prop · G9039 · 1985-12-31 00:00:00 — 1. anträffas så berusad att han är ur stånd att tavård om sig eller i övrigt utgör en fara för sig själv eller annan, 2. uppträder så att han stör den allmänna ordningen eUerordningen inom försvarsmakten eller utgör en fara för disciplinen. Omhändertagandetfår ske endast om det inte räcker med mindre ingripande åtgärder. Prop.1985/86: 9 39 § En förman som har omhändertagit en värnpliktig skall skyndsamtanmäla detta tUl den myndighet som anges i 19 §. Om omhändertagandet ej redanhar upphört, skall myndigheten pröva om åtgärden skall bestå. 40 § Om omhändertagandet föranletts av berusning och den omhändertagnestillstånd ger anledning till det, skaU han underkastas läkarundersökning såsnart det kan ske. 41 § Den omhändertagne skall förhöras ochunderrättas om anledningen omhändertagandet. 42 § Den omhändertagne skall friges så snart det kan ske utan men förhonom själv och så snart det inte längre finns anledning att omhänderta honom.Frigivandet skall dock alltid äga rum senast efteromhändertagandet, om det ej uppenbarligen är förenligt med den omhändertagneseget intresse att han får kvarstanna därutöver. Omden omhändertagne på sannolika skäl är misstänkt för brott, för vilket kanfölja fängelse , får han hållas kvar tills han kan överlämnas , dock inte längre än 24 Ummar efter omhändertagandet. 43 §AlkoholhalUga drycker eller andra berusningsmedel som påträffas hos den som har omhändertagits på grund av berusning skall fråntas honom om det inte finns särskilda skäl mot detta. Beslut härom meddelas av den förman som har omhändertagit den berasade. Medegendomen skall förfaras på det sätt som föreskrivs i 3 § lagen (1958:205) omförverkande av alkoholhalUga drycker m. m. Beslut angående fråntagen egendommeddelas av den myndighet som anges i 19 §. Belopp som har erhållits vidförsäljning av egendomen tillfaller staten. Förstaoch andra styckena får tillämpas även i fråga om injektionssprutor ellerkanyler som kan användas för inspratning i människokroppen. Klaganöver beslut om disciplinpåföUd 44 §En värnpliktig som har ålagts disciplinpåföljd av en chef som avses i 21 § får hos myndigheten begära omprövning av beslutet. En sådan begäran skall göras skrifUigen och ha inkommit myndigheten senast efter det att den värnpliktige fick del av beslutet. Enför sent inkommen begäran om omprövning tas inte upp till prövning. omprövar ett beslut, skall bestämmelserna i 20 och 23-31 §§tillämpas. 45 § Myndigheten får förordna att vidare verkställighet av beslut om disciphnpåföljdUlls vidare ej får ske, om det finns skäl till det. 46 § Myndighetens beslut om disciplinpåföljd får av den värnpliktigeöverklagas genom besvär hos den tingsrätt inom vars domkrets myndigheten saknar fast lokalisering bestämmer rege- Prop. 1985/86: 9ringen vilken tingsrätt som är behörig. 47 §Beslutet överklagas genom att en besvärshandling tillställs den myn dighet som har meddelat beslutet. I besvärshandlingen skall anges det beslut som överklagas. Besvärshandlingenskall ha inkommit till myndigheten från den dag då klagandenfick del av beslutet. Tingsrättenskall pröva om besvärshandhngen har inkommit i rätt tid. För sent inkomnabesvär skall avvisas. 48 § Vid prövning av besvär Ullämpas lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden. Därvid gäller vad som i den lagen sägs om ansökan. 49 § Tingsrättens beslut får överklagas genom besvär i hovrätten. Hovrättensbeslut får ej överklagas. 50 § I domstolarna förs det allmännas talan av allmän åklagare. 51 § Tingsrätten skall vid avgörande av saken bestå av en lagfaren domaremed nämnd. Vid handläggning i övrigt av ärendet är tingsrätten domför med enlagfaren domare. 52 § Domstolen får förordna att vidare verkstälUghet av beslut omdisciplinpåföljd Ulls vidare ej får ske, om det finns skäl UU det. 53 §Myndigheter som avses i 19 § får besluta om ersättningsskyldighet enligt 32 a § värnpliktslagen (1941:967). Vad som sägs i 20 § skall tillämpas. Ärfråga om förluster eller skador som sammanlagt ej uppgår till visst belopp somregeringen bestämmer får ärendet dock handläggas av chefer som avses i 21 §. Innanersättningsskyldighet åläggs skall yttrande inhämtas från auditören. Sådantyttrande behövs dock ej i fråga om beslut som meddelas enligt andra stycket. 54 § Bestämmelserna i 24-31 §§ gäller vid handläggningen av ersättningsärenden. 55 § Myndighetens beslut om ersättningsskyldighet får överklagas tillförsvarets civilförvaltning genom besvär. beslut får ejöverklagas. Denvärnpliktige är dock oförhindrad att väcka talan mot staten vid allmän domstol. Prop.1985/86: 9 56 § Beslut om ersättningsskyldighet får ej verkställas förrän dehar vunnit laga kraft. I övrigt gäller om verkställighet av sådana beslut vadsom sägs om verkställighet av domstols dom. Dennalag träder i kraft den Genom lagen upphävs 1. militära rättegångslagen (1948:472) 2. lagen (1948:473) om införande av militärarättegångslagen 3. lagen (1973:18) om discipUnstraff för krigsmän. Harbeslut i ersättningsmål meddelats före ikraftträdandet skall militärarättegångslagen tillämpas angående fuUföljd av talan mot beslutet. I fråga omverkställighet av discipUnstraff eller beslut om tillrättavisning, vilka ålagtsföre ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Härigenomföreskrivs i fråga om delsatt 21 kap. 13-14, 16 och 18-22 §§, 22 kap. 2a § och 13-18 §§, 32 kap. och 35kap. 11 § skall upphöra att gälla, delsatt 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 3 och 5 §§, 16 kap. 5 och 17 §§, 20 kap. 2 §, 21kap. 1-12 §§, 22 kap. 1-12 §§, 24 kap. 2,3 och 6 §§, 27 kap. 1 §, 33 kap. 5 och9 §§ samt 34 kap. 11 § skall ha nedan angivna lydelse, delsatt rabriken till 22 kap. skall lyda "Om landsförräderi m. delsatt i balken skaU införas en ny paragraf, 16 kap. 2a §, av nedan angivnalydelse. 3§' Med påföljd för brott förstås i Med påföljd för brott förstås i dennabalk: denna balk: deallmänna straffen böter och de allmänna straffen böter och fängelse, fängelse, samt disciplinstraff för krigsmän, samt villkorligdom, skyddstillsyn och villkorlig dom, skyddstillsyn och överlämnandeUll särskild vård. överlämnande särskild vård. 4 §2 Omanvändningen av straffen gäller i allmänhet vad i bestämmelserna om desärskilda brotten är stadgat. Övriga påföljder må, enligt vad därom är 'Senastelydelse 1981:211. 2 Senaste lydelse 1975:667. föreskrivet, tillämpas ändå att de ej äro nämnda i dessabestämmelser. Fängelseär att anse som svårare Fängelse är att anse som svårare påföljd änböter och disciplinstraff. påföljd än böter. 2 kap. 3§' För brottsom begåtts utom riket dömes även i annat fall än som avses i 2 § efter svensklag och vid svensk domstol, 1. ombrottet förövats å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om detbegåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen åsådant fartyg. 2. om brottet begåtts av krigsman å område där avdelningav krigsmakten befann sig eller om det begåtts av annan än krigsman å sådantområde och avdelningen befann sig där för annat ändamål än övning. 3. om brottetförövats mot , svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmäninrättning, 4. om brottet begåtts inom område somej tillhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutningeller enskild inrättning eller mot utlänning med hemvist i . 5. om brottet är kapningav luftfartyg, luftfartssabotage eller folkrättsbrott eller försök till kapningav luftfartyg eller luftfartssabotage, eller 6. om detlindrigaste straff som i svensk lag är stadgat för brottet är fängelse i fyraår eller däröver. För brott som begåtts utom riket dömes även i annat fallän som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats å svensktfartyg eller luftfartyg, så och eljest om det begåtts i tjänsten av befälhavareneller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. om brottet begåtts av någon som äranställd i svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst vid tjänstgöring utom riket, 3. om brottet i annat fall begåtts avnågon som tillhör försvarsmaktens militära eller civilmilitära personal åområde där avdelning av försvarsmakten befann sig eller om det begåtts avnågon annan å sådant område och avdelningen befann sig där för annat ändamål änövning, 4. om brottet förövats mot , svenskkommun eller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 5. om brottet begåtts inom område somej tiUhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutningeller enskild inrättning eller mot utlänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning av luftfartyg,luftfartssabotage eller folkrättsbrott eller försök till kapning av luftfartygeller luftfartssabotage, eller 7. om det lindrigaste straff som isvensk lag är stadgat för brottet är fängelse eller däröver. ' Senastelydelse 1973:342. Prop.1985/86:9 Nuvarande lydelse 5§' Åtal för brott, som inom riket begåtts å utländskt fartyg eller luftfartyg av utlänning som var befälhavare eller tillhörde besättningen å fartyget eller eljest medföljde detsamma mot sådan utlänning eller mot utländskt intresse, må ej väckas utan att förordnande därom meddelas av regeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Åtal för brott, som förövats utom riket, må väckasallenast efter förordnande som i första stycket sägs. Utan dylikt förordnandemå dock åtal väckas, om brottet förövats 1. å svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänsten avbefälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. av krigsman å område där avdelning av krigsmaktenbefann sig. 3. i , , eller eller å fartyg eller luft fartyg i reguljär trafik mellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 4. av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. Åtal för brott, som förövats utom riket, må väckasallenast efter förordnande som i första stycket sägs. Utan dylikt förordnandemå dock åtal väckas, om brottet förövats 1. å svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. avnågon som är anställd i svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst vid tjänstgöringutom riket, 3. av någon annansom tillhör försvarsmaktens militära eller civilmilitära personal å område däravdelning av försvarsmakten befann sig, 4. i ,, eller eller å fartyg eller luftfartyg i reguljär trafikmellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 5. av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. 3§ av krigsmän uppsåt att, med förenat våld, sätta sigupp mot förman, dömes för myte-r i, anstiftare och anförare till fängelse ihögst samt annan deltagare till disciplinstraff eller fängelse . Hava deltagare i myteri gått till förenat våld å personeller egendom. 16 kap. 2a S Om en samling av personer som tillhörförsvarsmaktens militära eller civilmilitära personal gemensamt hotaratt sättasig upp mot förmän, skall dömas för myteri till böter eller fängelse . Anstiftaren och anföraren skall dock dömas till fängelse i högst sexår. Har deltagarna i ett myteri gemensamt brukat våld motpersoner eller ' Senastelydelse 1974:565. dömes anstiftare och anförare till fängelse eller på livstid och annan deltagare till fängelse i högst . Förövas myteri då riket är i krig och sker det under strideller eljest vid tillfälle då brott mot krigslydnaden medför särskild fara, dömestill fängelse i högst eller pä livstid. egendom, skall deltagarna dömas till fängelse ihögst . Anstiftaren och anföraren skall dock dömas till fängelse eller på livstid. Om brottet annars är att anse som grovt, skall dömas tillfängelse i högst eller på livstid. Vid bedömande om brottet är grovtskall särskilt beaktas om gärningen har begåtts under strid eller i övrigtmedfört särskild fara för krigslydnaden. 5S'Den som muntligen inför menighet eller folksamling, i skrift som sprides ellerutlämnas för spridning eller i annat meddelande till allmänheten uppmanar ellereljest söker förleda till brottslig gärning, svikande av medborgeriigskyldighet eller ohörsamhet mot myndighet, dömes för uppvigling till bötereller fängelse . I ringa fall skall ej dömas till ansvar. Vid bedömande huruvida ringa fall föreligger skall särskilt beaktas, om det förelegat endast obetydlig fara för att uppmaningen eller försöket skulle leda till efterföljd. Är brottet med hänsyn till att gärningsmannen sökt förleda till allvarligt brott eller eljest att anse som grovt, skall dömas till fängelse i högst . 10 § Krigsman som muntligen inför samling av krigsmän eller eljest imeddelande till krigsmän uppmanar eller annorledes söker förleda tilllydnadsbrott eller annan gärning, varigenom krigsman åsidosätter sintjänsteplikt, dömes för uppvigling av k r i g s m ä n till disciplinstraffeller fängelse i högst . För uppvigling skall dömas även den som muntligen inför ensamling av personer som tillhör försvarsmaktens militära eller civilmilitärapersonal eller i meddelande till sädana personer uppmanar eller på annat sättsöker förleda dem till en handling eller underlåtenhet som innebär an deåsidosätter vad som åligger dem i För försök eller förberedelse till grovt dobbleri dömes till ansvar enligt vad i 23 kap. stadgas. FöTförberedelse eller stämpling till eller underlätenhet att avslöja myteri dömestill ansvar enligt vad som sägs i 23 kap. Detsamma skall gälla för försök ellerförberedelse till grovt dobbleri. ' Senaste lydelse 1970:225. 2 Senaste lydelse 1972:222. 13 1985/86. Prop.1985/86:9 Nuvarande lydelse 20 kap. 2§' Arbetstagare som mottager, låter åt sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning för sin tjänsteutövning, dömes för mufbrof t till böter eller fängelse i högst . Detsamma skall gälla, om arbetstagaren begått gärningen innan han erhöll anställningen eller efter det han slutat densamma. Är brottet grovt, dömes till fängelse i högst . Vad i första stycket sägs om Vad i första stycket sägs om arbetstagare äger motsvarande till- arbetstagare äger motsvarande till- lämpning på lämpning på 1. ledamot av styrelse, verk, nämnd, kommitté eller annan sådan myndighet som hör till staten eller till kommun, landstingskommun, kommunalförbund, kyrklig samfäl lighet, allmän försäkringskassa eller till någon sådan arbetsgivare som avses i 1 kap. 1 § 3 lagen (1976:600) om offentlig anställning, 2. den som utövar uppdrag som ärreglerat i författning, 3. krigsman eller annan som fullgör lagstadgadtjänsteplikt. 4. den som utan att inneha anställ ning eller uppdrag som har sagts utövar myndighet och 5. den som i annat fall än som avses i 1-4 på grund av förtroende- ställning såsom syssloman eller eljest fått att för annan sköta rättslig eller ekonomisk angelägenhet eller öva tillsyn å skötseln av sådan angelä genhet. 1. ledamot av styrelse, verk, nämnd, kommitté eller annan sådan myndighet som hör till staten eller till kommun, landstingskommun, kommunalförbund, kyrklig samfäl lighet, allmän försäkringskassa eller till någon sådan arbetsgivare som avses i 1 kap. 1 § 3 lagen (1976:600) om offentlig anställning. 2. den som utövar uppdrag som är reglerat i författning, 3. värnpliktig eller annan som fullgör lagstadgad tjänsteplikt samt den som utan att vara arbetstagare eller värnpliktig omfattas av lagen (1900:0000) om disciplinansvar för värnpliktiga, 4. den som utan att inneha anställ ning eller uppdrag som har sagts utövar myndighet och 5. den som i annat fall än som avses i 1-4 på grund av förtroende- ställning såsom syssloman eller eljest fått att för annan sköta rättslig eller ekonomisk angelägenhet eller öva tillsyn å skötseln av sådan angelä genhet. 22 kap. 16 § / den mån det med hänsyn till krigsfara, vari riketbefinner sig, eller 1§ Bestämmelserna i detta kapitel skall tillämpas när riket är ikrig. Regeringen får förordna att bestämmelserna skall tillämpas, om andraav krig föranledda utomordentliga förhållanden finnes påkallat, ägerregeringen förordna, alt vad i 19 och 21 kap. samt i detta kapitel stadgas fördet fall att riket är i krig skall i tillämpliga delar gälla jämväl beträffandebrott som förövas . riketär i krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som ärföranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig. Om det inte längre föreligger förhållanden som avses iförsta eller andra stycket, skall regeringen förordna att tillämpningen avbestämmelserna i detta kapitel skall upphö- 22 kap. 14 §' Underberedskapstillstånd och då riket är i krig skall såsom krigsman anses, förutomden som på grund av 21 kap. 20 § eller med stöd därav givna bestämmelser ärkrigsman, jämväl envar annan som är tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, iden mån ej regeringen annorlunda förordnar. Vad som sägs om krigsman skall, däriket är i krig, äga motsvarande tillämpning å polisman vilken, utan att varatjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, är skyldig att deltaga i riketsförsvar, å skyddsvakt som har förordnats med stöd av 10 § lagen (1940:358) medvissa bestämmelser till skydd för försvaret m. m. samt å den som tillhör sådantjänstegren inom civilförsvaret, vars personal jämlikt regeringensförordnande är skyldig an utöva verksamhet som åvilar försvarsmakten. Den som eljest under beredskapstillstånd eller då riketär i krig vistas vid avdelning av försvarsmakten, som är i fält eller tjänstgörunder liknande förhållanden, skall ock Krigsmän är alla som är skyldiga att tjänstgöra vidförsvarsmakten. Vad som sägs om krigsmän skall också tillämpas pä 1. polismänsom utan att vara tjänstgöringsskyldiga vid försvarsmakten är skyldiga attdelta i rikets försvar, 2. skyddsvaktersom förordnats med stöd av 10 § lagen (1940:358) med vissa bestämmelser tillskydd för försvaret m. m., 3. sådan personal inom civilförsvaretsom enligt regeringens förordnande är skyldig att utöva samma verksamhet somåvilar försvarsmaktens personal samt 4. dem som annars vistas vid avdelningarav försvarsmakten, när avdelningarna är i fält eller verkar under liknandeförhållanden. Prop.1985/86: 9 Nuvarande lydelse Beträffandekrigsfånge, khgsdelta-gare som internerats vid krig under vilket riket ärneutralt och utländsk man som vistas bland krigsfångar eller internerade krigsdeltagareför att utöva sjukvård eller andlig vård skall i tillämpliga delar gälla vadför krigsman är stadgat. Bestämmelserna om krigsmän skall i tillämpliga delar gällaockså för krigsfångar och krigsdeltagare som har internerats vid krig under vilketriket är neutralt samt för utlänningar som vistas bland krigsfångar ellerinternerade krigsdeltagare för att utöva sjukvård eller andlig vård. 1§Vägrar eller underlåter krigsman att lyda förmans befallning eller uppehållerhan otillbörligen befallningens fullgörande, och är det ej uppenbart aubefallningen icke angår tjänsten, dömes för lydnads-brott till disciplinstraffeller fängelse i högst . 3§Vägrar eller underlåter krigsman au lyda en förmans order eller dröjer han otillbörligenmed att fullgöra ordern, skall dömas för lyd nåds -brott till böter ellerfängelse i högst två är. För lydnadsbrott skall dock inle dömas om det äruppenbart att ordern inte angår tjänsten. Ärbrott som i 1 § sägs au anse som grovt, skall för g r o v t lydnadsbrott dömastill fängelse i högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skallsärskilt beaktas, om befallningen avsett tjänsteåtgärd av större vikt eller ombrottet sken inför samlad trupp eller förövats av flera i samråd. Var riket i krig och förövades brottet under strid ellereljest vid tillfälle då brott mot krigslydnaden, medför särskild fara, dömestill fängelse i högst eller på livstid. 4§ Ombrottet enligt 3 § är grovt skall dömas för g rov t lydnadsbrott tdl fängelse ihögst eller på livstid. Vid bedömande om brottet är grovt skall särskiltbeaktas, om gärningen har begåtts under strid eller i övrigt medfört särskildfara för krigs-Ivdnaden. Avvikereller utebliver krigsman oiovligen från avdelning av krigsmakten vid vilkenhan skall tjänstgöra eller vistas eller, om han skall tjänstgöra annorstädesän vid avdelning av krigsmakten, från tjänstgöringsstället, dömes förundanhållande till disciplinstraff eller fängelse . För undanhållande under hered- En krigsman, som oiovligen avviker eller uteblir fräntjänstgöringsstället, skall dömas för rym, ning till böter eller fängelse ihögst . Årbrottet att anse som grovt skall dömas till fängelse i högst eller pålivstid. Vid bedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktas, omgärningsmannen avvikit under eller i anslutning lill strid eller om gärnings- skapstillstånd eller dä riket är i krig dömes tilldisciplinstraff eller fängelse i högst . Omundanhållande med hänsyn till den tidrymd, under vilken gärningsmannen hållitsig undan eller avsett att hålla sig undan, eller till arten av hanstjänstgöring medfört eller kunnat medföra väsentligt avbräck i utbildningeneller annat avsevärt men för tjänsten, dömes för rymning till disciplinstraffeller fängelse i högst . För rymning under beredskapstillstånd dömes till fängelsei högst . Var riket i krig, dömes till fängelse i högst . 22 kap. 3§ Krigsman som, då riket är i krig, går över tillfienden eller eljest frivilligt överlämnar sig åt denne, dömes föröver löpandet ill fienden till fängelse , lägst fyra och högst , eller pålivstid. Förgriper sig krigsman med våld eller hot om våld åkrigsman i dennes tjänsteutövning eller för att tvinga honom till eller hindrahonom från tjänsteåtgärd eller eljest med anledning av hans tjänst, dömes förvåld eller hot mot krigsman tdl disciplinstraff eller fängelse i högst tvä åreller, om brottet är ringa, till disciplinstraff eller fängelse i högst sexmånader. Är brottet med hänsyn till att det inneburit fara för krigslydnadeneller eljest att anse som grovt, skall dömas till fängelse i högst fyra är. Förövar krigsman, då riket är i krig, bron som sagtsmot förman mannen gått över till fienden eller i övrigt frivilligtöverlämnat sig till denne. Enkrigsman, som med våld eller hot om våld förgriper sig påförman i dennestjänsteutövning eller för att tvinga honom till eller hindra honom från attutföra en tjänsteåtgärd eller någon annan åtgärd med anledning av hans tjänst,skall dömas för våld eller hot mot förman till böter eller fängelse i högst tvåår. Medförman likställs vaktposter eller andra krigsmän som tjänstgör för bevakningeller upprätthållande av ordning. Är brottet att anse som grovt skall dömas till fängelse ihögst sex är. Vid bedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktas, omgärningen har 1985/86: 9 Prop.1985/86:9 Nuvarande lydelse ellermot vaktpost eller annan krigsman som tjänstgör för bevakning ellerupprätthållande av ordning, dömes till fängelse i högst eller, ombrottet är ringa, till disciplinstraff eller fängelse . Skerdet under strid eller eljest vid tillfälle då brott mot krigslydnaden medförsärskild fara, må dömas tdl fängelse på livstid. begåttsunder strid eller i övrigt medfört särskild fara för krigslydnaden. 22 kap.5§ Därest, dä riket är i krig, krigsman under strid eller eljest vid tillfälledå brott mot krigslydnaden medför särskildfara råder krigsmän an giva sig åtfienden eller annorledes i krigsmäns närvaro obehörigen företager något som ärägnat att framkalla trolöshet eller modlöshet, dömes för undergrävande avstridsviljan till fängelse pä , lägst fyra och högst , eller pålivstid. Var faran ringa dömes tdl fängelse i högst . 7§ En krigsman, som under en strid eller en liknande tillfälleråder krigsmän alt ge sig ål fienden eller på annat sätt i krigsmäns närvaro obehörigenföretar något som är ägnat att framkalla trolöshet eller modlöshet, skalldömas för undergrävande av strids v il jan till fängelse i högst ellerpå livstid. Underlåterkrigsman, under beredskapstillstånd eller då riket är i krig, uppsåtligeneller av oaktsamhet att i vad pä honom ankommer sätta försvarsanstalt istridsberedskap, bringa avdelning i stridbart skick, anskaffa förnödenhetereller eljest förbereda krigsföretag, dömes för försum-manäe av krigsförberedel-se till fängelse i högst .