prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Enallmän grundsats som bör gälla är alt plan- och tillståndsbesluten enligt PBLskall vara styrande för fastighetsbildningen. Vid samordningen med ExL möterockså speciella problem. Omfattande ändringar, bl. a, en särskildpresumiions-regel för delaljplanelagda områden, erfordras. Gränsdragningen mellanPBL och BML fordrar också särskilda överväganden. En fråga som är gemensam föröversynen av NVL, SVL, VägL och BML är att begreppet pågående markanvändning idessa lagar måste anpassas till vad som förslås i PBL, Begreppet innefattari PBL inte rättigheter enligl outnyttjade tillstånd. De får i stället etlsärskilt skydd. Det betraktelsesätt som PBL bygger på måste komma lill uttryckäven i NVL, SVL, VägL och BML, För atl ersättningssystemet skall bli enhetligtbör vidare den kvalifikationsgräns som föreslås i PBL för kompensationsrättinföras i förekommande fall även i de nämnda lagarna. De lagar som blir föremål för översyn är bl, a,: Vattenlagen m Lagen om allmänna vatten-och Anläggningslagenoch lagen om Lagen om allmännafjärrvär-förvaltning av samfälligheter meanläggningar 1985/86:1 42 1Förslag till Plan- och bygglag Inledande bestämmelser 1 ip 1-4 j;;; I§ Den fysiska miljön, både den naturliga och den som människan har skapat, ären tillgång som skall användas så att en lämplig utveckling främjas. Denna laginnehåller beslämmelser om förändring och bevarande av den fysiska miljön, omhushållningen med naturresurserna, om avvägningen mellan konkurrerande anspråkpå mark och vatten och om avvägningen mellan allmänna och enskilda intressenvid beslut om fysisk planläggning och byggande. 2§Med markanvändning avses användningen av mark, vattenområden, byggnader oehanläggningar. Med lomi avses mark som är bebyggd eller som äravsedd atl bebyggas saml sådan mark som används eller behövs för ell normallnyttjande av en byggnad eller av flera byggnader om dessa används tillsammans, 3 §Med pågående markanvändning avses i denna lag den verksamhet som bedrivs på en viss tasiighei eller en del av en faslighel, om inte verksamheten är olovlig eller endast tilirällig. En åtgärd skall anses hänlorlig lill pågåendemarkanvändning, om syftet med åtgärden är alt verksamheten skall vidmakthållaseller förbättras i normal omfattning. Delta gäller dock inie om ålgärden ärägnad au väsentligt inverka på kommunens planer och program för olikaverksamheter. 4 §Med sakägare förstås i denna lag ägare och innehavare av särskild rätt lill en faslighel. Med särskild rätt till en fastighet avsesnyttjanderätt, servitut, bostadsrätt, vägrätl, gruvrätt, nskerält, jakträtt,renskötselräii, rätt lill eleklrisk krafl och vaiienfalLsräit. Vad som i denna lag sägs om fastighetsägare gällerockså tomträttshavare. Prop.1985/86:1 43 5§ Planläggning skall föregå beslul om markanvändning i den utsträckning somföreskrivs i denna lag. Allmänna riktlinjer för planläggning oehtillståndsprövning finns i 2 kap. Särskilda bestämmel.ser om riksintressenfinns i 3 kap. 6§Samordningen av markanvändningsfrågor som angår två eller fiera kommuner kanske enligl beslämmelserna i 12 kap. om regionplanering. Grundläggande riktlinjer för beslut om den fysiskamiljön i varje kommun skall anges i en marköversikl för kommunens hela områdeenligl beslämmelserna i 7 kap, Rikllinjer för den fysiska miljöns närmareutformning kan anges i områdesplaner, delaljplaner och markförordnanden enligl8-10 kap. Beslämmelserom vissa frågor om plangenomförande finns i 11 kap. 7 §Den fysiska riksplaneringen bedrivs i samarbete mellan slalen och kommunerna. Regeringen föreskriva alt en eller flerakommuner vid en viss angiven tidpunkt skall redovisa till hur enviss fråga avses bli behandlad i den kommunala planeringen. 8 § Tillstånd i form av bygglov,rivningslov eller marklov till åtgärder som rör den fysiska miljön fordras iden omfattning som följer av 13 kap. Bestämmelser om påföljder och ingripandenvid överträdelser finns i 15 kap, 9 § Vid beslut som avserbebyggelsemiljön skall de särskilda bestämmelserna i 4 kap. iakttas. Vidbeslul som avser en byggnad, en anläggning eller en toml skall även desärskilda bestämmelserna i 5 kap, iakitas. 10 § Byggnader, anläggningar ochtomter skall underhållas och förbättras i den utsträckning som följer av 6 kap. 11 § Kommunstyrelsens främstauppgifter enligt denna lag är att 1. leda och samordna den översiktliga fysiskaplaneringen och anpassa denna till kommunens planering i övrigt, 2. verka för att en offentligdebatt om den fysiska planeringens mål och innehåll kommer till stånd, 3. ansvara för plangenomförandet. 12 § härdennärmare tillsynen över byggnadsverksamheten inom kommunen. finns i 14 kap. 13 § har tillsynen överden fysiska planeringen och byggnadsväsendel inom länet. I denna uppgift ingåratt vid samråd med kommunen företräda de statliga inlressena. bevaka deriksintressen som anges i 3 kap. och verka för all skilda kommuners intressensamordnas på ett lämpligl sätt. Om uppgifter i samband medöverprövning av beslul enligt denna lag finns beslämmelser i 17 och 18 kap. Prop.1985/86:1 44 14 §Statens planverk har den allmänna uppsikten över den fysiska plane ringen oeh byggnadsväsendet. Om planverkets uppgifter i samband med överprövningav beslut enligt denna lag finns bestämmelser i 18 kap. 15 §Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, fär meddela de föreskrifter som behövs för verkställighet av denna lag. Allmänna riktlinjer för planläggning och tillståndsprövning enligt dennalag 1 § Planläggningen skall främjaen lämplig samhällsutveckling. I denna ingår en långsiktig hushållning medlandels samlade naiurresurser och en allsidig bebyggelseutveckling. 2 § Planläggningen skall skapaförutsättningar för en god bostads-, arbets-och frilidsmiljö, 3 § Elt markområde skall avsesför det ändamål för vilket del med hänsyn lill beskaffenhet, läge, föreliggandemarkanvändningsbehov och övriga omsländigheler är lämpligl. 4 § Vid prövning av ettmarkområdes lämplighet för bebyggelse skall särskilt beakias all det är lämpatför delta ändamål från sundhetssynpunkl samt med hänsyn lill grundförhållandenaoch möjligheterna alt ta hand om avfall, all ordna irafik-, energi-, service-och vaiienförsörining samt förebygga vatten-och luftföroreningar ochbullerstörningar. 5§Vid beslul, som fattas med stöd av denna lag, skall hänsyn tas tillnaturvårdens och friluftslivets intressen. Områden som har särskild betydelse på grund av sinnaturskönhet eller sina säregna naturförhållanden eller som har särskildbetydelse för kännedomen om landets natur eller för friluftslivet skall såvittmöjligt bevaras. 6§Vid beslut, som fattas med stöd av denna lag, skall hänsyn tas till demiljömässiga värden som finns i den befintliga bebyggelsens och kulturlandskapetskaraktär. Särskilt värdefulla byggnader, bebyggelsemiljöeroch kulturlandskap skall såvitt möjligl bevaras. 7 § Byggnader och anläggningarskall placeras och ulformas så atl de från allmän synpunkt är lämpliga lor siuändamål och för dem som vistas där. 8 § Vid beslut, som fattas medstöd av denna lag, skall både allmänna och enskilda intressen beaktas. Prop.1985/86:1 45 3 kap.Särskilda bestämmelser om riksintressen 3 iyp i_8 1 § I fråga om sådana områden ochobjekt som i etl naiioiielH perspektiv särskilt bör skyddas eller vårdas pågrund av deras belydelse för kännedomen om landets natur, deras skönhet,märkliga beskaffenhet eller betydelse för allmänhetens friluftsliv, skallnaturvårdens och friluftslivets iniressen särskill beakias. 2 § I fråga om sådana områden ochobjekt som i elt naiionelll perspektiv särskilt bör skyddas eller vårdas pågrund av deras betydelse för kännedomen om landets byggnadskultur, derasmiljömässiga värden, märkliga beskaffenhet eller belydelse förfornminnesvården, skall byggnadsminnesvårdens och fornminnesvårdens intressensärskilt beakias och miljövärdena tas till vara. 3§Brukningsvärd jordbruksmark får avses för annan användning änjordbruksproduktion endasi under förutsällning alt marken skall användas förett från samhällets synpunkt angeläget ändamål, som inte på elt rimligt sättkan tillgodoses på annan mark. 4 §Inom områden som i ett nationellt perspektiv är särskilt lämpade för råvaruutvinning eller annan exploatering av lägesbundna naturresurser skall särskilt beakias att en framlida exploatering inte försvåras. Första stycket gäller även i fråga om andra områdensom är särskilt lämpade för råvaruutvinning eller annan exploatering avlägesbundna naturresurser,om del från allmän synpunkl är nödvändigt atl enexploatering sker på eu planmässigt sätt. Första och andra styckena gäller inte områden, inomvilka en exploatering skulle slrida mot 7-12 SS. 5§Vid plan- och lillsiåndsbeslut skall särskilt beaktas alt fiygplatser, hamnar,sjötrafikleder, vägar och ledningar kan komma till stånd i den utsträckning sombehövs med hänsyn lill trafikförsöriningen eller behovet av ledningar mellaneller inom regioner. 6§Del miliiära och civila försvarels intressen far inte motverkas. 7 §Inom obrutna kusiområden skall särskill beakias all områdenas karaktär txh natur- och kulturvärden bevaras sami att områdena skall kunna nyitjas lor fritidsändamål på ell allsidig! Ny fritidsbebyggelse skall varaförenlig med turismens och friluftslivets intressen. Industriell eller liknande verk samhet, som är prövningspliktig enligt 1 i lagen (0000:000) om tillåtlighets prövning av viss industri m. m., lar inte komma till stånd inom dessa områden. Obrutna kusiområden är kusten i norra ,norra , söder om samt huvuddelen av kusten iÅngermanland. 8 §Inom högexploaterade kustområden skall särskilt beaktas att allmänhe- 1985/86:1 46 tensmöjligheler att nå och utnyttja attraktiva kusiområden inte försämras 3 kap.och all natur- och kuliurvärden bevaras. Ny frilidsbebyggelse lar inie moiverkalurisinens och frilufislivets iniressen. Indusiriell eller liknande verksamhei,som förulsätler prövning enligl 1 ;; lagen (0000:000) om tillåtlighetsprövningav viss industri m. m.,får komma tillstånd endasi pade plat-ser som anges itredje siycket. Högexploaterade kustområden är kusten i södraBohuslän, , , , och samt kusten vidBråviken i . Industriell eller liknande verksamhei som avses iförsta styckel far komma lill Slånd i eller i anslutning till Brofiordcn iLysekil, Sienungsunds tätort, Väröi , tätort, Norrköpingstätort,Tunaberg i , tätort och tätort. 9 §Inom andra kusiområden än som anges i 7 och 8 ;;! ; skall särskill beakias naturvårdens, frilufislii/eis och kuliurminnesvårdens intressen. Industriell eller liknande verksamhet, som förutsätter prövning enligl 1 si lagen (0000:000)om lillåtligheisprövningav viss industri m. m.,får inie komma till slånd inom sådana delområden som är i huvudsak opåverkade av industriell verksamhei. 10 §Inom obrutna Ijällområden fir markanvändningen inte förändras i sådan omfattning atl områdenas karaklär avsevärl påverkas. Naturvårdens och friluftslivets intressen skall särskilt beakias. Obrutna Oällområden är områdenaRogen,Sylarna-Helags,, Burvaitnei, Hotagen, . Ransaren,Artfiällei, Tärna-Graddis, Sarek-Piie, , Råsto-Tsåkiso och Pessinki. 11 §Slörre älvar och längre sammanhängande älvsträckor som är outbyggda får inte byggas ut för vaiienkrafiändamål. som av.ses i första siycket är älv,älv. älv, , , , älv. Öre älv, Bureälv och älv. Älvsträckor som avses i första siycket är mellanKärrback-strand och Edebäck, uppströms Hummelforsen,Osterdaläl-ven uppströms Trängslei, mellan och ,Härjedalsljusnan mellan och , Mellanljusnan mellan Laforsen och,\rbråsjöarna, i , Ammerån ovan Överammer, Slorån-Dammånoch Hårkan uppstrtims Hoiagen, i Lcjaräi-ven. Storån uppströmsKlumpvaiinet, , Saxån, Ransarån uppströms Ransaren ochVojmån uppströms Vojms.iön, i Umeäl-ven Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströmsFjosokken och Tärnaforsen mellan och , i SkellefteäKen källfiödenauppströms Sädvajaure resp. Rebnisjaure, i Lule älv Siora Lule älv uppströmsAkkajaure, Lilla Lule älv uppströms Skalka och Tjakiajaure samt och iRäne älv Rörån-Livas älv. 12 §Inom större sammanhängande områden med väsentliga eller stmiman- lallande intressen lör naturvården, frilufislivei eller kulturminnesvården skall dessa intressen särskilt beakias. Prop.1985/86:1 47 Områden som avses i första siycket är ochGotland innanför kusten, 3 kap. 12-14 ii; områdena kring Viinern, ,Miiläi-éri," Hjiilmaren, i , 4 kap. 1 jjj Torneiräsk,Siljan. Dellen, , Dalslands sjösystem, Båven, Sömmen, Unden, Lygnern,, , Möckcin, .\snen, ochRingsjön, dalgångarna utmed älv. älv, Lule älv, älv, Byskeälv, , . , , ,, Ljusnan, , och samt Ijällområdenu uianförde obrutna Oällområdena. 13 §För all åt allmänheten trygga tillgången till platser för bad och friluftsliv råder strandskydd vid havet, insjöar och vaiteiidrag. Inom eu strandskydds område får inte bebyggelse uppföras eller några åigiirder i övrigt vidlas som medför inskränkningar av allemansräiien, såvida mie särskilda skäl före ligger. Om inte någol annat beslulas med stöd av tredjesiycket omfattar strandskyddel land- och vattenområden utanför detaljplanintill från sirandlinjen vid normall medelvaiienstånd. Kommunen får besluta att strandskyddel skallupphävas för områden som uppenbart sakntir betydelse för bad och friluftsliv.Kommunen får även beslämma all sirandskyddsområdei skall utvidgas eller attstrandskyddel skall gälla inom etl område med delaljplan, när del behövs föratl tillgodose syftet med strandskyddel. strandskyddsområde får inieutvidgas mer än intill från strandlinjen. 14 §Regeringen bestämmer de områden och objekt som avses i I och 2 jj.dc områden som avses i 4 >; och de anläggningar eller intressen som avses i 5och 6;;;;. Regeringen bestämmer också den närmare avgränsningen uv de Särskilda bestämmelser om bebyggelsemiljöns utformning 1 § Bebyggelsemiljön skallutformas så att den blir ändamålsenlig. Därvid skall hänsyn tas till befintliganatur- och kulturvärden och till att skäliga estetiska anspråk tillgodoses. 2 § Bebyggelsemiljön skallulformas så att 1. en god hushållning med energioch vatten blir möjlig, 2. risker för förorening av grund-eller ytvatten förebyggs, 3. avfall kan tas om hand på etttillfredsställande sätt, 4. rörutsältningar för godahygieniska förhållanden i övrigi skapas, 5. behovet av lillfredssiällandeklimatförhållanden |>å visielseyior beaktas. 3 §Bebyggelsemiljön skall utformas så att risk för uppkomst och spridning av brand samt risk för trafikolyckor och andra olyckshändelser förebyggs. 4§Inom eller i anslulning till ett bebyggelseområde skall det finnas med hänsyntill bebyggelsens karaktär lämpligt lokaliserade och utformade platser för lek,motion och andra fritidsaktiviteter. 1985/86:1 48 5§ Inom eller i anslutning till ell bebyggelseomräde skalldet finnas med 4 kap. 5-9 Jjj hänsyn lill bebyggelsens omfattning och karaktärtillräckliga möjligheter till 5 kap. 1-5 ;! ; samhällelig och kommersiellservice, 6§ Bebyggelsemiljön skall utformas så att olika trafikanters intressen beakias och så ati del finns lillräckiiga uirymmen förfordonsuppslällning, 7 § Bebyggelsemiljön skall ulformas med hänsyn lillbehovel av tillgänglighei för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga. 8§ Vid ulformningen av bebyggelsemiljön skall efiersirävasatl möjlighelerna till framtida förändringar och kompletteringar underlättas. 9§ Beslämmelserna i 1-8 >;v; skall lillämpas vid ulformningen av ny bebyggelse. Vid ändring eller kompleiiering avbefintliga bebyggelsemiljöer skall bestämmelserna lillämpas i skäligutsträckning med hänsyn lill ekonomiska och andra omständigheter. Särskilda bestämmelser om placeringen inom tomt ochutformningen av byggnader och anläggningar, ordnande av tomt m. m. Byggnader och anläggningar i allmänhet 1 § En byggnadskall placeras på del sätt som är lämpligl med hänsyn lill Slads- ellerlandskapsbilden samt strävandena au bevara natur- och kulturvärden. Ävenbyggnadens yttre utformning samt dess färg- och materialverkan skall varalämplig med hänsyn både lill dessa iniressen och till byggnaden såsom sådan. 2 § Vid placeringoch uiformning av en byggnad skall beakias att den inie orsakar besvärandeölägenheter för omgivningen. 3 § En byggnadsbärande delar skall ha betryggande bärförmåga, stadga och besländighel.Byggnadens fasia inredning skall ha en med hänsyn lill byggnadens ändamålbetryggande stiidga och besländighel. En uirymme som är avsetl somskyddsrum skall ulformas så all det ger skydd mol verkningar av sådanastridsmedel som kan antas komma lill användning i krig. 4 § En byggnadskall utformas så ai( den med hänsyn lill sin ändamål ger möjlighet till godhygien, trevnad, lillfredssiällande inomhusklimai och fuktskydd saml godasanitära förhållanden. 5 § En byggnadskall placeras, utformas och inredas så au riskerna för olycksfall och loruppkomst och spridning av brand förebyggs. Byggnaden skall dessulom ulfurmas såatt personskador vid brand i möjlig mån kan undvikas. Prop.1985/86:1 49 Tekniska installationer i en byggnad skall utformasså att riskerna för brand 5 kap. 5-12 ;;>? och olycksfall förebyggs. 6§ En byggnad skall placeras och utformas så aii den möjliggör en godhushållning med energi och välten. 7§Bostäder för annat ändamål än fritidsändamål och de uirymmen i en byggnad, tillvilka allmänheten har tillträde eller som ulgör arbetslokal, skall utformas såatl de blir tillgängliga för och kan nyitjas av personer som har nedsattrörelse- eller orienieringsförmåga. Bosladsbyggnader i två våningar ochbosladsbyggnader med högst två bostadslägenheter får uppföras utan hiss ellermolsvarande anordning. kan medge undantag från kravet påtillgänglighet lill bosladsbyggnader med högsi ivå bosladslägenheier, om delbehövs med hänsyn lill lerrängförhållandena. kan i fråga om elt utrymme somskall användas som arbetslokal medge undantag från de i första styckel angivnakniven, om del behövs med hänsyn lill arten av den verksamhet för vilkenutrymmet är avsetl. 8§Till en byggnad skall höra anordningar som gör det möjligl att på elttillfredsställande säll ta om hand och forsla bort avfall från byggnaden. 9§Till en byggnad skall höra en sådan anordning (kriskoppling) som möjliggörtillförsel av kallt vatten till tappvarmvattensystemet i samband med centralavstängning av sådant varmvatten som bereds gemensamt för fiera bostäder ellerlokaler. Detta gäller dock inte bosladsbyggnader med högst tvåbostadslägenheter eller byggnader som huvudsakligen är inrättade lorindustriändamål eller för hälso- och sjukvård. far i särskildafall besluta om ytterligare undanlag. 10 §Byggnadsdelar som siräcker sig under markyians naiurliga nivå sami byggnader som förläggs under marken skal! utformas så atl förändringar av grundvattennivån som kan vara skadliga för omgivningen undviks. Detsam ma skall gälla placeringen och utformningen av byggnader som förläggs på marken. Byggnader under markytan skall placeras ochutformas så att användningen av markytan och utrymmet därunder för skildaändamål inte försvåras. 11 §Bestämmelserna i 1-10 ;jS skall lillämpas när nya byggnader uppförs och vid tillbyggnad av befinlliga byggnader. Vid ändring av en byggnad skall de delar avbyggnaden som berörs av ändringen i skälig utsträckning uppfylla de krav somanges i 1-10 j;;. Därvid skall hänsyn las till byggnadens beskaffenhet, dess ändamåloch återstående användningstid samt kostnaderna för åigiirdern;:. 12 §Bestämmelserna i skall tillämpas även i fråga om anläggning ar. 4 1985/86. Prop.1985/86:1 50 Byggnaderoch anläggningar Inom särskilda områden 5 |;,p |3_17 s,\ 13 §Inom sirandskyddsområden tår byggnader, anläggningar eller anord ningar inie komma lill siånd, om del medför all marken tas i anspråk som lomi eller atl allmänheten på någoi annat säll hindras eller avhålls från all beiräda områden där den annars skulle ha hafi räll all färdas friii. kan medge undanlag frånbeslämmelserna i förslå Slyckei, om särskilda skäl föreligger för deiia. Förslå slyckei gäller inie sådana förelag, tillvilka tillstånd har lämnats enligl vattenlagen (1918:523) ellermiljöskyddslagen (1969:387), 14 §1 fråga om en byggnad, som är av slörre värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkl eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaklär får i en delaljplan eller etl mark förord nande meddelas beslämmelser om au byggnaden inte får förvanskas vare sig genom arbeten som rör byggnaden eller marken eller genom några byggnads- eller anläggningsåtgärder i grannskapet. Skyddsbestämmelser får inte beslutas förkyrkobyggnader som lillhör församlingar, för byggnader inom enbegravningsplats, för byggnadsminnesmärken eller för byggnadsminnen enligt 1 ! ;lagen (1960:690) om byggnadsminnen. 15 §1 ett markförordnande far i fråga om en område av särskild betydelse för rekreation och friluftsliv meddelas de beslämmelser som behövs förall trygga friluftsintresset. Tomt m. m. 16 § När en tomt anordnas ellernär etl område las i anspråk för en anläggning, skall lomien eller områdel ifråga om lutning och höjdläge saml plantering och inhägnad utformas på det sättsom är lämpligl med hänsyn bland annat lill ljustillförseln och till stads-eller landskapsbilden. Tomten eller områdel skall vidare ulformas så au de påetl lämpligl sätt ansluter lill omgivningen och så au trafiksäkerhetens kravbeaktas. 17 § När en toml anordnas ellerelt område las i anspråk för en anläggning, skall på tomten eller området elleri niirheten därav så långt möjligt anordnas 1. tillräckligt sior friyla medanordningar för lek och utevistelse,om del på lomlen finns en byggnad med eneller flera bostadslägenheter, 2. tillräckligt ston utrymme förfordonsuppställning. Om kraven enligt 1 och 2 inte kan uppfyllassamtidigt, skall kraven enligl I uppfyllas i första hand. 1 en detaljplan eller eu markförordnande larföreskrivas all viss mark inie får användas Ibr fordonsuppslällning. Vid lillbyggnad eller vid ändring av en byggnadeller en anläggning skall bestämmelserna i försia-iredje siyckena lillämpas iskälig uisträckning. 1985/86:1 51 Övriga bestämmelser 5 kap 18-19 >j;; 18 §Byggnadsnämnden får medge mindre avvikelser fråri beslämmelserna i detta kap.och förekrifier som meddelas med stöd av dessa, om det inte medför någonolägenhet från tekniska eller andra synpunkter. 19 § Har i dennalageller i eit beslut med stöd av lagen meddelats föreskrifter om hushöjd ellerkällardjup, skall måttet räknas från takfoten respektive källargolvet tillgatunivån eller marknivån, om inte något annat anges. Har föreskrifter meddelats om antalvåningar,skall som våning anses även högl belägen källare samt sådansuterrängvåning och vind som till slörre delen är inredd eller som uppenbart äravsedd all till större delen inredas för primära funklioner. Särskilda krav beträffande vissa befintligabyggnader, underhåll m. m. Förbättring av vissa byggnader 1 § En byggnad, som har uppförts före ikraftträdandet avdenna lag, skall i skälig uislräckning uppfylla de krav som vid lagensikrafiirädande kan slällas med Slöd av 5 kap. på bärförmåga, stadga ochbesländighel hos byggnadens bärande delar samt på skydd mot olycksfall. Vid tillämpningen av första siycketskall hänsyn las till byggnadens ändamål, dess återstående användningstid, dessvärde från kulturhistorisk synpunkt, omgivningens karaktär och koslnaderna föråtgärderna. 2§ Till en byggnad, som har uppförts eller lill vilkenbyggnadslov har beviljats föreden Ijuli 1977,skall höra sådana anordningarsomanges i 5 kap. 8 s; och som skäligen kan fordras för atl godiagbaraarbetsförhållanden skall åstadkommas för dem som hämiar avfall från byggnaden.Vid bedömningen av vad som kan fordras skall lillämpas de normer som gällde denI . 3 § Besiämmelsen i 5 kap. 7 ;; förslå slyckei omhandikappanpassning skall lillämpas även i fråga om en byggnad, som haruppförts före den eller för vilken byggnadslov har beviljats förenämnda dag, om det i byggnaden finns uirymme som är avsett för resande i sådankollektivtrafik som avses i lagen (1979:558) om handikappanpassadkollektivtrafik. Därvid skall tillses all eu sådant uirymme anordnas så att detuppfyller skäliga anspråk på handikappanpassning.