prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Standardutdata från PI består av listor somindelats i ett antal utdatablock: Detär också möjligt att beställa myndighetsspecifika utdata från PI. Ett antal myndigheter som använder SLÖR har sedanlänge i olika former arbetat med att utveckla s. k. för- och eftersystem tillSLÖR. SPV utvecklar tillsammans med DAFA och UDAC ett för- och eftersystem medbenämningen (Personaladministrativ Information och Rapportering). OlikaPIR-alternaUv finns utvecklade, anpassade till skilda krav hos myndigheterna.Försöksverksamheten pågår och erfarenheter från system i drift kommer attsamlas upp med statskontorets hjälp under /86. Nyainstallationer finns planerade . SPV har också ansvaret för pensionsberäkning ochpensionsutbetalningar. För utbetalning av pensioner till statspensionärerfinns ett särskilt ADB-system (U-systemet). Systemet används i SPV:s verksamhetför samordning och utbetalning av pensionsförmåner (statlig kompletteringspension,folkpension, ATP, bostadsstöd m. samt för maskinell utskrift avpensionsbevis (för ålders- och familjepension). uppgickutbetalningarna av de olika pensionsförmånerna till ca ,fördelade på ca 250000 pensionstagare. I verksamheten använder SPV också ett särskiltADB-system för regist rering av tjänstematriklar (MAREG). Registrets ändamål är att lagra och bearbeta uppgifter som behövs för att vid arbetstagares pensionering räkna 96 utden statliga tjänstepensionen i form av bmttopension. Registrets upp- Prop.1985/86: 100 gifter kommer också att användas för att besvara frågor ompensionens Bil. 2 storlek m. m. vid framtida pensionering. Registretuppdateras genom årliga överföringar från de lönesystem som administreraranställda som omfattas av StaUiga pensionsbestämmelser. F. n. är SLÖR och K-PAI Kommundata anslutna. Före1986 kommer även affärsverket FFV, och F-SLÖR att anslutas. fram till utgången av 1987 beräknaslönesystemen hos SJ, , posten, , PLM ,K-PAI och M-PAI komma att anslutas. MAREG beräknas komma att innehålla uppgifter om ca700000 personer i fullt utbyggt skick. För att MAREG skall bli fullständigtoch kunna användas vid automatisk pensionsberäkning måste registretkompletteras med "historiska" pensionsuppgifter beträffande tidenföre anslutningen till registret. Som hjälp detta s. k.aktualiseringsarbete finns ett särskilt ADB-system. Driften för såväl U-systemet som MAREG sker påriksförsäkringsverkets (RFV) dator i . För inmatning av och åtkomsttill uppgifter har SPV 25 bildskärmsterminaler i kommunikation med RFV:s dator.Utbetalning sker genom överföring av de uträknade pensionsbeloppen tillPK-banken. Kostnaden för datorproduktionen hos RFV är ca 5 milj. kr. per år.Driften för aktualiseringssystemet sker på en egen anläggning. Uträkning av pensionens storlek(pensionsbeviljande) har tidigare gjorts helt manuellt. tillbakahar en viss automatisering införts. Vissa belopp räknas fram maskinellt och i enseparat ADB-mUn skrivs pensionsbeslut för ålderspensioner. Här avsedda mtinerskall enligt planerna vidareutvecklas och också anslutas till MAREG. 3 Översikt över pågående utredningsarbete inom ADB-området (Användningenav personnummer. Tilläggsdirektiv 1984:48.) Regeringen tillsatte en kommittéför att kartlägga användningen av personnummer i samhället, både inom denoffenUiga och den enskilda sektom. Kommittén har fåft UlläggsdirekUv(1984:48) för att utreda frågor om offenUighetsprincipen och ADB. Utredningen bör kartlägga den nuvarandeanvändningen och belysa de för- och nackdelar som är förenade med bmket avpersonnummer. Kommittén bör också kunna ta ställning omanvändningen av personnummer inom den offentliga och den enskilda sektorn inågot avseende kan utgöra ett hot mot den personliga integriteten. Vidare bör kommittén överväga om det kan finnasskäl att på gmnd av personnummeranvändningen föreslå ändringar eller kompletteringar av de 97 7 1985/86. reglersom gäller till skydd för den personliga integriteten, i första Prop.1985/86:100 hand vad gäller bestämmelsema i datalagen och sekretesslagen. Kommittén bör särskilt studera om det finns behovav att införa begränsningar i användningen av personnummer inom den enskildasektom. Kommittén bör samråda med folkbokföringskommittén(Fi 1983:04), upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02), sårbarhetsberedningen (Fö1981:02) och datainspektionen. Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén undersökahur tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingarsoffentlighet har fungerat vid tillämpningen på ADB-upptagningar och föreslå deändringar som kan vara befogade. Vidare skall kommittén överväga frågor ommassuttag ur myndigheternas ADB-register, rättelse av felaktiga uppgifter iregister, myndigheternas försäljningsverksamhet, faktadatabaserstillgänglighet, upphovsrätten till datorprogram, lagreglering av särskiltintegritetskänsliga ADB-register m. m. Kommittén har även genom regeringsbeslut den 25april 1985 fått i uppdrag att överväga tolkningen av vad begreppet självständigverksamhetsgren i sekretesslagen innebär för hälso- och sjukvården samttillgängligheten till landstingens s. k. paUentdatabaser. Sårbarhetsberedningen(SÅRB) (Informationoch rådgivning i frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet. TilläggsdirekUv 1984:29.) Regeringen tillkallade ijuli 1981 en beredning försäkerhet och sårbarhet på dataområdet. Beredningen inrättades som en följd avde förslag som lades fram av sårbarhetskommittén (SÄRK). Beredningenskulle ha följande uppgifter: - närmare precisera vilkasårbarhetsfaktorer och problem som kräver särskild uppmärksamhet och åtgärderfrån samhällets sida - vara remissinstans ochrådgivande organ med representation för berörda statliga myndigheter, kommuneroch näringsliv. En handlingsplan för beredningens arbete (Ds Fö1981:17) överlämnades till regeringen . Enligt tilläggsdirektiv som beslutades avregeringen skall SÅRB: - fullfölja handlingsplanen frånår 1981 - slutredovisa sittarbete med SB A-metoden - tillregeringen redovisa de erfarenheter från sitt arbete som kan utnyttjas som ettav de underlag som regeringen ställer till försvarskommitténs (Dir. 1984:14)förfogande - inventera hittillsvarandearbete inom ADB-säkerhetsområdet, analysera användbarheten av detta materialsamt i samverkan med främst statskontoret föreslå förbättringar ochkompletteringar i de fall SÅRB anser det vara motiverat - i sin planering utgå från attberedningens arbete skall avslutas . SÅRBhar i ett samarbetsprojekt med riksdataförbundet (RDF) tagit 98 framen metod för att myndigheter, företag och organisationer själva skall Prop.1985/86:100 kunna analysera sin egen sårbarhet på ADB-området. Denna s.k.SBA- Bil. 2 metod presenterades . överlämnades delbetänkandet (Ds Fö1983:8) Undanförsel och förstöring av ADB-register. Betänkandet bereds f. n. iregeringskansliet. En rapport om Nyckelpersoner i datordriften (SÅRB rapport1983:12) presenterades . har ytterligare sex rapporter,ett kompendium för utbildning inom ADB-säkerhet och sårbarhet samt broschyr-och affischmaterial avsedda för skolor tagits fram. Slutrapport från SÅRBkommer enligt direktiven att framläggas före slutet av 1985. Utrednings-och utvecklingsarbete avseende ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen (Dir. 1977:52) med uppgift att utreda frågor om ADB inom allmänna försäkringenm. m. överlämnade betänkandet (SOU 1981:24) Socialförsäkringens datorer- decentralisering av verksamheten. Beslut har sedermera fattats om ett successivtutbyte av befintligt dator-och kommunikaUonssystem med början under sommaren1983. Denna anskaffning av ADB-utmstning kommer inte att i nämnvärd gradförändra nuvarande stmktur på ADB-systemet, som därmed kan förväntas beståunder . Inom () och försäkringskassornapågår också olika utrednings- och försöksaktiviteter med syfte att klarläggabehov av och former för teknikstöd på försäkringskassorna för administrativaändamål. Regeringen gav RFV i uppdrag att isamråd med statskontoret och i nära samarbete med försäkringskassorna genomföraett utrednings-och utvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhet för attbl. a. få underlag för ett ställningstagande i frågan om den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen m. m. Tidsperspektivet för utredningen är ochdärefter. Enligt uppdraget bör utrednings- och utvecklingsarbetet belysa olikaaltemativ med spridning av register och datorresurser på regional och lokalnivå. För- och nackdelar från olika synpunkter, effekter på personalbehovetsamt kostnadsskillnader mellan de olika alternativen och ett bibehållande avnuvarande ADB-stmktur skall redovisas. Utgångspunkten för arbetet bör varasamhällets och de försäkrades intressen i form av krav på effektivitet ochrättssäkerhet i handläggningen, servicen till allmänheten samt det däravuppstående behovet av ADB-stöd som hjälpmedel för personalen. Försöksaktiviteternabör byggas upp kring och utifrån de enskilda arbetsplatserna på regional ochlokal nivå. Möjligheterna att med tekniska hjälpmedel rationaliserakontorsproduktionen och att integrera denna med ärendehandläggningen skalltillvaratas i utvecklingsarbetet. RFV har till regeringen redovisatuppläggningen av och tidsplan m. m. för utredningen. Arbetet (FAS 90-utredningen) inleds med en analys av eventuella förändringar i den allmänna försäkringen som kan påverka ADB-behovet samt en bred genomgång av socialförsäkringssyste- 99 menoch administraUonen av dessa i syfte att identifiera önskvärda föränd- Prop.1985/86:100 ringar och utvecklingsmöjligheter. I en lägesrapport, som lämnadestill Bil. 2 regeringen , beskrivs de anställdas och deexterna intressenternas syn på förändringsbehovet av ADB-stödet för RFV ochförsäkringskassorna samt allmänhetens uppfattning om kassornas service.Förändringsanalysen, som fortsatt med kravspecificering, har pågått t.o.m.utgången av /85, och följs nu av utformning av systemförslag ochförsöksverksamhet. RFV har överlämnat en delrapport. I denna redovisas de faktorer som kan tänkaspåverka utvecklingen av 90-talets ADB-system. Här berörs frågor som verksamhetensorganisation, befolkningsutvecklingen, förändringar i försäkringskassornasarbetsuppgifter och den tekniska utvecklingen. I rapporten görs bedömningen aUden tekniska utvecklingen kan komma att ge möjlighet att klara defunk-tionsmässiga kraven för en spridning av ADB-resurser. RFV har även överiämnat en lägesrapport 2() som i första hand beskriver det fortsatta utredningsarbetet.FAS 90-utredningens arbete är uppdelat i fem delprojekt, ADB-stöd förärendehandläggning, ADB-stöd för uppföljning och utvärdering, ADB-stöd föradministration. Kommunikation - teknik samt Datapolitik, säkerhet ochsårbarhet. Inom de tre förstnämnda delprojekten kommer försöksverksamhet attgenomföras. RFV bedömer att slutlig avrapportering tillregeringen av FAS 90-utredningen sker tidigast under år 1987.Lägesrapportering av arbetet till regeringen planeras ske omkring den 1september . Vidbehandlingen av regeringens proposition 1983/84:8 om ett nationelltmikroelektronikprogram framhöll att det var angeläget att programmetutvidgades till eft samlat informationsteknologiprogram. EU sådant programskulle utöver komponentteknologiområdet omfatta såväl systemteknik ochprogrammeringsmetodik som relationerna mellan människa, maskin och samhälle.Riksdagen fann det också önskvärt med balans i de framtida staUiga insatsernamellan de olika områdena. Regeringen uppmanades att under /85presentera ett förslag till ett sådant sammanhålletinformationsteknologiprogram. Med informationsteknologi avses den teknik somanvänds för att med hjälp av datateknik och elektronik effektiviseraproduktion, hantering och utnyttjande av informaUon. Regeringen gav följande myndigheter iuppdrag att utarbeta underlag för ett sådant program: , universitets- och högskoleämbetet,forskningsrådsnämnden, humanisUsk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, delegationen för vetenskaplig och teknisk informations försörjning, , arbetarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfon den, , styrelsen för teknisk utveckling, statens industriverk och statskontoret. överbefälhavaren skulle redovisa ett underlag fråndet militära försvå- Prop. 1985/86:100 ret. Regeringen uppdrog åt arbetarskyddsfonden,styrelsen för teknisk utveckhng och universitets- och högskoleämbetet attsvara för samordningsarbetet och efter kontakt med övriga berörda myndighetersammanställa underlag till ett förslag om ett samlat program. I regeringensdirektiv angavs att programmet skulle rymmas inom de anslag och ramar som stårtill förfogande för de berörda myndighetema. Det förutsattes också varauppdelat på mikroelektronik, systemteknik och informationsteknologinsanvändning. Ett förslag presenterades för regeringen i oktober1984. Det gjorda utredningsarbetet har resulterat i en kartläggning av statligverksamhet på området. Svensk informationsteknologi - utgångsläge och underlagför ett nationellt program. Utredningen pekade på att det inom vart och ett avde områden som undersökts finns ett flertal insatser som inte kunnat beredasutrymme, exempelvis: - ökade insatser för utbildning - bättre balans inom forskningen - ökade utvecklingsinsatser inomområdena konstmktionssystem, standardisering, teleinformatik,informationssystem och avnämarstyrd utveckling. Dessutom bör enligt utredningen en öppen och sakligdebatt stimuleras genom en ökad information om den nya informationsteknologin. I skrivelse till 1984/85:218 redovisarregeringen utredningsförslaget jämte vissa planerade åtgärder. Frågor sombehandlas är informationsteknologins industriella betydelse, statens roll fören posiUv utveckling inom informationsteknologin och planerade åtgärder föratt effektivisera statens insatser för utbildning, forskning och tekniskutveckling inom informationsteknologiområdet. Dessutom redovisas nuvarandeinsatser, problem och behov rörande utbildning, forskning och teknisk utveckhnginom försvarsmakten, telekommunikaUonssektorn, högskole- och forskningssystemet,arbetsmarknadsutbildningen, arbetsmiljöområdet, de industripolitiska organensamt inom den civila statsförvaltningen. Regeringen framhåller i skrivelsen att ytterligareett antal centrala frågor måste besvaras innan underlag finns för att läggafast ett informationsteknologiprogram. Det fortsatta utredningsarbetet avsesbedrivas inom , med sikte på att ett svensktinformationsteknologiprogram skall kunna påbörjas i och med /87,för att sedan fortgå . Regeringenhar uppdragit åt () att i ett långsiktigt perspektiv klargöra i vilken utsträckning statliga myndigheter i sin ekono miska redovisning borde använda ett gemensamt ADB-system, resp. kun na medges att utveckla egna ADB-system. Detta uppdrag har RRV avrapporerat i form av en planerings- 101 promemoria.Långsiktig utveckling av statens redovisningssystem (RRV, Prop. 1985/86: 100dnr 1984-1073). I promemorian anför verket bl.a: "Ett väsentligt inslag iBil. 2 den fortsatta utvecklingen av statens redovisningssystem bör enligt RRVvara att undersöka och med praktiska prov pröva - i vilken omfattning den statligaekonomiadministrationen kan ytterligare effektiviseras genom lokaltdatorstöd." I promemorian redovisas ett antal alternativ, dels fördecentralisering av ekonomiadministrativa rutiner, dels för RRV:s medverkan iutveckling och förvaltning av sådana lokala rutiner. RRV hemställde atterhålla uppdrag att utföra en förstudie i enlighet med vad som anfördes iplaneringspromemorian. Regeringen har uppdragit åt RRVatt, dels genomföra en analys av olika intressenters behov av och önskemål ominformation om statens utgifter och inkomster, dels genomföra en studie med denhuvudsakliga inriktning som finns angiven i RRV:s ovannämnda planeringspromemoria. I en till beslutet fogad, inom finansdepartementetupprättad, promemoria anges några riktlinjer för denna förstudie. Sålundaanförs, att inom de ramar som kraven på riksbokföring m.m. och revision medgerbör RRV utreda möjligheterna att på bästa sätt tillgodose de enskildamyndigheternas behov av lokalt anpassade och flexibla redovisningssystem tilllägsta möjliga kostnad. Vidare bör RRV bedöma effekten av lokala datorstöd påden statliga redovisningsorganisationen. I frågor som gäller samordning med personal- ochkontorsadministrativa system bör RRV samråda med statens löne- ochpensionsverk, statskontoret och datamaskincentralen för administraUvdatabehandling. Som utgångspunkt för studien bör vidare gälla attutvecklingen av lokala datorstöd inte skall föranleda ökade utgifter påstatsbudgeten. Uppdraget bör i sin helhet redovisas för regeringensenast . Utredningom de personaladministrativa informationssystemen Regeringenuppdrog åt statskontoret att tillsammans med statens löne- ochpensionsverk (SPV) och i kontakt med övriga berörda myndigheter utreda delsuppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m.fl.i fråga om depersonaladministraUva informationssystemen hos staten, dels behovet av förstatsförvaltningen gemensam personalstatistik, dels möjligheterna tilleffektivisering och kostnadssänkning av statens generella löneuträkningssystem(SLÖR). Frågan om uppgiftsfördelningen mellan berördamyndigheter m.fl. när det gäller de personaladministraUva informaUonssystemensamt möjlighetema effektivisering och kostnadssänkning av SLÖR harredovisats av statskontoret och SPV i rapporten - effektivisering ochuppgiftsfördelning (statskontorets rapport 1982:28). Möjligheterna att med uppgifter från SLÖR och andrastatliga löneuträk ningssystem tillgodose behovet av för förvaltningen gemensam personal- staUsUk har beskrivits av statskontoret i rapporten (1982:17) Gemensam personalstaUstik. Statskontoret och SPV föreslog vid redovisningen avuppdraget att Prop. 1985/86:100 regeringen i en särskild registerförordningom SLÖR och det personalad- Bil. 2 ministrativa informationssystemet PIreglerar ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vad gäller de datorbaseradeinformationssystemen. Vidare föreslogs att SPV får svara för fortsattaeffektiviserande och kostnadssän-kande åtgärder avseende SLÖR. Frågan om för- och eftersystem till SLÖR hardärefter utretts av SPV. Utredningen har avrapporterats i en lägesrapport() och en huvudstudierapport () PersonaladministraUvInformaUon och Rapportering - - För- och eftersystem till SLÖR. Irapporten redovisar SPV det utredningsarbete som gjorts i samarbetemed datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) och Uppsaladatacentral (UDAC) inom ramen för det s. k. och planema för detfortsatta arbetet samt effekter av ett genomförande. Enligt huvudstudierapporten skall PIR-projektetutveckla och Ullhanda-hålla ett s.k.för- och eftersystem till SLÖR. För- ocheftersystemet skall finnas i tre olika modeller kallade , ochPIR-3, anpassade till skilda krav beroende på myndigheternas storlek, behov,erfarenheter, tillgång till utmstning och ekonomiska möjligheter. skallkunna användas på olika datomtmstningar. Genom regeringsbeslut () har regeringengodkänt att SPV fortsätter arbetet med utveckling och försöksverksamhet medför- och eftersystemet i enlighet med vad som redovisas i huvudstudierapporten.Regeringen har också genom regeringsbeslut uppdragit åt statskontoretatt i samråd med SPV och övriga berörda myndigheter följa och utvärderaförsöksverksamhet med hos , luftfartsverket, SPV ochhögskolan i , hos statens planverk och i kombination medPIR-3 hos i . Utvärderingen skall, fömtom lönsamhetsaspekter,även belysa hur försöksmyndigheterna organiserar sitt personaladministrativaarbete utifrån de nya möjligheter som ger. Övriga frågor av särskildbetydelse för ett fortsatt arbete med och eventuellt införande av hos ettstörre antal myndigheter skall också belysas. Resultatet av försöksverksamheten skall redovisastill regeringen så snart tillräckliga erfarenheter föreligger. Utredningavseende studier av användning av ny teleteknik IproposiUon 1984/85:158 om vissa telefrågor m. m. behandlas bl. a. frågan omförsök med avancerad telekommunikation. Med hänvisning till vad som anförs inämnda proposition, uppdrog regeringen åt att, i samrådoch samarbete med styrelsen för teknisk utveckling och statskontoret, utredafömtsättningarna för och till regeringen redovisa förslag tiU utformning avstudier av användning av avancerad telekommunikation. Utredningen skali undersöka och redovisa enbeskrivning av projekt som bör studeras samt lämna förslag till hur erfarenheterna kan spridas. Förslag finansiering, inklusive sådana som inte belastar statsbudgeten, 103 skall också lämnas. Det övergripande syftet med de studier som föreslåsskall vara aU Prop. 1985/86:100 fördjupa kunskaperna hos användarna, nuvarandeoch framUda, om möj- Bil. 2 ligheterna att utnyttja den nyakommunikationstekniken och om vilka möjligheter användningen i sin tur skaparför i första hand företag och offentlig förvaltning. De förslag till utformning av studier som redovisasbör avse såväl befinUiga projekt och försök som för ändamålet särskilt startadeförsöksverksamheter. Projekten och försöken bör vara sådana att de - ger erfarenheter som är avstort allmänt intresse, - allsidigt belyser möjligheternatill användning av ny teleteknik, - omfattar olika användningar ochanvändarproblem inom skilda verksamheter, samt - berör olika delar av landet. Vid beskrivning av befintliga och tänkbara projektoch försök bör behandlas såväl olika tekniker som deras påverkan avseendeorganisaUon, ekonomi, personal m. m. Metoderna för dokumentation och spridningav erfarenheter bör vidare ägnas stor uppmärksamhet. Redovisningentill regeringen bör ske . Utbildningsprograminom ADB-området för statsförvaltningen Regeringenuppdrog åt () att isamverkan med statskontoret, datamaskincentralen för administrativdatabehandhng, och utarbeta ett programför kompetenshöjande åtgärder på ADB-området för statsförvaltningen. SIPU skulle vid fullgörandet av uppdraget utgå frånvad som anförts i frågan i prop. 1984/85:225 om statsförvaltningens användningav ADB m. m. I propositionen har regeringen bl. a. berört behovet avkompetensutveckling på ADB-området inom statsförvaltningen och sagt att ettutbildningsprogram bör göras för ändamålet. I uppdraget till SIPU angav regeringen attprogrammet skulle handla om hur lämplig utbildning kan ordnas för olikakategorier av ADB-användare - beslutsfattare, personal som arbetar med in-eller utdata hänförliga större system eller som arbetar direkt med småADB-system, ADB-specia-lister (t. ex. systemerare och programmerare),driftpersonal för stora ADB-system och sådan personal som inom en nära framtidväntas komma att arbeta med ADB. Programmet borde omfatta redovisning av vilken typav utbildning de olika gmppema kan behöva, skiss till innehåll i de olikautbildningarna och förslag till samverkan mellan olika utbildningsanordnare. 3.2Förteckning över avgivna och planerade betänkanden, rapporter etc. A. Avgivna betänkanden, rapporter etc. 1985/86:100 Bil. Särbarhetsberedningen (SÅRB) Handlingsplan för arbetet (Ds Fö 1981:17) SBA-projekt(SÅRB rapport 1983:1) SBA-utveckling (SÅRB rapport 1983:2) Undanförsel ochförstöring av ADB-register (Ds Fö 1983:8; SÅRB rapport 1983:3) SBA-start (SÅRBrapport 1983:4) SBA-beroende (_SÅRB rapport 1983:5) SBA-system (SARB rapport1983:6) SBA-scenario (SÅRB rapport 1983:7) SBA-plan (SÅRB rapport 1983:8)(SÅRB rapport 1983:9) SBA-nyckelpersonal (SÅRB rapport 1983:10)SBA-revision (SÅRB rapport 1983:11) Nyckelpersonal i datordriften (SÅRB rapport1983:12) Praktisk katastrofplanering val av reserv-driftaltemativ(SÅRB rapport 1984:1) Läckande datorer - en informaUon om RÖS, utarbetad isamarbete med En förkortad version av SBA-metoden avseddför mindre myndigheter, organisationer och företag. Aktuella projekt i SÅRB(SÅRB rapport 1984:2) Uppringdadatorer (SÅRB rapport 1984:3) Offentlighetsprincipen, ADB och försvarssekretess(SÅRB rapport 1984:4) ADB i kris och krig (SÅRB rapport 1985:1) Personal ochsäkerhet (SÅRB rapport 1985:2) ADB-säkerhet och sårbarhet. (SÅRB rapport 1985:3) Den sårbara datorn. Broschyr för skolor ochutbildningsanstalter. Den sårbara datorn. Bred datautbildning (SOU 1985:50)