prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Nämnden anser att beslämmelsen bl, a,innefattar en skyldighel för programföretagen att i programverksamheten verkaför atl rasfördomar och invandrarfienllighet bekämpas. Denna skyldighel innebärockså ell övergripande ansvar för hela programutbudet av det slag utredningenönskar, Mol denna bakgmnd kan radionämnden inte finna all några ytterligarebestämmelser rörande rasism m, m, behöver införas i de kommande nya avtalen. Några remissinstanser instämmer allmänt iutredningens analys av massmediernas opinionsbildande effekter utan atl lauttrycklig ställning lill ovannämnda förslag. i Slockholms länbetonar journalistutbildningens betydelse i sammanhanget - i likhet medSödertälje kommun och Gemensamma arbetsgruppen mol rasism saml menar all manockså borde försöka finna former för en dialog där massmediernas roll för opinionsbildningeni invandrarfrågor blir belyst, Kommunförbundel anser del viktigt alt vissanyckelgrupper i samhället ges fördjupad information och utbildning för all iökad utsträckning kunna bemöta felaktiga påståenden och missvisande informationi massmedierna, Leltiska Cenlralrådel och Letliska Hjälpkommitlén framhållerbl, a, atl minoriteternas representanter i högre grad än bordesläppas fram i medierna. Bilagan Prop, 1985/86:98 Lag mot etnisk diskriminering 1 §Denna lag har till ändamål alt molverka varje form av etnisk diskrimi nering i arbetslivet och på andra områden av samhällslivet. 2 §Med etnisk diskriminering avses i denna lag all en person eller en grupp av personer missgynnas i förhållande till andra eller pä annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt urspmng eUer trosbekännelse. 3 § En ombudsman mot etniskdiskriminering skall verka för all etnisk diskriminering inte förekommer isamhällslivel. Ombudsmannen utses av regeringen, 4 § Ombudsmannen skall genom rådoch på annal liknande sätt medverka till atl den som utsatts för etniskdiskriminering kan la lill vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar medmyndigheter, företag och organisationer saml genom opinionsbildning,information och på annat liknande säll la initiativ till ålgärder mol etniskdiskriminering, 5 §Ombudsmannen skall särskilt molverka att arbelssökande utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgi vare och berörda arbetstagarorganisationer främja etl gott förhållande mellan olika etniska grupper i arbetslivet. 6 §Regeringen utser en nämnd mol etnisk diskriminering som skall beslå av tre ledamöler. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndens uppgifter är all ge ombudsmannen råd iprincipiellt vikliga frågor om tillämpningen av denna lag och att hosregeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som är ägnadeatl molverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 8§, Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 7 §En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig all komma lill sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbetsgi varens förhållande lill arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhet på arbetslivets område. dighelenfår arbetsgivaren inte betungas onödigt. Föreligger särskilda skäl Prop.1985/86:98 är arbetsgivaren inte skyldig alt lämna ul uppgifter. Även i övrigi bör arbetsgivare och andra komma lillöverläggningar och lämna upplysningar lill ombudsmannen, om ombudsmannen begärdet, 8 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efter ombudsmannens uppmaningenligt 7 § försia slyckel, får ombudsmannen förelägga vite. Ombudsmannensbeslut all förelägga vite får överklagas hos diskriminering.Nämndens beslul får inte överklagas. Talanom uldömande av vke förs vid lingsräii av ombudsmannen. Dennalag träder i kraft den , Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs atl 9 kap, 21 § sekrelesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. 9kap, 21 § Sekreiess gäller i ärende hos jämställdhelsombudsmannen ellerjäm-ställdhelsnämnden enligt lagstiftningen om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i arbetslivet för uppgift om enskilds personhga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs, Sekreiess gäUer hos ombudsmannen och nämnden moletnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) mot etnisk diskrimineringför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kanantas atl den enskilde tider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högsl . Dennalag tråder i krafl , Lagenomtryckt 1985:1059, 311 , f.d, justitierådet Sterzel, regeringsrådet , Enligt protokoll vid regeringssammaniräde den 23januari 1986 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådels yttrande över förslag lill 1. lagom etnisk diskriminering, 2, lagom ändring i sekrelesslagen (1980: 100), Förslagen har inför lagrådel föredragits avhovrättsassessorn , Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet- Förslagettill lag mot etnisk diskriminering Lagenshuvudtanke är, som uttalas redan i den inledande presentationen, all enombudsman genom olika ålgärder skall motverka etnisk diskriminering i arbetslivetoch på andra områden av samhällslivet. Den har emeUertid ulformals som en lagmol sådan diskriminering i allmänhet och inleds med en programförklaring,vilken uttrycker statsmakternas bestämda avståndslagande från alla former avdiskriminering som har sin gmnd i någons etniska tillhörighet. Del ärofrånkomligt atl man kan se en viss diskrepans mellan principdeklaralionen ochde åtgärder som sätts in genom lagen. Enligt lagrådets mening är delemellertid inte berättigat atl mera allmänt kritisera remissen från dennasynpunkt. Det rör sig om verkligt svåra frågor som har varit föremål föringående överväganden. Inte minsl remissyttrandena i ärendet visarsvårframkomlighelen hos olika tänkbara handlingsvägar, Lagrådel, som för sindel anser remissens programförklaring förtjäna fullt instämmande i sak, harförståelse för all man i dagens läge har stannat vid de åtgärder som remissenavser. Uppgiften som ombudsman kan givelvis utformas påolika säll liksom den närmare organisationen, behörighetskraven etc, kan bli föremål för delade meningar. Lagrådet har för sin del funnit att den föreslagna kon struktionen kan godtas. Del blir, som också anges i remissen, i viss mån fråga om en försöksverksamhet som får granskas och värderas . Del förefaller naturligt att man på detla säll prövar sig fram på ell vanskligt område, och det framstår som en fördel atl ombudsman nen inte från början ges några åklagariiknande funktioner utan tilldelas en i huvudsak rådgivande och opinionsbildande roll. Uppenbart är all utfallet av verksamhelen kommer all i hög grad bero på personvalet. Med hänsyn till arten av de uppgifter som ges ombudsmannen och till den stora viklen av alt få en i sak verkligt lämpad person anser lagrådet godtagbart, att urvalet inte begränsas genom ett krav på alt ombudsmannen skaU vara lagfaren. Om ombudsmannen inte har sådan bakgrund, måste givetvis 312 tjänstensom handläggare besättas med en kvalificerad jurist. Väsentligt är Prop. också,och under alla förhållanden, atl den föreslagna nämnden får reell Lagrådet godtar således förslaget i sak. Frånlagtekniska synpunkter framstår emellertid vissa jämkningar som erforderiiga.De hänger delvis samman med den förut påpekade spänningen mellan den inledandeparagrafen och de följande. Den kan och bör minskas genom smärre justeringar.Lagrådet föreslår sålunda all 1 och 2 §§ förs samman till en paragraf och alländamålet helt kort anges tiU all molverka etnisk diskriminering. Enförstärkning med orden "varje form av" motverkar sill syfleoch ger förväntningar om närmare lagregler i det följande. Orden "i arbetslivetoch på andra områden av samhällslivet" kan med fördel föras över tillparagrafen om ombudsmannen. Denna bör också förbättras språkligt genom atl manundviker att upprepa orden etnisk diskriminering. Med dessa ändringar, som lagrådel aUlså ser somendasl redaktionella men som sådana nödvändiga, skulle de inledande paragrafemai lagen få följande lydelse: 1 §Denna lag har till ändamål alt molverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses att en person eller en gmpp av personer miss gynnas i förhållande lill andra eller på annal sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på gmnd av ras, hudfärg, nationellt eUer etniskt urspmng eUer trosbekännelse. 2 §Regeringen utser en ombudsman med uppgift att verka för atl etnisk diskriminering inte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhäUslivet," Förslagettill lag om ändring i sekretesslagen Dettaföranleder ingen erinran. De remitterade lagförslagen om ändring i ochskadeståndslagen Lag om ändring i Härigenomföreskrivs all 16 kap, 9 § skall ha följande lydelse. 16kap, 9 §' Näringsidkare som i sin verksam- Ennäringsidkare som i sin verk- hel diskriminerar någon på grund samhet diskriminerar någon på av hans ras, hudfärg, nationella el- grund av hans ras,hudfärg, nalio- ler etniska ursprung eller Irosbe- nella eller etniska ursprung eller kännelse genom atl icke gå honom trosbekännelse genom all inte gå till hända på de villkor nåringsid- ho.iom till hända på de villkor som karen i sin verksamhei tillämpar i näringsidkaren i sin verksamhei till- förhållande till andra, dömes för lämpar i förhållande tUl andra, skall olaga diskriminering lill dömas för olaga diskrimine- böler eller fängelse i högst sex må- ri ng till bölereller fängelse i högsl nåder. Vad i första siycket sågs om nä- Vadsom sägs i försia slyckel om ringsidkare äger motsvarande en näringsidkare lillämpas också på tillämpning på den som är anstäUd i den som är anställd i näringsverk- näringsverksamhet och annan som samhet eller annars handlar på en handlar på näringsidkares vägnar näringsidkares vägnar saml på den saml på den som är anställd i all- som är anställd i allmän tjänsl, män tiänst, vari han har atl gå aU mänheten lill hända. För olaga diskriminering dömes även anordnare avallmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare lill sådananordnare, om han diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg, nationellaeller etniska urspmng eller trosbekännelse genom att vägra honom tilllräde lillsammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Dennalag träder i krafl den , 'Paragrafen erhöll sin nuvarande beteckning genom 1970: 225, 314 Lag om ändring i skadeståndslagen (1972: 207) Härigenom föreskrivs att 1 kap, 3 §skadeståndslagen (1972:207)' skall ha följande lydelse. I kap Bestämmelserna i denna lag om skyldighet attersätta personskada tillämpas också i fråga om lidande som någon tillfogarannan genom brott mol den personliga friheten, genom annat ofredande som innefallarbrott, genom brytande av post- eller telehemlighel, intrång i förvar ellerolovlig avlyssning eller genom ärekränkning eller dylik brottslig gärning. Bestämmelserna i denna lag om skyldighel altersätta personskada lillämpas också i fråga om lidande som någon tillfogarannan genom brott mol den personliga friheten, genom annat ofredande som innefattarbrott, genom brytande av post- eller telehemlighel, inlrång i förvar, olovligavlyssning eller olaga diskriminering eller genom ärekränkning eller dylikbrottslig gärning. Denna lag träderi kraft den , 'Lagen omtryckt 1975:404, Närvarande:juslkierådel Knulsson, f,d, justitierådel Sterzel, regeringsrådet , Enligt protokoll vid regeringssammaniräde den 23januari 1986 har regeringen pä hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådels yttrande över förslag lill 1, lag om ändring i , 2, lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn , Förslagen föranlederföljande yttrande av lagrådel: Förslagettill lag om ändring i Deförslagna lagändringarna föranleder inte någon erinran från lagrådels sida. Utredningen har i en särskild skrivelse föreslagitall bestämmelsen om olaga diskriminering skall göras tillämplig inte bara påden som är anställd i allmän Ijänsl utan också på den som innehar ell allmäntuppdrag, Detla förslag har mottagits positivt av alla remissinstanser utom två;del har bl, a, uttryckligen tillstyrkts av Svenska kommunförbundel. Departementschefenhar emellertid inte följt förslagel. Delta slällningslagande synes mindre välförenligt med det bestämda avståndstagande från alla former av diskrimineringpå etnisk grund som har kommit lill ullryck såväl i denna lagrådsremiss som iremissen med förslag till lag mol etnisk diskriminering. Frågan har visserligenbegränsad praktisk betydelse. Förtroendevalda torde nämligen endasl sällan gåenskilda lill banda på ell sätt som är jämförligt med vad som sker inäringsverksamhet, vilket är en fömtsättning för atl straffbestämmelsen motolaga diskriminering skall vara tillämplig Gfr prop, 1970:87 s, 130), Medhänsyn lill sakens principiella intresse vill dock lagrådel framhållaföljande. Som skäl för sill slällningslagande hardepartementschefen anfört alt den principiella utgångspunkten måsle vara att ledamölerna av politiska organ fattar sina beslut under politiskt, inte straffrättsligt ansvar! Den omständigheten atl innehavaren av ell politiskt uppdrag handlar under politiskt ansvar ulgör emellertid inte något skäl för all han skall undgå straffrättsligt ansvar för handlingar som han i denna egenskap företar mol enskilda. Såsom påpekas i remissen är också beslämmelserna i 20 kap, 1 § om straff för oriklig myndighetsutövning tillämpliga även på förtroendevalda. Som ett ytterligare motiv för alt inte nu företa någon lagändring har departementschefen hänvisat lill en kommande ulredning 316 om åtgärder för all stärkarespekten för rättsordningens begränsningar av Prop. 1985/86:98 kommunernasprincipiella självbestämmanderätt. Inte heller detta synes lagrådel innebäranågol avgörande argument för all avslå från atl utvidga tillämpningsområdet fören straffbestämmelse, vilken gäller handlande av anställda i allmän tjänsl, såall den kommer all omfatta motsvarande gärningar när de begås av den sominnehar etl allmänt uppdrag, Mol den angivna bakgmnden anser lagrådel alt delfinns skäl all ytterligare överväga frågan om en sådan komplettering avlagtexten som utredningen har föreslagit. Förslagettill lag om ändring i skadeståndslagen Förslagetlämnas ulan erinran. Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammaniräde 7 1 Inledning ...................................................... ... 8 2 Allmänna utgångspunkter ................................ .. 12 2.1 Statistisk översikt ..................................... 12 2.2 Utvecklingen avinvandrarpolitiken ................ 13 3 Riktlinjer förinvandrarpolitiken ............................ 18 4 Genomförandet avinvandrarpolitiken ................... 22 4.1 Ansvaretför ålgärder för invandrare ............. 22 4.1.1 De statliga myndigheterna .................... .. 22 4.1.2 Kommuner och landsting ........................ .. 25 4.2 Information ochopinionsbildning .................... 27 4.3 Arbetsmarknadsfrågor ................................ 30 4.4 Sociala frågor .......................................... .. 39 4.5 Bostadsfrågor ............................................ 47 4.6 Frågan om språkregislrering ......................... 50 5 mol etnisk diskriminering ............. .. 52 5.1 Inledning ................................................. .. 52 5.2 AUmän moiivering ........................................ .. 52 5.2.1 Allmänna utgångspunkter ..................... 52 5.2.2 Ombudsmannens verksamhetsområdeoch diskrimineringsbegreppel 62 5.2.3 Ombudsmannens uppgifter ocharbetsmetoder 65 5.2.4 Nämnden och dess uppgtfler m, m............ .. 74 5.2.5 Organisation och kostnader .................... .. 76 5.2.6 Sekretess ......................................... 78 5.3 Upprättade lagförslag ................................ 79 5.4 Specialmotivering ...................................... 79 5.4.1 Förslagel lill lag mot etniskdiskriminering . 5.4.2 Förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980: 100) 84 6 Statsbidraglill invandrarnas organisationer m, m..... 85 6.1 Invandrarorganisalionernasroll ..................... .. 85 6.2 Statsbidrag lill den centralaverksamheten vid invandrarnas riksorganisationer ................................................................ 88 6.3 Bidrag till avgränsadeprojekt ...................... 94 8 Forskningsfrågor ............................................. 97 9 Internationella frågor ..................................... 100 9.1 Allmänt ................................................... 100 9.2 Konvenlionsfrågor......................................... 100 9.3 Nordiskt samarbete .................................... 101 10 Hemställan ................................................... 102 11 Anslagsfrågor för budgetåret1986/87 .............. 102 1 Inledning ....................................................... . 104 2 Tidningar och tidskrifter .................................. . 104 3 Föredragandens överväganden ........................... 106 ''° 4 Hemställan ................................................... . 109 1 Inledning ....................................................... 110 2 Allmän moiivering ........................................... 111 2.1.1 Allmänt ............................................... . 111 2.1.2 Det straffbara områdel(diskriminering i allmän tiänst) , 114 2.1.3 Del straffbara områdel(diskriminering i "aUmänl uppdrag") 116 2.1.4 Straffskalan.......................................... 118 2.2 Ändring i skadeståndslagen ......................... . 119 2.3 Ikraftträdande ............................................ . 121 3 Upprättade lagförslag ...................................... 121 4 Specialmolivering ........................................... . 121 4.1 Förslagel lill lag om ändring ibrottsbalken ....... 121 4.2 Förslagel till lagom ändringiskadeståndslagen (1972:207) , 122 5 Hemställan...................................................... . 122 Bilaga 1 Sammanfattning av invandrarpolitiskakommitténs slut betänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspo- Htiken .............................................. 123 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden överinvandrarpoli tiska kommitténs belänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoriletspolitiken ......................... 139 Bilaga 3 Sammanfattning avdiskrimineringsulredningen delbe tänkande (SOU 1983:18) Lag mol etnisk diskriminering i arbetslivet ......................................... 151 Bilaga4 Författningsförslag från diskrimineringsutredningen ang, diskrimineringi arbetslivet .................... 155 Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden överdiskrimine ringsutredningens delbetänkande (SOU 1983:18) Lag mol etnisk diskriminering i arbelsUvel ...... 159 Bilaga 6 Departementspromemorian (Ds A 1985:6) Enombuds man mot etnisk diskriminering ............... 190 Bilaga 7 Sammanställning av remissyttranden överdeparte mentspromemorian (Ds A 1985:6) En ombudsman mol etnisk diskriminering ............................ 240 Bilaga 8 Sammanfattning avdiskrimineringsulredningens delbe tänkande (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering 265 Bilaga8a Lagförslagen i Ds A 1984:7 .............. 268 Bilaga 9 Skrivelse fråndiskrimineringsutredningen an gående räckvidden av beslämmelse om straff för olaga diskriminering (BrB 16 kap 9 §) 270 Bilaga 10 Sammanfattning avdiskrimineringsutredningens slutbe tänkande (SOU 1984:55) I rätl riktning .... 272 Bilaga 11 Remissammanställning överdiskrimineringsulredning ens delbetänkande (Ds A 1984:7) Om olaga diskrimine ring och utredningens skrivelse till arbelsmarknadsde partemenlel ....... 283 Bilaga 12 Sammanställning av remissyttranden överdiskrimine ringsutredningens slutbetänkande (SOU 1984:55) I rätt riktning ............................................ 294 319 Bilaga 13 Lagrådsremissens lagförslag lill lag mot etnisk diskrimi- Prop.1985/86:98 Bilaga 14 Lagrådels yttrande över förslag lilllag mol etnisk diskri minering m,m......................................... 312 Bilaga 15 Deremitterade lagförslagen om ändring i Bilaga 16 Lagrådelsyttrande över förslag till lag om ändring i brottsbalkenoch skadeståndslagen ........ 316 Tryckeri, 1986 320