prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med dela de föreskrifter om krav på byggnader m.m, som utöver bestämmel serna i 3 kap, behövs 1, till skydd för liv, personlig säkerhet ellerhälsa. 2. för en lämplig utformningav byggnader och andra anläggningar eller anordningar samt tomter och allmänna platser. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får, utom i fråga om 3 kap, 7 8, i enskilda fall medgeundantag från bestämmelserna i 3 kap. 2 8 Efter ansökan kan prövas huruvida vissa slag avmaterial, konstruk tioner eller anordningar får användas i byggnader eller andra anläggningar (frivilligt typgodkännande). Om det behövs till skydd för liv.personlig säkerhet eller hälsa, får regeringen föreskriva att material ellerannat som anges i första stycket får användas i byggnader eller andraanläggningar endast efter godkännande (obligatoriskt typgodkännande). Vid meddelande av typgodkännandefår bestämmas alt fortlöpande kontroll skall utföras, 3 8 Typgodkännande som avses i 2 8 meddelas av denmyndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för typgodkännande, 4 8 Är riket ikrig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som ärföranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, fårregeringen meddela sådana från denna lag avvikande föreskrifter som är avbetydelse för totalförsvaret eller som behövs för att nödvändigbyggnadsverksamhet i övrigt skall kunna ske, 5 8 Om en fastighethar upplåtits med tomträtt, skall vad som i denna lag är föreskrivet omfastighetsägaren eller fastigheten tillämpas på tomträtts-havaren ellertomträtten, dock att tomträttshavare ej är skyldig att bekosta anläggande avgator och andra allmänna platser, 6 8 Den sominnehar egendom under ständig besittningsrätt eller med fideikommissrätt ellerpå grund av testamentariskt förordnande utan att äganderätten tillkommer någonskall vid tillämpning av denna lag anses som egendomens ägare. 7 § För attfullgöra sina uppgifter enligt denna lag har byggnadsnämnd och länsstyrelsesamt den som pä deras uppdrag utför arbetet rätt att få Ullträde tillfastigheter, byggnader och andra anläggningar samt att där vidta de åtgärdersom behövs för arbetets fullgörande. Rätt som avses i första stycket tillkommer även den som iannat fall än som där avses utför kartläggning för samhällets behov.Polismyndigheterna skall lämna det biträde som behövs. 16 kap. 1-7 §§ Prop.1985/86:1 47 17 kap. Övergångsbestämmelser 17 kap. 1-7 §§ 1 8 Denna lag träder i kraft den . Genom lagen upphävs, med debegränsningar som följer av detta kapitel, byggnadslagen (1947:385),byggnadsstadgan (1959:612), lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m, m, och lagen (1976: 296) om kriskoppling, 2 8 Varje kommun skall före den ha antagiten översikts plan enligt 4 kap. Generalplaner m. m. 3 8 Generalplaner skall i den mån de är fastställda gällasom områdesbe stämmelser enligt denna lag. Talan om ersättning eller inlösen enligt 22 8byggnadslagen (1947:385) skall, i andra fall än som avses i 15S andra stycketdetta kapitel, väckas före utgången av , 1 sådana mål skall beträffandeprövningen i sak äldre bestämmelser tillämpas. Stomplaner skall upphöra attgälla vid ikraftträdandet. Beslut enligt 3 8 lagen (0000:000) omförsöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m,m, i vissa kommunerskall gälla som områdesbestämmelser enligt denna lag. Stadsplaner, byggnadsplaner, avstyckningsplaner m. m. 4 8 Stadsplaner och byggnadsplaner enligt byggnadslagen(1947: 385) el ler sladsplanelagen (1931: 142), sådana äldre planer och bestämmelser som anges i 79 och 83 8S sistnämnda lag samt avstyckningsplaner, till den del de inte omfattas av förordnande enligt 168 S byggnadslagen, skall gälla som detaljplan enligt denna lag, Avstyckningsplaner, till déri del de omfattas av förordnande som har angetts, skall upphöra att gälla vid ikraftträdan det, 1 fråga om stadsplaner ochbyggnadsplaner, som har fastställts efter utgången av är 1978, skallgenomförandetiden enligt 5 kap, 5 8 vara tio är räknat från den dag då beslutetan fastställa planen vann laga kraft, I fråga om övriga planer och bestämmelsersom avses i första stycket skall genomförandetiden anses ha gått ul. 5 8 Under liden till utgången av gäller intebestämmelserna i 14 kap, 1 S inom områden som omfattas av stadsplan. skall i stället 48 8 första och tredje styckena byggnadslagen (1947: 385) tillämpas. Bestämmelserna i 6 kap, 24 8 andrastycket gäller inte i fråga om sådana planer för vilka genomförandetiden enligt4 8 andra stycket skall anses ha gått ul. 6 8Bestämmelserna i 6 kap, 26 8 första stycket gäller inte inom områden somomfattas av byggnadsplan eller avstyckningsplan. 7 8Bestämmelserna i 8 kap, II §fjärde stycket gäller inte inom områden som omfattas av stadsplan ellerbyggnadsplan. 1985/86:1 48 8 8 Om en plan eller bestämmelse, vars genomlorandelidenligt 4 8 skall 17 ka/>. S-15§§ anses ha gått ut, upphävs eller ändras, är kommunen på fastighetsägarens begäranskyldig att lösa mark som 1, på grund av ettlångvarigt förbud enligt 35 eller 109 8 byggnadslagen (1947: 385) inie harkunnat bebyggas i enlighet med planen, 2, är belägen inomett område som till större del är bebyggt i huvudsak i enlighet med planen och 3, efterupphävandet eller ändringen inte får bebyggas eller får bebyggas endast i enutsträckning som är uppenbart oskälig. Talan om inlösen enligt förstastycket skall väckas före utgången av . 1 mål om inlösen skallbestämmelserna i 14 kap, 9 8 samt 15 kap, I och 6S8 tillämpas. 9 8 1 fråga om stadsplaner och byggnadsplaner som harantagits men inte har lästställts före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas be träffande såväl förfarandet som ärendenas prövning i sak. 10 8 Regionplaner som har fastställts efter utgången av år1981 skall gälla som regionplan enligt denna lag, dock längst till den dag har förflutit från det att planen fastsiälldes. 1 övrigt skallregionplaner upphöra att gälla vid ikraftträdandet. 11 8Tomtindelningar enligt byggnadslagen (1947: 385) eller stadsplanelagen (1931:142) samt sädana äldre tomtindelningar som anges i 808 sistnämnda lag skallgälla som fastighetsplan enligt denna lag, 12 8 1 fråga omtomtindelningar som har antagits men inte har fastställts före ikraftträdandetskall äldre bestämmelser tillämpas beträffande såväl föifarandet som ärendenasprövning i sak. 13 § Med deundantag som anges i 14 och 16 88 skall förbud mot nybyggnad och förbud motrivning som har utfärdals med stöd av byggnadslagen (1947: 385) upphöra attgälla vid ikraftträdandet. 14 8 Har förbudmot nybyggnad utfärdats med stöd av 110 8 andra stycket byggnadslagen (1947:385), skall förbudet gälla som bestämmelse i planen enligt 5 kap, 8 8 I dennalag. 15 8 Förbud enligt17 S byggnadslagen (1947:385) mot schaktning. fyllning, trädfällning ellerannan därmed jämförlig åtgärd skall fortsätta alt gälla, dock längst tillutgången av . Talan om ersättning eller inlösenenligt 22 8 byggnadslagen med anledning av förbud som anges i första stycketskall väckas före utgången av är 1990. 1 sådana mål skall beträffandeprövningen i sak äldre bestämmelser lillämpas. 1985/86:1 49 16 8 För områden där förbud mot nybyggnad m.m, råderenligt 818 17 kap. 16-21 M byggnadslagen (1947:385) eller har utfärdats med stöd av 828 samma lag skall förordnande om prövning som avses i 12 kap. 4 8anses ha utfärdats i fräga om beslut om bygglov, marklov och förhandsbesked. Inom områden som omfattas avföreskrifter enligt 54S I mom, tredje stycket byggnadsstadgan (1959:612) skallskyldighet föreligga all enligt 8 kap. 7 8 söka bygglov för att sälta upp ellerväsentligt ändra ljusanordningar och all enligt 8 kap, 9 S söka marklov förschaktning eller fyllning. Talan om ersättning eller inlösenmed anledning av förbud som anges i första stycket skall väckas före utgångenav . 1 sådana mål skall beträffande prövningen i sak äldre bestämmelsertillämpas, 17 8 Inom områden där förbud med stöd av 40S andra stycketdier MOS fjärde stycket byggnadslagen (1947:385) har utfärdats mot schaktning, fyllning, trädfällning eller annan därmed jämförlig åtgärd skall skyldighet föreligga att enligt 8 kap, 9 5 söka marklov för sädana åtgärder. Andra beslut enligt byggnadslagen 18 8 Har undantagfrån förbud mot nybyggnad enligt byggnadslagen (1947:385) eller byggnadsstadgan(1959:612) medgelts genom beslut som har vunnit laga kraft efter utgången av är1985 och har byggnadslov till den åtgärd som medgivandet avser inte meddelatsföre ikraftlrädandet. skall medgivandet gälla som förhandsbesked. Medgivandelupphör dock att gälla, om inte ansökan om bygglov görs från den dagbeslutet om medgivandet vann laga kraft, 1 övriga fall upphör beslut omundantag all gälla, 19 S Förordnandeenligt 70 och 113 SS byggnadslagen (1947:385) om skyldighet alt avstå ellerupplåta mark skall gälla som förordnande enligt 6kap, 19 8 denna lag. Föreskriftersom avses i 73 5 byggnadslagen skall gälla som förordnande enligt 6 kap, 22 Sdenna lag. Särskilda krav på befintliga byggnader 20 8 Byggnader som har uppförts före den Ijuli 1960 ellerför vilka byggnadslov har beviljats före nämnda dag skall, om det behövs, vara försedda med anordningar för uppstigning på taket och anordningar till skydd mot olycksfall genom nedsiörining frän taket, 1 fråga om byggnader som haruppförts före den Ijuli 1974 eller för vilka byggnadslov har sökts före nämndadag skall porlar och liknande anordningar vara utförda sä att risk förolycksfall inte uppkommer. Till byggnader som har uppförtsföre den Ijuli 1977 eller för vilka byggnadslov har beviljats före nämnda dagskall höra sådana anordningar som skäligen kan fordras för att åstadkommagodtagbara arbetsförhållanden för dem som hämtar avfall frän byggnaden. Krav enligt första-tredje styckenafår inte påtagligt avvika från vad som kan krävas enligt motsvarande äldrebestämmelser, 21 8 Bestämmelserna i 82 a 8 tredje styckelbyggnadsstadgan (1959:612) om handikappanpassning av vissa byggnader skall fortfarande tillämpas. 1985/86: 1 50 22 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer lär. i de 17 kap. 22-27 §§ avseenden som anges i 20 och 21 SS.meddela de ytterligare bestämmelser som behövs 1, till skydd förliv, personlig säkerhet eller hälsa, 2, för en lämpligutformning av byggnader och andra anläggningar eller anordningar saml tomteroch allmänna platser. Påföljder m. m. 23 8 För överträdelser som har begåtts föreikraftträdandet skall bestämmelserna i lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m. tillämpas vid målens prövning i sak.Bestämmelserna i 10kap. skall dock tillämpas, om de leder till lindrigarepåföljd. Underlåter någon att utföra arbeteeller vidta annan åtgärd som åligger honom enligt beslut som har meddelats medstöd av byggnadsstadgan (1959:612) eller lagen (0000:000) om försöksverksamhetmed förenklade regler om byggnadslov m,m. i vissa kommuner skall bestämmelsernai 10kap, tillämpas vid målens prövning! Har någon åsidosatt ett villkoreller en föreskrift som har meddelats med stöd av 136a8 byggnadslagen (1947:385). skall bestämmelserna i 4kap. 68 lagen (0000:000) om hushållning mednaturresurser m. m, tillämpas. Gatukostnader m. m. 24 8 Äldre bestämmelser om skyldighet att betalaersättning för gatu-mark och gatubyggnadskostnad skall tillämpas närgatubyggnadsarbeten har påbörjats före ikraftträdandet. Pågående mål och ärenden m. m. 25 8 Beträffande ärenden enligt byggnadslagen(1947:385) eller bygg nadsstadgan (1959:612) som har avgjort före ikraftträ dandet skall äldre bestämmelser lillämpas i fråga om såväl förfarandet som ärendenas prövning i sak. Beträffande mål enligt byggnadslagenom ersättning eller inlösen i vilka talan har väckts före ikraftträdandet skalläldre bestämmelser lillämpas i fråga om målens prövning i sak, 26 8Bestämmelserna i 60-64 88 byggnadsstadgan (1959:612) skall Ull-lämpas i frägaom byggnadsarbeten till vilka byggnadslov har meddelats enligt byggnadsstadgan, 27 8 Vad som i lageller annan författning föreskrivs om stadsplan skall i stället avsedetaljplan, inom vilken kommunen är huvudman för allmänna platser. Vad somföreskrivs om byggnadsplan skall avse detaljplan, inom vilken annan än kommunenär huvudman för allmänna platser. Vad som föreskrivs om byggnadslov skal! -beroende på arten av den åtgärd som avses med lovet - i stället gälla bygglov,rivningslov eller marklov. Prop.1985/86:1 51 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1, , , , , , ,, , , , , , , R,Carisson, , , , Proposition med förslag till ny plan- och bygglag Byggnadslagen (1947: 385, omtryckt1981:872), BL. innehåller grundläggande bestämmelserom fysisk planläggning ochbyggande. Byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1981:873), BS, innehållerföreskrifter som närmare reglerar bl, a, planläggning och byggande. ', som i mars1968 tillkallades för att se över byggnadslagstiftningen, avlämnade i april1974 principbetänkandet (SOU 1974: 21) Markanvändning och byggande. belänkandesändes ut på en bred remiss. Bl, a, för att bredda underlaget för debatt iärendet beslutades att de inkomna remissvaren skulle ställas samman ochpubliceras i en särskild volym. Remissammanställningen utgavs iSOU-serien (SOU 1975: 17). har det i olika former bedrivits ettfortsatt arbete med en reform av byggnadslagstiftningen. bemyndigaderegeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare-med uppgift att utforma förslag till en ny byggnadslagstiftning mot bakgrunddels av bygglagutredningens förslag och remissbehandlingen därav, dels av detarbete som dittills hade utförts av en särskild arbetsgrupp inombostadsdepartementet. Utredningen, som antog namnetPBL-utredningen, avlämnade betänkandet (SOU 1979:65 och 66)Ny plan- och bygglag, 1 betänkandet föresläs alt bl, a. byggnadslagen ochbyggnadsstadgan skall ' Dåvarande landshövdingen . ordförande,riksdagsledamoten , dåvarande riksdagsledamöterna samtkommunslyrelseordföranden , - Dåvarande statssekreteraren . Prop.1985/86:1 52 ersättas av en plan- och bygglag (PBL), Dessutom föreslåsföljdändringar i Inledning en ljugotal föiiäiiningar. Betänkandet har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av derasyttranden gavs ul (SOU 1982:9), I PBL-uiredningens förslag tillplan- och bygglag finns bl, a. bestämmelser om exploateringssamverkan (11 kap.22 S), som är avsedd alt utgöra elt medel att genomföra bebyggelseplaner, samtbestämmelser med de riktlinjer om användningen av mark och vatten somriksdagen har beslutat inom ramen för den fysiska riktsplaneringen (3kap.). Denförra regeringen tog upp båda dessa frågor till särskild behandling. Undervåren 1982 lades sålunda fram elt förslag till lag om exploateringssamverkanm.m, (prop, 1981/82: 221), och beslöt regeringen omremiss till lagrådet av en förslag till lag om hushållning med mark- ochvattenområden av riksintresse. Pä förslag av mig återkallade regeringenpropositionen och lagrädsremissen genom beslut resp, den 4november1982. Genom beslut den 20 oktober 1983remitterade regeringen till lagrådet ett förslag till ny plan- och bygglag(PBL) samt vissa delar av ett inom bosladsdepartemenlet upprättat förslag tilllag om exploateringssamverkan. Ikraftträdandet för lagarna angavs till den Ijanuari 1987, 1 samband med behandlingen avremissen av PBL-förslaget logs även upp den s, k, vaiienplaneringsuiredningensbelänkande (SOU 1980: 39 och 40) Vallenplanering saml vissa förslag beträffandekraven vid ombyggnad i departementspromemorian (Ds Bo 1983: 2) Bättre bostäder- elt lO-ärigi förnyelse- och underhållsprogram (del s,k, ROT-programmet),Sammanställningar av remissvaren över dessa förslag finns tillgängliga iförevarande lagstiftningsärende (Dnr R 1930/79). Lagslijtningsarhetel efter remissen av PBL-jörslagel efter beslutet attremittera PBL-förslaget till lagrådet har inom utarbetatsvissa lagförslag som är föranledda av PBL-förslagel eller på annat sätt har ettnära samband med delta. Lagförslagen har redovisats i följande promemorior: Exproprialionsersälining (Ds Bo1984:2) - Ändringar i expropria tionslagen (1972:719) som föranleds av förslaget till ny plan- och bygglag m. m, Förslag till lag omhushållning med naturresurser m,m. (Ds Bo 1984: 3). PM med förslag tilländringar i gatukostnadsbesiämmelserna i försla get till ny plan- och bygglag m. m. Denna promemoria grundades pä den karlläggning av tillämpningen av nu gällande gatukostnadsbestämmelser som har redovisats i promemorian (Ds Bo 1984: 9) Gatukostnader, Med undantag av Ds Bo 1984:9 har samtliga dessapromemorior remiss- 1985/86: I 53 Sammanställningen av remissvaren på den under3 först an- Inledning givna promemorian finns tillgänglijg i förevarandelagstiftningsärende (Dnr R 1930/79), På grundval av promemorian Ds Bo1984: 3 beslöt regeringen den 6de-cember 1984 all remiltera elt förslag tilllag om hushållning med naturresurser m, m. (NRL) till lagrådet. Dettalagförslag bygger i stor utsträckning på de av beslutade riktlinjernai den fysiska riksplaneringen. Genom beslut den 13 december 1984remitterade regeringen till lagrådet dels elt förslag till ändring iexpropriationslagen, grundat pä den nämnda promemorian Ds Bo 1984: 2, delselt förslag till ändring i övergångsbestämmelserna i av deninnebörden alt PBL skall träda i kraft , dvs, elt år tidigareän vad som hade föreslagils i lagrådsremissen den 20oktober 1983. Genom beslut den 25 april 1985remitterade regeringen till lagrådet förslag till ändringar i ett flertalförfattningar. Ändringarna rör huvudsakligen författningar som avhandlarmarkanvändningsfrågor och innebär att en anknytning skapas mellan dessaförfattningar, å ena sidan, samt PBL, lagen om exploateringssamverkan och NRL,å den andra. Jag återkommer senare med etl förslag om all remiss lagrådetsker av ytterligare förslag följdändringar i annan lagstiftning. Frågorsom nu tas upp Lagrådet avlämnade den 25 mars 1985yttranden över dels PBL-förslaget, dels remitterade delar av förslaget lagom exploateringssamverkan och dels slutligen förslaget till ändring iexpropriationslagen saml i övergångsbestämmelserna i , Jag vill nu la upp förslaget tillPBL, Jag vill därvid också behandla ett förslag om bygglovsprövning avbyggnader med tillfälliga personalbostäder, som har lämnats av i rapporten förbyggnadsarbetare och andra långpendlare, som överlämnades den 18 december1984. Vidare behandlar jag ett förslag, som rör säkerhetsrisker vid övergivnaindustrianläggningar och som har framförts av induslrisaneringsutredningen ibetänkandet (SOU 1982: 10) Sanering efter industrinedläggningar. Slutligen tarjag upp del tidigare berörda förslaget till ändring i PBL-förslagetsgalukostnadsbestämmelser. Något yttrande av lagrådet har inteinhämtats beträffande de tre sistnämnda förslagen. På grund av att frågornafrån juridisk synpunkt är okomplicerade skulle nämligen lagrådels hörandeenligt min mening sakna betydelse. För att få en belysning avPBL-förslagets kostnadsmässiga konsekvenser beslöt regeringen den 14 maj 1981att ge statskontoret i uppdrag att biträda bosladsdepartemenlet ilagstiftningsarbetet i vad gäller organisatoriska och administrativa frågorsamt att därvid särskilt belysa de kostnadsmässiga och finansiella aspekternapå utformningen och genomförandet av Prop.1985/86:1 54 Sialskonlorel, som har följt arbetet medbåde lagrädsremis- Inledning sen och därefter med propositionen, har den22 lämnat en preliminär rapport, vari statskontoret har gjort ensammanfattande bedömning av det nu framlagaa förslaget. Jag avser att senare denna dag taupp förslaget lag om exploateringssamverkan. Beträffande förslaget tillNRL samt förslaget till ändringar i expropriationslagen och övriga berördaförfattningar återkommer jag till regeringen i annat sammanhang. Bilagor till protokollet i delta ärende Med anledning av det nu anförda börsom bilagor till protokollet i delta ärende fogas 1, ensammanfattning av betänkande (bilagal) 2, PBL-utredningensförslag till plan- och bygglag (bilaga 2) 3, ensammanfattning av vattenplaneringsutredningens betänkande Vattenplanering(bilaga 3) 4, ensammanfattning av promemorian (Ds Bo 1983: 2) Bättre bosläder -ett 10-årigtförnyelse- och underhållsprogram (bilaga4) 5, författningsförslagetoch specialmotiveringen i promemorian under punkt 4 såvitt nu är av intresse(bilaga 5) 6, det tilllagrådet den 20oktober 1983 remitterade förslaget till plan- och bygglag(bilaga6) 7, de tilllagrådet den 13december 1984 remitterade förslagen ändring iexpropriationslagen och i det tidigare remitterade förslaget till plan- ochbygglag (bilaga 7) 8, departementspromemorian(Ds Bo 1984:9) Gatukostnader- -Tillämpningen av bestämmelserna omgatukostnader i byggnadslagen m,m. 9, författningsförslageti PM med förslag till ändringar i gatukostnads-bestämmelserna i förslaget tillny plan- och bygglag m, m, (bilaga9) 10, lagrådets yttrande över förslagettill plan- och bygglag (bilaga 10) 11, lagrådets yttrande över förslagettill ändring i expropriationslagen och i övergångsbestämmelserna i plan- ochbygglagen (bilaga 11) 12, statskontorels rapport den 22 april1985 (bilaga 12), Lagrådets bedömning i ston av lagförslaget Lagrådet har avgett elt omfattandeyttrande över PBL-förslaget, Även om lagrådet har framfört erinringar motförslaget i vissa delar, noterar jag med tillfredsställelse den i grundenpositiva inställning till reformen som lagrådet ger uttryck för i det inledandeavsnittet i sitt yttrande. Lagrådet anför där bl, a, följande (yttrandet s, 2): Prop.1985/86:1 55 Såväl byggnadslagen sombyggnadsstadgan är efter åtskilliga ändringar Inledning och tilläggsvåröverskådliga. Byggnadsstadgan har dessutorh svagheten att ha ömsombestämmelser av lags karaktär ömsom regler som hör hemma i en förordning. Detär tillfredsställande att regeringen nu lagt fram ett förslag till nybyggnadslagstiftning som innefattar en genomgripande och systematiskbearbetning av dagens splittrade regler. Självfallet är det förknippat medsvårigheter att i ett sammanhang genomföra en så omfattande lagstiftning. Medhänsyn till den snabba utvecklingen i samhället är det svårt att hållalagstiftningen aktuell. Det är också nästan ogöriigl att fullständigtöverblicka konsekvenserna av varje bestämmelse. Om antar förslagettill PBL, får man räkna med alt en översyn av olika detaljer kan bli nödvändigefter en tids ertärenheter. Lagrådet vill emellerUd framhålla att det valdatillvägagångssättet att i etl sammanhang reformera byggnadslagstiftningen urlagstiflningsteknisk synpunkt är all föredra framför försök att genom partiellareformer komma till rätta med bristerna i nuvarande lagsliftning. Efter en redovisning av vissaenligt lagrådets mening i sak förtjänstfulla nyheter i förslaget yttrarlagrådet följande (yttrandet s, 2): Vid granskningen av hur förslagetförhäller sig till rättssäkerhetens krav har lagrådet funnit anledning tillvissa erinringar. Dessa bör dock kunna beaktas inom ramen för det framlagdaförslaget. Dispositionen av del omfattande och komplexa lagtextmaterialel går istort sett fri från invändningar. Sådant förslaget är utformat bör det minskade lillämpningssvärig-heter som möter inom detta lagstiftningsområde. Utifrån synpunkter som lagrådet haratt anlägga ser lagrådet det sålunda som en att en ny Plan- och bygglagi huvudsaklig överensstämmelse med det framlagda förslaget föreläggsriksdagen. Alt lagrådet i del följande framför erinringar och anmärkningar bådei vissa övergripande frågor och beträffande enskildheter får inte skymma bildenav lagrådets i grunden positiva inställning till förslaget i sak. Lagrådet har alltså framförterinringar och anmärkningar i vissa övergripande frågor. Jag återkommer straxtill en av dessa, näinligen frågan om plansystemels förenlighet medregeringsformens normbegrepp (avsnitt 4), Jag avser att senare i min allmännamotivering återkomma till de övriga frågor av principiell beskaffenhet somlagrådet har tagit upp. På det sättet kan lagrådets anmärkningar bli bättrebelysta än om jag redan nu skulle gå närmare in på dem.