prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Från anslagsposten bekostas även ytterligare stöd till detinternationella handikapprogrammel. Under anslaget beräknas också medel till FN:snarkotikafond (). Narkofikafonden har utvecklat sin verksamhet i denarkotikaprodu-cerande länderna i och . Stöd lämnas förintegrerad landsbygdsutveckling, ulveckling av social- och hälsovård ochulbildning. slöd till narkotikafonden är en viktig delav vårt internationella narkofikaarbete. Genom fonden kan stödja ochuppmuntra produ-cenfiänderna att ytterligare bekämpa den illegalanarkotikaproduktionen. hjälper också utvecklingsländerna atl angripaetl för dem stort problem som har förödande sociala och ekonomiskakonsekvenser. är ett av de länder som gett störst bidrag tillFN-fonden. gav ell bidrag på sammanlagt 8 milj.kr. varavhälften var öronmärkt för projekt i , och Pem. Jag beräknaratt bidrag för skall uppgå lill minsl samma belopp som för år1985. Jag beräknar att ca 25 milj. kr. behövs för bidragtill dessa mindre fonder och organisationer. Världsbanksorganet Internationellafinansieringsbolaget (IFC) har be slutat höja sitt kapital med 650 milj. dollar. har deltagit i detta beslut. Höjningen är avsedd att stödja en utvidgad verksamhet för IFC 57 under kommandefemårsperiod och därmed öka världsbankgmppens möj- Prop. 1985/86:100 ligheter att främja investeringar inom den privata sektorn i . Efter en närmare granskning av IFC:s planer för denkommande verksamhetsperioden har för svensk del kunnat konstateras attpositiva förändringar beräknas ske på några områden där tidigareframfört kritiska uppfauningar. Sålunda avser IFC att öka uUåningen fillAfrika och därmed de fattigaste . Vidare har en ökad satsning påjordbrukssektorn redan inletts. Genom ökade resurser kommer IFC också kunnaöka sitt tekniska bistånd i form av rådgivning bl. a. i förelagsjuridiska ochfinansiella frågor. Av den nu beslutade kapitalhöjningen på har erbjudits alt teckna vilket motsvarar . Betalningen kan erläggas i fem lika stora årsbidrag, dvs . Den första utbetalningen skall ske per den 1 februari 1986.Medelsbehovet för denna utbetalning, som beräknats till ca 14 milj. kr., haranslagils av för /86 (prop. 1984/85: 100; UU 12, rskr225). Medelsbehovet för den andra utbetalningen, somskall verkställas under /87, beräknas till ca 14 milj.kr. Flera internaUonella organisafioners finansiellasituation präglas av osäkerhet. Det gäller t. ex. UNHCR som fortfarande slårinför en allvarlig och komplicerad flyktingsituation som det äroklart om organisationen får tillräckliga resurser för sin verksamhet. som skall hållas om kritiskasituation kan komma att leda lill krav på ökade internationella insalser förkrisdrabbade . allvarliga problem vad gällermiljö- och markvård och energiförsörjning som främsl förorsakas avökenutbredning och avskogning, måste också få ökad uppmärksamhet i deinlernalionella organisationernas verksamhet. Delta bör ske både genomförstärkta internationella forskningsprogram som ger resultat på längre sikloch genom biståndsinsatser som ger mer omedelbara resultat. bör ha beredskap att ge extra stöd tillorganisationer som har akuta finansieringsproblem och fill insatser för att lösavissa centrala utvecklingsproblem. Mot denna bakgmnd finner jag det angelägetatt anslagsposten Övriga multilaterala bidrag får en särskilt stor ökning påca 65 milj.kr. som kan utnyttjas för extra insatser på bl.a. de områden jagnyss nämnt. Användningen av dessa medel kommer alt bestämmas på grundval av ennärmare bedömning av de berörda organisationernas behov av resurser och derasförmåga att på ett effektivt sätt använda extra bidrag. Jaghemställer att regeringen föreslår all I.godkännade riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som jag har förordal i detföregående, 2. godkänna de gjorda utfästelsersom jag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att görade utfästelser, åtaganden och utbetalningar som jag härutöver har föreslagil idel föregående, 4. lill Bidrag tillinternationella biståndsprogram för budgetåret 68 1986/87 anvisaett reservationsanslag av 2 . c 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA Prop.1985/86:100 1984/85 Utgift 3 948 992 692 Reservation 1 450 479 8011985/86 Anslag 4 226 135 000 1986/87 Förslag4 624 545 000 Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) föreslår för /87 en höjningav biståndet genom SIDA med 653,9 milj. kr. till 4 880 milj. kr. SIDA hardärvid utgått ifrån att bislåndsanslagen för /87 skall motsvaraen procent av bruttonationalinkomsten (BNI) och därför med ledning aven ijuli 1985 gjord uppskattning av BNI skall höjas med 800 milj. kr. till 8860 milj. kr. Förslaget innebär att andelen för utvecklingssamarbete genom SIDAökas från av biståndsanslagen. SIDA framhåller atl fördelarna av de senaste årensuppgång i den internationella konjunkturen fördelats ojämnt mellan u-ländernaoch att dessas betydande skuldbörda medfört ytterligare påfrestningar. ILatinamerika har den ekonomiska situationen förvärrats. Den utbreddafattigdomen består i och . I har den ekonomiska krisenskärpts och särskilt berört jordbruket, vilket lett till minskadlivsmedelsproduktion per invånare. Svälten i beror inte främst pålångvarig torka utan på fattigdomen. Livsmedelsbistånd är inle tillräckligt.SIDA framhåller att det reguljära utvecklingsbiståndet har fill syfte atl minskafattigdomen och att orsakerna till katastrofsituationen måste angripas för attframtida svältkatastrofer skall kunna förebyggas. SIDA understryker behov avkraftigt ökade medel för katastrofbistånd, särskilt för insatser i . Långvarig erfarenhet av utvecklingssamarbete ochden försämrade situationen i många mottagarländer har lett till betydandeförändringar i biståndets inriktning. Hälsobiståndet har i ökad omfatlninginriktats på insatser för underhåll och utbildning inom primärhälsovården på landsbygden.Samarbele mellan mindre industrier i och mottagarländerna, insatser förmarkvård och byskogsbruk samt underhåll av befintliga anläggningar har givitsökat utrymme. I behövs ökat stöd för de demokratiska krafterna ochför diktaturens offer. I inriktas biståndet alltmer på de fattigarebefolkningsgrupperna. I kan ökat stöd till landsbygdsutveckling,befolkningsprogram, markvård och katastrofförebyggande verksamhel lägga gmndenför ulveckling. SIDA understryker viklen av flexibilitet och anpassning ibiståndet. I fråga om bistånd till demokratisk utveckling harväsenUiga insatser kunnat göras av SIDA och enskilda organisationer. SIDAframhåller, att verket undersöker vilka ylleriigare ålgärder som kan vidtas inomlandprogrammen för att främja demokratisk utveckling. Beträffande bundet bistånd föreslår SIDA att dettai särskilda fall skall kunna avbindas för att skapa större affärsmässighet. SIDA framhåller att styrelsens förslag tillmedelsramar för samarbetet med programländerna är grundade på ländernas biståndsbehov och mot tagningskapacitet, på erfarenheterna från pågående samarbete och på me- 69 delsutnyttjandet.Höjningar utöver bibehållet realvärde föreslås för Elio- Prop. 1985/86: 100pien, , , , , och Zim- Bil. För och föreslås oförändrade medelsramar. På regeringens uppdrag har SIDA gjort en översyn avenskilda organisationers biståndskapacitel. Av översynen framgåratt organisationernaäven i fortsättningen kan ta emot ett växande stöd från SIDA i takt med aUderas kunnande och erfarenhet ökar. SIDA föreslår därför en avsevärd höjning avbiståndet genom enskilda organisationer. /87 föreslår jag alt 4624,5 milj. kr ställs till förfogande förutvecklingssamarbete genom SIDA. Det innebär en anslagsökning med 398,5 milj.kr. i förhållande till /86. Drygt40 % av det landinriktade biståndet utgår i form av importstöd. 1 1985 årsbudgetproposition lämnades en redovisning av regeringens överväganden omimporlslödets belydelse som biståndsform och om inriklningen ochhandläggningen av detla slöd. På grundval av regeringens överväganden har SIDAfastställt nya riktlinjer för importstödet. Jag välkomnar dessa riktlinjer. Riktlinjerna är generellt utformade. Del är därförangeläget att dessa som SIDA framhåller i anslagsframställningen - anpassastill förutsättningarna i varje mottagarland och kompletteras med planer påmedellång sikl för importslödet till landet. Konkurrens i upphandlingen av förnödenheter inombiståndet är angelägen. Atl upphandling binds till svenska varor och Ijänster,får inte innebära atl kravet på affärsmässighet under upphandtingen åsidosätts. SIDA framför i sin anslagsframställning atlstyrelsen vid olika tillfällen har erinrat om att bindning av biståndsmedeltill svenska varor och ijänster innebär risker för ökade kostnader och ofta förmed sig problem även i övrigt för mottagarländerna. Jag delar denna uppfattningoch erinrar om alt en viss sänkning av det bundna biståndets andel i dellandinriktade biståndet förordades i fjolårels budgetproposition. De skäl somdå anfördes, bl.a.behovel att säkerställa största möjliga affärsmässighet inombistån-del, särskill i ett läge när flera programländer befinner sig i en akutförsörjningskris, äger alltjämt giltighet. Styrelsen föreslår nu att denna strävan lill ökadaffärsmässighet förstärks genom att utnyttja möjligheten att i undantagsfallhäva bindning av upphandling till . Om lämpliga produkter inte finns på den svenskamarknaden eller om det vid upphandlingen kan fömtses en klar risk för alt svenskt anbud inle är konkurrenskraftigt, så anser jag i likhel med SIDA atl upphandUngen bör ske i inlernationell konkurrens, dvs. med obundna medel. Om bistån det i sådana fall är bundel till upphandling av svenska varor och Ijänster, bör, efter begäran hos regeringen, SIDA kunna ges bemyndigande atl häva 70 Regionalainsatser i södra . Bil 5 Den regionala samarbelsorganisalionenSouthern African Development Co-ordinationConference (SADCC), som bildades , har , , ,, , , , och som medlemmar.Samarbetet syftar till att motverka regionens beroende av och stärkamedlemsländernas ekonomiska bas. Trots en rad svårigheter - den världsekonomiskatillbakagången, låga världsmarknadspriser på ländernas exportprodukter, snabbt ökadskuldbörda, långvarig torka och den sydafrikanska destabiliseringspoliliken-har SADCC-samarbetet gjort anmärkningsvärda framsteg. Framgångarna kan bl. a.tillskrivas den stora politiska belydelse som samarbetet har och etlpragmatiskt arbelssäll. Det svenska SADCC-bislåndel, som framför allt haromfattat insalser i fråga om transporter och kommunikation, har i slorutsträckning kunnat tillgodoses genom utnyttjande av svensktillverkad utmstningoch svenska tjänster. I vissa fall har samarbele etablerats framgångsrikt medde övriga nordiska länderna. Genom ett uttalande i togde fem nordiska statsministrarna etl initiativ till etl bredare samarbete medSADCC-länderna. Initiativet presenterades i anslutning lill SADCC:s givarkonferensi . har arbetats med atl konkretiserasamarbetets innehåll och en deklaration om bredare samarbele mellan de femnordiska länderna och de nio SADCC-länderna förväntas bli undertecknad ijanuari 1986. Det bredare samarbetet är inriktat bl. a. påhandel, invesleringar, tekniskt bistånd och kulturellt samarbete. Jag kommerall föreslå att medel beräknas för dessa insalser inom ramen för del bredaresamarbetet under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Fleraav programländer har efterfrågat svensk förvaltningspersonal tillbefallningar i sin centrala administration. Av SIDA kontraktsanställd personalhar tjänstgjort som rådgivare på viktiga poster inom planerings-, finans-,jordbruks-, industri- och andra fackministerier. En växande gruppkontraktsanställda har uppgifter inom biståndet som projektchefer ellerkoordinatörer med ansvar för svenska biståndinsatser. Administrativt utbildad personal är en viktigfaktor för etl lands utveckling. Stöd till atl förbättra administrativa syslemoch mtiner och lill alt stärka programländernas förvaltning ochprojektadministration är en värdefull form av bistånd. Del är viktigt allförvallningsbiståndel utformas så atl uppgifterna utförs tillsammans medmollagarlandels personal för att åsiadkomma en varaktig förbättring av denadministrativa situafionen på mottagarsidan. Ulbildning är en väsenilig del avförvallningsbiståndel. I dialogen med programländerna bör från svensk sidaframhållas bety delsen av insalser för alt stärka administrationen. Stöd till sådana insalser bör erbjudas främst inom sektorer till vilka svenskt bistånd i övrigt är 71 koncentrerat i respektive land. Stöd fill finansiellafunktioner som admini- Prop. 1985/86: 100 stration av skuld- ochräntebetalningar, saml till planering och samordning Bil. 5 av utländsktbistånd kan också vara viktigt med tanke på flera länders krissituation. Ökatsamarbele mellan institutioner i och respektive mottagarland kan varaen lämplig form för förvaltningsbislånd inom respekfive sakområde. Jagvälkomnar SIDA:s planer på att utarbeta riktlinjer för förvaltningsbistånd iprogramländerna som ell vikiigi led i strävandena alt stärkamottagningskapaciteten för ufiändskl bistånd. Såväl SIDA som SAREC stöder forskning. Ansvarsfördelningendem mellan beträffande olika typer av forskningsstöd bör inte ändras. Däremotbör det finnas utrymme för kompletterande insatser. Mot bakgmnd av deöverväganden som gjorts i den översyn som genomförts av SAREC:s verksamhetfinns några områden där ett utökat samarbete mellan SIDA och SAREC kan varafmktbart. SIDA bör exempelvis kunna gå in med slöd lill insalser där SARECstöder forskarutbildning. Vidare kan slörre insatser i form av biblioteksstödoch stöd lill forskningslaboratorier ibland lämpa sig för kompletterandeSIDA-finansiering. SIDA bör också kunna bidra till alt hjälpamotlagaradministrationen atl föra ul och tillämpa forskningsresultaten. Inomlandramarna finns även möjligheten atl finansiera utbildning vid deinlernalionella forskningsinstitut som stöds av SAREC. Under avsnittet C 6.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) har jag angett alt SAREC skulle kunnaåta sig att stödja forskningsinsatser, där fördjupning behövs som uppföljningav SIDA-projekt. Vissa av de SAREC-stödda insatserna kan också vara till hjälpi SIDA:s långtidsplanering. Jag förordar att medelsramarna för samarbelsländerna ökasmed sammanlagt 175 milj. kr. Förslagen till medelsramar för mottagarländernaoch andra ändamål framgår av tabell 4. Det icke landprogrammerade biståndetgenom SIDA, främst anslagsposterna Regionala insatser och Katastrofer m.m.böräven fortsättningsvis i betydande utsträckning kunna användas för insatser iprogramländerna. Utvecklingssamarbetet med Angolabör i första hand bidra till resurs tillväxt och ökat ekonomiskt oberoende. Det ligger väl i linje med landets krisplan, som är inriktad på återuppbyggnad, på återhämtning av ekono min och på befolkningens basbehov. Biståndet bör även fortsättningsvis omfatta betydande stöd för fiske, primärhälsovård och import av reservde lar, utmstning och andra nödvändighetsvaror. Den framtida utformningen av stödet till transportväsendet som lämnas som importstöd bör närma re övervägas. Behovel av personalbistånd och ulbildning inom samarbets- sekiorerna bör särskill beaklas. befinner sig i en krissituation mot bakgrund av dess utsatta läge i södra . Landets möjligheter att tillgodogöra sig biståndet har trots delta förbättrats. Jag föreslår atl me- y-) delsramen för höjs med 10 milj. kr. lill 125 milj.kr. Biståndetlill syftar främsl lill förbättrade levnadsförhållan- Prop. 1985/86:100 den för fattiga folkgmpper på landsbygden genom sysselsättningsskapandeBil. 5 insatser och stod till hälsovård och ulbildning. Importslödet, som huvudsakligenär bundet till upphandling i , bör främst inriktas på ell mindre antalenkla produkter och insatsvaror. Det är förenat med svårigheter att nå ul tilloch på kort sikt väsentligt öka stödet fill de mest eftersatta grupperna utanalt biståndets kvalitet försämras. Jag förordar en oförändrad medelsram förBangladesh. Utvecklingssamarbetet med syfiar främsttill atl stödja strävanden till oberoende och till ekonomisk ochsocial utveckling. Insatserna bör också i fortsättningen vara inriktade pålandsbygden och huvudsakligen avse vattenförsörjning, undervisning ochdistriktsulveck-ling. har på ett effektivt sätt utnyttjat svenskabislåndsmedel. Torkan i södra ställer krav på fortsalt ulbyggnad avvattenförsörjningen. Jag föreslår en höjning av medelsramen för med 5mUj.kr. fill 90 milj. kr. befinner sig i en akut försörjningskris.Behovet av insatser för markvård och livsmedelsförsörjning bör särskiltbeaktas. Vidare bör eftersträvas atl behov av långsikligakatastrofförebyggande insatser tillgodoses. Med hänsyn fill rådande osäkerhetom förutsättningarna för ökat stöd för landsbygdsutveckling bör medelsramen förutvecklingssamarbete med höjas med lägre belopp än SIDA föreslagit.Jag föreslår en höjning med 15 milj. kr. till 130 milj. kr. Jag finner detangeläget att dämtöver hålla beredskap för extra insalser som bekostas med medelför katastrofbistånd. I bör genomförandet av ett ekonomisktstabiliseringsprogram underlättas genom importslöd. En fortsatt begränsning avantalet sektorer och insalser i utvecklingssamarbetet bör eftersträvas.Tillväxt-och utjämningsmålen för biståndet bör ges särskild tyngd. Jag förordaren höjning av medelsramen med 5 milj. kr till 75 milj. kr. Biståndet till bör i växande omfaitninginriktas på de mest eftersatta grupperna, särskilt på landsbygden. Strävandenaatl koncentrera stödet till ell begränsat antal långsikliga insatser inomskogsbruk med markvård, hälsovård och dricksvatlenförsörjning bör fortsätta.Importstödet bör i ökad utsträckning inriktas på särskilda sektorer, främstenergisamarbete, där svenska resurser tas i anspråk. Genom denna fördelningoch inriktning av biståndet kan såväl uljämningsmålet som tiUväxtmålettillgodoses i utvecklingssamarbetet med . Mot denna bakgmnd föreslår jagen höjning av medelsramen med 20 milj. kr. lill 370 milj. kr. Medelsramen för utvecklingssamarbetet med Kap Verdebör enligt min mening höjas med 5 milj. kr. lill 55 milj. kr. Den ökademedelsramen motiveras av del stora importbehovet i fråga om livsmedel ochinsatsvaror och landets förmåga atl effekfivt tillgodogöra sig bistånd. Biståndet lill syfiar huvudsakligen lill attförbättra försörjningen av den fattiga delen av landsbygdsbefolkningen. Jag finner skäl alt även fortsättningsvis inrikta biståndet på landsbygdsutveckling med koncentra tion på jordbmk med markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Därvid bör eftersträvas ökade insatser för markvård och 73 för familjeplanering inomhälsoslödel. Medelsramen för bör höjas Prop. 1985/86:100 med5 milj.kr.fill 135 milj.kr. Utvecklingssamarbetet med bör också ifortsättningen inriktas på skogsprojekt som omfattar plantering, skogsvård ochavverkning och på utveckling av landets svaga kommunikationer. Dessutom börimportstöd utgå bl. a. för inköp av basvaror som asfalt och papper samt förvissa reservdelar. Jag förordar att medelsramen för utvecklingssamarbete medLaos ökas med 5 milj. kr. lill 70 milj. kr. Biståndet till syftar fill att minskaberoendet av genom all öka landels produklion av livsmedel och brännvedoch genom alt skapa arbetstillfällen för arbetskraft som är sysselsatt iSydafrika. Insatserna bör bl. a. inriktas på att hejda jorderosionen genom t.ex. skogs-planleringsprojekl och på användning av arbelskraftintensiv teknik.Medelsramama för har ökat snabbare än utbetalningarna. Jag föreslåroförändrad medelsram under den konsolidering som äger mm. Biståndet fill Mogambique syfiar till all minskaberoendet av den sydafrikanska ekonomin och lill ekonomisk och socialutveckling. Samarbelel bör även i fortsättningen inriktas främst på slöd tillfamiljejordbmk och livsmedelsförsörjning, uppmstning och underhåll av industrioch infrastmktur samt ulbildning. Med hänsyn lill den akuta försörjningskrisenbör liksom f.n.etl omfattande importstöd ulgå, främst i form av enkla basvaror,reservdelar och insatsvaror. Landets krissiluafion och utsatta läge i södraAfrika kräver anpassning och flexibilitet i biståndets användning. Jag föreslåratl medelsramen för höjs med 30 milj.kr.till 300 milj. kr. I biståndet till prioriteras utvecklingeninom gmv- och skogssektorerna. Syftet är att bidra lill landels oberoende ochalt öka exportinkomsterna. befinner sig i en allvarligekonomisk kris, främst fill följd av väpnad aggression och ekonomiskasanktioner mot landet. Under sådana förhållanden är ökad flexibililet ibiståndet påkallad, vilket bl. a. bör lillgodoses genom importstöd. Nicaraguaskapacitel att ta emot bistånd är god. En ökning av siödet med 35 milj. kr. till125 milj. kr. Stödet lill Sri Länka har dominerats avvaltenkraftprojektet . Enligt den av beslutade fördelningen avmedelsanvisningarna för projeklel under budgetåren 1984/85-1987/88 (UU1983/84:15; rskr 334) ulgör behovel av nya medel för /87 190milj. Därjämte beräknar jag 20 milj. kr. för stöd åt landsbygdsutvecklingoch undervisning. Medelsramen för Sri Länka föreslås därför under budgetåret1986/87 till 210 milj. kr. SIDA bör fortsätta aU förbereda ökade insatser lillförmån för de fattigaste befolkningsgmpperna. Biståndet till har alltmer inriktats påstöd lill anpassningsål gärder som bidrar fill ekonomisk återhämtning och tillväxt. Denna inrikt ning bör bibehållas och såvitt möjligt förstärkas. Biståndet bör utnyttjas för drift, underhåll och uppmstning av befintliga anläggningar och social service. omfattande importslöd är motiverat särskilt med hänsyn till behov inom jordbmk, industri och transportväsende. Det är av slor vikt alt stödja landets ansträngningar att övervinna den rådande ekonomiska kri- 74 sen.Jag föreslår atl medelsramen höjs med 15 milj. kr. till 475 milj. kr. Liksomhiuills, bör utvecklingssamarbetet med koncentreras Prop. 1985/86:100på pappersproduklion, i första hand vid Vinh Phu-projektel, men också vid Bil.5 de två pappersbruk i södern som erhållit svenskt stöd. Vid förhandlingarna omsamarbetsavtal med ställdes från svensk sida krav på altVietnams regering verkar för all förbäUra situationen för skogsarbetarna vidVinh . Enligt avtalet som träffades skall en vietnamesisk rapporti dessa frågor presenteras för . Rapportenskall redogöra för de ålgärder och förbättringar som vidtagits förskogsarbetarna rörande anställningsvillkor, rekryteringsformer och materiellaförhållanden. kommer all la ställning till omgenomförda och planerade förbättringar för skogsarbetarna är tillräckliga föratt fortsatt svenskl slöd skall kunna ulgå lill skogsdelen av VinhPhu-projektel. Vidare bör utvecklingssamarbetet även fortsättningsvis omfattastöd till hälsoseklorn, främst primärhälsovård och slöd lill produktion avläkemedel. Samarbetet bör också omfatta fortsaU stöd till förbättradenergiförsöijning i , särskilt i landets södra delar. Dämtöver börimportstöd utgå bl. a. för inköp av konstgödsel till jordbmket. Jag föreslår enoförändrad medelsram om 300 milj. kr. Utvecklingssamarbetet med syfiar till atjbidra lill landels ansträngningar alt öka livsmedelsproduktionen, förbättraden fattiga landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden och lindraverkningarna av den långvariga ekonomiska krisen. Biståndet bör omfatta bl. a.stöd lill ulsä-desprogram, kooperationen, samhällstjänster och insatsvaror försmåbru-karfamiljerna i syfte alt bidra till en effektivisering av jordbmket.Jag föreslår en ökning av medelsramen med 15 milj. kr. till 205 milj. kr. Biståndet lill skall bidra lill social ochekonomisk utjämning och främst avse eftersatta grupper på landsbygden. Vidarebör biståndet inriktas på att stödja ansträngningar att minskalandets ekonomiska beroende av . En förbäUrad effektivitet ibiståndssamarbetet har inträtt. Jag föreslår en ökning av medelsramen med 10milj. till 135 milj.kr. Vissa landprogramkostnader upptarskatter och sociala avgifter för fähpersonal som eriäggs i samlkostnader för försäkringsavgifter vid vamsändningar. Medelsbehovet /87beräknas till etl oförändral belopp om 30 milj. kr. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1985/86-1986/87 (milj. kr. ) 1985/86: 100 Bil. Medelsrara 1985/86 Förslag till medelsram 1986/87