prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Avgiftens storlek är 0,av avgiftsunderiaget sedan år 1978.Den ändrades avgiftsuttaget för vuxenutbildningsavgiften till0,av avgtflsunderlaget. /81 skaU vuxenutbUdningsavgiftenredovisas brutto över statsbudgeten pä samma sätt som folkpensionsavgiften ochbarnomsorgsavgiften. För /80 och lidigare redovisadesvuxenutbildningsavgiften under övriga socialavgifter. Tabell 15.Vuxenutbildningsavgift (milj. Direktaavgifter Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk 1984/85 Utfall 1985/86 Prognos 1986/87 Prognos RRV beräknar inkomsterna på titelnvuxenutbildningsavgift fill . för budgelårel 1985/86 och till970000000 kr. för /87. 1251Övriga socialavgifter, netto Underinkomsttiteln 1251 redovisas de socialavgifter som överför erhållna medel tillsärskilda fonder utanför statsbudgeten. Arbetsmarknadsavgiftenkan sägas vara en sammanslagning av de tidigare gällande avgifterna förarbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadsutbildning. Den nyaarbetsgivaravgiften gäller från den Ijuli 1981. Avgiftens storlek är fr.o.m.den Ijanuari 1985 1,av avgiftsunderlaget och sänktes tiU 1,avavgiftsunderlaget fr.o.m. den Ijuli 1985. Såväl arbetslöshetsfonden somarbetsmarknadsutbildningsfonden upp löstes den Ijuli 1981. Behållningen tillfördes ett konto hos riksgäldskon toret. Inkomsterna från arbetsmarknadsavgUlen överförs löpande till sam ma konto pä . disponerar ifrågava rande konto hos för överföring till arbetsmarknadssty relsen och de aUmänna försäkringskassorna. har dessutom en röriig kredit om 100 milj.kr. hos för att kunna klara tillfäUiga svängningar för berörda konto. Arbetsmarknadsav giften skall användas för att täcka av kostnaderna för följande bidrag: - kontant arbetsmarknadsstöd 43 - grundbidrag ochprogressivbidrag till erkända arbetslöshetskassor Prop. 1985/86: 100 - statsbidrag tiUpermitleringsstödsersättning Bil. - utbildningsbidragtill elever i arbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidragtill deltagare i yrkesinriktad rehabilitering. skall vidvarje överföring frän kontot hos göra motsvarandeutbetalning från anslaget Bidrag lill arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag av de belopp som behövs för att läcka de ovan angivnakoslnaderna. Kontot hos hade vid ingången av budgetåret1985/86 en skuld på 2219 milj. kr. Inkomster av arbetsmarknadsavgiften (milj. 1985/86 1986/87 Direkta avgifter 5118 5 362 myndigheter och affärsverk 702 736 Summa inkomster 5 820 6098 RRV beräknar totalutgifterna förovan angivna bidrag till 8558 milj. kr. för /86 och fill 8993milj.kr. för /87. 1985/86 1986/87 Ingående balans Inkomster Utgifter Utgående balans Netto på inkomsttiteln 258 253 Som framgår av tablån kommerinkomsterna från arbetsgivaravgiften atl täcka av totalutgifterna förarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /86. Fondensöverskott på 258 milj. kr. för /86 resp. 253 milj. kr. /87 kommer inte att överföras fill fonden, då denna alltjämt haren skuld till statsbudgeten. Delpensionsförsäkringen finansieras genom enarbetsgivaravgift, som uppgår till 0,av det avgiftsunderiag som gäller försocialförsäkringsavgifterna till sjukförsäkringen m. m. Avgiften tillförs ensärskild fond. De egna företagarnas delpensionsförsäkring bekostas fr. o. m. år1980 av en egenavgift, vilken motsvarar den arbetsgivaravgift som eriäggs föranställda. Delpensionsfondens utveckling (milj. 1984/85 1985/86 1986/87 Ingående balans -232 364 1412 Inkomster 1621 1873 1936 44 Utgifter 1025 825 780 Utgåendebalans 364 1412 2568 Sänkningen av kompensationsnivånfr. o. m. den Ijanuari 1981 har medfört en förändrad utvecklingslakt avulgUlerna för delpension. Fr. o. m. uppvisar fonden ett äriiglöverskoll, vilket innebar en förstärkning lill statsbudgetens inkomstsida sålänge delpensionsfonden var behäftad med en skuld till statsbudgeten. Fondens överskott för budgetåret1984/85 blev 596 milj. kr. För budgetåren 1985/86 och 1986/87 kommer enkraftig fonduppbyggnad atl äga rum. Övriga arbetsgivaravgifter, somredovisas under titeln övriga socialavgifter, netto, påverkar inlestatsbudgetens saldo ulan omförs i sin helhet till fonder utanförstatsbudgeten. För den intresserade läsaren hänvisas fill RRVs publikafionInkomsUiggaren 1985/86. Sammanfattningsvis redovisasinkomsterna och utgifterna under fiteln 1251 övriga socialavgifter, netto itabell 16. 1985/86: 100 Bil. Övriga socialavgifter, netto (milj. RRV beräknar inkomsterna på fitelnövriga socialavgifter, netto lill . för /86 och fill253000000 kr. för /87. För alt bidra fill finansieringen av skattereforminfördes den aUmänna löneavgiften. Avgiften sattes tiU 2,. På ersättningarsom betalas ut är 1983 utgick en allmänlöneavgift enligt lag om fillfäUig höjning av den allmänna löneavgiften(SFS 1983:58). Fr. o. m. den Ijanuari 1984 är avgiftsuttaget ånyo . Allmän löneavgift (milj. Direktaavgifter 5540 6533 6793 Avgifter från statliga myndigheteroch affärsverk 720 891 938 Egenavgifter 331 326 369 Summa inkomster 6591 7750 8100 RRV beräknar inkomsterna på titeln allmänlöneavgift till 7750000000 Prop. för /86 ochfill . för /87. 1300 Skatt på egendom Underhuvudgmppen 1300 Skatt på egendom redovisas alla skatter på användningenoch/eller ägandet av egendom och förmögenhet. Likaså inkluderas skatt påförbättringar, utvidgningar elc. Här redovisas även skall på gåvoroch skatt på arv. Skatt på avkastningen av förmögenhet och faslighelerredovisas emellertid Skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse. Skogsvärdsavgiftskall med vissa undantag erläggas för jordbmksfastighet, som vidfastighetstaxering åsatts särskilda värden för skogsmark och växande skog. Imaj höjdes avgiften från 3 %o tiU 6 °/oo med verkan fr.o.m den 1 juli1981. Därefter har skogsvårdsavgiften sänkts från 6 till 5 %o fr- o. m. den 1juli 1982. Skogsvårdsavgiften används huvudsakligen för sädana ändamål som ärlUl nytta för skogsbruket. Fr. o. m. den Ijuli 1984 är avgiften 8 "/qq. innebar att avgiftenvid 1985 ärs taxering uppgick fill i genomsnitt 6,5 %o eftersom avgiften var /oo vid taxering. De beräknade och redovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanstäUning (milj. Enligt preliminär debiteringsstatisfik uppgårskogsvårdsavgiflen tUl 373 milj.kr. Enligt RRVsbedömning beräknas den uppgå tUl 420 milj. kr. RRVberäknar inkomsterna på titeln skogsvårdsavgifter tiU . /86 och fill . för /87. Hyreshusavgiflensom gällde var i princip avsedd alt träffa de delar avhyreshusbeståndet som är äldre än . Undantagna är de bostadshus somomfattas av räntesubventionssystemet samt hus som byggts 1957 medstöd av statliga bostadslån. Avgiften uppgick fill 1,av taxeringsvärdet vid1985 års taxering. Enligt det preliminära taxeringsutfallet blevhyreshusavgiftens storlek 951 milj.kr. Intäkterna frånavgiften ingår i den allmänna skalteuppbörden, men omförs fill inkomsttitelnförst när taxering är definitiv, dvs. under /86. En stadig fasfighetsskatt infördes . Isamband med att den Prop. 1985/86: 100 nya skallen infördes skallhyreshusavgiften upphöra. Som inkomsttitel Bil. 1.2 finns den emellertid kvart. o. m. budgelårel 1985/86. Därefter föreslår RRV att inkomsttiteln benämnsfastighetsskatt. Fastighetsskatten skaU träffa hyreshus, kontorshus, småhussamt bostadsbyggnader på lantbruk. Underlaget för skatten skall för småhus varaen tredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter helataxeringsvärdet. Skattesatsen föreslås vara 1,för schablonlaxeradefasligheler och för övriga fasligheter. Fasfighetsskatten skall varaavdragsgill utom för schablonbeskattade fastigheter. Första åren dvs. föreslås skattesatsen utgå med0,resp. för schablontaxerade hus samt 0,resp. för övriga småhusoch hyreshus på lantbruksenhet. beräknar RRV att fastighetsskattenuppgår lill 3 891 milj. kr. varav 833 milj. kr. debiteras fysiska personer. RRV beräknar inkomsterna på titeln hyreshusavgifttill 951 OOOOOO kr. för /86. För /87 förslår RRVatt inkomsttiteln benämns 1312 fastighetsskatt och upptas till . Taxeringentill förmögenhetsskatt anknyter i väsentliga hänseenden tUl inkomsttaxeringen.Förmögenheten fastställs vid beskattningsårets utgång. Fysiskapersoner är skattskyldiga för hela sin förmögenhet om de varil bosatta här iriket vid beskattningsårets utgång. Personer som inte varit bosatta i riket vidbeskattningsårets utgång är skattskyldiga endast för här i riket nedlagdförmögenhet. Reglerna om förmögenhetsbeskattning för i utlandet bosattapersoner gäller inte enbart fysiska personer ulan även utländska juridiskapersoner. är befriade frånförmögenhetsskatt fr. o. m. Skattesatsen är 1,förförmögenheter mellan . Den högsta skattesatsen uppgårfill för förmögenheter överstigande . Den beskattningsbaraförmögenheten beräknas för föräldrar och barn gemensaml, fömtsattatt barnen bor hos föräldrarna. Skallesatserna tiUkom , då skatteuttagethöjdes i alla skikl . Skatteuttaget höjdes tillfäUigt isamband med taxering i alla skikten i skalan.Skaltepliktgränsen sänktes också fillfälligl vid taxering från 400000kr. och skatteuttaget i detla skikt var . Vid 1985 ärstaxering gäller således de tidigare reglerna. Förmögenhetsskatten uppbärs under inkomsttitelnfysiska personers skatt på inkomst, realisafionsvinst och rörelse och omförstill denna titel när taxeringen för senast kända år är klar. För budgetåret1985/86 utgör således inkomsten under fiteln den förmögenhetsskall somdebiterades är 1984. Enligt den preliminära debiteringsstatislik som nuföreligger kommer omföringen till titeln att bli 1 481 milj. kr. budgelårel1985/86. RRV beräknar inkomsterna pä titeln fysiskapersoners förmögenhels- Prop. 1985/86: 100 skatttiU . /86 och tiU 2 018 OOOOOO kr. 1.2 /87. Vissajuridiska personer, dock ej akfiebolag och ekonomiska föreningar, är skyldigaatt betala förmögenhetsskatt. Dödsbon, familjesfiflelser m.fl. beskallas enligtsamma skala som fysiska personer. , föreningar och andrajuridiska personer betalar en proporfioneU skatt på l,5o/oo överstigande etlförmögenhelsvärde om . Förmögenhetsskatten uppbärs under inkomsttitelnjuridiska personers skall på inkomst, realisafionsvinst och rörelse och omförstill denna titel när taxeringen för senast kända år är klar. För budgetåret1985/86 utgör inkomsten på titeln den förmögenhetsskatt som . RRV beräknar inkomsterna på titeln juridiskapersoners förmögenhetsskatt fill . för budgelårel 1985/86 och liU30000000 kr. för /87. Arvsskattskall erläggas av den som genom arv eller testamente förvärvar egendom.Befriade från skyldighet all erlägga arvsskatt är staten och vissa stiftelser.Skatten är progressiv och las ut enligt olika skalor beroende på vem som ärveregendomen. Tre klasser av arv- och gåvolagare finns. Uppbörden av arvsskattombesörjs av länsstyrelsema. De beräknade och redovisade inkomsterna avarvsskatt framgår av följande sammanslällning(milj. kr). Är 1983 höjdes skatteuttaget i två klasser.Ökningen gjordes främst i de högsta skikten och mellanskikten förskattepliktiga belopp. RRVberäknar inkomsterna på titeln arvsskatt fill . för budgetåret1985/86 och lill . för /87. Gåvoskattskall eriäggas av den som genom arv eller testamente eller genom gåva förvärvaregendom. Befriade från skyldighet att erlägga gåvoskatt är staten och vissastiftelser. Dessulom är bl.a. kyrka, landsting, kommuner ochhushållningssällskap befriade frän att eriägga gåvoskatt. Uppbörden avgåvoskatt ombesörjs av länsstyrelserna. De beräknade inkomsterna av gåvoskall under desenaste budgetåren Prop. 1985/86: 100 framgår av följande sammanställning (milj. Statsbudget Influten gåvoskatt ca Gåvoskatten är progressiv och tas ut enligt deregler om förmånstagare som gäller för arvsskatten. Endast två klasser avgåvoskatt finns. Gåvoskatten höjdes är 1983. RRV beräknar inkomstema på titeln gåvoskatt fiU210000000 kr. för /86 och tiU . förbudgeiäret1986/87. Stämpelskattutgår vid förvärv av fast egendom, tomträtter och skepp saml beviljande avinteckningar (SFS 1984:404). Stämpelskatt utgår också enUgl lagen (SFS1984:405) om stämpelskatt på aktier vid bildande av aktiebolag och vid ökningav aktiekapital. Skattesatsen vid inteckning i fasl egendom och tomträtt höjdesfr. o. m. (SFS 1985:616) från 1 tUl av inleckningsbeloppet. Enligt slämpelkungörelsen skall influtnastämpelmedel levereras in till och , som äruppbördsmyndigheter. svarar för uppbörd avstämpelskatt hos myndigheter som är anslutna fill fastighetsdatasystemet. De beräknade och redovisade inkomsterna pä titelnstämpelskall framgår av följande sammanslällning (milj. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 1400,0 1409,2 1729,5 1885,0 2 880,0 Redovisat 1331,2 1620,8 1659,5 1807,9 Stämpelskatten i inskrivningsärenden ärproportionell mot taxeringsvär-de/köpeskiUing resp. inteckningsbelopp(stämpelskattelagen 7-ll§§). Stämpelskatten höjdes senast den Ijuli 1985. har räknai med oförändrade skattesatser. Skattesatsen för inskrivningav lagfart och tomträtt är av taxeringsvärde/köpeskilling ochskattesatsen för inteckning ulgör av inleckningsbeloppet. har beräknat uppbörden på titelnlill 980,0 milj. kr. för /86 och tiU 910,0 milj. kr. bygger prognosen på utfallet och förutsätter dels en fyraprocentig ärlig ökning avunderlagssumman, dels oförändrad skattesats. I prognosen har hänsyn tagitsfill alt aUt fler inskrivningsmyndigheter kommer atl gå över . har beräknat inkomsterna avstämpelskatt budgelårel 1985/86 till 440milj. och till 460 milj. kr. 4 1985/86. Av 1984/uppbörd svarade stämpelskatten påaktier för 236,5 milj. Prop. Detta var en ökning på från /84. Stämpelskatten på aktier höjdes den I juli 1985från till2% av aktiens nominella värde. Höjningen påverkar inkomsternafr.o.m. Stämpelskatt på aktier utgår dels vid bildande avakfiebolag dels vid ökning av aktiekapitalet. Av den influtna skatten svararsistnämnda ärendegrupp uppskattningsvis för . Enligt RSVs bedömninghar emellertid de under senare är frekventa aktieemissionerna numer minskatsåväl liU antal som volym. RSV räknar med etl minskal beskattningsunderlag pådrygt innevarande budgetår. För de tvä nästkommande budgetåren bör enmindre återhämtning kunna förväntas. () harberäknat inkomsterna till 1 120 milj. kr. för /86 och till 1 100milj. för /87. Stämpelskattehöjningen på inteckningar denIjuli 1985 innebar en kraftig ökning av inteckningsbeloppen inskrivningsdagarnainnan höjningen trädde i kraft. I CFDs uppbörd innebar detta att drygt 230milj. mer än normalt uppbars , men till dengamla skattesatsen I %. Detta bedömer CFD påverkar beskattningsunderlaget förinteckningar än andra halvårel 1985. 'RRV ansluter sig lill , och centralnämndensför fastighetsdata beräkningar. Inkomstema på titeln stämpelskatt beräknasfill . för /86 och till . Ensärskild omsättningsskatt på aktier och vissa andra värdepapper infördes den Ijanuari 1984. Skattesatsen är I % på omsättningen. De beräknade och redovisade inkosmterna på titelnunder framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget - 540,0 1000,0 har i skrivelse till RRV den 6november 1985 anfört följande: Skatten på värdepapper infördes den 1 januari 1984.Uppbörden under /85 uppgick fiU 1093,1 milj.kr. Under periodenjuli-september 1985 inflöt 275,8 milj. kr. och 1984 245,3milj. Skallskyldiga för värdepappersskatt är delsfondkommissionärer dels andra som omsätter värdepapper för . Fondkommissionärernas andel av skatteuppbörden kan uppskattastill . RSVräknar med en ärlig ökning av inkomsterna av . RSV beräknar inkomsten av värdepappersskatt /86 tiU 1150milj. För /87 beräknas inkomsten tUl 50 RRV ansluter sig lill riksskatteverketsberäkning. Inkomsterna pä fiteln . 1985/86: 100 skatt på värdepapperberäknas till . för /86 Bil. 1.2 och till 1205OOOOOO kr. för /87. 1400 Skatt på varor och tjänster Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas alla skatter somberäknas på produktion, försäljning, varuhantering, lillhandahällande avtjänster och tillåtelse att använda vissa varor. Försäljningsskatter, skatterpä enskilda produkter och tjänster samt fordonsskatten skall redovisas underdenna mbrik. Dessutom skall överskott som uppstår vid bolag eller liknandesammanslutningar där staten har monopol pä försäljningen av produktionenredovisas under skall på varor och tjänster. Även import- och exportavgifterskall redovisas som en skatt på varor och tjänster. Mervärdeskatt utgår av beskattningsvärdet förde flesta skallepliktiga varor och tjänster. Beskattningsvärdet är lika medvarans värde med tillägg av tull, annan stafiig avgift eller skatt inkl.mervärdeskatt. Skattesatsen 19,motsvaras av 23,av beskattningsvärdetexkl. Skattskyldig är den som inom landeti yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara eller tjänst ellerimporterar mervärdeskattepliktig vara. Mervärdeskatt utgår inte vid export, menskattskyldighet föreligger likväl för exportör i syfte att undanröja enskattebelastning på exporterade varor och tjänster. Länsstyrelse ärbeskattningsmyndighet vid försäljning' eUer annan omsättning inom landet. Vidimport är beskattningsmyndighet. Den som är skattskyldig skaU vararegistrerad hos i resp. län. Den till erlagdamervärdeskatten är avdragsgill vid den skattskyldiges redovisning filllänsstyrelsen. De beräknade och redovisadeinkomsterna på titeln framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 42700,0 43500,0 49100,0 55 100,0 58300,0 Redovisat 40664,8 45423,1 48520,4 59296,2 Till grund för beräkningen avuppbörden av mervärdeskatt ligger bl.a. en bedömning av den privatakonsumtionens utveckling. beräknas värdet av denprivata konsumtionen öka med 9,. har ökningenberäknats till resp. . 1985/86:47 om ändradmervärdeskatt föreslär regeringen bl. a. att gränsen för redovisningsskyldighethöjs frän 10000kr. i skattepliktig omsättning. Ca 74000skattskyldiga skulle därmed inte behöva redovisa mervärdeskatt.Skattebortfallet beräknas lill 30 milj. kr. Förändringen föreslåsträda i kraft den Ijuli 1986. Uppbörden av mervärdeskatt kandelas upp på uppbörd och Prop. 1985/86: 100 iänsstyreisernasuppbörd. Länsstyrelsernas uppbörd av mervärdeskatt be- BiJ. 1.2 står avinbetald skatt, dvs. den uigående skatten som översfiger den ingående. Dessulomredovisar länsstyrelserna återbetald skatt, dvs. den ingående skatten somöverstiger den utgående. TiU grund för beräkningen avtullverkets uppbörd av mervärdeskatt ligger en prognos på importvärdet (se 1471tullmedel). /86 beräknas importvärdet fill . och för1986/87 till . Utifrån de prognoserade importvärdenauppskattas uppbörd fill 48900 milj.kr. resp. 52000 milj.kr. förbudgeiåren 1985/86 och 1986/87. Länsstyrelsernas netlouppbörd avmervärdeskatt beräknas tUl 13200 milj. kr. resp. 13 500 milj. kr. förbudgetåren 1985/86 och 1986/87. RRV beräknar inkomsterna på titelnmervärdeskatt till . för /86 och till 65500000000kr. för /87. Bensinskatt skall erläggas för bensin och andramotorbränslen, som innehåller minst 70 viktprocent bensin, för vissa alkoholer(motoralkoholer) och blandningar av dessa avsedda för molordrifl (SFS1961:372). Inkomstema redovisas av och tuUverket. Bensinskatten är fr.o.m. denljanuari 2:27kr. per liter bensin. per liter.Skillnaden i skattesats beror på atl fr. o. m. överfördesden tidigare energiskatten pä bensin lill denna inkomsttitel. Energiskatten påbensin som uppgick till 0,34kr. per liter, redovisades tidigare på inkomsttiteln1428 energiskalt. De beräknade och redovisadeinkomsterna på titeln framgår av följandesammanstäUning (milj. Budgetär 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 5253,0 6590,0 6480,0 6860,0 12140,0 Redovisal 5286,1 6659,6 6736,7 8524,0 Redovisningsperioden förbensinskatt är kalendermånad. Skatten skall ha kommit in till riksskatteverketsenast den 25: e efter redovisningsperiodens slut. Denna kredittidför bensinskatt gäller fr.o.m.denl . gällde alt skattenskulle ha betalats in tiU senasi den5:e i andra månaden efterredovisningsperiodens slut. TiU följd härav uppstår en engångseffekt, dvs.under innevarande budgetår kommer inkomster för 13 uppbördsmånader att redovisas.Engängseffek-ten uppskattas tiU drygt 1000 milj. kr. 1985/86:61 om skärptaavgasreningskrav för personbilar, m.m. föreslås bl.a. endifferenrtériiigaVbensinskatten sä att skallen på blyfri bensin bUr lägre än påblyad bensin. Skattedifferenfieringen föreslås genomföras i två etapper medbörjan . Då höjs skatten på per Uter som skatten på blyfri bensin Nästa etapp genomförs . Enligt Prop.1985/86:100 nämnda proposUion antas skalledifferentieringen blistalsfinansielll neu- Bil. 1.2 Iral, dvs. ingen förändring i inkomsternaberäknas till följd av skatledUfer-enfieringen. För /87 betyder detta antagande att88% av de lolala bensinleveranserna kommer all utgöras av blyad bensin och 12%av blyfri bensin. RRV beräknar all skattedifferenfieringen blir statsfinansieUlneutral. RRV beräknar leveransema av molorbensin tUl 5,09milj. m' budgelårel 1985/86 och tiU 5,15 milj. m /87. Dessaberäkningar bygger på ett realt oförändrat bensinpris. RRV beräknar inkomstema på fiteln bensinskatt till12600000000 kr. för budgelårel 1985/86 och liU 11700000000kr. förbudgeiäret1986/87. Särskildvärnskatt utgår på vissa varor (SFS 1941:251). Skatten är av priset vidförsäljning tiU detaljhandeln av kemisk-tekniska preparat som puder, nagellack,parfymer, härvatten elc. På choklad- och konfektyrvaror är skatten . Skattesatsen är för panlförpackning per st och för andraförpackningar med en fyllnadsvolym om högsl per st, högst per st saml per st. De särskilda varuskatterna redovisas huvudsakligenav . redovisar skatt pä varor som importeras avannan än den som är registrerad hos riksskalleverkel som importör. De beräknade och redovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanslällning (milj. Budgetår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 715,0 599,0 702,0 822,0 858,0 Redovisat 663,1 685,5 739,7 844,3 RRV beräknar inkomsterna på titeln särskildavaruskatter till . för /86 och till 929000000 kr.för /87. Försäljningsskattpå motorfordon (SFS 1978:69) utgår för personbilar samt vissa bussar ochlastbUar med . per kg tjänslevikt. För vaije fuUl femtiotal kilogramtjänslevikt över utgår ytteriigare skatt med . För motorcyklarutgår skatten med . om tjänstevikten inte överstiger , med I . om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med . om tjänsteviklen är högre än men inte överstiger och i annat fall med . De nuvarande skattesatserna gäUer fr. o. m. den 15 juni 1985då skatten höjdes . Inkomsterna pä titeln redovisas av riksskatteverketoch generaUuUsty-relsen. De beräknade och redovisadeinkomsterna pä fiteln under de senaste Prop. 1985/86:100 budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgetär 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Statsbudget 548,0 549,5 590,0 935,0 1336,0 Redovisat 583,9 642,5 725,4 1019,3 RRV antar att försäljningen av bilarär 1985 uppgår till ca 260000st. Vidare antar RRV att försäljningen kommer attligga kvar pä denna nivå . Den genomsnittliga tjänstevikten persåld bil antas vara , vilket motsvarar en skatt på . Regeringen anger i prop. (1985/86:61)om skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. att en differentiering avförsäljningsskatten på personbilar kommer att ske årsmodeller. Skatten sänks för personbilar med avgasrening och höjs förpersonbilar ulan avgasrening. Skatteomläggningen är avsedd att varaslatsbudgetmässigt neutral. Regeringen avser atl senare framlägga förslag tillriksdagen angående differentierad försäljningsskatt. Försäljningsskatten pä motorcyklarberäknas till 15 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87. Generaltullslyrelsens inkomsterberäknas lill 24 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87. RRV beräknar inkomsterna på titelnförsäljningsskatt pä motorfordon tiU . för /86 ochfill . för /87. Tobaksskall ulgår efter varans vikt (SFS 1961:394). Iföljande sammanslällning redovisas skattebeloppen före och efter höjningen. Cigarrer och cigariller grupp 1 grupp II grupp IV Cigarrettergrupp I grupp II grupp V Röktobak Tuggtobak Snus De beräknade och redovisadeinkomstema på titeln under de senaste Prop. 1985/86:100 budgetåren framgår av följande sammanstäUning (milj.