prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — En slor del av brobeslåndet utgörs av äldrebroar där betongen dels är av sämre kvalitet, dels har dålig isolering mot skadlig valtenin- irängning. pågår en speciell undersöknng av de 7000 äldsta broarna för atl klarlägga behovet av reparalioner. Av de undersökta 2000 broarna är i genomsnill var tredje bro i behov av förbättrad isolering. I många fall fordras dessutom reparation av belongskador. främstorsakade av salt- och frostskador men också av irafikbelastning. Detnu inventerade eftersläpande reparalionsbehovel beräknas uppgå Prop.1985/86: 100 till drygt 600 milj.kr. För att inle ytterligare äventyra broarnasfunktion Bil. 8 behöver della åtgärdas , samlidigl somdel löpande brounderhållel måste genomföras i en omfattning som förebygger uppkomstenav allvarligare skador. För alt klara della erfordras 60 milj. kr.utöver vad som kan rymmas inom 1986 års anslagsnivå. De medel som ställts lillförfogande av sysselsättningspolitiska skäl har varierat kraftigt under desenaste åren, men har alllid uppgått till belydande belopp. Variationerna harvarit stora såväl över tiden som geografiskt. Det är från planeringssynpunktväsentligt alt även sysselsällningspoliliska medel till viss del har inordnatsi den ordinarie planeringsprocessen men den alllslörre andel som planeringsreserven upptar innebär ur planeringssynpunkl enökad osäkerhet när det gäller såväl den fysiska som den ekonomiska planeringen.Vägverkel måsle hålla en hög projekteringsberedskap och en projekteringsreservmed objeki i olika slorleksklasser och med geografisk spridning. Dennaobjektbank beräknas omfatta objeki som svarar mol en investeringsvolymom ca 2000 milj. kr. Konstruktionen av planeringsramarna medförbelydande problem för byggnadsorganisationen. Under anlagande av 6%kostnadsstegringar kommer ordinarie anslag att minska realt från 900milj. lill ca 500 milj.kr. medan planeringsreserven ökarmed ca 100 milj. kr. under samma lid. Andelen ordinarie anslag avplaneringsramen minskar från år . För att iproduktionsledet kunna bibehålla kompetensen och svara upp mol önskemålet attmed en flexibel organisation ta emot myckel varierande produktionstillskolt iform av konjunkturmedel erfordras alt en tillräckligt slor grundvolym ordinariemedel utgör basen för verksamheten. En produktionsvolymsulveckling enligtflerärsplaneramarnas förutsättningar medger inte en sådan nödvändiggrundvolym. Hur stor den basvolym som byggs med ordinarie medelmåste vara i förhållande till konjunklurvolymen beror bl. a. på hur mycketkonjunktur-medlen varierar från elt år lill ett annal. Den möjligavolymflexibililelen hos byggnadsorganisalionen bedöms vara från enminimivolym till en maximivolym. Denna flexibilitet förutsätter en godframförhållning på beslut om konjunkturmedlen. Med en successivt minskandebasvolym kommer byggnadsorganisalionens möjlighet atl la emot konjunklurmedelatt kraftigt reduceras. Medutgångspunkt från trafikpolitiska beslut har vägverketformulerat generella mål för den slalliga väghållningen och bidragsgivningenlill den slatskommunala väghållningen. Medborgarna och näringslivet i landets olika delarskall erbjudas en tillfredsställande vägtransportstandard till lägsta möjliga samhällsekono miska kostnad. "Tillfredsställande väglransportslandard"är eft relalivl begrepp som Prop. 1985/86: 100 måsle preciseras med hänsyntill vägnätets nuvarande standard och en Bil. 8 bedömning av det troligaframlida ekonomiska utrymmet. Väghållningens generella mål har, för alt kunnaligga till grund för vägverkels samlade verksamhet, preciserats i sju delmålenligt följande: - hiftills uppnådd vägstandardskall bevaras - antalet olyckor ocholycksrisker skall fortlöpande minska. Risken skall minskas i högre grad föroskyddade trafikanter - tillgängligheten till arbeteoch service bör utjämnas genom minskad restid - kostnaderna för vägtransport avgods och personer bör minskas. Detta gäller särskill i områden där högakoslnader hämmar näringslivels utveckling - väghållningsätgärder börmedverka lill förbättrad samhällsulbyggnad och markanvändning - väghållningsåtgärder börmedverka lill en förbättrad irafikmiljö - väghållningsålgärder börmedverka lill en god kollektivtrafikstandard saml främja gång- ochcykellrafiken. Vid val av åtgärder, bl.a. vid prioriteringarmellan delmål, skall valet baseras på samhällsekonomiska bedömningar. Anslagenför den statliga driftverksamheten var i början av 1980-talel lägre än vad somerfordrades för all uppnå den standard som angavs i trafikpolitiskabeslul . De snabba prisökningarna under framför alll åren 1980 och 1981medförde atl produktionsvolymen minskade avsevärt. De olillräckliga anslagentvingade alt prioritera åtgärder på de mest trafikerade vägarna. Deteftersläpande vägunderhållet har därför uppnått en avsevärd volym och omfattarframför alh områdena beläggningar, broar och bärighet vilka har stor belydelseför vägarnas standard och funktion. Otillräckligt beläggningsunderhåll ikombinalion med bl.a.höga fordonsvikter medförde en utmattning i vägarnas överbyggnad,vilket fordrar bärigheishöjande ålgärder. ökade anslagen successivt. 1984kunde härigenom en viss återhämtning av de eftersläpande underhållsbehoveninledas. Förutsatt alt inflationen håller sig inom den av regeringenförutsatta nivån, bedöms denna återhämtning kunna fortsätta och1986. Om inflationen däremoi blir större innebär detta en minskning avprogrammen för beläggning av grusvägar, punktvisa bärighetshöjningar samtbeläggningsunderhållel på det lågtrafikerade vägnätet. En sådan minskning medförökade fordonskostnader och restid samt minskad bekvämlighet. Godstransporter,som sker på vägar berörda av tjälavslängningar, drabbas av ökade kostnader ochtillgängligheten lill skogsråvaran försämras. Vidare utsätts beläggningarna pådet lågtrafikerade vägnälel för en fortsatt kapitalförstöring. Byggandevolymen med ordinarie medel har halverats under1970-talet. De ordinarie anslagen lill vägbyggande har därefter varit nominellt oför- 27 ändrade för samtligabygganslag och i reala termer därigenom minskal Prop. 1985/86: 100 ytterligare.Genom att tilldelats sysselsättningsmedel har en Bil. 8 motsvarandenedgång av den totala byggandeverksamhelen kunnat undvikas. Den ökadetilldelningen av medel till vägbyggandet kan lill en del förklaras avsysselsättningspolitiska skäl men kan också ses som uttryck för den betydelsestatsmakterna ger invesleringar i samhällets infrastruktur. De ramar somregeringen anvisat för upprättande av flerårsplanerna 1984-93 visar också atlregeringen är beredd till en fortsatt satsning på vägbyggandel. Genom att en stor del av medelslilldelningen sketti form av sysselsättningsmedel som specialdestinerals lill andra objeki än demsom enligt flerårs- och fördelningsplanerna skulle ha påbörjats har intesamlliga planerade objeki kunnat påbörjas trots alt den lotalamedelstilldelningen i stort motsvarat planeringsramarna. Erhållnasysselsättningsmedel har förutom viss avlastning äveninneburit tidigareläggning av objekt som enligt planerna skulle utförts år 1986och . Omfattningen av dessa tidigareläggningar inom flerårsplanernauppgår till ca 500 milj. kr. samt inom fördelningsplanen lill ca 40 milj.kr.Som elt mått på den objektvisa eftersläpningens omfattning kan anges attulöver nu erhållna medel fordras ca 500 milj.kr. för att kunna bedrivasamtliga objeki enligt flerårsplanerna. För fördelningsplanenerfordras ca 130 milj. kr. för all kunna bedriva samlliga objeki. För1986 kommer med nu erhållna medel alt erfordras ytterligare ca 600 milj. kr.för att kunna bedriva samtliga flerårsplaneobjekt. Ytterligare behovår 1986 i fördelningsplanen är ca 270 milj. kr. 5, medelsberäkning för /87 m. m. Vägverketsverksamhet är uppdelad på nio programinrikiade anslag på statsbudgeten,nämligen : Ämbelsverksuppgifter, Drift av statliga vägar. Byggande avstatliga vägar. Bidrag till drifl av kommunala vägar och gator. Bidrag lillbyggande av kommunala vägar och galor. Bidrag lill drifl av enskilda vägarm.m.. Bidrag till byggande av enskilda vägar. Tjänster lill utomstående samt Vägverkel:Försvarsuppgifter. anslagsframslällning avser för samlliga . Anslagen för driftverksamheten under innevarande år(1986) är beräknade så att de ger kompensation för prisstegringarna samtdärutöver möjliggör smärre volymökningar. Vägverkel kan därmed klara denårliga förslilningen och påbörja en långsiktig återhämtning av de uppdämdaunderhållsbehoven. Däremot måste den nödvändiga återhämtningen av deeftersläpande underhållsbehoven utsträckas över en så som 15år. En real ökning av anslaget med 805 milj. kr. är enligt nödvändigdels för uppruslning av brobeslåndet, dels för atl avkorta återhämlningstidenoch ge möjlighet till fortsatta förbättringar beträffande trafiksäkerhet och framkomlighet.En sådan satsning ger betydande samhällsekonomiska vinster. Vägverketföreslår att anslaget Drift av statliga vägar får uppgå lill 5 485 28 milj.kr.,vilkel skulle innebära en anslagshöjning med 1291,5 milj.kr. Anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator medger i verkels förslag all bidrag av beräknade koslnader kan utgå.Anslaget uppgår i detta alternativ till I 153 milj.kr. Anslaget Bidrag tilldrift av enskilda vägar m. m. föreslår uppräknat med 107 milj. kr. till450 milj. kr. För byggandeverksamheten var verksamhetsåret 1984första året i de nya flerårs- och fördelningsplanerna. Med hänvisning lilllönsamheten av väginvesteringar finner det nödvändigl atl kraftigthöja de ordinarie anslagen till vägbyggande. begär därför medel förbyggandeverksamheten för motsvarande de i regeringens direktiv för flerårs- ochfördelningsplanearbetet angivna planeringsramarna, dvs. för statligt byggande milj.kr.och för kommunallbyggande 550 milj.kr. Även om medlen för vägbyggandet ges som ordinarie anslagbör möjligheter enligt vägverkels uppfattning finnas att samlidigl tillgodosesysselsättningspolitiska strävanden. Fördelarna med denna konslruktion utgörsbl.a.av den ökade effektivitet i medelsanvändningen som följer av ökadframförhållning i projeklering och byggplanering. Dessutom förbättrasmöjligheterna all dimensionera byggandeorganisalionen genom att byggandeverksamhetensomfatlning och geografiska fördelning lättare kan föruises. För enskiltbyggande äskas 72 milj. kr. för atl bl. a. kunna åtgärda objeki med väsentligbelydelse för näringslivels transporter. Vägverkel hemsläller all statsmakterna /87 () för landels väghållning godkännerden föreslagna verksamhetsinriktningen samt däremoi svarande kostnader. Sammanfattningsvis föreslår förbudgelårel 1986/87 en lotal ökning med 2724 milj.kr. till 9336 milj.kr. Enligthuvudförslaget begär verket en ökning med ca 519 milj.kr. Pris- och löneomräkningenhar beräknats till ca 653 milj. kr. eller av anslagen. Drift av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar och Bidrag till byggande av kommunala vägar och Bidrag till drift av Bidrag till byggande av resurser, personal och organisation . 8 Regeringen har framhållit viklen av atl vägverketfortsäiter den påbörjade översynenav verkels organisation på lokal, regional och cenlral nivå och alt arbetet medöversynen bör inriktas på alt organisationsförändringar i rationaliseringssyfleskall genomföras . Översynen har bl.a. resulterat i ändrad organisaiionför verkel. Vägverkel har vid översynen av driftorganisationen utgått från istort sett oförändrat realt driflanslag. Belräffande verkels organisaiion förbyggandeverksamheten har utgångspunkten vid organisationsöversynen varil altmedelstilldelningen lill statligt vägbyggande kommer atl följaplaneringsramarna för flerårsplanerna. Antalettillsvidareanställda personer vid var ca 8700 personer den 1 januari1985 (motsvarar 8600 heltidstjänster) varav 4250 L-ljänsle-män och 4430R-tjänstemän. De anställda fördelas enligt följande: på centralförvaltningenm.m. 670, på vägförvaltningarna drygt 7000 och på byggnadsdislriklen samlprojekleringskonloren I 040. Totalt var, inkl. anställda hos entreprenörer, ca12900 personer sysselsalla genom verksamhel i verkets regi. Den minskning av personalen med ca 1 300 personersom ägt rum har skett med en aktiv resursanpassning kombineradmed en restriktiv rekryleringsverksamhei. Dock föreligger regionala obalanserinom vissa delar av organisalionen. Detta föranleder behov av fortsattaansträngningar för atl öka intern och extern personalrörlighet i syfte allskapa en balanserad och väl avpassad fördelning av personalresurserna. Deyttre och inre förutsättningarna för verksamhet har förändrats.Exempel på delta är förhållandet mellan investerings- och driftverksamhetenoch en strävan mot decentralisering och delegering. För atl anpassa vägverketsorganisation till dagens och framtida krav påbörjades enorganisationsöversyn. Resultatet av översynen redovisades lill regeringenunder . Ärendet behandlades i budgetpropositionen har godkänt verkets förslag till principiell utformning av en ny centralorganisation. De bärande idéerna för den nya organisalionen är: - En helhetssyn på väghållning,vilket innebär att byggande och drift skall hållas samman - Målstyrning, delegering ochresultansvar - Ökad serviceorientering moltrafikanter och omvärld - Flexibiliteti verksamhet och resursanvändning Organisationsförändringen berör i huvudsak verkets centrala organisa tion. Verket bibehåller således en vägförvallning i varje län och sju bygg nadsdistrikt saml två projekteringskontor. Förändringen innebär all tre regioner inräftas somtäcker var sin del av Prop. 1985/86: 100 landel. i övriglskall bestå av en mindre stab som Bil. 8 biträder verkschefen i hans styrningav organisationen, saml ca 6 cenlrala serviceavdelningar. Dessa skall förseverket med specialistkompetens inom olika områden. Den närmare ulformningen avstabsenheter och spe-cialisl-/serviceenheler ankommer på vägverkel atl beslulaom. Den nya organisalionen gäller fr. o. m. . Denregionala organisationen för väghållningen utgörs av 24 st vägförvallningar, en i varje län. Under varje vägförvallning finns Ln. 264 lokala enheler s.k. arbetsområden. För varje vägförvallning fastställs personal- ochmaskinbehovel ufifrån den verksamhet som ska bedrivas enligt flerårsplanbyggande och femårsplan drift. Kraven på effektivitet, rationalisering,flexibilitet och kompelens är vägledande vid beräkning av resursbehoven.Personalinnehavet varierar mellan enheterna beroende på hur anpassningen tillnu gällande riktpunkter har kunnat ske. uppstår ävenskillnader beroende på personalens åldersstruktur och kompetens. Vägverkelsregionala organisafion för vägbyggandet utgörs av sju byggnadsdislrikt, vilketvart och ell omfattar två fill fem län. Samlliga byggnadsdistrikt hargenomfört slörre förändringar i den regionala organisalionen . Byggnadsdistriklens omsättning i fasl pris har under senare tidvarierat slarkl. var omsättningen lägre än . För år1985 bedöms vägbyggandel minska med ytteriigare . Personalminskningen har varil . Fram bedöms personalantalelfortsätta alt minska med ca 150 personer eller . Projekleringskonloren- etl i och elt i - är regionala enheler förprojekleringsverksamhel. Kontoren utför på uppdrag av övriga enhelerprojekterings- och utredningsarbeten. är ADB ell vikiigi hjälpmedel i olika verksamheter. Såväl inom administrativa som tekniska funklioner används ADB för alt styra och stödja verksamheten. fastlades en ADB-strategi som klargjorde verkels övergripande inriktning inom ADB-området samt klar gjorde ansvarsfördelningen för ADB-frågorna. Detla gjordes bl.a. mol bakgrund av en förväntad kraftig utveckling inom informalionsbehand- 31 lingsomrädet under dekommande åren. Som en naturiig följd avADB-slralegin har verkel tillsatt en särskild Prop. 1985/86: 100ADB-kommitté med syfte alt ansvara för den övergripande styrningen Bil. ADB-kommitlén har därför genomfört två utredningar i syfteatt dels fastställa riktlinjerna för en övergripande dalorkraftstruk-tur, delsinföra en rullande treårig plan inom ADB-området. Anskaffning av ADB-utrustningenligt riktlinjer för verkels datorkraft-struktur pågår med statskontoretshjälp i form av en så kallad konceptupphandling för framtida avrop.Upphandlingen omfattar flerarbetsplatsda-lorer, datorarbetsplatser,datakommunikationsnät, basprogramvara samt standardsystem för dalahantering ochdokumenthantering (s.k. kontorsautomation). I avvaktan på den nya utrustningengenomförs en kraftfull satsning på ökat utnyttjande av befintliga ADB-systemgenom förbättrad tillgänglighet lill dessa. I satsningen, som huvudsakligenavser den regionala verksamheten, ingår anskaffning av utrustning,utvecklingsinsatser för att förenkla användandet saml utbildningsinsatser. Den första treåriga planen harfärdigställts. I den ingår bl. a. kartläggning av behoven, val av inriktningoch daloriseringslakt, utpekande av strategiska satsningar samt grovbeskrivning av koslnader och andra konsekvenser. Tyngdpunkten i satsningen kommeralt ligga på ADB-stöd för den regionala och lokala verksamheten. har också påbörjatsen utredning om verksgemensam informalion och data. Syftet är all skapa en fastgrund för verkets informationsbehandling för all möjliggöra decentraliseringav ADB med bibehållen effektivitet. Utredningen förväntas bli slutförd under år1985. har erhållit regeringens samtycke lill inriklning inomADB-området med redovisade utredningar som grund. anläggningstUlgångar består av fastigheter,motorfordon, vägmaskiner och färjor m. m. Varulager och förråd omfattargruslag, förrådsvaror, drivmedel saml material för vägöverbyggnad ochhalkbekämpning. Tillgångarna används huvudsakligen för drifl av slalsvägar, imindre omfattning för vägbyggande i egen regi och för tjänster lillutomstående. maskinbehov för byggandeverksamhelen i egen regianskaffas genom inhyrning eller genom upphandling. Invesleringsbehovel är uttrycktsom ell genomsnittligt behov . Avvikelser kommer atlske mellan åren. Den lokala driftverksamheten bedrivs från258 vägstationer. Förutom vägstationer finns för olika stödfunktionerlänsverksläder, ett antal filialgarage, förråd och två varv.Investeringsbehovet uppgår till ca 70 milj. kr. Ril8 Dimensioneringen av den egna maskinparken grundas på driftverksamhetenslångsiktiga inriktning samt på uppföljning av maskinanvändningen. Härutövergörs en avvägning mellan egna och lejda maskiner varvid hänsyn tas fill attfull sysselsättning skall uppnås. disponerar verkel bl. 750lastbilar, 790 pakelbilar, 535 väghyvlar och 800 laslmaski-ner idriflverksamheten. Del årliga invesleringsbehovel uppgår till ca 170 milj.kr. Vägverkethar en färjeflolta på 73 enheter som trafikerar 50 färjeleder. Under denärmaste åren beräknas 5-8 färjor behöva utrangeras. Ulredningen ombesparingar i färjedrifien beräknas resultera i atl ca 20 av de småfärjelederna kommer atl dras in. Merparten av dessa ersätts med broar. Underåren 1982-1984 har 12 färjeleder ersatts med broar. Fram till,planerasytteriigare 2 färjeleder alt ersättas med broar. Ca 25 milj. kr. investerasårligen i fäijedriften. Vägverketsvarulager m. m. hade etl totalt värde av ca 403 milj. kr. Enligt1979 års trafikpolitiska beslut är målet för väghållningen atl medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställandeväglransportslandard lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Dennaöversiktliga målsättning har konkretiserat i en rad delmål för denslalliga väghållningen. Dessa har inarbetats i verkets planer för drift- ochbyggnadsverksamheten. Den takl i vilken väghållningens olika mål kanförverkligas är i hög grad beroende av i vilken utsträckning statsmakternaanvisar medel för verksamheten. Den inriklning av planeringen för statsvägarnasom statsmakterna har angett är alt för driflverksamhetenbör planera utifrån i stort realt oförändrade anslag och för vägbyggandelutifrån planeringsramarna för flerårsplanerna. Det innebär alt en väsentligthögre byggnadsvolym har planerats än vad de ordinarie väganslagen skulle hamedgivit eftersom medlen för sysselsällningsfrämjande ålgärder ingår i planeringsramarna. Regeringen är angelägen om att vägtransporternaskall kunna genomföras säkert och med god framkomlighet. Industrins och övriganäringslivels transporter har slor belydelse för samhällets ulveckling. Denpågående omstruktureringen inom näringslivet och strävandena all minska lagreni både produktions- och distributionsleden medför ökade krav på god framkomlighetpå vägnätet under alla tider . Även när det gäller 3 1985/86. persontransporterna medför samhällsutbyggnadenförändringar i resbehov Prop. 1985/86: 100 och resmönsler, vilkel ställer högre krav pä väghållningen. Del är inle enbart de lokalaresmönstren som förändras. Även regionall och framför allt i glesbygdsområdenhar resebehoven ökat genom den koncentration av och annan service somsamhällsutvecklingen gett upphov lill. Del är enligt min mening väsentligt altäven dessa rese-och transportbehov kan lillgodoses på ett tillfredsställandesätt. I elt ansträngt budgetläge ställs stora krav på väghållama all hushållamed de tillgängliga medlen så atl en i förhållande till trafiken likformigservice kan upprätthållas i landets olika delar. Jag går över tillfrågan omväganslagen för /87, som avser verksamheten under kalenderåret1987. I föregående års budgetpropositionberäknades medelsbehovet lill sammanlagl ca 6611 milj. kr. har därutöver - ca 70milj. - anvisats med slöd av den s.k.finansfullmakten försysselsällningsfrämjande väginvesteringar. Vidare har regeringen beslutat atlvägverkel får överskrida anslaget B 8. Tjänster fill utomstående med nära 94milj.kr.för upprustning av vägar i samband med nedläggning av persontrafiken påvissa järnvägslinjer. Del kapital som har investerats ivägar och broar är mycket omfattande. Vägarna måste därför underhållas så atlvägnätet kan utnyttjas effektivt. Del gör det också möjligt atl bibehålla delinvesterade kapitalet intakt. Bristande underhåll innebär förutom sämretransporlförutsätlningar att en reparalionsskuld skjuls . Det lärpå kapitalet och det blir dyrare att återställa vägnätet i framliden. Till följd av en knappanslagstilldelning minskade driftverk-samhet realt seU underåren 1980 och 1981. blev driftverksamheten kompenserad förprisstegringar medan anslag medgav en liten volymökning. För årendärefter har medelsanvisningen beräknats medge en höjning av drift- ochunderhållsinsaiserna. Därmed har utrymme skapats för atl påbörja enålerhämlning av de eftersläpande behoven. Del är trots det ansträngdaslatsfinansiella läget nödvändigt att prioritera verksamheterna underdriflanslagen. Jag anser del nödvändigt all bibehålla driftverksamheten på enhög nivå. För anslaget Drift av statliga vägar förordar jag en höjning med226,5 milj. kr. jämfört med del av beslutade anslaget för innevarandebudgelår. Anslaget kommer därmed upp i en nivå av 4420 milj. kr. Anslaget Driftav enskilda vägar föreslås öka med 29,5 milj. kr. till sammanlagt 360,5 milj.kr. För anslaget Bidrag lill drifl avkommunala vägar och galor föreslår jag ell slörre kommunall engagemangbelräffande koslnaderna för denna väghållning. Jag kommer senare atl redovisapå vilkel sätt della skall genomföras. Statsbidragen lill de väghållandekommunerna föreslås för uppgå till 651 milj.kr., vilket innebär ensänkning av anslaget med 100 milj.kr. Belräffande byggandeanslageninnebär mina förslag en uppräkning av anslagen lill Byggande av statliga vägar och Bidrag lill byggande av kom munala vägar och galor med 120 milj.kr., vilkel innebär en uppräkning 34 med . liksom för övriga slalliga myndigheter måste en fort- Prop.1985/86: 100 gående effektivisering av verksamheten genomföras, om mina förslagi Bil. 8 årets budget skall kunna få avsedd effekt. Jag går över till all redovisa minaställningstaganden i fråga om anslagens storlek och kommer senare att hemställaom medelsanvisning under resp. anslag. Anslaget Drift av statliga vägar skall täckakoslnaderna för servicearbeien, underhållsarbelen saml vissaförbättringsarbeten på del statliga vägnätet. är anslaget 4193,5milj.kr. Anslaget innefattar även verkels anskaffningar avanläggningstillgångar.