prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — Inlåningen via Postenär viktig i denna sektor men är speciellt utsatt för konkurrenstryck.Marknadsföringsinsatserna ökas systematiskt men effekterna kan endast förväntaskomma på läng sikt. , kommuner, organisationer m, m, sjönk 81 6 1985/86. Skr.1985/86: 20 . Den domineras av den s.k. storinlåningen, dvs. inlåningi stora poster och till speciellt avtalade räntevillkor. Även inlåning motbankcerti-fikat räknas in i denna kategori. Storinlåningen är vanligen mycketlättrörlig och likviditetsindragningen hänförde sig i storutsträckning till sådana konton. Genomfortsatta avlyft till kapitalmarknaden har näringslivets efterfrågan påkrediter kunnat tillgodoses trots rådande kreditrestriktioner. Banken harunder året hävdat sin stäUning som ledande kronutlånare. Dessutom har enbetydande ökning skett av utlåning i utländsk valuta där banken medvetetarbetat pä att kunna erbjuda låga refinansieringskostnader. Utlåningen tillprivatpersoner fortsätter att öka i överensstämmelse med bankens långsiktigamål. Marknadsandelen inom denna viktiga sektor beräknas öka med omkring 1procentenhet till ca 11,. Det är dock fortfarande alltför lågt iförhållande till marknadsandelen på inlåningssidan, 18,, Räknatpå årsskiflessiffror steg bankens utiåning i svenska kronor tUl annat änbostadsbyggande medan utlandsrefinansierade krediter steg med 33%exklusive valutakursförändringar. Ökningen för bostads-byggnadskredilerstannade vid I %. PKbankensrörelseresultat stannade vid I 090 milj, kr, jämfört med milj, kr. Intäkterna steg med endast 108 milj, kr. eller (föregående år ) pågrund av en negativ utveckling av räntenettot som kostnaderna ökademed 292 milj. kr. eller (17). Kreditförluster och kursförluster på valutorökade sammantaget väsentiigt snabbare än föregående år medan ökningstakten förde egentliga driftskostnaderna reducerades. Räntenettotminskade med 49 milj. kr. Att diskontot höjdes och attinlåningsräntorna steg mer än diskontot försämrade placeringsmarginalensamtidigt som volymlUlväxten var begränsad. De stigande inlåningsräntornaförsämrade åter marginalen mellan obHgationsportföljens avkastning och dengenomsnittliga räntekostnaden för inlåning i svenska kronor. I medeltal föråret blev den 1,mot 1,. Inlåningsräntorna påverkadesfrämst av att medeldiskontot steg från 8,69 till . Den extra höjningen avstraffräntan i samband med diskontoförändringen bidrog tillatt ytterligare driva upp räntorna för specialinläning och bankcertifikat. Dethöga ränteläget på penningmarknaden blev beslående tiU lång in . Provisionsintäkternaökade (31). Frånsett fondrörelsens provisioner, som sjönk frånföregående års rekordnivå, var utvecklingen mycket gynnsam för samtUgaprovisionsslag. Utlåningsprovisionerna ökade sålunda och övrigainhemska provisioner exklusive fondprovisioner medan uUandsrörelsensprovisioner steg , Bankenstotala kostnader steg (17) till 2418 milj. kr. För de egentiiga driftskostnaderna, som uppgick till 2098 milj. kr., stannade kost nadsökningen vid mot föregående är. De som ett treärsgenom- snitt beräknade kreditförlusterna, inklusive reserveringar för länderrisker, saml valutaförlusterna ökade med sammanlagt tUl 320 milj. kr. 82 Ersättningen till Posten, som utgör den störstaenskilda posten bland driftskostnaderna,ökade (15) tUI 804 milj, kr, Personalkostna- Skr. 1985/86:20 dernaökade sammanlagt (19) tUl 575 milj. kr. Ökningstakten dämpades av attingen premielön utgick , Å andra sidan steg pensionskostnadernakraftigt på grund av ökade kostnader för förtida pensionsavgångar. Dennegativa resultatutvecklingen avspeglade sig i en markant nedgång iavkastningen pä eget kapital. Räntabiliteten räknad efter schablonskatt 50%stannade sålund vid 13,jämfört med 18,föregående år. Med hänsyn till denbetydligt långsammare lUlväxten i balansomslutning (me-delsaldon) var avkastningsnivåni sig tillräcklig för alt bankens eget kapital skaU vä.\a i takt medplaceringarna. Räknat pä årsskiftessiffror steg emellertid balansomslutningenbetydligt snabbare än som dagsmedeltal. uppgickkonsolideringsgraden, dvs. eget kapital och värderegle-ringskonton i relationtill balansomslutning, till 6,jämfört med 6,vid slutet av 1983.Förbättringen var därmed mindre än vad som motsvarade tillskottet genom 1984års nyemission. Ävenvinstnivån i förhållande till bankens totala placeringar försämrades underåret. Utvecklingen berodde såväl på lägre intäkter som på ökade kostnader. Enfortsatt låg volymexpansion kommer mot denna bakgrund att kräva hård press påkostnadsutvecklingen i banken. PKbankensbedömning för är att räntabilitetsutvecklingen då återskall vända uppåt efter den markerade nedgången föregående år. a. pä förutsättningen att diskontot och räntorna på penningmarknaden antasligga kvar på samma nivå som i början av är 1985. Penningpolitiken antas vidarefungera utan ytteriigare åtstramningar; inlåningen antas öka ungefär i sammatakt som . Översikt 1984/85* 1983/84 1984/85 1983/84 *Preliminära siffror. Även siffrorna i texten är preliminära. Postenär ett afFärsdrivande statligt företag med huvuduppgift att svara för landets postservice inklusive postgiroverksamheten. Det innebär att Posten i första hand skall förmedla försändelser, lättare gods och betal ningar. Detta sker genom ett effektivt utnyttjande av Postens unika riks täckande distributionsnät som när alla företag, organisationer och hushåll. 1985/86:20 Dessutomskall Poslen bedriva annan verksamhet som den har speciella Bl.a. skall Posten mot ersättning utföra uppdrag för statens räkning ochål PKbanken. Posten åtar sig också uppdrag ål andra bankinstitut. Riksdagsbesluteti om Postens treårsplan /86-1987/88 innebär att staten ifortsättningen styr Posten genom beslut om servicemål och ekonomiska mål.Underlag för dessa beslut redovisas av Posten i rullande treårsplaner. Genomövergången till målstyrning får Posten en utökad beslutsrätt när del gäUerstrategiskt viktiga frågor som exempelvis investeringar och konsolidering. Postenskall som allmännyttigt, marknadsinriktat företag bedriva sin verksamhet så attbåde företagsekonomiska och samhällsekonomiska intressen tillgodoses. Statenställer som ägare två huvudkrav på Posten. Dels krävs en tillförlitligpostservice tUl ett av kunderna accepterat pris och dels krävs en lönsamhet sommedger avkastning pä ägarkapitalet. utgör väsentliga delar i elt lands infrastruktur.Verksamheten inom Posten skall därför bedrivas så att den bidrar till högeffektivitet inom näringsliv och förvaltning. Den skall också tillgodoseefterfrågan från enskilda människor. TillförHtligheten när det gäller att klarautlovade servicemål skall vara hög. Postenssamlade verksamhet skall vara lönsam så att ett långsiktigt ekonomisktoberoende garanteras. Denegentliga postverksamheten bedrivs inom två resultatansvariga huvudaffärsområden,ett område för förmedling av försändelser och lättare gods benämnt Brev ochPaket och ett område för förmedling av betalningar benämnt och är i postalt hänseende indelat i 32 regioner. Utanförden egentliga postverksamheten bedrivs i resultatenhetsform busstrafik iNorriand (Postens Diligenstrafik, ), upphandling av kontorsmaterial förstatsverket (Postens inköpscentral, PIC) och viss industriell verksamhet(och Postens Tryckeri) i första hand för att tillgodosePostens egna behov. Övriga resultatenheter är Postens Adressregister PAR sombedriver verksamhet inom direktreklamområdel och PFA Postens Frimärksavdelningsom producerar frimärken för Posten och distribuerar frimärken påsamlarmarknaden samt Postens Fastighetsenhet som förvaltar Postens helafastighetsbestånd. Dessutom finns en enhet för . Postendriver också verksamhet i aktiebolagsform inom ochFastighetsaktiebolaget , Postbolagen är ett helägt dotterföretag tillPosten vars främsta uppgift är att vara moderföretag i en dotterbolagskoncernsom består av (), Postens transporttjänst AB (PTAB) ochSwedpost AB. Verksamheten omfattar bl. a, samdislribu-tion av dagstidningar(TAB) och distribution med budbilar (PTAB). Verksamhetenunder /85 Skr. 1985/86: 20 Efterfråganpå Postens tjänster inom brev- och paketområdet har varit god. Bortsett frånintäktsökning p.g.a. höjda porton ökade försäljningen totalt sett med drygt4,. Postensmål är att inte höja portot för den egentiiga monopoltjänsten -20 grams inrikesnormalbrev mer än den allmänna prisökningen i samhället. Sedan slutet av1970-talel har den allmänna prisnivån i samhället ökat snabbare än portot. Antaletbrev - brev svarar för av Postens intäkter - beräknas ha ökat . Påmarknaden för information riktad till olika mottagargrup-per har massbreven ökatmed . Pålältgodsmarknaden arbetar Posten i stark konkurrens med andra distributions-och transportföretag. Posten har hävdat sin ställning pä marknadenoch antalet paket ökade , Den nya produkten företagspakel har haft storframgång, Sverigeär ett av världens tidningsrikaste länder. Posten distribuerar f n. ca 2000olika tidningar som kommer ut med minst 4 nummer . var under verksamhetsåret ungefär oförändrad. Försäljningenav rabatthäften minskade något jämfört med . var det ovanligtförmånligt att köpa rabatthäften eftersom priset var oförändrat trots attportot för normalbrev höjts. Försäljningen vid postkontoren är uppgicktill 5,2 miljoner häften. Postenskontorsnät består f.n. av ca 2200 postkontor som besöks av 600000 kunder perdag. Dessutom finns ca 2700 lantbrevbäringslinjer på vilka lantbrevbärarnafungerar som ambulerande postkontor. Arbetsmängdeni Postens kassor ökade sammantaget något även 1984/ 85. Ökande andelkontoinsättningar gör dock att vissa tjänster minskar. Postgirotshuvuduppgift är att förmedla betalningar och medverka till att betalningarunderiättas. En bärande princip är att betalningsuppdragen effektueras sammadag de kommer till Postgirot (24 timmars service). Den30 fanns det 1287477 postgirokonton. Antalet konton och behållningensstorlek är viktiga föruisättningar för att Postgirot skall kunna erbjudaavgiftsfria gireringar och övriga tjänster till låga avgifter. Antaletbetalningsuppdrag i postgirorörelsen ökade under /85 med2% till 365 miljoner uppdrag. 195 miljoner var inbetalningar, 48 miljonerutbetalningar och 122 miljoner gireringar. Det förmedlade beloppet steg med19% till . Påuppdrag av PKbanken svarar Postgirot för driften av personkonto systemet. Ca 1,6 miljoner personer får sin lön eller pension genom person konto. /85 bokfördes på personkonto 114 miljoner transaktio ner till ett belopp av . Antalet transaktioner ökade . 1985/86:20 Kostnader Postenspersonalkostnader ökade 1984/85 liU 7 162 milj. kr. En stor del avökningen beror på höjda löner och sociala avgifter. Personalvolymökningen var2,. Personalkostnadernas andel av de totala kostnaderna minskar. Postenssakkoslnader ökar bl. a. som en följd av satsningar på rationella tekniskalösningar och pä modernisering av lokalbeståndet. Även serviceförbättringarnadriver på sakkostnadsutvecklingen. Postenär ett av landets personalmässigt största företag. Antalet anställda uppgår fn. till ca 63 500 personer. Av dessa är anställda på deltid. Uttryckt iårsarbetskrafter var personalstyrkan under verksamhetsåret i genomsnitt 50350personer. Rörelseintäkternaför /85 uppgick till 10147 milj. kr. (9130). Därav utgjordeförsändelseintäkterna 6631 milj. kr. (5970), räntenettot 1290 milj, kr, (1089),entreprenadersättningen från PKbanken 774 milj, kr. (766) och övriga intäkter1452 milj. kr. (1305). Personalkostnaderna uppgick tiU 7162 milj. kr. (6552)och sakkostnaderna till 2401 milj. kr. (2 141). Efteravskrivning enligt plan och finansiella intäkter redovisas ett resultat föreavsättningar på 496 milj. kr. (298). 1984/avsättning på 386 milj. (361) inkluderar, förutom normala avskrivningar utöver plan, en av regeringenföreskriven extra avskrivning på 300 milj. kr. Enligt gällande förräntningskravskall Posten inleverera 13,(13,00) på det av staten tillskjutna kapitalet,vilket innebär 29 milj. kr. (74). Resterande överskott avsätts tillkonsolideringsfonden. Kommunikationsmarknadenär en mycket expansiv marknad där Posten arbetar under stark konkurrens.Särskilt stark konkurrens råder inom områdena bank- och betalningsverksamhet,varudistribution och direktreklam. Monopolverksamheten fär allt mindrebetydelse och den egentliga monopolprodukten, 20-grams normalbrev, svararendats för en knapp femtedel av Postens intäkter. Föratt möta den hårda konkurrensen satsar Posten framför allt på högservicekvalitet och på en teknisk utveckling som är nödvändig för att kunnabehålla konkurrenskraftiga priser. Några exempel på nya satsningar är utökadövernattbefordran med flyg, inköp av en ny generation post-kassamaskiner,omfattande investeringar inom postbehandlingen och post-girokonloret samt enaffärsmässig inriktning av Postens nya organisation. (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 24 392 25 719 Statsföretagbildades med syfte att organisatoriskt samordna det storaflertalet av de statliga aktiebolagen. Dengamla Statsföretagsgruppens totala förluster efter finansiella intäkter ochkostnader uppgick tiU . Problemen accentueradesåren 1981 1982 då de finansiella resurserna tömdes och gruppen knappastlängre kunde fungera. Medden rekonstruktion som genomfördes per fickStatsföretagsgruppen en ny struktur. Rekonstruktionen gav en rimlig avvägningmeUan egna resurser, resursgenereringsförmåga och förutsett kapitalbehov. Koncernen(som bytte namn till ) hade en faktureradförsäljning uppgående till 11815 milj. kr. (11336) en ökning med 479 milj. kr.eller mot föregående år. Efter justeringar för störrestrukturförändringar blev försäljningsökningen för jämförbara enheter.Värdet av leveranser till kunder utanför uppgick till 4246 milj. kr,(4079) vUkel Hksom föregående år utgör av koncernens totala försäljning.Större delen av utlandsförsäljningen eller (81) består av export frånSverige. Underår 1984 har koncernen fått 26 milj. kr. (43) i allmänt näringspolitiskt stödav den typ som är tillgängligt för alla företag. Häri ingår bl. a. äldrestödtUl tekoindustrin med II milj. kr. (17) och ersättning från ÖEF förberedskapsförsörjningsuppdrag med 2 milj. kr, (6). Resultatetefter finansiella intäkter och kostnader kvarstår i det närmaste oförändrat,533 milj. kr, mot 529 milj. kr. Ett försämrat rörelseresultat föreavskrivningar på 60 milj. kr. pch ökade negativa valutakursdifferenser harkompenserats med ett kraftigt förbättrat räntenetto. Detförbättrade räntenettot om 147 milj. kr. hänför sig såväl till ökaderänteintäkter som till minskade räntekostnader. Ca 70 milj, kr, av förbättringenkan hänföras till effekten av den aktieHkvid som erhölls från ägareninom ramen för koncernens rekonstruktion. Valutakursdifferensemasom minskade ökade åter och uppgick till 92 milj. kr. mottidigare 44 milj. kr. 60 milj. kr. avser moderbolaget som på balansdagen hade1283 milj, kr. (1322) i utiändska lån. Sammanfattningsvis kansägas att de olika resultatnivåerna förändrats på följande sätt: 87 Räntor och övr finansiella Resultatefter finansiella intäkter och kostnader Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgicktill 628 milj. kr. (818). Resultatförsämringen i förhållande till år 1983avseende de extraordinära posterna kan helt hänföras till en väsentligtminskad upplösning av den i 1982 ärs bokslut avsatta rekonstruktionsreserven.Den sammantaget positiva resuhateffekten är i huvudsak hänföriig till enfastighetsförsäljning i Liber som givit en realisationsvinst om 66 milj. kr.och till statliga tillskott. För rekonstruktion och för förlusttäckning i Uddcomberhöll 214 milj. kr, från staten. Beloppet redovisas sombeskattad reserv i Uddcomb och upplöses successivt i takt med rörelsens behov.Under år 1984 har 65 milj. kr. tagits i anspråk och vid utgången av år 1984kvarstår 83 milj. kr. i denna reserv. För att stödja marknads- och produktutveckling,omstrukturering och rekonstruktioner erhöll Regioninvestföretagen 230milj. i form av statligt liUskott. Beloppet redovisas som förskott frånstaten. bokslut utnyttjades 42 milj. kr. och 96 milj.kr. av dessa medel. Av årets ianspräktagande har 68 milj. kr. bokförts somextraordinär intäkt medan resterande 28 milj. kr. Av detursprungliga beloppet om 230 milj. kr. kvarstår efter räntegottgörelse 102milj. Efter offertbegäran från staten har förbunditsig att genom Strumpfabrik fortsätta tUlverkningen av strumpor i Boråsfram till . För detta har erhälUt 38 milj. kr. har Strumpfabrik tagit i anspråk 10 milj, kr,av dessa medel. Beloppet redovisas i röreisen. Efter räntegottgörelse kvarstårdärefter 33 milj. kr. I samband med rekonstruktionerna bokslutavsattes i moderbolaget en rekonstruktionsreserv om 365 milj. kr. för allläcka ännu inte beslutade rekonstruktioner. Sedan 270 milj. kr. tagits ianspråk bokslut kvarstod vid årets början 95 milj. kr. Under år 1984har därefter ytteriigare 35 milj. kr. av reserven upplösts. Rekonstruktions-och avveck-Hngskoslnader redovisas till 141 milj. kr. Procordiakoncernens resultat 1984ligger kvar på samma nivå som föregående år. Bakom siffrorna döljer sig dock ensplittrad bild för de olika företagen i koncernen. ABAB Allmänna Bevaknings ABs resultat har försämrats tUl 1milj, kr. (15) genom en allt hårdare priskonkurrens inom branschen. Under årelhar dessutom extra marknadssatsningar gjorts för att profilera ABAB-gruppen Åtgärderna beräknas få positiv effekt först Skr. 1985/86: 20 1985. KemiföretagetBerol Kemi har fortsatt sin satsning på prestationskemikalier och förbättratresultatet tiU 52 milj. kr, (44) medan bulkkemiföreta-get Beroxos resultatnågot försvagats och för uppgår till 16 milj, kr. (21). Som nedanframgår har av Beroxo avyttrats . Eiservisar fortfarande negativt resultat med en förlust på 71 milj. kr. (-68).Resultatet harbiand annat påverkats av kraftiga nedskrivningar av varulager isamband med koncentration av företaget. Den nu rekonstruerade Eiser-koncernenräknar med att kunna bryta de gångna årens mycket svagaresultatutveckling. Även textilföretaget har som förberedelsetill försäljning och omstrukturering av verksamheten rensats ochrekonstruerats, något som bidragit till bolagets försämrade resultat efterfinansnetto -29 milj. kr. (-6). KabiVitrumhar i stort bibehållit resultatnivå med 180 milj. kr. (175).Försäljningen har ökat men marginalerna har sjunkit till följd avsatsningar på såväl forsknings- och utvecklingsresurser som marknadsorganisation.Introduktion av nya väsentliga produkter har förberetts. Verkstadsföretagenexkl Transduktor och det inköpta Ulveco vilka brutits ul urInvestment AB per den och exkl. Navigatör sombrutits ut ur samma bolag visar sammantaget en fortsatt förlustpå 33 milj. kr. (72). och visaremellertid kraftiga resultatförbättringar. Libersresultat har försämrats kraftigt. Bolaget redovisar ett resultat efterfinansiella intäkter och kostnader på -55 milj. kr. (3). Bakom resultatförsämringenligger dels löpande rörelseförluster i några av Libers divisioner, dels ävenkostnader i samband med en genomgripande rekonstruktion av företaget. har åter visat att man är en stabil vinslgeneratormed en vinst på 539 milj. kr. (531). Vinsten inom kvarligger på i stort oförändrad nivå. Förlusternai Regioninvest har varit fortsatt stora, 64 milj. kr. (87). Företaget haremellertid rekonstruerats och de verksamheter som inlebedömts kunna visa lönsamhet har i huvudsak avvecklats. Rockwoolhar ånyo haft ett tillfredsställande och förbättrat resultatet till 60 milj.kr. (45). Trots minskad byggvolym hävdar väl sin position påmarknaden. SARAvisar ett nästan oförändrat resultat mot pä 55 milj. kr. (53). Moderbolagetsresultatförsämring efter finansnetto på 59 milj. kr. till 20 milj. kr. på att nettot mellan erhållna utdelningar/koncernbidrag och lämnadeaktieägartiUskott sjunkit. Räntenettot har dock förbättrats med 76 milj. kr.medan valutakursdifferenser och övriga finansiella poster förämrats med 37milj. 1985/86:20 Kapitalavkastning Koncernensavkastning pä justerat eget kapital (resultat efter finansnetto och avdrag för50 % av bokslutsdispositioner och verklig skatt i förhållande tillgenomsnittligt justerat eget kapital) uppgick till i det närmaste . För år1983 uppgick avkastningen lill . Avkastningenpå sysselsatt kapital (resultat före finansiella kostnader i procent avgenomsnittlig balansomslutning exkl. inte räntebärande korta rörelseskulder)uppgick till både och . Spridningen mellan dotterbolagen ärbetydande. Ennågot minskad vinstmarginal - från 10,till 9,kompenseras av en ökning ikapitalomsättningshastigheten frän 0,89 till 0,96 så att avkastningen på totaltarbetande kapital hållits oförändrad på . har höjts påtagligt. Investeringar ianläggningar uppgår till 574 milj. kr. (458) att jämföra med avskrivningarenligt plan som uppgår till 338 milj. kr. (312). Denövervägande delen av investeringarna har genomförts inom koncernens mestlönsamma företag. , , , , Berol Kemioch Cea svarande för 446 milj. kr. eUer av investeringsvolymen.76% av investeringarna avser maskiner och inventarier. Gruppensinvesteringar i immateriella anläggningstillgångar uppgick till 154 milj. kr.och i aktier till 50 milj. kr. Kapitalbindningeni lager ligger på samma nivå som och uppgår till 2784 milj. kr. (2858).Största lagret fanns i (huvudsakligen Tobaksbolaget)med 1041 milj. kr. Andra företag med omfattande lager var KabiVitrum, KalmarIndustries och Berol Kemi. Ibörjan av har ett konsortium bildats med bl.a. ABV för att restaureradet s. k. Procordiakoncernen somsvarar för av ägandet i samarbetet avses här få sitt huvudkontor . 1984års nettoresultat uppgick till 58 milj. kr. (269) och internt genererade medeltill 596 milj. kr. (599). Självfinansieringsgraden avseende investeringar ianläggningar uppgick därmed tiU (131). Koncernensverksamhet medförde inga krav på ökad extern finansiering.Tvärtom hårde likvida resurserna varit betydande. De räntebärande skulderna harminskat medan de icke räntebärande har ökat. Likvidamedel inklusive kortfristiga placeringar utgjorde vid årets utgång 3 389 mUj.kr. och därmed av balansornslutningen. Av koncernens likvida medelfanns 2057 milj. kr. i moderbolaget och 1332 i övriga koncernbolag. Vidbedömningen av likviditetens storlek måste hänsyn tas till att koncernensamorteringar av långfristiga lån uppgår till över 1000 niilj.kr. varav 725 milj. kr. Koncernensskulder i utländsk valuta utgjorde på balansdagen 1819 milj. kr. (1864).Motsvarande fordringar var 625 milj. kr. (504). Soliditeten, definierad someget kapital plus hälften av obeskattade reserver plus beskattade reserverutgjorde på balansdagen jämfört vid utgången av föregåendeverksamhetsår. Som en följd av alt aktiekapitalet nedsattes vid 1983 årsbolagsstämma kan i princip utdelning till ägaren/ staten inte komma ifrågaförrän avseende . Underår 1984 har nyemissioner gjorts med 50 milj. kr. 1985/86:20Industri i samband med omstruktureringen av verkstadssektorn, med 10 milj. kr.i Liber saml med I milj. kr. i Svenska Lagerhus. Medelantalanställda i Procordiakoncernen har miskat till 24392 (25719). Avdessa har 2804 (2875) varit anställda i utlandet. Vid utgången av året uppgickpersonalen uttryckt i helårsanställda lill 24903 personer. MedelantaletanstäUda i moderbolaget uppgick till 37 (47). Nedgången i medelantaletanställda kan främst hänföras till de företag som omstrukturerats under året.Utförsäljningar och avvecklingar inom Eiser, försäljning av delar avIsenta-divisionen inom och rekonstruktionen av Regioninvest harmedfört att antalet anställda minskats inom dessa företag. Bland de bolag somökat antalet anställda märks främst , ABAB, Berol Kemi och KabiVitrum. Somett led i koncernens strategi att koncentrera verksamheten till färre ochslagkraftiga verksamhetsområden och underlätta styrningen av gruppen har underår 1984 ett stort antal strukturförändringar genomförts. Dessutom harnaturligtvis en rad förvärv och försäljningar skett som ett led i den vanligaaffärsverksamheten. fram tUl /85har dotterbolagen i tidigare överförts tUl StatsföretagAB som bytt namn till . Perden överfördes och . Perden överfördes och Plast AB.Vilhelmina Plast har därefter avyttrats i början av är 1985.