prop · G903165 · 1985-12-31 00:00:00 — I gruppens atlitydpåverkandeverksamhet ingår t.ex, att genom seminarier stimulera förvaltningen att höja sinkompetens beträffande ekonomiska konsekvensberäkningar. Vidare skall gruppenstimulera till att ett kontinuerligt översynsarbete bedrivs i syfte attåstadkomma enklare regler och en smidigare regeltillämpning. Gruppen harfortlöpande kontakter med näringslivsorganisationerna och med de fackliga huvudorganisationerna, tidigare nämnda tilläggsbestämmelserna angavs att arbetet bör ha en bredansats och omfatta samtliga samhällssektorer med reglering av betydelse förnäringslivet. Alla departement och myndigheter med normgivning gentemotnäringslivet berörs alltså av programmet. Bådebefintiiga regler och nya regler, liksom tillämpningen av dessa, bör enligtprogrammet ingå i förenklingssträvandena. Inomramen för den breda ansatsen skall koncentrerade insatser göras på vissaprioriterade områden, nämligen: - skatte- och socialavgiftsomrädet, vad avseradministration, uppbörd, kontrollm, m., -arbetsmarknadsområdet, vad avser bl.a, myndighetsservice och näringslivetsplan-och byggfrågor, Skr. tekniskprovning och kontroll. Resultatenav ansträngningarna att åstadkomma smidigare fungerande regler kan nu börjaavläsas. En i huvudsak positiv bild kan därvid iakttas. Det finns nu inomförvaltningen en tämligen omfattande medvetenhet om behovet av förenklingar. Enrad beslut om uppmjukade eller avskaffade regler med klart positiva effekterför näringslivet har också redan fattats. Dettaframgår av en faktasammanställning. Förenklad reglering gentemot näringslivet,som normgruppen redovisade . Sammanställningen innehåller mer än100 åtgärder som aktualiserats . En förteckning,baserad på sammanställningen, över åtgärder inom de fem nämndaprioriterade insatsområdena bör fogas som bilaga 2 till protokollet i dettaärende. Iförenklingsarbetet är åtgärder med sinsemellan skiftande karaktär aktuella.Följande grova typindelning med Ullhörande exempel ger en uppfattning omspännvidden. Slopadreglering (avreglering) Detrör sig har om situafioner där den statliga regleringen bedömts kunna avvarashelt, utan att den ersätts av något annat styrmedel. Kredilmarknadenoch värdepappershandeln är områden där vissa av-regleringsåtgärder varitmöjliga att genomföra under senare är. Sålunda har tidigare gällandelikviditetskrav på bankerna numera helt slopats. Vidare har tidigarebegränsningar i bankernas möjligheter att lämna krediter utan krav på formellsäkerhet upphört att gälla. Regleringen av bankernas utlåningsräntor upphördei . Prissättningen på fondkommissionärers handel med värdepapperreglerades förut offentligt men är nu fri. Den tidigare emissionskontrollen avindustrins och kommunernas obligationsupplåning har numera i stort settupphört. Vidare tillåts utländska banker att etablerafull bankrörelse här i landet. Inomden yrkesmässiga godslrafiken har en långtgående reglering med behovsprövningsom bärande moment successivt avskaffats för beställningstrafiken. En slutetappav avregleringen förbereds nu genom att låta liberaliseringen fullt ut kommaatt omfatta också linjetrafiken. Även inom den yrkesmässiga persontrafikenpågår ett motsvarande arbete, I en första omgång övervägs här en förändring iden nuvarande regleringen av taxinäringen för att höja effektiviteten ochfrämja konkurrensen. Inomalkohollagstiftningen har tidigare gällande bestämmelser som begränsadeförsäljningstider för öl slopats helt. Ytterligare förenklingar av lagstiftningenprövas . Underdenna rubrik faller åtgärder som innebär att en samhällelig kontroll görsmindre omfattande, att man sänker nivån på de krav som riktas på Skr. 1985/86:165 företagen etc. Hit hör också fall av byte från ett hårdare till ett mjukarestyrmedel. En stor del av förenklingsarbetet i förvaltningen har för närvarandedenna karaktär. Säinnebär t.ex, de nya bestämmelserna för planläggningen av företagens medverkani det ekonomiska försvaret en övergäng till översiktlig planläggning i ställetför detaljplanläggning samt en koncentration av regleringen till att omfattaett mindre antal frän försörjningsberedskapssyri-punkt särskilt viktigaföretag, objekt etc. Möjliga lösningar som bygger på frivillig medverkan frännäringslivets sida prövas , där engagemanget stimuleras genomincitament av olika slag. Ettannat exempel på åtgärder av denna typ kan hämtas frän den statligalivsmedelskontrollen. Här har fr, o, m. kraven på tillstånd libera-liseratsnär det gäller hantering av livsmedel pä annat ställe än i godkända livsmedelslokaler.Ett stort antal företag kommer härigenom att besparas arbete med att sökatillstånd. Påmiljöskyddsområdet har () föreslagit förenklingar iprövningsobligatoriet enligt miljöskyddsförordningen vid anläggande av fabrikeller annan inrättning, SNV har även föreslagit att vissa typer av verksamheterskall vara anmälningspliktiga i stället för tillständspliktiga och att krav påtillstånd resp, anmälan i vissa fall skall slopas helt. Dessa förslag beredsför närvarande i . Åtskilligförenkling i regelverken kan ske inom ramen för oförändrade kravnivåer medmotsvarande fördelar för både företag och administrerande myndigheter. Inomramen för en i princip oförändrad skattenivå har den kommunala inkomsttaxeringenav företagen slopats. Detta innebär administrativa fördelar vid företagens deklarationslämnandeoch för myndigheterna i taxerings- och uppbördsmomenten. Reglernaför arbetsmarknadsutbildning iföretag har ändrats. Därvid har bl. a. det bidragsom tidigare utgick för bortfallen lön ersatts av ett timstöd tillarbetsgivaren. Denne har i sin tur att betala full lön till deltagaren. Genomförändringen har såväl myndigheternas som företagens administrationunderlättats. Fr. o. m. den gäller förenklingar i fråga om sjukpenningförsäkringenför egenföretagare. krångliga bestämmelser i fråga om karenstider ochikraftträdande av sjukpenninggrundande inkomst har ersatts med en smidigareordning. Riksdagenhar beslutat om en bättre samordning mellan miljöskyddslagen och vattenlagen.Detta innebär att man kan undvika onödiga dubbelprövningar av vissaverksamheter i vatten, bl.a. beträffande s.k. vattenbruk (fisk- ochskaldjursodling m. m.). SNV har getts i uppdrag att föreslå ytterligare förenklingari fråga om tillståndsprövningen av vattenbruk enligt olika författningar. Renodlingmellan bindande föreskrifter och allmänna råd Skr. 1985/86: 165 Det tidigare berörda arbetet med att renodla mellanbindande föreskrifter och allmänna råd har betydelse även i förenklingsarbetetgentemot näringslivet. Detta kan illustreras med förhållandena på arbetsmiljöområdet.Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) gör här en omfattande översyn, som innebär attantalet författningar minskar frän ca 300 till 165. Det sistnämnda hänger bl. a. samman med att de föreskrivna kravengörs mer funktionsinriktade. Kraven medger därmed anpassning till olika tillämpningsfalloch ger utrymme för teknisk utveckling. Mättkraven och liknande tas normaltinte in i föreskrifterna. Kravnivån bibehålls, men vissa detaljkrav försvinner.Övergången från detalj- fill funktionskrav medför att kostnadseffektiva vägarkan väljas av företagen för att uppfylla ställda krav. Undanröjande av handdshinder/lnternationeU harmonisering Arbete på att uppnå förenkling genom internationell harmoniseringmed motsvarande positiva kostnadseffekter för företag och förvaltning pågårsåväl på regeringsnivå som hos de enskilda myndigheterna. Ett exempel på det nordiska icke-tariffärahandelshindersamarbetet. Inom ramen för detta har både gemensamma nordiska ochnationella åtgärder beslutats. - Möjlighetertill en förenklad ursprungsdokumentation infördes fr. o. m. den förexport inom av varor som levereras regelbundet och är av ensartat slag. - Ändringar hargjorts i den nordiska s. k, förpassningsordningens bestämmelser för attundanröja problem som påtalats av speditörerna, - Tullbehandlingenav postförsändelser har påskyndats på vissa orter, där möjlighet tilltullfrihet införts också för icke-kreditimportörer. - Upptagande av kilometerskatteavgifti av utländska lastbilar är förenklad. Trafiksäkerhetsområdet kan tjäna som exempel på detharmoniserings-arbete som pågår på myndighetsnivå. En anpassning tillinternationella regler har skett i trafiksäkerhetsverkets (TSV) bestämmelser iflera fall, vilket innebär minskade besvär för biltillverkare ochbilimportörer. Nya, internationellt anpassade bestämmelser gäller för bl.a.bilbälten, stänkskydd, bromsar och vissa belysningsdetaljer. En samlad redogörelse för hur statsförvaltningen behandlatservicefrågorna ges senare i skrivelsen. Detta arbete har stor betydelse ocksäi förhållande till näringslivet. Nyckelord i sammanhanget är anpassning tillföretagens behov, snabbhet och smidighet i ärendehandläggningen, högtillgänglighet och god information. Mänga myndigheter kan redovisa åtgärdersom genomförts och som haft påtagligt servicehöjande effekterför företagen. 5.3 Det fortsatta förenklingsarbetet gentemotnäringslivet Skr. Deresultat som har redovisats visar att utvecklingen går i rätt riktning.Men som uttalats i årets budgetproposition finns det anledning att ställafortsatta höga krav pä nya förenklingsinitiativ. Ett skäl för detta är detbestående behovet att underlätta tillväxt och ökad sysselsättning, inte minst ide små och medelstora företagen. Ettytterligare skäl är resursläget i förvaltningen. Detta gör det angeläget attnoggrannare än överväga om de styrmedel och arbetsmetoder i övrigt somvalts för att åstadkomma önskade förhållanden än de på lämpligaste. Föratt få fullgoda underiag för fortsatta beslut har regeringen initierat olikautredningar. har redovisat företagsstudier somverket utfört för att kartlägga effekter av offentliga regleringar.Statskontoret genomför en undersökning av orsakssamband bakom lyckade ochmindre framgångsrika försök att åstadkomma regelförenkling. Vidare harriksrevisionsverket fått i uppdrag att utreda behov av en förbättradmyndighetssamordning i regelgivning och regeltillämpning gentemot företagen. Idet fortsatta arbetet gäller det bl.a. att övervinna en del hinder ochtrögheter som av naturliga skäl uppträder och att våga tänka i alternativa banor.Erfarenheterna visar att sädana hinder och trögheter kan finnas både inom detoffentliga systemet och hos de företag och näringslivsorganisationer somomfattas av reglerna. Ettsärskilt hinder mot förändringar är ibland att nägon av de inblandade bedömerett framlagt förslag såsom alltför äventyrligt eller osäkert för att man skallväga genomföra det som en permanent åtgärd. Föratt underlätta och stimulera till en fortsatt omprövning har regeringen bedömtatt försöksverksamheter bör kunna utnyttjas mer systematiskt än . Enproposition (prop. 1985/86:142) har förelagts , vilkeninnehåller förslag om sådana försöksverksamheter. Propositionenanger riktlinjer för de föreslagna försöksverksamheterna, t.ex. hur dessa böravgränsas från ordinarie verksamhet. Exempel på lämpliga sakområden förförsöken pekas ut i propositionen. Vissa restriktioner som behöver iakttasanges, bl.a. hänsynen till konkurrenslikställighet mellan företagen. Föratt möjliggöra att försök kommer i gång föresläs i propositionen att riksdagengodkänner att regeringen, inom ramen för försöksverksamheter, gör avsteg frånvad har bestämt i samband med anvisande av anslag, godkännande avriktlinjer för viss verksamheter eller annan liknande åtgärd. Regeringenavser att vid senare tillfällen återkomma till med nyaetappredogörelser från förenklingsarbetet gentemot näringslivet. Härvid kommerockså sädana försöksverksamheter att redovisas som kan komma att påbörjas pågrundval av den nu nämnda propositionen. 6 Destatliga myndigheternas service Skr.1985/86:165 Regeringensprincipiella syn på den offentliga sektorns service och förhållande tillmedborgarna har tidigare redovisats i prop. 1982/83:100 bil. 2 (Gemensammafrågor) och i prop. 1983/84:100 bil. 15 samt i regeringens skrivelse 1984/85:202 om den offentliga sektorns förnyelse (FiU 35, rskr. Det konkretaarbetet för att utveckla den offentliga servicen har dessutom redovisats i prop,1984/85:100 bil, 15 och i prop, 1985/86:100 bil. Arbetetmed att förbättra myndigheternas service och skapa goda kontakter mellanenskilda och myndigheter handlar ytterst om en vidareutveckling av demokratin.Genom en öppnare och mer serviceinriktad inställning kan den offentligasektorn mer direkt svara upp mot medborgarnas anspråk på förnyelse avförvaltningsapparaten. Servicefrägorna har härigenom också nära beröring med frågornaom bl. a. regelförenkling och undanröjande av onödig byråkrati,decentralisering och delegering för att föra besluten närmare medborgarna samtmed inriktningen av verksamhetens rationalisering och effektivisering inom denoffentliga sektorn. Tyngdpunkteni servicearbetet ligger hos myndigheterna själva. Många myndigheter är i dagengagerade i frågor som rör den egna verksamhetens kvalitet och service. a. genom interna utredningar och översyner. Inom många myndigheterengageras stora personalgrupper i servicearbetet, exempelvis istudiecirkelform eller pä annat sätt inom ramen för personalutbildningen. Detcentrala stödet åt myndigheterna har utvecklats efter tvä huvudlinjer. Denena avser insatser av konsultkaraktär - genom i första hand statens institutför personalutveckling (SIPU) - som syftar till att sprida erfarenheter fränmyndigheter som har varit framgångsrika på serviceområdet. Den andra avseråtgärder för att bygga upp ett aktivt engagemang och tillvarata erfarenheternaoch kompetensen hos de anställda. Bl.a, har SIPU i det syftet utarbetat ettbrett utbildningsmaterial som kan användas av myndigheterna själva. Imaterialet behandlas frågor om smidiga och enkla kontakter mellan myndigheternaoch allmänheten och olika arbetsmetoder för arbete med servicefrågorna. Under hösten 1983anordnades pa mitt initiativ en verksledningskonferens och en seminarieseriedär frågor om den långsiktiga utvecklingen av samhällsservicen behandlades. Enuppföljning och återföring av gjorda erfarenheter genomfördes i februari 1984genom en konferens med temat .Verksledningskonferensen och seminarieserien utgjorde inledningen i arbetetatt engagera myndigheter och anställda inom hela statsförvaltningen att aktivtverka för bättre service och kontakter med medborgarna. 6:3 Utveckling av analysmetoder och serviceutbildning Skr. m. m. SIPUhar på regeringens uppdrag utarbetat metoder för att mäta och analyserastatliga myndigheters service. SIPU har vidare utvecklat konsulttjänster,material, kurser, konferenser och seminarier för myndigheter som behöverexternt stöd i sitt arbete med servicefrägorna. T.ex, ordnar SIPU seminarierför chefer med inriktning på ledningens roll i att skapa och leda enservicekultur. Andra seminarier syftar till att ge idéer, kunskap och fips påhur myndigheterna kan starta och driva serviceprojekt. Särskilda kurseranordnas ocksä för telefonister och receptionister för att förbättramyndighetens direktkontakter med allmänheten. Regeringenuppdrog ät statskontoret att bl.a. inventera och sammanställautredningsförslag som syftat till att förbättra statens service. Översynenavsåg såväl det offentliga utredningsväsendet som utredningar vid centralaadministrativa myndigheter. Dessutom inventerades serviceförbättrande förslagoch åtgärder vid ca 160 centrala, regionala och lokala myndigheter. Statskontoretsrapport regeringen "Statens service - en inventering" fillställdessamtliga myndigheter som en idékatalog över olika åtgärder för att höjaservicenivån. Föratt påskynda utvecklingen inom serviceområdet uppdrog regeringen den 11 juli1984 ät SIPU att i särskilda serviceprojekt biträda statliga myndigheter ideras arbete med servicefrägorna, SIPU:s medverkan skulle inriktas påplanering, genomförande och uppföljning av handlingsprogram som kan leda fillpraktiska förbättringar i myndigheternas service till allmänhet, kommuner,företag och organisationer. SIPUhar under /85 medverkat i serviceprojekt vid följande sjumyndigheter som utsetts av regeringen. ()Ungsrätt i iÖrebro län Patent-och registreringsverket (PRV) - bolagsbyrän () medförsäkringskassorna juridiska avdelningen tillständssektionen. Enbeskrivning av serviceprojekten bör fogas som bilaga 3 till protokollet idetta ärende. EnligtSIPU skiljer sig myndigheterna åt på många sätt vilket gör att serviceprojekten kom att se mycket olika ut. Det gällde t. ex. omfattningen av projekten. Tillständssektionen inom den juridiska avdelningen vid har 50 anställda medan och 25 försäkringskassornahar ca 20000. Myndigheterna skiljer sig också ät med Skr. 1985/86: 165 avseendepå hur mångfacetterad deras verksamhet är t.ex. länsstyrelsernas jämfört medEksjö tingsräUs. Dedeltagande myndigheterna hade också hunnit olika långt med sin serviceutveckling.Vissa hade redan tagit flera steg, medan andra utnyttjade intensivsatsningensom ett startskott. Även i fråga om administrativ mogenhetsgrad, resurser ochkompetens för att bedriva förändringsverksamhet skiljer sig myndigheterna åt. Dengemensamma förutsättningen för ett lyckat utvecklingsarbete är ledningensengagemang för arbetet. Detta var ocksä ett kriterium när de deltagandemyndigheterna valdes ut. Dengenomförda intensivsatsningen har enligt SlPU:s bedömning utgjort ett värdefulltbidrag till utvecklingen av statlig service. En viktig effekt av satsningen harbestått i att den varit ett konkret uttryck för en politisk vilja att förbättramyndigheternas verksamhet. Detta har direkt påverkat deltagande myndigheters mofivation.Den stimulans som det innebär att bli föremål för statsmakternas uppmärksamhetbör heller inte underskattas. Hosdeltagande myndigheter har satsningen inneburit antingen att man har kunnatfördjupa befintliga serviceprojekt eller fått bättre förutsättningar attstarta en serviceutveckling. Som framgår av myndigheters rapporter har mångaresultat redan uppnåtts när det gäller såväl bemötande, innehåll ochförutsättningar. Samtliga deltagande myndigheter har ocksä för avsikt attfortsätta arbetet med att utveckla servicen. Intensivsatsningenhar också fått till följd en utveckling av metoder, tekniker och modeller förförändringsarbete. Detta resultat kan direkt och indirekt komma allt flermyndigheter godo, t.ex. genom nya intensivsatsningar och genom ett merreguljärt utvecklingsarbete. Förett fortsatt arbete med att påskynda serviceutvecklingen inom förvaltningenanser SIPU följande punkter som särskilt angelägna: - fortsatt stöd till de"intensivmyndigheter", som står mitt uppe i sittförändringsarbete - spridning av de erfarenhetersom gjorts dels inom större myndighetsgrupper (t. ex. , Polisen)dels till andra myndigheter - nya intensivsatsningar hos flermyndigheter - genom chefsutveckling öka kompetensenatt bedriva förändringsarbete - utveckla förändringsreursergenom att utbilda servicekonsulter - utveckla former för regelbundenuppföljning av myndigheternas serviceutveckling. Idirektiven för myndigheternas anslagsframställningar för budgetåren 1985/86 och 1986/87 har regeringen anmodat myndigheterna att redovisa åtgärder för att förbättra servicen till medborgarna. Redovisningen enligt sistnämnda direktiv skulle avse dels de viktigare åtgärder som vidtagits under /85, dels planerade åtgärder. anslagsframställningar har 75 myndigheter redovisat 427 åtgår- 26 Aret innan redovisade65 myndigheter 264 åtgärder. Ätgärderna kan grovt grupperas enligt nedanståendetabell. 1985/86: 165 A Samverkan mellan myndigheter B Decentralisering och delegering E Förändringar i ärendehandlägg- G Ökat utnyttjande av ADB H Ökat utnyttjande av tekniska J Förenkling av myndighetemas K Åtgärder för att myndigheten skall bli mer lättillgänglig L Enklare och klarare språk N Övriga åtgärder (t, ex, intervju- undersökningar för att ta reda på intressenternas krav på verk- Sammantaget visarredovisningarna att myndigheternas åtgärder fördelar sig med drygt en tredjedelpå förbättrad liUgängUghet, bemötande och information. Här kan nämnas bättretelefonservice med hjälp av direktvalsväxlar som en ofta redovisad åtgärd.Revideringar av informationsmaterial och broschyrer, utställningar,konferenser och seminarier anges som vanliga metoder för att förbättrainformationen om verksamheten. Det har också blivit allt vanligare att ordnakurser i service och bemötande, antingen i särskilda kurser för t. ex. växel-och expeditionspersonal eller integrerat i den ordinarie utbildningen. En tredjedel av åtgärdernasyftar till effektivare handläggning. Hit hör t.ex. samverkan mellanmyndigheter i t.ex. handläggning av ärenden om ekonomiskt stöd till företag(statens industriverk och länsstyrelserna). Delegering och decentralisering tillfunktioner nära kunderna har vidtagits av bl.a. () ocharbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Ett ökat utnyttjande av ADB-stöd har medförteffektivare handläggning. Som exempel kan nämnas att samtligaarbetsförmedlingar har datorbaserade rutiner för sökning och bevakning avlediga arbeten, vilket har effektiviserat förmedlingsarbetet. En tredjedel av myndigheternasredovisningar avser förslag till avregleringar. Förslagen kan i en del fallgenomföras av myndigheten själv. Som exempel kan nämnas RFV:s förslag tilländringar i handläggningen av föräldrapenningärenden. Den nuvarande ordningenmed en blankett att fylla i för att fä föräldrapenning ersätts meden enda blankett för hela perioden. Andraförslag kräver samråd med andra myndigheter. till arbetsmarknadskungörelsen som skall Skr.1985/86: 165 utfärdas efter samråd med AMS. Slutligenär förslagen av den karaktären att lag- eller förordningsändringar erfordras.Här kan nämnas i län som lämnat 55 förslag till författningsändringarinom skilda områden frän byggnadsstadgan och fiskeriförordningen tillkommunalskattelagen. Ungefär10% i myndigheternas serviceredovisningar avser åtgärder som vidtagits för attundersöka intressenternas krav och förslag till förändringar av verksamheten.T. ex. har RFV infört särskilda rutiner för att stimulera och tillvarataförslag från försäkringskassorna och allmänhet om förbättringar ochförenklingar av regler och ruUner. har genomfört en enkät till etturval av enskilda väghållare. har gjort en undersökning i ca 15kommuner för att få underlag till omprövningar av verksamheten i syfte att bådenå nya konsumentgrupper och anpassa de konsumentstödjande åtgärderna tillkonsumenternas krav. 6.7 Samarbete mellan staten och tre kommuner Trekommuner (, och ), tvä landstingskommuner (Östergötlandsoch läns) och de båda kommunförbunden har inbjudits för attredovisa sina erfarenheter och ta del av SIPU:s erfarenheter avserviceutveckling pä den statliga sektorn. Vid en konferens i Härnösandskommun presenterades ett material om serviceutveckling baserat påerfarenhetsutbytet. Materialet gick ut till samtliga kommuner ochlandstingskommuner. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört i det föregående. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Bilaga 1 Skr. Sammanställning över regeringens vidtagna och planeradeåtgärder inom ramen för frikommunförsöket ProposUionmed förenklade regler om byggnadslov m.m. Regeringenhar i proposition 1984/85:207 om försöksverksamhet med förenklade regler ombyggnadslov m.m. i vissa kommuner tagit ställning till frikommunernasansökningar inom plan- och byggområdet. Regeringens förslag till riksdageninnebär att huvuddelen av de kommunala önskemålen tillgodoses. För verksamheteni frikommunerna och "servicekommunerna" , och Maltnöbetyder regeringens proposition i sammandrag följande: - Inom stads- och byggnadsplanelaglområde kan kommunen bestämma att byggnadslov inte behövs för enklarefritidshus, kolonistugor och liknande byggnader som uppförs enligt planen.Detsamma gäller för lov om schaktning, fyllning och liknande åtgärder. - För områden utanför stads- och byggnadsplankan kommunen besluta att byggnadslov inte krävs för komplementbyggnader (uthus,garage, gäststugor o.d.), för tillbyggnader, invändiga ändringar och fasadänd-ringarpå byggnader samt för murar, plank m.m.