svensk export. Från syssel- Skr.1985/86:76 sällningssynpunkl är skogsnäringen dubbelt betydelsefull. Densysselsätter flera hundra lusen människor och är avgörande för jobb ochbosättning i många glesbygder. Världensforskare har olika uppfattning om de problem vi står inför och de slutsatser vibör dra. Pessimistiska bedömare menar all hoten mol människans livsmiljö ärmyckel konkreta och omedelbara. Om inte omfattande åtgärder vidtas myckelsnart skulle skogsdöd, avskogning och ökenutbredning redan under de närmasteårtiondena på ett ödesdigert sätt kunna påverka jordens klimat. De meraoptimistiska menar all den process som pågår tar mycket och att dendessutom motverkas av balanserade krafter. 1 detta perspektiv skulle vi harätt gott om tid atl analysera och utreda vilka motåtgärder som är bådeeffektiva och ekonomiskt motiverade. Omvi skulle ställa vetenskapliga krav på säkerhet måsle vi tillstå all del intefinns några exakta svar. Vi vet t. ex. inte säkert varför skogar dör.Det är sannolikt atl försurningen av luft och spelar en central roll,men vi vet inte tillräckligt om hur detta samverkar med andra faktorer.Orsakerna till avskogning och ökenutbredning i är tragiskt tydliga. Menvåra kunskaper om tropiska jordar är myckel bristfälliga. Vi behöver också merkunskaper om vilka motåtgärder som är mest effektiva i olika miljöer. Delär nödvändigt att öka kunskapen. Del som redan har skell - av världensregnskogar har huggits ned och väldiga barrskogsarealer är döende - kan fåsuccessivt allt kännbarare konsekvenser . Plantering avny skog är ett långsiktigt åtagande som i varmare områden ger resultat om 1020år och i norra först om något hundratal år. Vi måsle därför redan nubörja vidla de mått och steg som är möjliga och rimliga. Åtgärder har redanbeslutats som kommer att påtagligt minska utsläppen av svavel och kväveoxider.Genom styrelsen för internationell utveckling (SIDA) ger sedan flera åretl omfattande stöd lill markvård och skogsplantering i flera . Men det finns, som redannämnts, omfattande luckor i våra kunskaper både beträffande orsaker och möjliga motåtgärder. Del finns också anled ning all stärka egen kapacitet att forska om, analysera och utreda sina miljöproblem. Jag föreslår därför nu alt ett brett forskningspro gram inleds om skog, mark och miljö. Del skall ta sikte både på de globala problemen, framför allt den pågående avskognings- och ökenutbrednings- processen i de fattiga länderna, och på betingelserna för etl produktivt, ekologiskt balanserat skogsbruk i . Därmed är redan sagt att det måsle bli fråga om ett brett, tvärvetenskapligt program som spänner över alll frän gmndforskning inom traditionella discipliner lill utbildning av forskare från och . Programmet måste bli mångårigt och successivt kunna anpassas lill nya behov och problem. Del administrativa ansvaret för programmet bör ligga på skogs- och jordbrukels forskningsråd (), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) och styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Forskningsråden skall naturiigen ta hand om stödet lill gmndforskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad vid svenska 3 SAREC bör ha ansvaret för att Skr. 1985/86:76bygga upp och utveckla samarbetet med forskare och institutioner i u-ländersamt delta i internationella organisationers forskning om skogsproblem. Iövrigt bör de tre organisationerna själva kunna upprätta de samarbetsorgan sombefinns vara erforderliga. Detär viktigt att redan nu göra klart att det rör sig om ett långsiktigt åtagandesom bör kunna etableras och komma igång i full skala . Förden kommande femårsperioden fömtser jag att de samlade anslagen tillprogrammet behöver uppgå till 200milj. För att åstadkomma en snabb startoch underlätta den långsiktiga planeringen bör 50milj. anvisas budgetåret1986/87. StatsrådenLundkvist och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen bereder tillfälle alt la del av vad jag och deövriga statsråden har anfört om forskning rörande skog och miljö. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslular i enlighet medstatsrådet I. hemställan. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas skrivelsen som bilagorna I och 2. Bilagal Skr.1985/86:76 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till skrivelse om forskning rörande skog och miljö Erosion,markförstöring, ökenutbredning och avskogning är faktorer som menligt påverkarmöjligheterna lill ekonomisk utveckling, inte minst i tredje världen. Snabbbefolkningstillväxt och allt kraftigare urbanisering ökar trycket på u-ländemasredan hårt ansträngda naturresurser. Suraregn och luftföroreningar är aktuella problem också i vissa . Särskiltkänsliga jordar finns i detta hänseende i , östra , södra , där negativa förändringar noterats. Amerikanska ochbrasilianska undersökningar visar på att del kan ske en gradvis minskning avden genomsnittliga nederbörden i allteftersom avskogningenframskrider. Detta kan få allvarliga konsekvenser för hela den sydamerikanskakontinenten. Koldioxidhalteni jordatmosfären har ökat . Om användningen av fossilabränslen ökar beräknas luftens hall av koldioxid och andra gasermed "växthuseffekt" vara dubbelt så hög som under denförindustriella perioden. Dessaexempel understryker behovet av ett globalt perspektiv för att kunna motverkamiljöprocesser som kan hota betingelserna för mänsklig existens. 2 Avskogning och ökenutbredning Ettglobalt miljöproblem som kan utvecklas lill en ödesfråga är den tilllagande avskogningen.och ökenutbredningen. Vi har anledning befara atl dessa förändringar av miljönkan påverka del framtida klimatet. Avskogningen sker i accelererande takt.Varje år försvinner ca 11 milj. ha av den tropiska skogsarealen. Denna skogslyp,huvudsakligen regnskog, omfattar ca 1200 milj. ha och läcker av jordenslandmassa. Ytan motsvarar och sammanlagda areal. Merparten() finns i tropiska och endast en mindre del i () ochAsien (). har uppskattningsvis av den slutna skogenavverkats för skogsbmksändamål för att ge plats åt odlingsmark eller tagits i anspråkpå annat sätt. Mangroveskogarna har reducerats med en tredjedel. ex. uppskattades tropiska skogar Skr.1985/86:76 omfatta ca 30milj. finns ca 4-5milj. Regnskogarnahar nästan försvunnit i och . De har minskat snabbi även iEtiopien och . Regnskogarnatjänar som viktiga reservoarer för genetiskt växt- och djurmaterial. Vissauppskattningar lyder på all av alla levande växter och djur finns iregnskogsmiljö. Endasl av skogarna i , och ärskyddade i form av reservat. Svedjebmksmarki träda omfattar ca 410milj. ha varav merparten i tropiska . Ökatbefolkningstryck leder till att svedjeodlingen intensifieras och därmed tillkortare omloppslider. Marken riskerar all överul-nylljas på gmnd av de kortaomloppstiderna. Denöppna savannskogen omfattar drygt 730milj. ha i del tropiska bältet. Ungefärtvå tredjedelar finns i och en tredjedel i . Den årligaminskningen är beräknad till 3,8milj. En del av den avverkade arealenanvänds för jordbmksproduklion, men i huvudsak huggs träden ner för atlanvändas som bränsle. Energikrisenär i framför allt knuten lill bristen på ved för uppvärmning ochmatlagning. Ved och Iräkol svarar för två tredjedelar av all energi som användsi och en tredjedel i . svarar trädprodukter för ca90% av landets totala energikonsumtion. Nittionio av hundra tanzanier ärberoende av biologiskt producerat bränsle som huvudsaklig energikälla. 11, ex.Tanzania och är avverkningen snabbare än tillväxten och mnt många städerhar brännvedsbehovel lett till en tolalavverkning. huvudstad ingen ved tillgänglig närmare än . Trädavverkningär en vanlig inledning lill en erosionsprocess. Denna förstärks genom andramänskliga åtgärder, l.ex. genom hållande av stora boskapshjordar, vilket ledertill överbetning, samt genom felaktiga odlingstekniker i marginella jordbmksområden.Markförstöring utgör därför ett annat allvarligt miljöproblem i u-landsmiljön.Problemet har i och för sig uppträtt tidigare i ,kring Eufral och och i andra områden. Det nya är problemets omfattning.Utsatta områden är främst de som har liten nederbörd och gränsar till öken ochdär marken utnyttjas intensivt av människor och boskap. Detta leder i sin tur lillatt jordbmket flyttas alll längre ut på marginella jordar. Uppskattningar av denglobala erosionen antyder att fem hektar åker- och betesmark blir improduktiv. I första hand leder erosionen till att det övre produktiva matjordslagret försvinner. Del rinner bort med vattnet eller blåser bort med vinden. På satellitbilder tagna under en serie år kan man följa hur cirklarna av ofmklbar mark blir allt störte kring byarna. Ofta bUr slutresultatet ökenbildning i de mest utsatta områdena. Omkring en sjättedel av jordens befolkning lever i torta eller halvtorra områden. 11, ex. har öknen avancerat södemt . i nordvästra har brett ul sig under loppet av en femlioårsperiod. beräknas alt produktiv mark omvandlats till öken i savannbältet söder om . Det motsvarar ett onwåde störte än och lillsam- ' lon matjord antas åriigen försvinna genom erosion i Skr.1985/86:76 . I är av den odlade arealen utsatt förerosion i någon form. Den naturliga markbördigheten minskar sannolikt för enfemtedel av världens odlade jordar. Varjestadium av ekologisk förändring verkar påskynda processen. När växtiighelenskalas bort accelererar jorderosionen och alltmer regn rinner bort med flodernai stället för alt fångas upp av växttäcket som ackumulerar vattnet. Mindrevattenmängder i jordarna medför att avdunstningen minskar, molnen tunnas ul ochnederbörden minskar. Marken torkas ut alltmer och ökenspridningen förvärras.Vallenbalansen förändras och flodernas vattenföring ändras, vilket leder lillöversvämningar och minskad vattenföring . 3 Bistånd på miljöområdet Miljöfrågornafick en mer central plats i det internationella samarbetet genom FN:s miljökonferensi . FN:s miljövårdsprogram () var ett resultat avkonferensen. har ett samordnande ansvar för miljöfrågor inom FN-syslemeioch söker påverka de ohka fackorganens program. har också lill uppgift allvarna när tecken syns på allvarliga miljörisker. Därför har organisationenstartat ett världsomfattande system för miljöövervakning, Earthwatch.Insatserna mot ökenspridning bedrivs av FN:s Sahelkontor (UNSO) i samarbetemellan och liksom av den rådgivande gmppenför kontroll av ökenspridning (DESCON). Engemensam arbetsgrupp under UNDP, och () presenterade en rapport (TropicalForests: A Call for Action) med rekommendationer för en varaktig utveckling avde tropiska skogarna. Enannan internationell miljöorganisation är () som startades i böqan av 1970-talel. spelar en viktigroll för forskning och bistånd inom miljöområdet. Institutet har speciaUseralsig inom några huvudområden, l.ex energiplanering, bostadsfrågor, regionalplanering och tillämpad ekologi. verkar som konsult och rådgivare tillbiståndsgivare och miljöorganisationer. Internationellanaturvårdsunionen (lUCN) har alltmer verkat för bättre naturtesursplaneringi bl. lUCN samarbetar med myndigheter i u-ländema vid upprättandetav miljövårdsplaner. Inomramen för konferens om handel och utveckling () harett internationellt tropiskt limmeravlal () fram-förhandlats. Avtaletträdde i kraft den . Målsättningen är alt trygga skogarnas optimalaanvändning under bevarande av ekologisk balans. En internationell tropisk timmerorganisation befinner sig förnärvarande i uppbyggnadsskedet. Organisationens huvuduppgift ärprojektverksamhet inom områdena forskning och utveckling, marknadskännedom, ökadvidareförädling i producerande saml återplantering ochskogshushållning. ,som bildades , är fr.o.m. den Ijuli 1985 en Skr. 1985/86:76internationell stiftelse med säte i . Institutet har till uppgift atlfrämja och bedriva forskning inom energi-, resurs- och miljöområdet, särskiltavseende konsekvenserna för samhällelig utveckling. Forskningen skall främstgälla samhällsfrågor av långsiktig internationell betydelse. nordiska länderna har frågan om miljö och bistånd särskilt uppmärksammals.Den nordiska ämbetsmannakommillén för biståndsfrågor har genom en särskild arbetsgmpputarbetat en rapport om sambandet mellan miljö och utveckling. I den föreslåsåtgärder för att bättre integrera miljöaspekterna i biståndet från de nordiskaländerna. Förslagrörande det nordiska samarbetet på forsknings- och utrednings-området bör enhgtrapporten inriktas på all samordna verksamheten så effektivt som möjligt. Enarbetsfördelning bör eftersträvas när del gäller uppbyggnad av del slagsspecialiserade kompelens som varje nordiskt land har svårt att skaffa sig påegen hand. Vidarebör de nordiska länderna samordna ansträngningarna all öka kunskaperna om u-ländernasmiljöförhållanden. Ett möjligt första praktiskt steg vore alt de nordiskaländerna tillsammans utarbetade miljöstatusrapporter för de viktigastegemensamma mottagarländerna. Miljöhänsynenhar successivt blivit allt viktigare i den svenska biståndsverksamheten. Enorsak är atl miljöförstörelsen främst drabbar de fattigaste människorna. Enlångsiktig naturresurshanlering är en nödvändig fömlsältning för varaktigsocial och ekonomisk utveckling. Del är därför viktigt att inte se miljö- ochenergiproblemen som isolerade faktorer. Problemen måsle angripas på flerafronter. SIDA:sinsatser är främst inriktade på markvårdsin-salser, l.ex. iKenya, , och inom det regionala samarbetet i södra ,samt byskogsprojekl, bl. a. i , och . Skogsprojekt stödsvidare i , och . SIDA:sanslag för försöksverksamhet och metodutveckling avseende miljö- och markvårdhar ökat från 19 milj. kr. /84 till 37milj. budgetåret1984/85. Programmet rymmer insatser genom UNSO och FN:s livsmedels- och jordbmksorganisalion(FAO) avseende markvårds- och byskogsprogram i , utredningar ommiljöeffekter av eucalyptusplantering, miljökonsekvensutredningar,naturresursinventering avseende markanvändning och byskogsplantering iEtiopien, markvård i i anslutning till ordinarie landprogram, markvårdsulbild-ningi samt ett program vid IIED för alt informera om mark- och vegetationsresurseri ett anlal . Vidare ingår stöd till lUCN för medverkan vidmiljövårdsplanering i några programländer. Verksamheten under detta anslag harhittills inriktats på all utveckla metoder och tekniska lösningar inom olikafältprogram, utbilda personal och stärka u-län- dernasförmåga att planera för ett långsiktigt utnyttjande av naturresurser- Skr.1985/86:76 na. Påforskningens område ger styrelsen för u-landsforskning (SAREC) stöd till etl anlalforskningsaktiviteter som rör naturresurser och miljö. Dessa aktiviteteromfattar samverkan mellan institutioner i och svenska institutionersamt stöd lill projekt som initierats av forskare vid svenska forskningsinstitutioner. SAREC:s stöd lill u-landsforskning innefattar ett flertal projekt som berör olikaaspekter av ekologiska samband. Ett omfattande projekt, knutet tilluniversitetet i , syftar till att förbättra de tekniska möjligheterna allfölja och analysera ökenutbredning via salellilfotografering. Flera projektavser sambanden mellan mark, och växtlighet, t. ex. sökandel efter ettsystem för att fömlsäga torkperioder och registrering av förändringar i dennaturliga vegetationen. Genom stöd till har en noggrann analyskunnat göras av brännvedsbehoven i . 1 några bilaterala samarbelsprogramstöder SAREC experiment alt samodla träd med livsmedelsgrödor. Genom symbiosmed markbaklerierna kan dessa träd fixera luftens kväve och möjliggöra enproduktion ulan stora insatser av handelsgödsel. Deinternationella organisationerna bör i större utsträckning uppmärksammaangelägenheten av miljöhänsyn i sina biståndsprojekt. verkar därför ide multilaterala bislåndsorganisationema för atl dessa skall fasta större viktvid en långsiktig naturresursplanering inkl. utveckling av energilillgångar. 4 Ett svenskt initiativ U-ländernasegna resurser all bedriva miljöforskning är ännu myckel blygsamma. Dettainnebär alt de saknar både tillräcklig egen sakkunskap att analysera problemenoch möjligheter alt bedöma och prioritera de åtgärder som behövs. Dessa fömtsättningarär nödvändiga för atl u-landsforskare och beslutsfattare skall ha möjlighet atldelta i pågående internationell forskning och att anpassa och utnyttjatillgängliga forskningsresultat och erfarenheter lill den egna situationen.Frågeställningarna är komplexa och mångfacetterade. Det krävs ett långsiktigtoch melodiskt åtagande för att utveckla forskningsresultat och inhemskforskningskapacitet i u-ländema. Detta är dock en viktig uppgift i syfle altbidra lill förebyggande åtgärder och kompetensuppbyggnad som komplement till ensatsning på omedelbara praktiska åtgärder. Motdenna bakgrund anser jag det angeläget att tar initiativ till ettlångsiktigt forskningsprogram för att dokumentera och analysera avskognings-och ökenutbredningsproblem i ett globalt perspektiv samt ge underlag lillhandlingsprogram för att lösa dessa problem. Programmet bör administreras av SAREC. Ettsådant program ansluter till etl förslag som framförts i den översyn av SAREC:sverksamhet som låtit genomföra (Ds UD 1985:2). I översynenföreslås atl SAREC lar initiativ lill en internatio- nellinsats för att stödja en eller två forskningsinstitutioner på den afri- Skr. kanskakontinenten för en snabb och omfattande uppbyggnad av den vetenskapligaoch operationella kapaciteten inom markvårdsområdet. instämmeri all behovet av att bygga upp en sådan kapacitet är stort. av ett anlal samarbetande nationella institutioner kan varaett bättre alternativ för en sådan kapacitetsuppbyggnad. Denviktigaste målsättningen för ett nytt forskningsprogram om avskogning ochökenutbredning bör vara att bygga upp en fungerande, kvalificeradforskningskapacitet vid 10-20 utvalda institutioner i olika . Forskarefrån andra institutioner i kan också komma i fråga för utbildning. Avsiktenbör vara atl göra det möjligt för forskare och forskningsinstitutioner i u-länderalt i samverkan med svenska institutioner bedriva forskning inom området avskogningoch ökenutbredning. Med tanke på förhållandevis små egna resurser kanbasen behöva breddas genom samarbete med forskningsinstitutioner i de nordiskaländerna och eventuellt några övriga länder. Utöverett aktivt forskningssamarbete bör programmet innefatta forskarutbildning avpersoner från , stöd för ulmstning och vetenskaplig dokumentationsamt finansiering av vetenskapliga seminarier för de medverkande. Årligasymposier eller motsvarande sammankomster kan bli vikliga inslag för att beredau-landsforskarna tillfälle atl bryta sin isolering och komma i kontakt medomvärldens forskning. Ett effektivt syslem för att distribuera relevantvetenskaplig litteratur och tidskrifter och annan information bör också vara ennaturlig del av programmet. Samarbete och informationsutbyte bör eftersträvasmed andra institutioner inom det angivna forskningsområdet. Enorganisatorisk förebild kan vara de s. k. fysik- och kemiseminarierna somfinansieras av SAREC och administreras av . I detta programsamarbetar svenska universitetsinstitutioner från hela landet medinstitutioner från etl tjugotal . Svenskt bistånd via SAREC utgår iform av institutionsstöd, vetenskaplig utrustning och kvalificerad utbildningi . En annan modell utgör för vetenskap, IFS,som i huvudsak arbetar inom de biologiska vetenskaperna. IFS ger stipendiertill yngre forskare för inköp och underhåll av utrdstning och litteratur. IFSmedverkar till anskaffningen av utrustningen samt ger stipendiaten möjligheter lillkontakter med ledande forskare inom samma ämnesområden. Ettforskningsprogram rörande avskogning och ökenutbredning bör organisatorisktutvecklas så att erfarenheterna från IFS, fysik- och kemiseminarierna samt Beijerinstitutetutnyttjas. Mot bakgrund av SAREC:s erfarenheter av att bygga upp och stärkaforskningskapacitet i är del naturligt att SAREC får ansvaret förprogrammet. underlättas SAREC :sarbete väsentligt av den kraftiga förstärk ning av svensk forskning rörande skog och miljö som chefen för jordbruks departementet senare denna dag kommer alt förorda. En betydande del av den forskning det gäller är av grundläggande karaktär och därför relevant i ett vidare sammanhang. Ett nära samarbete mellan SAREC och bl. skogs-och jordbmkets forskningsråd () och naturvetenskapliga Skr.