prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — De ålerläggningar som jag har redovisal här har finansierals genomomfördelningar inom socialhuvudtitelns verksamhetsområde. För /86 avsattes 10milj. för projektverksamhet som syftar till att åsiadkomma en effektivarehandläggning och som på sikl kan ge en samhällsekonomisk besparing. De projektsom nu pågår bedöms av att kunna ge den avsedda effekten. Även jag anser det angeläget atlsärskilda medel även fortsättningsvis avsätts för fortsatt projektverksamhet,för att därigenom ge försäkringskassorna möjlighet att bedriva etlutvecklingsarbete och försöksverksamhet som kan ge en bättresocialförsäkringsadministration från såväl den enskildes som samhälletssynpunkt. Det bör därvid också finnas möjlighet att, efter särskild prövning,bedriva försöksverksamhet med ändrade förmånsregler. Jag föreslår därför att 10milj. avsätts även för /87 för sådan projektverksamhet. Detankommer på att bestämma hur medlen får användas och attse till att resultaten på lämpligt sätt utvärderas och tas tillvara iverksamheten. Jag vill emellertid även i detta sammanhang framhålla alt jaganser del angelägel alt möjligheterna lill förenklingar i försäkrings- ochbidragshandläggningen och förbättringar i servicen gentemot allmänhetenprövas. 1 den mån försök med ändrade förmånsregler blir aktuella fårriksförsäkringsverket göra särskild framställning om ändring hos regeringen. Därutöver överförs fr.o.m. nästabudgetår administrationen av vuxenstudieslöd saml lim- och dagstudiestöd frånförsäkringskassorna till cenlrala sludiestödsnämnden (CSN). Därmed bortfallerden ersättning på 9 milj. kr. som kassorna erhållit för detta arbete. Jag har tidigare denna dagföreslagit regeringen alt lägga fram en proposi tion med förslag om ökat förtroendemannainflytande i (prop. 1985/86:73). I propositionen föreslås all de nuvarande pensionsdele- 34 gationerna ochförsäkringsnämnderna ersätts med enhetliga förtroende- Prop. Vidare föreslås vissa änd- Bil. ringar avseende kassornasomprövning av beslut. beräknaskunna genomföras inom ramen för nuvarande resurser som jag här Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagdet lolala medelsbehovet för försäkringskassornas förvaltningsutgifler undernästa budgelår till 2 . och anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att anta förslaget fill lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 2. atl till Allmännaförsäkringskassor för /87 anvisa ett förslagsanslag av . Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Prop. 7 Samhällets direkta ekonomiska stöd åt barnfamiljernautgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg, bostadsbidrag,föräldrapenning, bidragsförskott, barnpensioner samt vårdbidrag för handikappatbarn. nylt stöd motsvarande bidragsförskott har införts för ensamslåendeadoptivföräldrar från . Följande sammanställning visaromfatlningen och ulvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna (milj.kr. förmåner från moderskapsförsäkringen.Beräknat. Om man lill dessa belopp läggerstudiehjälpen, vissa skatteförmåner och statens bidrag till barnomsorgen kansamhällets totala slöd lill barnfamiljerna beräknas till drygt 30miljarder kr. Det familjeekonomiska siödet höjdeskraftigt . Barnfamiljernas situation motiverar dock enligtmin mening att samhällets stöd ökas ytterligare. Det är angeläget atlförbättringarna av stödet lill barnfamiljerna kan ske med så bred anslutningsom möjligl. Jag har därför för avsikt atl föreslå regeringen att de övrigariksdagspartierna inbjuds till överläggningar om åtgärder för att förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation. Mot bakgrund av det statsfinansiellaläget måste utgångspunkten för dessa överläggningar vara atl åtgärdernafinansieras i sin helhet. Genom de allmänna barnbidragentillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomiskt stöd.Barnbidraget utbetalas lill omkring 1 miljon familjer med ca 1,6 miljoner barnunder . Därutöver utgår flerbarnstillägg för familjer med tre barnmed ett halvt barnbidrag extra och med ytterligare ett barnbidrag för varjedärpå följande barn. Den allmänna åldersgränsen för flerbarnsfillägg är,liksom för barnbidrag, . Därutöver medräknas vid beräkningen avflerbarnstillägg också 16-19-årin-gar som studerar. Från utgår barnbidrag inkl.flerbarnstillägg med följande belopp vid olika barnantal: För elever i eller viss annan utbildning ochsom fyllt Prop. 1985/86:100 utgår förlängt barnbidrag. Bidraget utgårmed samma belopp Bil. 7 som det allmänna barnbidraget men endastunder studietid, d.v.s. högst . Jag avser alt föreslå regeringenatt i en särskild proposition lägga fram förslag lillriksdagen om atl administrationen av det föriängda barnbidraget förs över frånkommunerna lill de allmänna försäkringskassorna. Kostnaderna för detta bidragbör därefter belasta anslaget allmänna barnbidrag fr.o.m. näsla budgetår. Som komplement fill de allmännabarnbidragen ulgår inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer med lägreinkomster. Bostadsbidragen består av en statlig del som lämnas med elt visstbelopp per barn och en stalskom-munal del som är beroende av hur slorbostadskostnaden är. Bostadsbidrag utgår fill ca 295 000 familjer med ca 590000 barn. Föräldraförsäkringen ger allaföräldrar ett ekonomiskt stöd när de är hemma för att vårda barn. Försäkringenhar sedan den infördes () byggts ut i flera omgångar. harriksdagen fattat beslut om omfattande förändringar av reglerna förföräldraförsäkring och havandeskapspenning (prop. 1984/85:78, SfU 12, rskr.125). Beslutet innebär att mer enhetliga regler införs så att försäkringenblir både enklare att administrera och lättare atl överblicka för den enskilde.En del av förslagen som gör förmånerna bättre och regelsystemet enklare gällerfrån . Andra regler träder i krafl . Från omfattarföräldraförsäkringen en del som täcker föräldrarnas behov av ledighet ochersättning för all vårda barnet när detta är litet (föräldrapenning) och en delsom ger rätt fill ledighet och ersätlning vid mer akut uppkomna situationer dånågon av föräldrarna behöver vårda eller vara tillsammans med barnet(tillfällig föräldrapenning). Föräldrapenning lämnas i anslulninglill barns fördelse eller adoptivbarns ankomst under sammanlagt . För270 dagar utges föräldrapenning med samma belopp som sjukpenningen, dock lägst48 kr. per dag (s.k. garantinivå). För resterande lämnas ersättningtill alla med . Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning underytterligare för varje barn ulöver det första. Ersättningsdagarna fårtas ut längst till dess barnet fyller . Ersättningen lämnas till den avföräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet och enligt dennessjukpenningnivå. Tillfällig föräldrapenning utgesför vård av barn under per barn och år. Den tillfälligaföräldrapenningen lämnas för barn upp fill till förälder som avstår frånförvärvsarbete för att vårda barn i samband med sjukdom eller smitta hos barneteller dess ordinarie vårdare eller för besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. I särskilda fall kan tillfällig föräldrapenning utges även förbarn mellan . Det gäller barn som på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn ellervård. Tillfällig föräldrapenningtillkommer dessutom fadern som har rätl lill per nyföttbarn i samband med födelsen. Vid adoption av barn som är haradoptivfadern molsvarande rätt. För att ge löräldrarna möjlighet fil] besök i barnetsskola eller besök i förs- 37 kole-eller fritidsverksamhet finns dessutom rätt fill Prop. 1985/86:100 för barn som har fyllt fyra . Inom hela föräldraförsäkringenfinns möjlighet att ta ut ersättningsdagarna i form av hel, halv ellerfjärdedels föräldrapenning. För gravida kvinnor som har fysisktpåfrestande arbelsuppgifter och inte kan fortsätta med dessa i graviditetensslutskede finns en lagfäst rätl till omplacering påarbetsplatsen lill ett mindre ansträngande arbete med bibehållen lön. Om enomplacering inle är möjlig har kvinnan rätt att vara ledig och uppbärahavandeskapspenning. Denna utges under och motsvarar kvinnanssjukpenning. Rätlen lill omplacering ochhavandeskapspenning omfattar även kvinnor som avstängs från sitt arbeie enligtföreskrifter med slöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen (1977:1160). I dessafall kan havandeskapspenning utges fr.o.m. dagen för avstängningen. Föräldraförsäkringen kompletterasav en rätt för föräldrarna lill ledighet från anställningen under lid dåföräldrapenningen utges. Dessutom finns en fristående rätt för föräldrarna atlvara helt lediga så länge de vårdar barn som är yngre än (lagen, 1978:410, om rätt till ledighet för vård av barn m.m.). Föräldrarna harockså möjHghet att förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normalarbetstid fram fill dess barnet fyller eller avslutar sitt förstaskolår. Föräldrar som har handikappat barnsom behöver särskild fillsyn och vård i hemmet kan få vårdbidrag med sammabelopp som folkpensionen för en förfidspensionär. Vårdbidraget är graderat ihelt eller halvt bidrag (192 resp. av basbeloppet). En del av vårdbidraget kan utgessom skattefri ersättning för de särskilda koslnader som handikappet medför. Iövrigl beskattas vårdbidraget som inkomst och blir ATP-grundande för denförälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Vårdbidrag beräknas utges för13 500 barn budgelårel 1986/87. Genom bidragsförskotten gersamhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda. Denekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte helt beroende avföräldrarnas förmåga att sörja för barnens ekonomiska behov. Bidragsförskottutgår vanligen av basbeloppet vilket innebär . Antalet barn för vilka bidragsförskott utgår kanberäknas till drygl 260 000. Ensamförälderkommitlén har i sittslutbetänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, gjorl en översynav samhällsstödet till de ensamstående föräldrarna och deras barn. Vissa av kommitténs förslag hargenomförts från som en del av de omfattande reformåtgärderför barnfamiljerna som då trädde i kraft. Det gäller höjningen av åldersgränsenför bidragsförskott från 18 till för de ungdomar som studerar. Vidareinfördes ett stöd molsvarande bidragsförskottet för barn lill ensamslåendeadopfivföräldrar. Avsikten är alt vissa ylleriigarefrågor om underhållsbidrag och bidragsförskott skall las upp i en särskildproposifion . Barn vars föräldrar avlidit får elt ekonomiskl grundskyddgenom barnpen- 38 sion från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensionerin- Prop. 1985/86:100 gen ulgårtill drygt 33 000 barn . Pensionen utgår med lägst Bil. av basbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inte änkepensioneller barnpension från ATP ulgår. Barnpensionen från ATP är knuten till denavlidne förälderns arbetsinkomst och ulgår f.n. till 38 000 barn . 1984/85 Utgift 7 006 629 369 1985/86 Anslag 8 245 000 000 Allmänna barnbidrag utgår fr.o.m. den 1 januari1985 med . Därutöver ulgår ettflerbarnstillägg med ett halvt barnbidrag till familjer med tre barn ochmed elt helt barnbidrag för varje ytterligare barn. Även 16-19-åringar somstuderar medräknas vid bedömningen av rätt lill flerbarnstillägg. Kostnadernatäcks helt av medel från statsbudgeten. Administrationen av barnbidragen handhasav och försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna finnsi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senasi1984:1100). Verketberäknar medelsbehovet för /87 lill 8 180 milj. kr.Beräkningarna grundas på befolkningsprognos för riketåren 1983-2025. har sedan gjorl en viss uppräkning avbarnantalet. Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigade barn vara ca1 593 000 vid utgången av . Antalet familjer med flerbarnstilläggberäknas till 151 000. Jagavser att föreslå regeringen atl senare lägga fram en proposifion till riksdagenmed förslag om alt administrafionen av det förlängda barnbidraget förs övertill försäkringskassorna, m.m. I avvaktan på denna proposition bör anslagetallmänna barnbidrag föras upp med ett oförändrat belopp. Jaghemsläller att regeringen föreslår att,i avvaktan på en särskild proposition, tillAllmänna barnbidrag för /87 beräkna ett förslagsanslag av . Bidrag till föräldraförsäkringen Prop. Från anslaget läcks statens andel () avkostnaderna för föräldraförsäkringen i form av föräldrapenning samthavandeskapspenning. gäller följandeersältningsförmåner inom föräldraförsäkringen. Föräldrapenning utges i anslutninglill barns födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. Föräldrapenningenutges med samma belopp som sjukpenningen, dvs. av densjukpen-ninggrundande inkomsten dock lägst med en garantinivå som är . Under resterande är ersättningen lika stor för alla, dvs. 48 kr.per dag. Ersättningen utges till den av föräldrarna som stannar hemma ochvårdar barnet. En förälder som behöver stanna hemma ochlillfälligt vårda barn har också rätt till lillfälligföräldrapenning under per barn och år. Ersätlningen utges medsamma belopp som sjukpenningen. Den tillfälliga föräldrapenningen kan ocksålämnas när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk samt när förälderbehöver följa med barnet till barnavårdscentral m.m. Fadern har rätt fillsärskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption. Antaletersättningsdagar är 10 per nyfött barn. Inom den tillfälliga föräldrapenningen harföräldrarna dessutom möjlighet att disponera två särskilda dagar(kontaktdagar) för varje barn som har fyllt fyra men inte . Dagarna äravsedda för besök i och kontakt med barnens vardagliga miljö, l.ex. Blivande mödrar, som under graviditetens senare delpå grund av arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspenning. Denna utges tidigast från ochmed den sextionde dagen före den beräknade förlossningen och längst till ochmed den elfte dagen , dvs. under högst 50 dagar.Havandeskapspenning utges med samma belopp som sjukpenningen. Har kvinnanblivit avstängd från sitt arbeie enligt föreskrifter med stöd av 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen (1977:1160) därför atl arbetsmiljön kan medföra risk förfosterskador utges ersättning redan fr.o.m. dagen för avstängningen. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet såväl vad gäller finansieringen som administrationenav försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningen finansieras således lill genom statsbidrag på utgiftsanslag och till genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare på inkomsttitel. Bestämmelserna om föräldrapenning finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120). Riksförsäkringsverketberäknar med kända löneökningar de totala kostna derna för föräldrapenning och havandeskapspenning till 5 975 milj. kr. Anslagsbehovet för budgelårel1986/87 beräk- Prop. 1985/86:100 nas därmed till ca 895 milj. kr. Verkets beräkningar avkostnadsutvecklingen för de olika förmånsslagen framgår av följande tabell,milj. (avrundat). a) vid barns födelse b) särskild föräldrapenning Tillfällig föräldrapenning Havandeskapspenning 4 200 (2 650) (1 550) 4 640 (2 900) (1 740) Föräldrapenning i samband med barnsfödelse och särskild föräldrapenning slås samman till en förmän, kalladföräldrapenning från . " Från kallasföräldrapenning för tillfällig vård av barn för tillfällig föräldrapenning. Jag har i avsnitlsinledningen berört de utvidgadeersättningsreglerna inom bl.a. föräldraförsäkringen och havandeskapspenningensom har trätt eller kommer att träda i kraft. Med beaktande av löneutvecklingensinverkan på föräldrapenningen och havandeskapspenningen och en viss volymökningberäknar jag de totala kostnaderna för föräldraförsäkringen under näslabudgelår till ca 6 350 milj. kr. Därav avser ca 5 100 milj. kr.föräldrapenning, ca 1 120 milj. kr. tillfällig föräldrapenning och ca 130milj. Statsbidragskostnaderna blir därmed avrundat954 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillföräldraförsäkringen för /87 anvisa etl förslagsanslag av . C 3 Vårdbidrag för handikappade barn Vårdbidrag lämnas till förälder somi hemmet vårdar barn om barnet behöver särskild tillsyneller vård på grund av sjukdom eller handikapp. Vid bedömning av rätt tillvårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom ellerhandikapp. Vårdbidrag beviljas med belopp sommotsvarar hel eller halv förtidspen sion (folkpension jämte pensionstillskott)'vilket innebär 192 resp. av basbeloppet. Bidraget beskattas som inkomst. En viss del av vårdbidraget kan dock bestämmas som skattefri ersätlning för merkostnader, 41 Förbarn som vårdas på institution kan s.k. ferievårdbidrag lämnas när Prop.1985/86:100 barnet vistas i föräldrahemmet. Riksförsäkringsverketberäknar med basbeloppet . anslagsbehovet för vårdbidrag /87 till 442 milj. kr. Vårdbidrag beräknas utges för 13 500barn. Pågrundval av riksförsäkringsverkels beräkningar och med hänsyn till utvecklingenav basbeloppet beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår fill 470 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Vårdbidrag för handikappade barn förbudgelårel 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 1 485087 818 1985/86 Anslag 1530 000 000 Bidragsförskott utgår för barn som endast en avföräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också utgå när föräldrarna har gemensamvårdnad. Fram till gällde som en allmän åldersgränsför bidragsförskott. Från den tidpunkten kan bidragsförskott utgå också förstuderande barn i åldern (prop. 1984/85:39, SoU 10, rskr. Debidragsberälfigade barnen garanteras ett generellt ekonomiskt bidrag, som iregel motsvarar av basbeloppet. Bestämmelserna om bidragsförskott finns i lagen(1964:143) om bidragsförskott (omtryckt 1976:277, senast ändrad 1984:1098) ochlag (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Riksförsäkringsverketberäknar med basbeloppet . kostnaderna för bidragsförskott /87 lill 1 580 milj. kr. Chefenför avser atl senare föreslå regeringen en särskildproposition med vissa ändringar i reglerna om uppräkning av under- I delsammanhanget kommer jag all överväga vissa frågor som Prop. 1985/86:100 rör bidragsförskott. Anslaget fill bidragsförskott bör därför nu las uppmed etl preliminärt belopp. Jaghemställer alt regeringen föreslår att,i avvaktan på en särskild proposition i ämnet,fill Bidragsförskott för /87 beräkna etl förslagsanslag av . 1984/85 Utgift 200 538 365 1985/86 Anslag 214 000 000 1986/87 Förslag 211000 000 Från detla anslag bekostas barnpension frånfolkpensioneringen. Barnpension utges fill barn som är ochvars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension från folkpensioneringen utges med 41 %av basbeloppet eller, om barnet uppbär bidragsförskott, avbasbeloppet. För barn vars båda föräldrar har avhdit utgör barnpensionen 31 %av basbeloppet efter vardera föräldern. Pensionen minskar om det även utgesbarnpension från ATP eller om modern får änkepension, men skall alllid utgesmed av basbeloppet. Barnpension från filläggspensioneringen finansierasdirekt genom ATP-avgiften. Antaletbarnpensioner från folkpensioneringen har minskat markant . Ijanuari uppgick anlalet till ca 43 000 och beräknas uppgåtill ca 32 500. Barnpensionens medelbelopp beräknas uppgå till27,av basbeloppet. Riksförsäkringsverkel beräknar med basbeloppet . kostnaderna för barnpensioner från folkpensioneringen under budgetåret1986/87 till 198 milj. kr. Pågrundval av beräkningar och med hänsyn lill utveckhngenbasbeloppet beräknar jag anslagsbehovet för näsla budgelår lill 211 milj. kr. Bil 7 Jag hemställer attregeringen föreslår att till Barnpensioner /87 anvisa etl förslagsanslag av 211 OOOOOO kr. Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn Från utgår eltsärskilt bidrag till sådana barn som är adopterade av endasl en person.Reglerna för det nya bidraget motsvarar i stort sett dem som gäller förbidragsförskott. Bidraget uigår således i normalfallet av basbeloppetper år för barn och för studerande barn i åldern . Bestämmelserna finns i lagen(1984:1096) om särskilt bidrag lill vissa adoptivbarn. Antalet bidragsberättigade barn beräknas till 500 /87. beräknar kostnaderna fill 4 600 000kr. Jag beräknar kostnaderna för bidraget lill 4,9 milj. kr.för /87. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn för /87 anvisa ett förslagsanslag av . D.Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålder- Prop. 1985/86:lOO dom Bil- 7 Under detla avsnitt redovisas huvuddelen av den allmännaförsäkringen, nämligen sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring),folkpensionering och allmän tilläggspension (ATP). Här redovisas också dekompletterande förmånerna hustrulillägg och kommunall bostadstillägg samlarbeisskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen,vårdbidrag för handikappade barn samt barnpension redovisas under avsnitt C). Dessa ersättningssystem utgörgrundstenarna för den sociala tryggheten ochdet skydd mot inkomstbortfall alla behöver vid sjukdom, handikapp och ålderdom. Utbyggnaden ocheffektiviseringen av detta ekonomiska trygghetssystem , som omfattar helabefolkningen, har skett successivt . Det är viktigt atlslå vakt om detla grundläggande välfärdssystem inle minst i ekonomiskt kärvatider. Den ekonomiska situation somSverige befinner sig i gör del dock nödvändigt att försöka begränsakostnadsutvecklingen även inom socialförsäkringens område. Detta måsteemellertid ske med slor varsamhet så att trygghetssystemets grundläggande drageller inriktning inte äventyras. Åtgärderna måsle också få enfördelningspolitiskt rikfig effekt. ATP-systemet och folkpensioneringenhar i nuvarande huvudsakliga utformning varil i krafl under närmare . Delfinns därför skäl all se över effekterna och pröva möjlighelerna atl förenklaregelsystemet. De flesta förvärvsarbetande omfattas dessulom av en eller flerakompletteringsanordningar i form av bl.a. avlalsreglerade pensioner.Tillsammans har delta medfört atl del är svårt för den enskilde all överblickadet samlade utfallet av de pensionsförmåner han har rätt till. Den parlamentariskapensionsberedningen (S 1984:03) har mot denna bakgrund i uppgift att göra enöversyn av del allmänna pensionssystemet. Några av de frågor som kommitténenligt direktiven bör behandla är reglerna för värdesäkring av pensionerna,reglerna för intjänande av ATP och utformning av efterlevandepensioneringen.Frågor angående rörlig pensionsålder skall behandlas med förtur. En utredning (S 1985:02) hartillsatts med uppgift all se över vissa grundläggande regler bl.a. inomsjukförsäkringen som kan utgöra ett hinder i rehabiliteringsarbetet.Utredningen skall även se över sjukförsäkringens ersättningsregler när detgäller åtgärder som syftar till att förebygga framtida nedsättning avarbetsförmågan. Vissa resurs-, ansvars- och samordningsfrågor när det gällerrehabiliteringsinsatserna behöver också ses över. Syftet med översynen är attge sjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetet och när delgäller sjukdomsförebyggande insalser. Regeringsrätten har i dom i juni1985 funnit atl viss ersättning som en id rottsförening betalat ut till en idrottsutövare är all jämställa med ersättning för förvärvsarbete på grund av anställning, vilkel innebär att beloppet skulle ingå i föreningens underlag för beräkning av arbetsgivaravgifter. Denna dom skiljer sig från den praxis som rått tidigare, då ersättning tillidrottsutö vare inte har ansetts vara inkomst av förvärvsarbete enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 45 Medanledning av domen har riksidrotlsförbundel in- Prop.1985/86:100 kommit med en skrivelse till regeringen. Förbundet yrkar iskrivelsen bl. 7 alt regeringen föreslår atl tills vidareåterföra situationen belräffande sociala avgifter för idrottsutövare till densom rådde före regeringsrättens dom. Ett antal idrottsföreningar kommer genom attregeringsrättens dom medför en ändrad rättstillämpning alt kunna drabbas av enoförutsedd ekonomisk belaslning. Enligt min mening finns del anledning all lahänsyn till denna för föreningarna oförutsedda ekonomiska belastning till dendel den utgörs av arbetsgivaravgifter för gången tid.