prop · G903171 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:171 om särskilda medel för bekämpningen av AIDS Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de ålgärder och del ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föreslås alt särskilda medel anvisas för bekämpningen av AIDS, Ipropositionen redovisas ett samlat åtgärdsprogram mot AIDS som omfattarinsatser för information och psykosocialt stöd lill berörda riskgrupper m, fl,,insatser för att begränsa smittspridningen bland homo- och bisexuella män samtinsatser för vård och behandling av narkotikamissbrukare, I propositionenanmäls också en skyndsam utredning om ökade insatser för alt intensifieraforskningen om AIDS, Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april1986 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , ,, Hulterström Proposition om särskilda medel för bekämpningen av AIDS Sjukdomen AIDS (Acquired Immune Deficiency Syndrome)förvärvad immunbrist utgör ett nytt och allvarligt hot mot folkhälsan, AIDSkan utvecklas hos den som smittas med ett virus som vanligtvis benämns HTLV-III,Bland dem som smittats med detta virus har utvecklat sjukdomen AIDSinom . Dödligheten hos de smittade som utvecklat AIDS är mycket hög.Enligt vad man erfarit har avlidit och i stortsett alla . Efter det att sjukdomen AIDS blev känd i vårt land har enrad åtgärder snabbt vidtagits av de ansvariga myndigheterna för att begränsaspridningen av del virus HTLV-III som framkallar sjukdomen. Regeringen harinrättat en särskild delegation, AIDS-delegationen, för att samordna arbetetinom alla samhällets områden med att begränsa spridningen av HTLV-III, Regeringens beslut - efler förslag av AIDS-delegationen -att hänföra infektion av HTLV-III till de veneriska sjukdomarna genom ändringi smittskyddskungörelsen (1968:234) bör ses som ett led i kampen mot AIDS, Dethuvudsakliga ansvaret för det praktiska arbetet med att begränsa spridningenav HTLV-III vilar på landsting och kommuner. Smittan har fått sinstörsta spridning i storstadsområdena. Särskilda insatser krävs därför istorstadsområdena. Kraftfulla insatser i dessa områden behövs också för atlförhindra spridning till övriga delar i landet. Det svenska samhället har ijämförelse med andra länder goda förutsättningar atl bekämpa smittspridningen,Hälso- och sjukvården är väl utbyggd och ger alla möjlighel atl på lika villkorta del av den vård som erbjuds, I budgetpropositionen /87 har regeringenföreslagit att särskilda medel, 5 milj,kr,, anvisas under anslaget E17, Epidemiberedskap m, m. för angelägna forskningsändamål för att snabbt fåfram ett vaccin eller botemedel mot sjukdomen samt för särskilda insatser förinformation till berörda målgrupper. Den fortsatta snabba spridningen avsjukdomen inom vissa grupper har uppmärksammat AIDS-delegationen ochregeringen på behovet av ytterligare skyndsamma åtgärder för att förhindra attsmittan får fäste i de stora befolkningslagren. Tidsfaktorn är av avgörandebetydelse när det gäller attbegränsa antalet smittade. Kraftfulla insatser som sätts in Prop,1985/86:171 i elt skede när smittspridningen ännu är relativt begränsad börkunna förhindra uppkomsten av en annars mycket allvarlig situation. Jagkommer i det följande att föreslå etl samlat åtgärdsprogram mol AIDS somomfattar insatser för informafion och psykosocialt stöd lill berördariskutsatta grupper samt särskilda insatser för vård och behandling av narkotikamissbrukare.Vidare anmäls en skyndsam ulredning om ytterligare insatser för att främjaforskningen på detta område. Det är angeläget all alla ansträngningar görs föratt snabbt få fram ett vaccin och botemedel mot sjukdomen. De föreslagnaåtgärderna står i god överensstämmelse med socialutskottets uttalande ibelänkande (1985/86:15) om anslag till Epidemiberedskap m, m. Jag föreslår atten medelsram anvisas för genomförande av åtgärdsprogrammel. Jag har beräknatdenna till 75 milj, kr, för vartdera av budgetåren 1986/87 och 1987/88,Härutöver föreslår jag att ett extra bidrag utgår till landsting och kommunerför med 50 milj, kr. Fördelningen av bidraget framgår av det följande. Jagavser atl senare föreslå regeringen alt i sårskild proposition föreläggariksdagen vissa lagstiftningsförslag rörande sekretess m, m, för all underlättagenomförandel av smittskyddslagens skyddsåtgärder. Också detta bör ses som eltled i det samlade åtgärdsprogrammel. 2.1 Sjukdomen och dess spridning AIDS,förvärvad immunbrist, är etl tillstånd som utgör slutstadiet i en sjukdomsutveckling,som i regel har börjat genom virusinfektion. Viruset benämnsHTLV-III (Humant T-lymfotropl virus typ III) eller (Lymfadenopati-Associeratvirus). I det följande används beteckningen HTLV-III, Det är ett s. k, retrovirus,som utmärks av att det bygger in sig i lymfocyternas och cellernas arvsmassaoch stannar kvar där livet ut. Det angriper bl, a, T-lymfocyterna, som är avsärskild betydelse för kroppens infektionsförsvar. Tidigasten månad efter smittotillfället men oftast många månader eller t. o. m, årsenare kan hos en del personer uppträda lymfkörtelsvullnad i ljumskar,axelhålor och på halsen, I de fall alt lymfkörtelsvullnaden kvarstår talar manom lymfadenopatisyndromet, LAS, Symtomenvid fulll utvecklad AIDS är starkt varierande. Trötthet, diarré, avmagring ochfeberperioder är vanligt förekommande, I slutstadiet inträffar ofta enspeciell lunginflammation, Pneumocystis carinii, eller en speciell tumörsjukdom,Kaposis sarkom. Viruset kan också angripa centrala nervsystemet. Hittillsvunna erfarenheter tyder på att endasl en del av dem som har smittats med HTLV-IIIkommer att utveckla sjukdomen AIDS, Bland dem som smittats har ca 20 %utvecklat sjukdomen . Det är för tidigt atl säga hur många av desmittade som kommer att utveckla AIDS, Dödligheten i sjukdomen ärmyckel hög. Enligt vad man erfarit har ca avdem som drabbats av sjukdomen avlidit och i stort sett Prop,1985/86:171 alla , HTLV-III-virus finns i blodet hos de smittade ochförekommer i hjärnvävnad och i kroppsvätskor, såsom sädesvälska, slidvätska,saliv, tårvätska, bröstmjölk och ryggmårgsvälska. Smittan sprids främst vidsexuellt umgänge och genom blodkonlakt. Förekomsten av HTLV-III i blod, sädesvälskaoch slidvätska har stor betydelse för smittspridningen. Förekomsten av viruseti andra kroppsvätskor kan under speciella omständigheter ha betydelse försmittspridningen, HTLV-III-virus överförs inte vid vanliga sociala-ellerfamiljekontakter. Detta har bl, a. visats i flera vetenskapliga studier. Viruset är i huvudsak spritt till vissagrupper i befolkningen. Smittan har hitfills fått sin största utbredning bland homo-och bisexuella män som har sexuellt umgänge med många partners. En annan gruppsom drabbats är intravenösa narkotikamissbrukare. Smittspridningen inom dennagrupp sker huvudsakligen genom blodkontakt när samma spruta används av flerapersoner. En tredje grupp som drabbats av smittan är mottagare avblodprodukter, främst de blödarsjuka. Risken för smittspridning genom blod ochblodprodukter i samband med behandling inom hälso- och sjukvården är numerastarkt begränsad. Fr, o, m, testas samtliga blodgivare i vårt land.Numera framställs blodprodukter endast från testat blod. Ytterligare åtgärderkommer att vidtas av för att eliminera smittspridningen genomblod och blodprodukter. Viruset har sannolikt sitt ursprung i de centrala delarnaav , varifrån del har spritt sig till . Sjukdomen beskrevs första gången hos homosexuellamän i och . Viruset har fått en snabbspridning, främst i men också i , hade ca 22 000 fall av AIDSrapporterats till WHO, varav ca 19 700 från Nord- och , ca 2 000 frånEuropa, 183 från , 46 från och endast 31 fall från , FrånAfrika finns ännu inget säkert officiellt underlag, Alla uppgifter pekar dockpå en kraftig ökning i de cenlralafrikanska länderna. I diagnosticerades det första sjukdomsfallet år1982. Antalet upptäckta smittbärare i landet var ca 1000, Det totala antalet uppskattas lill 3 000-5 000, Det fanns vid sammatidpunkt 50 rapporterade fall av AIDS. Av dessa hade 29 avlidit. Man beräknar atlantalet AIDS-fall fördubblas f, n, omkring - tionde månad. När det gäller kartläggning av sjukdomen och smittan liggerSverige långt framme vid en internationell jämförelse. Vårt system medobligatorisk rapportering av HTLV-III-infeklioner är av stort intresse förandra länder. har av WHO utsetts lill "collaboratingcenter" för AIDS, 2.3 vidtagna åtgärder Prop. Efter det att sjukdomen blev känd i vårt land har en rad ålgärdervidtagits av de ansvariga myndigheterna, främst och statensbakteriologiska laboratorium (SBL), för att begränsa smittspridningen, I prop.198.5/86:13 om ändring i smittskyddslagen lämnade jag en översiktlig beskrivningav de åtgärder som då vidtagits av de berörda myndigheterna ochsjukvårdshuvudmännen. En ingående redogörelse för de olika berörda myndigheternasåtgärder har också lämnats i socialutskottets betänkande (SoU1985/86:15) om anslag till Epidemiberedskap m. m. Jag kommer därför inte althär närmare uppehålla mig vid detla. Jag vill endasl helt kort erinra om de föreskriftersocialstyrelsen beslutat . har meddelatföreskrifter (SOS FS 1986:1) om användning och värmebehandling av bröstmjölksamt föreskrifter (SOS FS 1986:6) om smittförebyggande åtgärder vidögonundersökning inom sjukvården och vid kontaktlinsprovning. Det kan vidarenämnas att f, n, förbereder etl s, k, meddelandeblad medrekommendationer om hur smitta skall kunna förebyggas i samband med fotvård,akupunktur, tatueringar och på frisersalonger. En ny utförligare informafions-broschyrom AIDS avsedd för allmänheten beräknar styrelsen ge ut , Siatens bakteriologiska laboratorium har ochvåren 1986 ägnat mycket lid åt informationsinsatser till olika grupper. Malerialsom kan användas för direkl information har tagits fram, I samarbete medsocialstyrelsen och pågår också arbete med etl videomaterialom AIDS för sexualundervisningen i skolan. Del beräknas vara klart senare ivår. Som jag tidigare nämnt inrättade regeringen i maj 1985under mitt ordförandeskap en särskild delegation, AIDS-delegationen, med uppgiflatl samordna arbetet inom alla samhållets områden för att begränsa spridningenav HTLV-III, I delegationen ingår företrädare för samtliga riksdagspartier,berörda myndigheter och huvudmän samt för forskningen. Till delegationen harknutits två referensgrupper, en med företrädare för berörda organisationer ochen med företrädare för hälso- och sjukvården samt i de trestorstadsregionerna. I den förra referensgruppen ingår följande i (FBIS), (), (),ål läkemedelsmissbrukare (RFHL), mot narkotika (RFMN), nar-kofikafrill samhälle(RNS), , , och /SR. AIDS-delegationen fick av regeringen - förutom denövergripande uppgiften att samordna arbeiei inom alla samhällets områden föralt begränsa spridningen av HTLV-III - särskilt i uppgifl att - följa och initiera angelägenforskning på området samt la initiafiv lill de åtgärder som detta kan föranleda - bedöma behovel av och initierainformation fill riskgrupper, vårdpersonal, allmänheten m, fl, - bedöma och påtala behovet avomedelbara åtgärder t, ex, frågor om r r 1985/86. - bedömaangelägna resursbehov. En av de första uppgifterna för delegationen var att taställning till frågan om smitlskyddslagens tillämpning på infektion av HTLV-III, AIDS-delegationen har ägnat särskilduppmärksamhet ål situationen med den snabba smittspridningen blandnarkotikamissbrukare. Delegationen har därvid hafl överläggningar medföreträdare för saml hälso- och sjukvården i de trestorstadsregionerna om behovet av insatser inom narkomanvården. Vidare har AIDS-situafioneninom kriminalvården behandlats. Delegationen har också diskuterat behovet av ökadeinsatser för forskningen om AIDS, intensifierat samarbete med berördaorganisationer har inletts. Organisationerna har en viktig uppgifl i arbetetmed atl bekämpa smittspridningen genom informationsinsatser och kamratstödjandeverksamhet. Efter det att narkotikafrågan behandlades i delegationenhar såväl kommun- som landslingsförbundet uppmanat sina medlemmar att vidtasärskilda åtgärder inom narkotikaområdel. De båda förbunden har tillsammans medsocialstyrelsen genomfört olika utbildningsinsatser. Såväl somkriminalvårdsstyrelsen har också genomfört olika utbildningsseminarier, I syfte alt effektivisera smittskyddsarbetet och begränsaden alltjämt snabba smittspridningen har behovet av ytterligare åtgärder påbred front övervägts. Etl förslag lill samlat åtgärdsprogram för bekämpningenav AIDS har utarbetats och behandlats av AIDS-delegationen vid dess sammanträdeden , Förslaget redovisas i det följande. Min bedömning: En samordning av informationsinsatserna omAIDS inom olika samhällssektorer bör ske och ett program utarbetas för enlångsiktig informationsstrategi. Frivillig- och intresseorganisationernas rolli informationsarbetet bör uppmärksammas, AIDS-delegationen bör ha ansvaret fördetta arbete. Skälen för min bedömning: Spridningen av HTLV-III är ivårt land i huvudsak begränsad till vissa grupper i befolkningen. Förnärvarande sker en snabb smittspridning bland injektionsmissbrukare. Det är engrupp som mer än andra kan befaras sprida smittan vidare ut i samhället.Skyndsamma åtgärder är nödvändiga för atl förhindra en sådan utveckling och föratt hejda spridningen av smittan inom de riskutsatta grupperna. Allmänhetenbör ges förstärkt informafion om sjukdomens spridning och om riskerna attdrabbas av sjukdomen. Tidsfaktorn är av avgörande betydelse när det gäller attbegränsa antalet smittade i vårt land, I brist på vaccin och botemedel mol sjukdomen ärkunskapsförmedling och information våra viktigaste instrument för atl förebyggaen fortsatt smittspridning.Informationsakfiviteter om AIDS pågår inom olika samhällssektorer.Samordningen av insatserna behöver dock förbättras. Allmänheten hår iblanddelgivits olika budskap om sjukdomens orsak och spridning. Kunskaperna om AIDSär starkt varierande inom befolkningen, ' Myndigheter och organisationer har en grannlaga och svår uppgifli informationsarbetet, Informalionen om AIDS berör centrala och emotionelltladdade frågor för varje människa, frågor om sexualiteten och dess olika yttringar,om missbruk och asocialt beteende samt ytterst frågor om livets mening, sjukligheloch död. Del är enligt min mening nu nödvändigt att en närmarekartläggning av det framtida behovet av information sker. Underlagen förbesluten om informationsinsatser kan förbättras genom undersökningar avallmänhetens kunskaper och attityder på för smittbekämpningen relevantaområden. De erfarenheter som kan finnas av information om AIDS i andra länderbör las till vara, liksom erfarenheter av tidigare informationskampanjer avliknande slag. En fortlöpande uppföljning och utvärdering avinformationsinsatserna år nödvändig. Massmedia spelar en betydande roll i opinionsbildningen.Bättre förutsättningar måste skapas för en ansvarsfull och korrektinformationsförmedling från massmedia, Detla kan ske genom återkommandejournalistseminarier eller annan specialanpassad utbildning för journalister.Berörda myndigheter, AIDS-delegationen m, fl. bör bidra med insatser fördetta, AIDS-delegationen bör enligt min mening ha det samordnandeansvaret för atl initiera informations- och utbildningsinsatser om AIDS pågrundval av en långsiktig, genomtänkt informationsstrategi med sårskildinriktning på insatser för nyckelmålgrupperna hom.o- och bisexuella män,injektionsmissbrukare m, fl, Allmänhelens behov av information bör dock ocksåuppmärksammas vid planeringen av delta arbete. 3.1 Bidrag till informationsinsatser Mitt förslag: Särskilda medel skall anvisas under budgetåren1986/87 och 1987/88 för utarbetande av den långsiktiga informationsstrateginbeträffande AIDS samt för vissa inledande insatser bl, a, fill utbildning avinformatörer inom hälso- och sjukvården, och andrasamhällssektorer. Bidrag skall vidare utgå lill frivillig- och intresseorganisationerför deras medverkan i informationsarbetet. Skälen för mitt förslag: Informationsinsatserna frånmyndigheter och andra samhällsorgan behöver effektiviseras och intensifieras.Utbildning av informatörer genom bl, a, vidareutbildning av berördapersonalkategorier pågår inom hälso- och sjukvården, ,kriminalvården och polisen. Detta arbete behöver utvecklas och ges fastareformer. Återkommande utbildning som behandlar aktuella frågor om AIDS behövertillskapas. För allt detta behövs ytterligare medel. Frivillig- och intresseorganisafionernas medverkan iinformationsarbetet om AIDS är enligt minmening ett viktigt led i smittbekämpningen. De fackliga organisationernas kamratstödjandearbete och informationsinsatser är av stor betydelse och bör understödjas, RFSL,RFHL och RFMN är exempel på organisationer som gör viktiga insatser förhomosexuella respektive narkotikamissbrukare och deras anhöriga, har enviktig uppgift i informationsarbetet. Förbundet planerar en kampanj tillungdomar om "säkrare sex" som kan få stor betydelse försmittbekämpningen. Jag föreslår alt särskilda bidrag utgår under de tvåkommande budgetåren till berörda intresse- och frivilligorganisationer förderas medverkan i informationsarbetet. En kartläggning av organisationerasmöjligheter atl medverka i informationsarbetet pågår inom AIDS-delegationen, Det behövsinformationsinsatser av skilda slag. Allmänheten bör ges ökade kunskaper omAIDS och information om- smittrisker. De riskutsatla grupperna, homo/bisexuellamån och narkomaner, måste nås med riktade informationsinsatser. Vissa av dessaär svåra att nå med konventionella metoder. Det finns också andra grupper sombehöver särskilt utformad information genom speciella kanaler, såsom ungdomar,värnpliktiga m. fl. Den viktigaste och svåraste delen i informationsarbetet ärall långsikfigt påverka attityder och beteenden, t. ex. sexualvanor. Informationenbör utformas så att den motverkar diskriminering och fördomar mot utsattagrupper. Den bör också förebygga ogrundad oro och rädsla. En viktigförutsättning för atl detla skall lyckas är, enligt min mening, altinformationen anpassas för olika målgrupper. Prop, 1985/86:171 4 Behovet av psykosocialt stöd 4.1 Sjukvårdshuvudmännens ansvar Minbedömning: Ett gott psykosocialt stöd i vården bör erbjudas de AIDS-sjuka och HTLV-III-smittade,Att ombesörja detta är ett ansvar för sjukvårdshuvudmännen enligt hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), Skälenför min bedömning: Sjukvårdshuvudmännen har etl ansvar enligt hälso- ochsjukvårdslagen att ge alla patienter en god vård. Till en god vård räknas,förutom det renl medicinska omhändertagandet, ett gott psykosocialtomhändertagande. Det psykosociala stödet har stor betydelse i mångavårdsituationer, Hälso- och sjukvården har ett slort ansvar när det gäller att gestöd och vård till de AIDS-sjuka och lill dem som smittats med HTLV-III, Ännusaknas möjligheter att bota sjukdomen. Detta, liksom att prognosen är dåligför den som utvecklat AIDS, gör att sårskilt stor vikt måste läggas vid det psykosocialaomhändertagandet av de drabbade. Den som har smittats med HTLV-III kommersannolikt alt bära smitlåmnet under återstoden av sitt liv och utgör såledesunder hela en potentiell smittkälla. För alt patienten skall hastyrka och tillräcklig motivation att ändra sin livsstil krävs ett starkt stöddär hälso- och sjukvården kan spela en bety- Jag finner del också angeläget all de anhörigas och sjukvårdspersonalensbehov av psykosocialt stöd uppmärksammas av sjukvårdshuvudmännen. De psykosocialavårdresurserna bör enligt min mening finnas tillgängliga inom den befintligasjukvårdsorganisationen vid t. ex. sjukhus, öppenvårdsmottagningar ochvårdcentraler. Den närmare organisationen bör självklart anpassas till de olikabehov och förhållanden som råder inom varje enskilt landstingsområde. Det ärockså viktigt alt den kommunala uppmärksammar behovet av psykosocialtstöd inom missbrukarvården. Socialstyrelsenhar utfärdat råd om psykologiskt omhändertagande av HTLV-III-smittade inom hälso-och sjukvården (Meddelandeblad nr 35/85). Råden har distribuerats också fillläkare inom narkomanvården och kriminalvården saml fill intresse- och frivilligorganisafioner. Desärskilda behoven av psykosocial stödverksamhet till de AIDS- sjuka och HTLV-III-smittadehar också uppmärksammats av sjukvårdshuvudmännen. Så har t, ex. i Slockholmsläns landsling särskild psykiatrisk expertis knutits till sjukhusoch . 4.2 Bidrag till frivillig- och intresseorganisationer Mittförslag: Bidrag skall utgå till inlresse- och frivilligorganisationer till insatserför psykosocialt stöd till riskutsatta grupper. Skälenför mitt förslag: Det psykosociala arbete som bedrivs av frivillig-ochintresseorganisationer genom särskilda kontaktgrupper, stödsamtal och kamratstödjandeaktiviteter av skilda slag är elt viktigt komplement fill den omvårdnad somsker inom den offenlliga vården. Inom organisationer träffas personer medgemensamma intressen och livsvillkor. Den gemensamma bakgrunden gör det lättareatt diskutera och förstå varandras problem. En ideellt baserad verksamhet harockså lätt att nå ul till många. Del kan t, ex, nämnas att i , därstaden starkt stött frivilliga organisationer, har vårdtiderna minskat ochlivskvaliteten ökat hos de sjuka vid en jämförelse med förhållandena i t, ex,. AIDS-delegationenhar genom den särskilda referensgruppen för organisationer ett fortlöpandesamarbete med organisationerna om deras medverkan i smiltskyddsarbetet. Enkartläggning av organisationernas behov av resurser för psykosocialt stödpågår. Avde medel som jag i det följande kommer alt föreslå att anvisa förbekämpningen av AIDS under de kommande två budgetåren bör bidrag ulgå tillberörda organisafioner för insatser för psykosocial stödverksamhet. 5 Insatser för att begränsa smittspridningen bland homo-och bisexuella män HTLV-III-smittanhar fått sin största utbredning bland homo- och bisexuella mån, Isåväl som ulgör de av antalet AIDS-fall.Av 50 i rapporterade fall av AIDS år 44 homo- Prop. 1985/86:171eller bisexuella mån. En uppskattning är atl det kan finnas mellan 100 000-200000 homo- och bisexuella män i , Av de homosexuella männen som sökt tillvenereologiska mottagningar har uppgett sig vara bisexuella. Av dehittills rapporterade fallen av HTLV-III-smitla hos homosexuella män är 25 %rapporterade som bisexuella. Homo-och bisexuella män år enligt de erfarenheter man har den störstariskgruppen för atl smittas med HTLV-III, Bisexualitet utgör också en allvarligsmittrisk för heterosexuella kontakter. Skyndsamma ålgärder behöver därförvidtas för alt nå gruppen homo- och bisexuella män. Många homo- och bisexuellamän misstror samhället och vågar inte söka sjukvård på grund av rädslan förregistrering, Etl väl etablerat förtroende mellan de homosexuella och hälso-och sjukvården är en förutsättning för ett effektivt smittskyddsarbete. Måletbör vara atl nå alla smittade med råd för hälsan och den fortsatta livsföringenför undvikande av en vidare spridning av smittan. Del har rapporterats frånbl. a. i att besöksfrekvensen för provtagning avseende HTLV-IIIväsentligt minskat . Man är osäker på om de sjunkande talenbetyder att de flesta med högriskbeteende tidigare nåtts och testats eller omminskningen av deras andel beror pä att de inte längre vågar söka förprovlagning på grund av rädslan för registrering mot bakgrund av den nya patienljournallagen(1985:562), har därför beslutat (SoU 1985/86:15, rskr, 154)om en ändring i patienljournallagen som innebär att möjligheter öppnas lill anonymprovtagning avseende HTLV-III, Beslutet bör ses som ett led ismittskyddsarbetet. Det kan väntas få betydelse för att förmå homo- och bisexuellamån till undersökning och provtagning. 5.2 Psykosocialt stöd m. m. Jaghar i det föregående behandlat intresse- och frivilligorganisationernasmedverkan i informationsarbetet och deras betydelse för del psykosocialastödet. De homo- och bisexuella männen utgör den största riskgruppen för HTLV-III-smitta.Många homosexuella lever i en ständig ångest för att bli smittade. De somsmittats utsätts för svåra psykologiska påfrestningar.