prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — För att 11 §skall bli mindre otymplig bör bestämmelserna i paragrafen om vad som avses medkompletteringsåtgärder få utgöra en särskild paragraf, 13 § lagrådels förslag.Under en mbrik "Handläggningen av lovärenden" bör föras samman allabestämmelser rörande lovärendenas behandling i ,handläggningsreglerna, 1 enlighet härmed har 13 och 17 §§ remitterade förslagetflyttals och återfinns i 23 och 24 §§ lagrådets förslag, 23 § remitteradeförslaget om underrättelser rörande beslut i ärenden om lov bör följa efter 26§ remitterade förslaget, 27 § lagrådets förslag, som anger vad etl beslut omlov skall innehålla. 25 § remitterade förslaget om skyldighet för byggnadsnämndatt i visst fall sända beslut om lov till länsslyrelsen bör utgöra sistaparagrafen i kapitelavsnittet, 28 § i lagrådets förslag, 27 § remitteradeförslaget om lovs gilUg-hetsiid har i lagrådets förslag placerats näst sist ikapitlet. Fömtom de sålunda redovisade ändringarna medför lagrådets förslag att7-12, 14-16, 24, 28-30 och 32 §§ remitterade förslaget får nyaparagrafbeleckningar. 1985/86:1 285 I första stycket anges punktvis de åtgärder medbyggnader i allmänhet som kräver bygglov. Vad gäller punkt 3 ger dessutformning intryck av att flera bygglov kan gälla för en och sammabyggnads användning. Så torde inte vara fallet. Har t, ex, byggnadsnämndmeddelat ett bygglov, som tillåter alt en byggnad får användas lill kontor, ochlämnar nämnden därefter, innan detta bygglov har tagits i anspråk, ett nyttbygglov men för bostadsändamål torde det första bygglovet vara förfallet.Ordet "senast" i den sista relativsatsen i lagtexten bör därförutgå. Av punkt 4, som i lagrådets förslag motsvaras avpunkt 1 i 3 § första stycket, följer att utanför detaljplan bygglov ej krävsför yttre åigärder. Delta innebär när det gäller sådana yttre åtgärder som t,ex, putsning av en byggnad som ej förut var putsad en ändring i förhållandetill gällande rätt (se s, 488). Skälet till ändringen har ej belysts iremissen. 1 anslutning härtill vill lagrådet anmärka att uttalandel (s. 547) ombygglovsplikten vid omfärgning av en- eller tväbostadshus ej synes heltkortekt. Enligt andra stycket gäller i vissa fall ej krav påbygglov för byggnader som tillhör staten eller landstingskommuner. Uttrycket"tillhör" används på molsvarande sätt . (se 54 § 2 mom. andrastyckel och 66 § första styckel byggnadsstadgan). Vad som avses härmed synesoklart (jfr s. 516). Enligl lagrådels mening får uttrycket"lillhör" anses ha samma betydelse som uttrycket "innehar medäganderätt". Om bestämmelsen är att förslå på detla sätt innebär den attlättnader i bygglovsplikt ej föreligger för byggnad som staten eller landstingbrukar men inte äger. Å andra sidan omfattar bestämmelsen då statliga ochlandstingskommunala byggnader som är uthyrda och alltså nyttjas av annan änägaren. 1 tredje siycket bör på skäl som lagrådet anförtunder 3 kap, 3 § "bostadsbyggnader med högst två bostadslägenheter"ersättas av "en- eller tvåbostadshus". Stycket bör kompletteras meden upplysning om att bygglovsbestämmelserna i 1 § ej gäller för byggnader avhemlig natur avsedda för försvaret (10 § i lagrådets förslag). I denna paragraf anges punktvis de anläggningar ochanordningar - vid sidan av byggnader - för vilka bygglov krävs, 1 punkt 1föreskrivs bygglovsplikt för att la i anspråk mark för vissa idrotts- ellerfritidsanläggningar. Uttrycket "ta i anspråk mark" synes mindre välvall. Vad man vill åstadkomma är nämligen också ett inflytande överutformningen av en anläggning. Lagrådet anser alt ordet "anordna"bättre täcker vad som avses enligt specialmotiveringen. För att utmärkaavgränsningen mot bygglovsfria anläggningar har i lagrådsremissen valts metodenatt genom exempel ange för vilka anläggningar som bygglov krävs. 1985/86:1 286 Exemplifieringen blir naturiigen ofullständig och kan därför påett icke önskvärt sett låsa rällslillämpningen och även leda den i ej avseddriktning. En annan metod är att bestämma bygglovsplikten genom atl i lagtextenskriva in de i lagrådsremissen angivna kriterierna, nämhgen anläggningar vilkamedför omfattande markarbeten, är arealkrävande eller avsevärt påverkaromgivningen. Mot ett så avfattat stadgande kan riktas anmärkningen att det äralltför vagt och oprecist och leder till osäkerhet om vilka anläggningar som ärbygglovsfria. Lagrådet har stannat för atl föreslå ett stadgande som uttömmandeanger vilka anläggningar som kräver bygglov. Om bestämmelsen utformas sä krävsen lagändring om man vill inskränka eller utvidga kretsen av bygglovspliktigaobjekt. Olägenheten härav uppvägs emellertid av den fasthet och reda irättstillämpningen som följer av vad lagrådet förordar. Enligt lagrådetsförslag skall orden "idrotts- eller fritidsanläggningar" utgå urlagtexten. När denna ändamålsbestämning faller bort medför detta en vissändring av kretsen av bygglovspliktiga anläggningar. Som exempel kan nämnas enmotorbana avsedd för en bilindustri eller en småbåtshamn för yrkesfiskare. Ensådan utvidgning låter sig emellertid väl förena med det syfte som uppbär detförevarande stadgandet. Fömtom de i förevarande punkl nu angivna anläggningarnabör uppräkningen fyllas ut med det i specialmotiveringen angivna exemplet"badplatser" eller bättre uttryckt "friluftsbad". Också iöverensstämmelse med specialmotiveringen bör anges "skidbackar medliftar". Huruvida permanenta nöjesfält samt djurparker och s. k. sommarlandär bygglovspliktiga anläggningar har inte direkt berörts i lagrådsremissen.Både lagtextens utformning och de tankegångar som utvecklas ispecialmotiveringen tyder på att sådana anläggningar bör omfattas avbygglovsplikten. Visseriigen kräver sådana anläggningar som regel byggnaderoch dessa är underkastade lovplikt enligt 1 §, Det är emellertid lämpligt attanläggningarna i sin helhel underkastas prövning och Ullsyn,Lagrådel har då i åtanke främst att bör se till attsäkerhetskraven enligt 3 kap, 6 § första styckel jämfört med 14 § samma kapitelär uppfyllda, I lagrådets förslag används "nöjesparker" somsamlingsbeteckning för permanenta nöjesfält och , 1 punkt 2 föreskrivs bygglovsplikl för upplag.Enligt 54 § 1 mom, första stycket 9 byggnadssladgan krävs byggnadslov förinrättande av upplag. Enligt sista stycket i momentet kan länsstyrelse förområden i närheten av befästningar m. fl, anläggningar föreskriva bygglov förinrättande av bl, a, materialgård. Enligt departementschefen bör begreppetupplag med en enda jämkning ha samma innebörd i PBL som enligt gällande rätt.Den åsyftade jämkningen innebär alt, som det anförs i remissprotokollet, förenkelhetens skull specialregleringen av materialgård inte längre bör upprätthållasutan alt sådana anordningar bör innefattas i termen upplag. Vad som enligtgällande lag är atl anse som två olika slag av anläggningar bör 1985/86:1 287 emellertidför undvikande av missförstånd inte genom elt departementschefsuttalandesammanföras under det ena begreppet, Lagrådel föreslär därför att förevarandepunkl 2 kompletteras med föreskrift atl bygglovsplikten också gällermaterialgård. Att uppföra vindkraftverk av viss utformning ellermed viss placering skall enligl punkt 6 fordra bygglov medan andravindkraftverk föreslås vara befriade från bygglovsplikl. Bestämmelsen har i sakoförändrad överförts från gällande räll. All medge undantag frånbygglovspliklen för vindkraftverk av viss storlek eller visst byggnadssättsynes vid en jämförelse mellan förevarande punkl och punkterna 5 och 7 sakligtknappast motiverat. Enligt sistnämnda punkter är nämligen bygglovsplikten oinskränktför och - enligl lagrådels förslag - också för torn. som inte är avseddaför endast en faslighels behov, samt för murar eller plank. Frågan om vissavindkraftverk bör undantas från bygglov kommer också enligt PBL i ett nyttläge. Av 5 § följer nämligen att kommunen i områdesbestämmelse under vissaförutsättningar kan föreskriva frihet från bygglov för alla slags anläggningaroch anordningar som avses i förevarande paragraf Lagrådet förordar därför allbygglovsplikten enligl punkl 6 skall omfatta alla slag av vindkraftverk. Punkt 8 handlar om att la i anspråk mark förparkeringsplatser eller väsentligt ändra sådana platser, I enlighet med vadlagrådet anfört ovan i anslulning lill punkt 1 torde också här uttrycket"ta i anspråk" böra ersättas av "anordna". För tydlighetsskull bör då markeras att bestämmelsen endasi avser parkeringsplatser utomhus,Bygglovsplikl gäller ej för parkeringsplats avsedd uteslutande för enfaslighels behov under fömtsättning aft del på fasligheten finns högst tväbostadslägenheter. Av remissen framgår ej om härmed avses endast när del påfastigheten finns ett en- eller tvåbostadshus eller också det inte ovanligafallet all två enbostadshus är uppförda på samma fastighet. Enligt vad somupplysts vid föredragningen är båda situationerna åsyftade, I lagrådets förslag,där de i punkterna 4, 5 och 8 angivna undantagen frän bygglovsplikt sammanförtsi elt nylt andra stycke, har detta beaktats, I punkterna 5-8 föreskrivs att bygglov krävs intebara för uppförande av anläggningar och anordningar utan också för väsentligändring av dem. Även beträffande i punkterna 1-4 avsedda anläggningar ochanordningar synes bygglov böra fordras för väsentliga ändringar. Lagrådetsförslag upptar därför en ny punkt 9 enligt vilken bygglov krävs för väsenlligändring av i föregående punkter angivna anläggningar och anordningar, Ocksä i denna paragraf bör i ett särskill stycke,tredje styckel i lagrådets förslag, ges upplysning om beslämmelser i kapitletsom innebär avvikelser från paragrafens regler. 1985/86:1 288 Första stycket innehåller förbud mot atl utanbygglov sätta upp eller väsentligt ändra skyltar eller Ijusanordningar, Regelngäller inom områden med delaljplan. Bestämmelsen har i lagrådets förslag påovan angivna skäl tillsammans med 1 § första stycket 4 tagits upp i 3 § förstastycket, 1 andra stycket regleras kommunens rätt att iområdesbestämmelser föreskriva bygglov för ljusanordningar inom vissa områden.Denna möjlighet till utökad bygglovsplikl bör som tidigare angetts avsystematiska skäl tas upp i avsnittet med rubriken (se 7 § lagrådets förslag). Denna paragraf behandlar undantagsbestämmelser förvad som enligt lagrådets terminologi kallas en- eller tvåbostadshus. Undantagengäller också byggnader av annat slag som hör till sådana bostadsbyggnader.Härmed avses vad som enligt 5 § första stycket 1 benämns komplementbyggnader.Det är lämpligt att redan i förevarande paragraf införa detla begrepp. Vad sominnefattas i komplementbyggnader kan i lagtexten åskådliggöras med de avdepartementschefen angivna exemplen. När det i punkt 2 talas om bostadslägenhet tordeåsyftas vad som i 3 kap. kallas bostad, Samma uttryck bör därför användas här.Med den innebörd termen bostad får anses ha i PBL kan den här användas ulan attdet innebär någon ändring i sak. Att utvidga sin bostad genom att inrätta ettytterligare rum exempelvis på vinden kräver alltså ej bygglov, självfalletförutsatt att bärande delar ej berörs. För att anordna skyddad uteplats, skärmtak ellerkomplementbyggnad krävs i vissl fall skriftligt medgivande. Medgivande fordrasom anläggningen eller byggnaden kommer närmare "tomtgränsen" än 4,5meter. Den som skall lämna medgivandet är "ägaren till den angränsandefasligheten". Det framgår ej klart av remissprotokollet om kravetpå skriftlighel är en formföreskrift eller om del är uppslälll för altunderlätta bevisning, I den allmänna motiveringen (s, 192) anfördepartementschefen att den byggande skall skaffa intyget och bevara det somframlida bevis. Uttalandet lyder på att föreskriften har Ullkommit för attsäkra bevisning. Med hänsyn till rättshandlingens art och omständigheterna iövrigt synes del knappast befogat att uppställa ett absolut krav på skriftlighet.Detta skulle ju innebära att ett muntligt medgivande vore ogiltigt och atl densom i förlitande på ett sådant medgivande utfört viss åtgärd därför skulle habrutit mot beslämmelserna om bygglov. Lagrådet utgår från atlskriftlighetskravel inte är avsett som en ovillkoriig formföreskrift. Lagtextenbehöver då inte innehålla någon regel om hur medgivandet skall lämnas. 1985/86:1 289 byggandelikväl är angeläget alt ha medgivandet manifesterat i en handling ligger iöppen dag. Han kan ju eljest räka i svårigheter om han behöver visa att hanfått grannens medgivande. Vad som avses med "tomtgräns" synesosäkert. Syftet med kravet på medgivande måste vara att grannar inte annat änefter eget medgivande skall besväras av närgången bebyggelse. I allmänhet tordedärför tomtgränsen vara att förstå som gränsen mellan den byggandes ochgrannens fastigheter. Det behöver emellertid inte alllid vara fråga omfasligheter, 1 specialmotiveringen sägs också att. om anläggningen ellerbyggnaden skall uppföras på arrenderad mark, avståndet lämpligen bör räknasfrån gränsen för den tomtplats som arrenderas. Sammansättningsledet"tomt" för tanken fel. Ordet "tomt" har nämligen i PBLnärmast betydelsen "byggplats" eller "tomtplats" (se t,ex, 3 kap, 15 och 17 §§), 1 detta sammanhang kan knappasl avses tomt i denbetydelsen. Eftersom uttrycket "fastighetsgränsen" inte täcker allafall förordar lagrådet uttrycket "gränsen", Belräffande frågan om från vem medgivande skallinhämtas kan anmärkas all det på grund av byggnadens eller anläggningensplacering och markens indelning ibland blir erforderiigt alt medgivandeinhämtas från flera berörda. Exempelvis kan en byggande vilja uppföra elt uthusi elt hörn på viss fastighet. En byggnad intill en s. k, skafttomt kan ocksåfordra fleras medgivande. Som regel blir det ägaren till angränsande fastighetsom skall lämna medgivande. kan emellertid förhållandena vara sådana atldet är en arrendator - ensam eller tillsammans med fastighetsägaren -som skulleberöras av den tilltänkta åtgärden. Med hänsyn till nu anförda omständigheterföreslår lagrådet att uttrycket "grannar" används. Bestämmelserna om frihet från bygglov skallemellertid inte gälla fullt ul. 1 det remitterade förslaget föreskrivs nämligeni punkl 6 i motsats till vad som gäller enligl punkterna 4 och 5 all om del iplanbestämmelse anges atl byggnader skall placeras på elt visst avstånd fråntomtgränsen den bestämmelsen alltid skall gälla. Avsikten med dennaundantagsbestämmelse är - såsom enligt gällande rätt (se 54 § 2 mom, förstastycket 6 in fine byggnadsstadgan) - att en planbestämmelse om ettbyggnadsfritt avstånd från gränsen medför att bygglov alltid krävs om någon villuppföra en byggnad på detta område. Detta borde komma lill tydligt uttryck ilagtexten, om inte bestämmelsen skall missförstås. Lagrådet kan emellertid avföljande skäl inte Ullstyrka bestämmelsen i sak, 1 6 § anges uttömmandekommunens möjligheter atl utvidga bygglovspliklen. Enligt departementschefensförslag är dessa möjligheter snävt avgränsade till vissa yttre åtgärder ochunderhåll inom områden som utgör en värdefull miljö. Föreskriften i sistameningen i punkt 6 innebär formellt sett inte en möjlighet för kommunen attutvidga bygglovspliklen. Faktiskt får emellertid regeln den effekten attkommunen genom planbestämmelser kommer aft reglera bygglovsplikten. Regeln kandärför på grund av sina verkningar uppfattas som en möjlighet för kommunen att utökabygglovsplikten. En 19 1985/86. 1985/86:1 290 sådanmöjlighet för kommunen passar mindre väl in i PBL:s system. Inte heller någonannan planföreskrift har en sådan effekt på bygglovsplikten, I och för sig voredel eftersträvansvärt om planbeslämmelser aldrig kunde gå längre änbygglovsplikten. Framförallt är det för den byggande besvärande att enbygglovsfri åtgärd kan vara förbjuden till följd av planbeslämmelse. En sådanordning synes etnellertid inte praktisk möjlig utan man måste acceptera attkommunerna genom planbestämmelser ges möjligheter atl reglera ocksåbyggnadsåtgärder som ej är bygglovspliktiga enligt 8 kap. Också andrabestämmelser - t, ex, strandskyddsföreskrifter - kan göra bygglovsfria åtgärderförbjudna. För att återgå till nu förevarande paragraf saknar således punkterna4 och 5 som avser uteplatser och skärmtak en bestämmelse motsvarande den ipunkt 6. Skillnaden är enligt departementschefen motiverad av bl, a.brandsäkerhetsskäl. Grannar kan, Ulläg-ger han, alltså inte "avtalabort" en planbestämmelse om att byggnader skall förläggas på ett visslavstånd från gränsen. Argumentet synes inte övertygande. Inte heller enplanbestämmelse om etl längre avstånd till gränsen än vad som anges i punkterna4 och 5 kan nämligen den byggande och hans grannar råda över, lika litet som dekan göra det i fråga om andra planbestämmelser. Något sakligt skäl till varförjust nu ifrågavarande planbestämmelse skall få betydelse för bygglovspliktenhar inte framkommit. Lagrådsremissens förslag har begränsad praktisk räckvidd.Huruvida bygglovsplikt följer av en planbestämmelse eller ej har nämligenendast betydelse för vilka sanktioner som kan tillgripas vid olovligt byggande.Har en byggande vidtagit en åtgärd utan erforderligt bygglov kan vid sidan avrättelse också byggnadsavgift tas ut. Den som bygger i strid mot föreskrift idelaljplan eller områdesbestämmelse har däremol, om åtgärden som sådan ärbygglovsfri, inte brutit mot bygglovsplikten. Mot honom kan emellertidhandräckningsåtgärder tillgripas, se 10 kap, 12 § 3 och vad lagrådet anförtunder detla lagrum. Lagrådels förslag upptar på grund av det anförda ingenmotsvarighet till sista meningen i punkt 6, Även i nu förevarande paragraf bör - i ell särskiltstycke - uppmärksamheten fästas på det undanlag från paragrafen som kanförekomma, Lagrådel syftar på kommunens antydda möjlighet enligt 6 § attföreskriva bygglov för vissa åtgärder. Enligt första styckel 4 skall en kommun under de iparagrafen angivna förutsättningarna kunna besluta att bygglov ej krävs för atl"utföra anläggningar och anordningar" som avses i 2 §. Förtydlighetens skull bör anges att även ändring av dessa anläggningar och anordningarfår undantas från kravet på bygglov, 1 första stycket 5 anges att ekonomibyggnader förjordbruk, skogsbmk och därmed jämförlig näring får undantas frånbygglovskravet. 1985/86:1 291 byggnaderär ofta ocksä arbetslokaler. Den i paragrafen förutsatta bygglovsplikten förarbetslokaler i allmänhet är enligt vad som upplysts underlagrådsföredragningen inte avsedd att skola gälla för ifrågavarande ekonomibyggnader.Delta bör framgå av lagtexten. De av lagrådet i övrigt föreslagna ändringarnaär av redaktionell art. Enligt paragrafen kan kommun för ett område somulgör en värdefull miljö föreskriva alt bygglov krävs bl. a. för atl färga ombyggnader eller byta ut byggnadernas fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterialeller utföra andra åtgärder som avsevärt påverkar byggnadernas yttre. Av 1 §första siycket 4 (lagrådels förslag 3 § första siycket 1) framgår att sådanaåigärder kräver bygglov om de skall ulföras inom områden med detaljplan. Enligt4 § krävs dock inte bygglov för omfärgning av en- eller tväbostadshus medkomplementbyggnader som ligger i detaljplanelagi område. Det anförda harföranlett atl bestämmelsen i lagrådels förslag delals i två punkter varierforderliga preciseringar gjorts. Kommunensmöjligheter att utvidga bygglovsplikten bör inte gälla för sådana förtotalförsvaret avsedda byggnader som anges i 10 §, I lagrådets förslag hardetta föranlett ett tillägg. Såsom paragrafen är utformad krävs rivningslov föratt ta bort byggnader eller delar av byggnader som får uppföras utan lov.Detta kan uppenbarligen inte vara avsett. Inte heller kan det vara meningenatt en kommun skall få föreskriva rivningslovsplikl för sådana byggnader ellerbyggnadsdelar. De nu anförda synpunkterna ligger till grund för de av lagrådetföreslagna ändringarna i paragrafen, som i lagrådels förslag betecknas 8 §. Av specialmoliveringen framgår att paragrafen avserendast för försvaret avsedda byggnader m, m, Defta förhållande bör framgå avlagtexten. Ordet "totalförsvaret" har i lagrådels förslag, 10 §,samma innebörd som i 19 kap, 5 § (prop, 1979/80:176 s, Soch JuU1981/82:8 s, 6 och 26), Enligt första styckel 2 skall bygglov lämnas, omfastigheten och byggnaden "med hänsyn till läge och användningssäu"stämmer överens med detaljplanen och fastighetsplanen. Kravet på anpassningtill planbestäm- 1985/86:1 292 melsernaär, vilket framgår av motiven till femte stycket, avsett att gälla även i andrahänseenden än läge och användningssätt. Sålunda skall bygglov kunna vägrasexempelvis om den tillämnade byggnadens höjd överstiger vad i detaljplanen ärföreskrivet om högsta tillåtna höjd, 1 lagrådets förslag har de citerade ordenutelämnats. Första siycket 3 handlar om byggprojektetsanpassning till de i 3 kap, uppställda kraven pä byggnader. Bestämmelsen idenna punkt skiljer sig från beslämmelserna i 1 och 2 i det atl den anger vadsom skall ligga till grund för bygglovsprövningen. Enligt lagrådets mening börman hålla isär de materiella villkoren för bygglovsprövningen, varomförevarande paragraf handlar, och handläggningen av bygglovsärenden.Bestämmelser i det senare hänseendet ålerkommer i 28 §, Redigeringen av förstastycket 3 kan inge den felaktiga föreställningen att villkoren enligt 3 kap,inte har samma betydelse vid bygglovsprövningen som planförutsättningarna i 1och 2. 1 den allmänna delen av sitt ytlrande har lagrådet kritiserat detremitterade förslaget i vad del avser skyldighet att granskaoch fastställa bygglovshandlingar. Oavsett om kritiken leder till att förslagetomarbetas, bör en beslämmelse om vad som skall vara underiag för bygglovsprövningenflyttas från förevarande paragraf och tas in i 28 § (29 § lagrådets förslag), I andra styckel sista meningen behandlas det fallatt en bygglovssökande inte efterkommer ett föreläggande att ansöka omförrättning för genomförande av fastighetsplan. Bestämmelsen hör nära sammanmed det i 20 § andra stycket behandlade fallet att sökanden underiåter atthörsamma föreläggande att avhjälpa brister i ansökningshandlingarna. Lagrådetföreslår att bestämmelsen flyttas till 20 §, 1 paragrafen ges beslämmelser om bygglovsprövningeni områden som inte omfattas av delaljplan. Beträffande första stycket 4hänvisar lagrådet till vad som anförts under 10 §, Andra stycket behandlarrätten för ägare av fastigheter med en- och tvåfamiljshus att få lov till s, k,kompletteringsåtgärder. Vad som menas med kompleileringsålgärder redovisas ien uppräkning i fyra punkter i slutet av stycket. Enligt en bestämmelse i andra stycket kan lov lillkompletteringsåtgärder vägras om kommunen har lämnats Ullstånd att exproprieraden fasUghet eller den fastighetsdel där åtgärden skall utföras. Avsikten medbestämmelsen lorde vara att förebygga den värdeförstöring som skulle bliföljden om kompletteringsätgärden blir onyttig efter expropriationen. En sädanvärdeförstöring kan naturligtvis uppkomma inte bara när kommunen exproprierarutan ocksä då staten eller enskild fär expropriationstillständ. Lagrådetföreslär därför att bestämmelsen utformas så att den omfattar alla fall avexpropriation. 1985/86:1 293 I lagrådels förslag till lagtext (13 §) harbestämmelsen om vad som menas med kompleUeringsåtgärder bmtits ut till ensärskild paragraf som placerats efter förevarande paragraf (12 § ilagrådets förslag), som härigenom vinner i överskådlighet. Punkt3 i uppräkningen av komplelleringsåtgärderna avser åigärder på byggnader isädana fall som anges i 6 § första stycket 1, Också sädana älgärder som nämns i6 § första stycket 2, dvs. underhållsåtgärder pä sådana byggnader som avses i 3kap, 11 § (3 kap. 12 § lagrådets förslag) torde enligt lagrådets mening börahänföras till kompletteringsätgärder, I punkt 4 hänvisas till sädana inreåtgärder i byggnader som anges i 1 § första stycket 5 och 6,1 1 § förstastycket 4 (3 § första stycket I lagrådets förslag) avses samma åtgärder som i 6§ första stycket 1. Med hänsyn till det anförda bör enligt lagrådets meningpunkterna 3 och 4 föras samman till en punkt, vari hänvisas lill 1 § förstastyckel 4-6 (1 § första siycket 4 och 5 och 3 § första siycket I lagrådets förslag),varefter underhållsåtgärder pä byggnader som avses i 3 kap. 11 § redovisas i ensärskild punkt.