prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Samtliga länder hargenomfört nationella kartläggningar. Den svenska rapporten är en uppföljningav diskrimineringsulred-ninges arbete vad gäller utlänningars rättsligaställning. Den nordiska rapporten behandlasvid Nordiska rådels session , Del är enUgl min mening angelägel all del nordiskasamarbetet vad gäller invandrar- och migrationsfrågor fördjupas på grundval avdet arbete som har påböljats . 10 Hemställan Prop. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår dels att 1, anta de av lagrådet granskadelagförslagen med vidtagna änd ringar, 2, godkänna deriktlinjer för invandrarpolitiken som jag har förordat (avsnitt 3) 3, godkänna degrunder för organisalionsstöd till invandrarnas riksorganisationers centralaverksamhei saml bidrag lill avgränsade projekt som jag har förordat (avsnitt 6) 4, godkännaILO-konvenlionen (nr 143) om migrerande arbetstagare även såviti avser del II 5, bemyndigaregeringen att inrätta en tiänst som ombudsman mot etnisk diskriminering medbeteckningen p. Vidare hemställer jag atlregeringen bereder tillfälle all la del av vad jag i övrigi haranfört om invandrarpolitiken. 11 Anslagsfrågor för /87 1984/85 Utgift 8 333 605 1985/86 Anslag 8584000 1986/87 Förslag 11590000 I prop, 1985/86:100 (bil 12 s, 161)har regeringen föreslagit all, i avvaktan på särskild proposition iämnet, lill Älgärder för invandrare för /87 beräkna ettreservationsanslag av . Jag anhåller nu all få la upp denna fråga. Som jag har anfört bör ettnytt stöd lill invandrarorganisalionernas centrala verksamhet tillskapas genomsammanslagning av de resurser som invandrarverket förfogar överför bidrag till invandrar-och minoritetsorganisationers verksamhei ochmerparten av det särskilda stödet till tidningar på andra språk än svenska somutgår via åttonde huvudtitelns anslag G 10, Stöd lill tidningar på andra språkån svenska samt viss del av del anslag som invandrarverket disponerar förbidrag till avgränsade projekt m, m. Jag beräknar de samlade resurserna förstöd till invandrarorganisalionernas centrala verksamhet lill . Med hänvisning till vad jagtidigare har anfört om bidrag till avgränsade projekt beräknar jag , för detta ändamål. För bidrag lill publika- lionsversamhel inom invandrarförening som inte är riksförbund eller inom andra typer av sammanslutningar bland invandrare beräknar jag 140000 .. Jaghemställer all regeringen föreslår Prop,1985/86:98 all till Ålgärder för invandrare under tiondehuvudtiteln för /87 anvisa ett reservationsanslag av 11 590000kr, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1986/87Förslag . Frånanslaget skall betalas kostnaderna för ombudsmannen mol etnisk diskrimineringmed kansli och diskriminering. Det sammanlagda medelsbehovetberäknar jag lill . Av detta belopp utgör , kostnader förombudsmannen mol etnisk diskriminering med kansli, varav . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringm.m. under tionde huvudtiteln för /87 anvisa ell förslagsanslagav , Utdragur protokoU vid regeringssammaniräde , Anmälan till proposition om invandrarpolitiken 1 Inledning StatsrådetGradin har i sin allmänna inledning redovisat de övergripandeställningstaganden som ligger lill grund för förslagen om invandrarpolitiken.Motiven för och utformningen av de invandrarpolitiska åtgärderna redovisas iett helhetsperspektiv. Som bakgrund till de förslag som presenteras i detföljande hänvisar jag därför lill inledningen. Huvudtanken i den förevarande propositionen är attstatligt stöd lill invandrarverksamhel i fortsättningen bör inriktas pämedlemsorganisationer och i mindre utsträckning gå tiU specifika verksamheteroch aktiviteter som organisationerna kan bedriva. Stödet lill organisationernaförstärks. Förstärkningen finansieras delvis över de nu befintliga statligabidragen lill organisationernas olika aktiviteter. Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet , 2 Tidningar och tidskrifter Underutbildningsdepartementets huvudtitel finns uppfört ett förslagsanslag för stödtill tidningar på andra språk än svenska (1985/86: VIII G 10,), Stödet infördesår och motiverades med dessa tidningars betydelse för den demokratiskaprocessen i samhället, dvs, samma motiv som ligger till gmnd för slödel lilldagspressen. Syftet med slödel var all skapa bättre fömtsättningar förinformation, debatt och opinionsbildning bland invandrare i , Med denna inriktning utbetalas stödlill sådana tidningar för invandrare som huvudsakligen innehåller material omsvenska förhållanden. Vidare skaU en tidning eller tidskrift för att få stödha sin huvudredaktion i samt ha sin huvudsakliga spridning inomSverige, Dessa krav syftar lill all garantera alt stöd endasl utbetalas lillsådana tidningar som riktar sig lill invandrare i (jfr, prop.1976/77:99 s, 57-60). Slödel är till sin uiformning och allmännainriktning i allt väsentligt uppbyggt på samma sålt som stödet lillfådagarsulgivna dagstidningar vilket utgår ur anslaget Stöd lill dagspressen(1985/86: VIII G 6,), Ulöver ovannämnda särskilda villkor utgörs avvikelsemagenomgående av mer liberala regler vad gäller sådana faktorer som format,upplaga och periodi-citet. Iförordningen (1977:523) om stöd till tidningar påandra språk än svens- Prop. 1985/86:98 ka finns tre slödkategorier upptagna. Stöd lämnas till allmänna nyhetstidningar,dvs,tidningar av dagspresskaraklär som i huvudsak innehåller nyheter och annaninformation saml debatt och som kommer ul med minst 24 nummer per kalenderår. Vidare lämnas stöd lill medlemslidskrifler,dvs.bidrag kan lämnas lill en tidskrift som ges ul av riksorganisation förinvandrare eller för språklig minoritet som medlemsorgan för organisationen ochsom kommer ut med minst fyra nummer per kalenderår. Slutligen kan stöd lämnas i form av behovsprövatbidrag till en tidskrift för invandrare som inte är en allmän nyhetstidningeller en med-lemslidskrift i förordningens bemärkelse. En förutsättning förbidrag är atl tidskriftens intäkter inte bedöms täcka kostnaderna och alltillräckligt stöd för utgivningen inte erhålls eller kan påräknas frän annalhåll. Dessutom får, i mån av behov och tillgång på medel, ett tillägg lillproduk-lionsbidragel ges lill en publikation som utkommer på minsl två andraspråk än svenska. För samtliga slödkategorier gäller i övrigt vissadetaljbesiämmelser som bl, a, berör format och upplageförhållanden. Utöver stödi nu nämnda former kan vidare elableringsslöd lämnas under vissa förutsättningar.Stöd vid ojämlika konkurrensförutsättningar kan också aktualiseras. Slödel lill tidningar på andra språk än svenskauppgår för innevarande budgetär lill totalt . Stödet administreras avstatens invandrarverk. En allmän nyhetstidning på annal språk än svenskakan också få produklionsbidrag inom del statliga presstödet enligt reglerna iförordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar. Ett villkor försådant stöd är alt tidningen uppfyller kraven för bidrag enligt förordningen omstöd lill tidningar på andra språk än svenska och all bidraget inte medför riskför ökad koncentration av tidningsutgivningen inom tidningens språkgrupp. Om en tidning är berättigad till bidrag under bådaslödförordningarna skall del bidrag som lämnas enligt förordningen 1977:523räknas av från produktionsbidraget enligt presslödsförordningen, så alltidningen totalt får det bidragsbelopp som den har rätt lill enligt reglernaför statligt presstöd, Beslul om produktionsbidrag till allmännyhetstidning på annat språk än svenska under dagstidningsförordningen fattasav presstödsnämnden, Sådanl bidrag lämnas som tidigare nämnis under anslagetStöd lill dagspressen, anslagsposten 1, Produklionsbidrag, Vissa tidskrifter på andra språk än svenskaerhåller också kullurtid- skriflsslöd i enUghet med reglerna i förordningen (1977:393) om statligt stöd lill kulturtidskrifter, Detla stöd administreras av statens kulturtåd. Vid fördelning av bidrag till invandrartidskrifter samarbetar med slalens invandrarverk. lämnar företrädesvis bidrag till tidskrifter som inte är knutna till någon organisation eller förening. Invand rarverket å sin sida ger i försia hand stöd lill lidskrifter som stöds av föreningar, 1 detla avseende kan därför de två stödformerna sägas kom plettera varandra, '05 Mitt förslag:Stödet till tidningar på andra språk än svenska avvecklas. Allmännanyhetstidningar på andra språk än svenska ges möjlighel all söka fulllproduktionsbidrag inom slödel lill dagspressen. Utöver de generella reglernagäller vissa särskilda bestämmelser för sådana tidningar. Kommitténs förslag: Det särskilda stödet för ickesvenskspråkiga tidningar bör slopas och del allmänna presstödet i alla sinaformer öppnas för tidningar på andra språk. Handläggningen av stödet böröverföras till presstödsnämnden. Den särskilda möjligheten för allmännanyhetstidningar all få stöd för 14-dagarslidningar bör dock bestå och kravelpå abonnerad upplaga bör sältas till 1 000 exemplar i stället för huvudregelns2000 exemplar. Produktionsbidraget bör höjas vid 5 000 exemplar i stället förvid 10000 exemplar enligt den allmänna regeln. Övergångsbestämmelser börinföras för atl ge 14-dagarslidningar möjligheter all klara upplage- ochprenumeralionsvillkoren. bör invandrarverketadministrera slödel. Även i fråga om medlemstidskrifler bör detsärskilda stödet slopas och tidskrifterna ges stöd genom presslödsnämnden inomramen för slödel lill organisalionslidskrifler. Medlemslidskrifler på andraspråk än svenska bör dock även fortsättningsvis erhålla ett högre exemplarslöd.Stöd bör även kunna lämnas lill tidskrifter som ges ul på invandrarspråk avandra organisationer ån invandrarorganisationer, t. ex, fackföreningar,politiska partier och religiösa samfund, Belräffande gällande särskilda regler om innehåll,spridning m,m, bör inte någol preciserat krav ställas på invandrartidningarnasinnehåll. Kravet atl en tidning bör ha sin huvudsakliga spridning i börformuleras så all högsl av den slödberälligade upplagan får spridasutomlands. Den tillåtna annonsandelen i en medlemslidskrift bör höjas från nugällande till i överensstämmelse med vad som gäller för tidskrifterinom organisalionslidskriflsstödel. Förslagen beräknas kosta 4,35 milj, kr, och börfinansieras genom nedläggning av del särskilda tidningsstödet. Resterande 1milj,kr, bör få disponeras av invandrarverket för stöd lill udda tidskriftersaml för stöd till närradioverksamhel och annan medieverksamhet för invandrare. Remissinstanserna: Av de remissinstanser somuttalat sig om kommitténs förslag i denna del tillstyrker etl flertalförslaget all del allmänna presstödet bör öppnas för invandrartidningar, ,slalens kulturråd, , statens invandrarverk,, . (), . , frikyrkoråd.Svenska fournalistförbundet () saml de invandrarorganisationer som yttratsig i frågan, TCO och SJF anser dock all liden inte är mogen all överförahandläggningen av stödet till presslödsnämnden, Samma instanser tillstyrker -i varierande grad och med delaljskillnader - kommitténs förslag omregellälinader på vissa särskilda punkter. Statskontoret anser att finansiering av sådanamedlemstidningar som Prop. 1985/86:98 inte kan få lidskriflsslöd bör klarasinom del stöd som slår till resp, riksorganisations förfogande,noterar atl kommitténs förslag grundar sig på fortsallajämlikhelsslrävanden. Förslagen är dock inte mer konsekventa än alt kommitténsamtidigt föreslår en rad villkor som på ett positivt sätt särbehandlartidningar och tidskrifter på andra språk, invandrarpoliliskl motiverat stödbör enligt nämnden regleras och administreras i särskild ordning och inteinordnas i ell presstöd som ulformals från presspolitiska utgångspunkter. Skälen för mitt förslag: Stödet till tidningar påandra språk än svenska går till utgivning av tidningar och tidskrifter förinvandrare. Som jag nämnt i det föregående föreslås de statliga åtgärderna ifortsättningen i större utsträckning inriktas på invandraresmedlemsorganisationer och mindre på olika, enskilda verksamheter förinvandrare. Mot denna bakgrund anser jag att del särskildalidningsslödet bör avvecklas. Del bör ankomma på resp, invandrarorganisalionall avgöra hur statsbidraget bör fördelas på olika ändamål inom den lolalaverksamhelen. De bidragsmedel som hitliUs avsett stöd till tidningar på andraspråk än svenska bör i huvudsak användas för finansieringen av den föreslagnanya stödmodellen. Den av mig förordade avvecklingen av det särskildatidningsslödel är således ett led i en nyordning där tonvikten läggs påinvandrares medlemsorganisationer, IPOK: s förslag i sammanhanget utgår fråndelvis andra fömtsättningar. Förslagen syftar till ålgärder inom en avgränsadverksamhet, nämligen utgivning av tidningar och tidskrifter för invandrare.Mot denna bakgrund finner jag del mindre befogal atl närmare behandla kommitténsförslag lill ändrad uiformning av de olika stödordningarna. Vissa skäl talar dock enligt min mening för att etlsärskill stöd även fortsättningsvis bör lämnas till sådana publikationer somhar en mer speciell ställning vad gäller utgivningens karaktär ellerorganisationsanknytning. Som jag nämnt i del föregående kan en allmännyhetstidning på annal språk än svenska få produklionsbidrag inom del allmännadagspresstödel, förutsatt att angivna villkor uppfylls. En tidning somuppfyller press-stödskraven rörande abonnerad upplaga, periodicilel m, m,representerar ell ekonomiskt åtagande som är myckel omfattande i förhållandetill vad som normalt gäller för invandrarorganisalioners tidningsutgivning. En allmän nyhetstidning riktar sig vidare till enstörte krets än andra, organisationsutgivna publikationer. Den har en bredareinriktning och täcker etl stort informationsområde. Den svarar enligtpresstödsförordningens definition för reguljär nyhetsförmedling och/ellerallmän politisk opinionsbildning. Dessa förhållanden belyser den allmännanyhetstidningens särskilda betydelse för den demokratiska processen. Av dessa skäl anserjag att allmänna nyhetstidningarpå andra språk än svenska även i fortsättningen bör kunna få slatiigt stöd. Detsker lämpligen genom atl de ges rätl till fulll produklionsbidrag inomdagspresstödel enligt reglema för detla stöd, Utöver de allmänna reglerna bör dock enligt minmening vissa särskilda Prop. 1985/86:98 viUkor även fortsättningsvis gälla fördessa tidningar. Särskilda regler har tillämpats på allmänna nyhetstidningar påandra språk än svenska sedan lidningsslödet infördes , Motivet för dessaregler är atl garantera all stöd endasl utgår till sådana tidningar som riktarsig lill invandrare i , Reglerna tjänar stödels huvudsyfte, nämligen atlskapa båttre fömtsättningar för information, debatt och opinionsbildning blandinvandrare i , För alt komma i fråga för produklionsbidrag börsåledes tidningens text i huvudsak vara skriven på annat språk än svenska.Tidningen bör vända sig till invandrare och språkliga minoriteter i ,Tidningen bör ha sin huvudredaktion i och minsl av upplagan börvara spridd i , Slutiigen bör tidningen till övervägande del innehållanyheter och annan information saml debatt om förhållanden i , Förslaget att låta allmänna nyhetstidningar påandra språk än svenska söka stöd ur del allmänna presstödet innebär atlansökningar om bidrag från sådana tidningar kommer atl behandlas i sammaordning som ansökningar från svenskspråkiga dagstidningar, Förslagel medförall de statliga stödåtgärderna för aUmänna nyhetstidningar samordnas ochförenklas och innebär därmed en ökad likställighet mellan olika lyper avdagstidningar. Jag föreslår atl stödet liU dagspressen höjs förall lämna utrymme för fulll produktionsbidrag även till aUmänna nyhetstidningarpå andra språk än svenska. Jag beräknar ell medelsbehov för ändamålet påsammanlagt 1,3 milj, kr, för /87, I övrigi vill jag anföra följande, IPOK har bl, a,föreslagit all invandrares medlemslidskrifler bör inordnas i stödet lillorganisalionslidskrifler. Regeringen har i budgetpropositionen 1986 (prop,1985/86:100 bil, 10) föreslagit att detla stöd avvecklas, I anslutning tillförslagel har regeringen förordat atl slödel lill kuUurtidskrifler höjs med 7milj, kr, för att bereda plals även för vissa organisationslidskrifter inomstödet. Som jag nämnt i del föregående får äveninvandrartidskrifter kullurtid-skriflsstöd. En ökad bidragsram lämnar störremöjligheter för statligt bidrag till sådana tidskrifter som kulturrådetbedömer vara i behov av stöd och som uppfyUer angivna slödvillkor, IPOK har också föreslagit atl invandrarverket fårdisponera 1 milj, kr, för stöd till särskilda tidskrifter, som inte kan fåbidrag ur befintliga tidnings- och tidskrU'tsslöd, och till annanmedieverksamhet. Medlen beräknas av IPOK under en post för information tillinvandrare samt till mediestöd. Jag vill i detla sammanhang nämna atl statsrådetGradin i det föregående bl, a, har föreslagit en fortsatt möjlighel lillslatiigt stöd för vissa särskilda former av publikalionsverksamhet förinvandrare. Genom förslaget förstärks fömtsättningarna för en effektivinformation om och bland invandrare. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all 1, godkänna vad jag förordat i fråga omstödet lill tidningar på andra språk än svenska, 2, godkänna de av mig förordadeändringarna i grunderna för stöd till dagspressen, 3, liU Stöd liU dagspressen underåttonde huvudtiteln för /87, ulöver vad som har föreslagils iprop, 1985/86:100 bU, 10, anvisa etl förslagsanslag av . pp- 185/86:98 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13februari 1986 Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition om invandrarpolitiken 1 Inledning Kampen mot diskriminering av invandrare och annan etnisksärbehandling måsle föras på många olika sätt. Ett av dessa är lagstiftning. Statsrådet har tidigareöversiktligt redogjort för hur man med lagstiftningens hjälp skall kunnamolverka diskriminering på etnisk grund. Hon har också nämnt atl jag återkommerliU frågor med anknytning lill brottet olaga diskriminering i 16 kap, 9 §brottsbalken (BrB), Diskrimineringsulredningen(sårskild utredare f, d, generaldirektören ) lämnade pä sommaren1984 över delbelänkandet (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering. Betänkandetinnehåller bl, a, förslag till ändringar i bestämmelse om olagadiskriminering och i skadeståndslagen (1972:207), Betänkandet harremissbehandlats. Utredningens sammanfattning och lagförslag saml ensammanställning av remisssvaren bör fogas lill propositionen som bilagorna 8,8 A och 11. I en skrivelse till arbelsmarknadsdepartemenlel i november 1984föreslog utredningen ytteriigare en ändring i straffbestämmelsen om olagadiskriminering. Även skrivelsen har remissbehandlats. Skrivelsen bör sombilaga 9 fogas tUl propositionen. En sammanställning över remissvaren över skrivelsenfinns intagna i propositionens bilaga 11, Regeringen beslutade den 23 januari1986 all inhämta lagrådets yttrande över förslag lill ändring i brottsbalkenm,m. Förslagen hade upprättats i på grundval avdiskrimineringsutredningens ovan redovisade belänkande och skrivelse. Delagförslag som remitterats tiU lagrådet bör fogas tiU propositionen som bilaga15 . Lagrådel har i sitt yttrande, sombör fogas till propositionen som bUaga 16, inte haft någon erinran mot deföreslagna lagändringarna, I etl avseende har lagrådel emellertid förordat altförslagel kompletteras (se avsnitt 2,1,3), Jag kommer här all la upp de nuberörda lagförslagen. Några andra frågor som berörts av utredningen ibetänkandet har redan behandlats av statsrådet (avsnitt 4; hår avsesfrågor om : s roll och om information lill invandrare och svenskar). Deförslag i betänkandet som i övrigi rör rättsväsendet lar sikte på mindreändringar i rutinerna som inte påkallar någol ställningstagande avslalsmaklerna. Jag skall emellertid i del följande någol beröra även dessafrågor. I fråga om gällande rätl och utredningenskarlläggning av tillämpningen Prop. 1985/86:98 av den lämnar jagöversiktliga uppgifter i del följande, I huvudsak får jag dock hänvisa lillbetänkandet och skrivelsen. Delsamma gäller i fråga om de närmare övervägandensom redovisas där. 2 Allmän motivering 2.1 diskriminering Ibrottsbalken (BrB) finns två bestämmelser som direkt lar sikte på särbehandlingpå etnisk grund. Enligt 16 kap, 8 § BrB skall den som offentligeneller eljest i uttalande eller annat meddelande som sprids bland allmänhetenhotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprungeller trosbekännelse dömas för hels mol folkgrupp . Straffet är fängelse ihögsl eller, om brottet är ringa, böter. Brottet hets mol folkgruppfinns också medtaget i tryckfrihetsförordningens uppräkning aviryckfrihetsbrott (7 kap, 4 § 8), Den aUmänna straffbestämmelsen om hels mol folkgmpptillkom , Den ändrades när infördes och därefter år1971 i samband med all tillträdde FN: s rasdiskrimineringskonvenlion.Sin nuvarande lydelse fick beslämmelsen efler ändringsförslag avdiskrimineringsulredningen (prop, 1981/82:58, JuU 41, rskr 222, KU 24, rskr221, KU 1982/83: 1, rskr 1), I enlighel med önskemål som uttalade i1982 års lagstiftningsärende har frågan om utformningen av straffbestämmelsendärefter på nytt övervägts av yltrandefrihetsulredningen, I sitthuvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten (s, 191) förordarutredningen en viss ändring i beslämmelserna om hels mot folkgrupp. Vidare börnämnas att diskrimineringsulredningen i slutbelänkandet (SOU 1984:55) I rätlriktning har återkommit lill brottsbalksbesläm-melsen rörande hels molfolkgrupp. Utredningen föreslår där ell tillägg lill paragrafen som innebär atlman straffbelägger bildande av eller deltagande i organisationer varsverksamhet främjar eller uppmanar lill förföljelse på etnisk grund. Del är min avsikt atl aktualisera frågan omutformningen av broltsbeskrivningen avseende hels mol folkgrupp i samband medden vidare beredningen av yilrandefrihetsulredningens belänkande. Jag tardärför inte upp den frågan . Den andra beslämmelsen i somstraffbelägger diskriminering på etnisk grund är föreskriften om olagadiskriminering . Straffbestämmelsen, som är intagen i 16 kap, 9 § BrB, lyder: Näringsidkare som i sin verksamhet diskriminerar nägonpå gmnd av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom alt icke gå honom lill hända på de villkor näringsidkaren i sin 111 verksamhettillämpar i förhållande till andra, dömes för olaga diskrimine- Prop.1985/86:98 ring lill böler eller fängelse i högsl . Vad i försia stycket sägs om näringsidkare ägermolsvarande lillämpning på den som är anställd i näringsverksamhet och annansom handlar på näringsidkares vägnar saml på den som är anställd i allmäntiänst, vari han har atl gå allmänheten lill hända. För olaga diskriminering dömes även anordnare avallmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till sådananordnare, om han diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationellaeller etniska ursprung eller trosbekännelse genom alt vägra honom tillträdelill sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Straffbestämmelseninfördes när anslöt sig till rasdiskri-mineringskonvenlionen(prop, 1970:87, ILU 41, rskr 261), anslutning lill denna konvention(texten finns intagen bl, a, i Ds A 1984:7 bilaga 2) föregicks av att ensärskild kommitté undersökte vilka krav på svensk lagstiftning mol rasdiskrimineringsom konventionen ställde. På grundval av kommitténs betänkande (SOU 1968:68)Lagstiftning mot rasdiskriminering beslutades dels, som förut berörts,ändringar i beslämmelserna om hels mol folkgrupp, dels införandet ibrottsbalken av straffbestämmelsen om olaga diskriminering (ursprungligen i 16kap, 8 a §, numera i 16kap, 9§), Diskrimineringsulredningenhar undersökt handläggningen inom rättsväsendet av - i princip - allaanmälningar som under liden harkommit in lill polisen och där registrerats med hels mol folkgrupp eller olagadiskriminering som huvudbroll. Del totala antalet sådana anmälningar var 385,varav 133 gällde olaga diskriminering.