prop · G903160 · 1985-12-31 00:00:00 — Byggnadsvärdet för en vatlenfaUsenhel skall bestämmastill det tekniska nuvärdet av de byggnader som hör lill laxeringsenhelen. Värderingenskall ske enligt 11 kap. 7 och 8 §§. Vid denna beräkning får dock avåteranskaff-ningskoslnaden inte översliga det totala värde som har beräknats enligt2-6 §§. Byggnadsvärdet av regleringsanläggning och kraftstationunder uppförande skall bestämmas enligt 7 kap, 12 §, Markvärdet för en vatlenfaUsenhel är skiUnaden mellan detenligt 2-6 §§ beräknade totala värdel och av äieranskaffningskost-nadenför taxeringsenhetens byggnader. av åleran-skaffningskostnadenöverstiger det totala värdet skall markvärdet vara noll. Har kraftstationen inte lagils i bruk skall markvärdeberäknat enligt försia styckel minskas med en tredjedel. För regleringsanläggningsom inie har lagits i bruk skaU inte någol markvärde bestämmas. " Senaste lydelse 1980: 149, Byggnadsvärdeoch markvärde för val 1enkraftverk med tillhörande andelar i r e g I e r i n g sa n I ä g g n i n g a r Byggnadsvärdet för etl vallen-kraftverk med lillhörandeandelar i regleringsanläggningar skall bestämmas lill del tekniska nuvärdet avkraftverket Värderingen skall ske enligt 11 kap, 7 och 8 §§, Vid dennaberäkning fär dock av åleranskaffningskostnaden inte översliga del lolalavärde som har beräknats enligt 2-4 §§, Byggnadsvärdet för ett vallen-kraftverk under uppförandeskall beslämmas enligt 7 kap, 12 §, Markvärdet för en vallenkrafl-verk med lillhörande andelari regleringsanläggningar skall bestämmas till skillnaden mellan det enligt2-4 §§ beräknade totala värdet och av åleranskaffningskostnaden förtaxeringsenhetens byggnader. Om av åleranskaffningskostnadenöverstiger det totala värdet skall markvärdet vara noU. Har vattenkraftverket inte tagits i bruk skall markvärdeberäknat enligt första slyckel minskas med en tredjedel. 1985/86: 160 Värdet av andelskraft skall beslämmas lill så stor del avkraftstationens mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt till andelskraftskall i regel utgöra särskild taxeringsenhet. Värdet av kraftslalionskall minskas med värdet av förekommande andelskraft. Värdel av andelskraft skall beslämmas till så stor del avkraftverkets mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt til!andelskraft skall i regel utgöra särskild taxeringsenhet. Värdet avkraftverk skall minskas med värdet av förekommande andelskraft. 10 § Ersättningskraft anges i kilowatt laxeringseffekl, Värdel per kilowatt laxeringseffekl skall för den fastighet som lämnar krafl beslämmas med beaktande av de bestämmelser som gäller för leveransens fullgörande. För den mottagande fastigheten skall värdet per kilowatt taxeringseffekt bestämmas utifrån det värde ersättningskraflen har för den mottagande fastigheten. Belastningenav ersältningskrafi skall dragas av från kraftstationens markvärde sä långtmöjligt, i annat fall från dess byggnadsvärde. Förmånen av ersättningskraftskall läggas lill markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. Belastningenav ersältningskrafi skall dragas av från kraftverkets markvärde sä långtmöjligt, i annat fall från dess byggnadsvärde. Förmånen av ersätiningskraftskall läggas till markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. Bygg n a d s v är de och in arkvärde för värmekraft verk Markvärdet för etl värmekraftverk skall bestämmas till 2procent av kraflverkels värde i nybyggl skick enligt 5 §. Byggnadsvärdetför elt värme-kraftverk erhålles genom att resterande av kraflverkelsvärde i nybyggl skick midlipliceras med en nedskrivningsfaklor som beaktar denvärdeminskning som har uppkommit mellan del ur då anläggningen kunde tas i bruk(ny-byggnadsåret) och andra årel före taxeringsåret. Prop, 1985/86: 160 Allmän faslighetsdeklaration skall, om annal inte sägs i 5§. innehålla uppgifter om namn. postadress och personnummer eller, för juridiskperson, organisationsnummer för fastighetens ägare, kommun och församling därfasligheten ligger, faslighetens gatuadress eller på orten bruklig benämningsamt fastighetens officiella beteckning. I den allmänna fastighelsdeklarationen skall vidare lämnasuppgifter om fastighetens areal av olika ägoslag, användning och byggnader,hyror och därmed jämförlig avkastning av fasligheten samt särskilda förmåneroch förpliktelser som hör till fastigheten. I deklarationen skall även i övrigtlämnas uppgifter om sädana förhållanden som behövs för att bestämma devärdefaktorer som taxeringen enligt bl. a, 8-15 kap, skall grunda sig på. Den allmänna faslighelsdeklara- Den allmänna fastighelsdeklara- tionenskall också innehålla upp- tionen skall också innehålla upp- gifter om sädana förhållanden beträffande fastigheten som om fastigheten har olika ägare lill skilda delar av marken och om fastighelen innehas med tomträtt. gifter om sådana förhållanden belräffande fasligheten somom fastigheten har olika ägare till skilda delar av marken och om fastigheteninnehas med tomträtt. Vidare skall uppgift lämnas om den köpeskilling som senasibetalats får fastighelen som närmast föregår det årallmän fastig-helslaxering äger rum. Allmän faslighetsdeklaration,som skall avges utan anmaning, skall vara lämnad årelföre del år då allmän fastighetstaxering äger rum. Allmän faslighetsdeklaration.som skall avges ulan anmaning, skall vara lämnad senasi den / december åretföre det år då allmän fastighetstaxering äger rum. Fastighelsdeklarationen med lillhörande handlingar skalllämnas till länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Länsstyrelse får efler samråd med kommun bestämma atl delinom kommunen skall finnas särskilt insamlingsställe för deklarationer, somskall lämnas till ledning för taxering inom länet. Arbetsgruppenskall senasi året före det år då allmän fastighetstaxering äger rumtill skallechefen överlämna förslag lill riktvärdekarlor för tomtmark ochriktvärdetabeller för småhus. På samma gång skall arbetsgruppen föreslåändringar i de förslag till föreskrifter som avses i 1 § andra styckel. Arbetsgruppenskall året före det år dä allmän fastighetstaxering äger rumlill skattechefen överiämna förslag lill riktvärdekartor för tomtmark och riklvärdelabellerför småhus. På samma gång skall arbetsgruppen föreslå ändringar i de förslag lillföreskrifter som avses i I § andra slyckel. Pågrundval av arbetsgruppernas förslag samt de upplysningar som i övrigi kanvinnas skall skattechefen senast den / augusti året före det år då allmänfastighetstaxering äger rum lill regeringen eller myndighet som regeringen besiämmeravge yttrande över de enligt I § andra stycket lämnade förslagen till föreskrifter. Pägrundval av arbetsgruppernas förslag samt de upplysningar som i övrigt kanvinnas skall skattechefen året före det år dä allmänfastighetstaxering äger rum till regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer avge yttrande över de enligt I § andra styckel lämnade förslagen lillföreskrifter. Senast den10 september årel före del år då allmän fastighetstaxering äger rum skallregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer besluta sådanaföreskrifter som avses i 7 kap, 7 §, Senast den/ oktober året före det år då allmän fastighetstaxering äger rum skallregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer besluta sådanaföreskrifter som avses i 7 kap, 7 §, Den som före laxeringsårel äger hyreshusenhel,som förvärvals sedan föregående allmänna fasligheisiaxering, är efler anmaningav länsstyrelse skyldig att lill ledning inför allmän fastighetstaxeringlämna uppgijl om de hyror som uppburits före laxeringsårel. Den somunder andra årel före taxeringsåret äger industrienhet är efler anmaning från länssiyrdsestryldig all ledning inför allmän fasligheisiaxering lämna uppgifl om dehyror som uppburits före taxeringsåret. Den somunder andra årel före taxeringsåret är innehavare av täktenhel eller annantaxeringsenhet på vilken täklverksamhel pågår eller eljesl är tillåten, ärefter anmaning från länsstyrelse skyldig att till ledning inför allmänfastighetstaxering lämna uppgifl om de priser som före laxeringsåreluppburils för brylvärd fyndigtiel. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Prop. 1985/86: 160 10 § Faslighelstaxeringsnämndens Fastighetstaxeringsnämndens första sammanträde skall äga rum första sammanträde skalläga rum året före laxe- året före ringsåret. Vid sammanträdet skall taxeringsåret. Vid sammanträdel ordföranden lämna noggrann redo- skall ordföranden lämna noggrann görelse för de föreskrifter och an- redogörelse för de föreskrifter och visningar angående taxeringen som anvisningar angående laxeringen berör distriktet. som berör distriktet. 12 § 1 fastighetstaxeringsnämnds beslut skall redovisasdels taxeringsbeslutet enligt punkterna 1-3, dels grunderna för beslutet enligtpunkterna 4-7, nämligen 1. faslighetensindelning i taxeringsenheter, 2. taxeringsenhetensbeskattningsnatur och skattepliktsförhållande, 3. skattepliktigenhets taxeringsvärde och däri ingående delvärde samt värde av varje värderingsenhel, 4. storieken avsådan värdefaktor som särskilt anges i 8-15 kap., 5. storieken avriktvärde, 6. storleken avvärderingshyra enligt 11 kap. 4 §, brultokapitaliserings-faktor enligt 11 kap.6 §, exploateringsfaktor enligt 12 kap. 6 §, brytnings-faktor och värdet perkubikmeter brylvärd fyndighet enligt 12 kap. 8 §, utbyggd effekt, laxeringseffekl,utnyttjandetid, regleringsmöjlighet och belägenhet enligt 15 kap. 3 § och återanskaffningskostnadenligt 11 kap. 7 § och 15 kap. 7 § saml 7. säregetförhållande som har föranlett justering av riktvärde. I beslutet skall också redovisas den fördelning avtaxeringsvärdet som har sketl enligt 5 kap. 8 § tredje slyckel. Värdel av en enskild värderingsenhet anges i fullatusental kronor. Avrundning sker så atl överstigande belopp, som inte uppgårtill fullt tusental kronor, faller bort. Regeringen eller myndighet somregeringen besiämmer får föreskriva om de ytterligare avrundningsregler sombehövs. I fråga om elproduktionsenheter får grunderna för beslulelredovisas i särskild bilaga till nämndens beslut. Lokal skattemyndighet skall undertaxeringsåret lill ägare av fastighet sända underrättelse omfastighetstaxeringsnämndens avgörande enligt 16 §. Vidare skall lokalskattemyndighet senasi sända underrättelse till sökande som begärtfördelning av taxeringsvärdet enligt 15 §, ' Senaste lydelse 1981: 1119, 'Senaste lydelse 1985:820, 17 Prop,1985/86: 160 Underrättelse skall innehålla upplysning om vad som skall iakttas av den som vill överklaga faslighelstaxeringsnämndens beslul om fastighetstaxering samt om innehållet i skiljaktig mening. Underrättelse skall sändaslill ägare som före ulgången av juli månad under taxeringsåret inte erhållit underrättelseenligt 14 §, Ägaren skall under laxeringsårel anmäla atlhan önskar underrättelse om innehållet i beslul om fastighetstaxering. Underrättelse skall vidaresändas lill ägare som före utgången av juli månad under laxeringsårel inte erhållitunderrättelse enligt 14 § och som senasi under laxeringsåret anmällatl han önskar underrättelse om innehållet i beslut om fastighetstaxering. Dennalag träder i krafl efter den dag då lagen enligt uppgift på denutkom frän trycket i och tillämpas första gången vidallmän och särskild fastighetstaxering . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1986 Närvarande; statsministern , ordförande, samlstatsråden . , , , , , ,. Proposition om vissa frågor inför allmän fastighetstaxeringar1988 Den senasie allmänna fastighetstaxeringen ägde rum år1981, Genom beslut av under är 1985 beslutades alt den allmännafastighetstaxeringen delas upp så att olika fastighetslyper blir föremål förallmän fastighetstaxering skilda år (prop, 1984/85:222, SkU 1985/86:2, rskr.2, SFS 1985; 820och 821), Enligt beslutet skall hyreshus-, industri-, exploaterings-ochspecialenheler laxeras . småhusenheter och lantbruksenheter år1992. Därefter skall taxering ske i samma ordningsföljd. Till grund för förslaget låg ett slutbetänkande (SOU1984:37 och 38) Rullande fastighetstaxering m.m.från 1976 års faslighelslaxeringskom-mitté(Fi1976:05)'. Betänkandet har remissbehandlats. Sammanfattningen av ochlagförslagen i betänkandet samt en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttranden har fogats till propositionen 1984/85; 222som bilaga I, 2 resp. 3. Kommittén tillsattes för alt se över reglerna för fastighetslaxeringen.Kommittén fick genom tilläggsdirektiv i uppgifl att bl, a, övervägafrågan om en rullande fastighetstaxering. Kommittén har överlämnat sex delbelänkanden. (SOU 1979:32 och 33) Fastighetstaxering 81. (SOU 1979:81) Fastighetstaxering 81Industribyggnader, (Ds B 1980:4) Förseningsavgift vid allmänfastighetstaxering. (Ds B 1980:5) Villabeskati-ning 85, (Ds B 1980:8)Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, följdändringar m.m.och (Ds B1981:5) Särskild fastighetstaxering. Samtliga utom ett. Ds B 1980:4, har legattill grund för lagstiftning. Jag avser nu atl behandla de frågor där jag anser altändringar bör ske i gällande regelsystem inför den allmännafastighetstaxeringen , Vidare kommer jag att behandla de frågor som tagils upp idet nämnda delbelänkandet (Ds B 1980:4) Förseningsavgift vid allmän fastigheislaxe- ' , ordförande, fastighetsrädelBertil , riksdagsleda möterna , och , skattedirektören , kommunalrådet samt riksdagsledamoten , 19 En sammanställning av remissyttrandena harupprättats och finns Prop. 1985/86: 160 tillgänglig i ärendet (dnr1050/80). 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna synpunkter Det system för allmän fastighetstaxering som riksdagenbeslutade om innebär atl den allmänna fastighetstaxeringen görs i treomgångar under en sexårig omloppslid. Fastighetsbeståndet är indelat i tregrupper som taxeras skilda år. Hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenhelertaxeras , småhusenheter och lantbruksenheter är 1992. Taxeringsker i samma ordningsföljd. Skälen för denna uppdelning varfrämst att förbättra arbetssituationen för bl, a, skallemyndigheterna ochsamtidigt öppna möjligheterna atl bättre än tidigare kunna ha en fast organisalionför fastighetstaxeringen, Elt annat viktigt skäl är att kvaliteten på detförberedelsearbete som skall ske inför en allmän fastighetstaxering kanförbättras genom atl resurserna kan koncentreras på en eller ett fåtal fastighelskalegorierål gången. Det gäller såväl möjligheterna atl la vara på erfarenheterna fräntidigare taxering och därvid förbättra de grundläggande bestämmelserna som atlutbilda taxe-ringsfunklionärer. Resultatet härav blir mer rättvisa och riktigalaxeringar. har tidigare i en skrivelse, rskr. 1981/82; 179,begärt hos regeringen en allmän och förutsättningslös översyn av fastighetslaxeringen.I samband med atl propositionen om en uppdelad allmän fastighetstaxeringbehandlades av skatteutskottet uttalade utskottet. SkU 1985/86; 2, atlutskottet förutsatte att frågorna om vad som borde göras och vilken form denbegärda översynen lämpligen borde ha skulle prövas av regeringen så skyndsamtsom möjligt, efiersom resullatel borde läggas till grund för den kommandefastighetstaxeringen 1988. För atl den av beslutade allmännafastighetstaxeringen skall kunna äga rum och förberedelserna inför denna kunnavidtas mäste reglerna i materiellt avseende beslutas sä snart som möjligt. Jagtar därför nu upp de frågor som jag anser bör ändras i förhållande till vad somgäller . För atl få underiag för etl ställningslagande om vilkafrågor som bör ändras har inom saml inom en projektgrupp hos ,, i samråd med lantmäteriverket pågått elt omfattande översynsarbete avbestämmelserna. Härvid har beaktats de praktiska erfarenheterna av 1981 årsallmänna fastighetstaxering och de synpunkter som framförts frän skilda håll bl,a,frånfastighelslaxeringskom-miltén i dess slutbetänkande och i remissyttranden överdetta. De förslag till ändringar som jag föreslär års allmännafastighetstaxering är emellertid av mindre omfattning. Delta beror på alt debestämmelser som gällde vid allmänna fastighetstaxering i fråga om debyggnadstyper som skall taxeras visat sig i stort sett fungera väl ochge etl rättvist resultat, I fråga om småhus som skall vara föremål för allmänfastighetstaxering vid nästa allmänna fastighelsiaxeringstillfälle, , är situationen en 20 annan.Kritiken mot allmänna fastighetstaxering såvitt den avsåg småhus varbåde omfattande och mångfacetterad. Den har kommit från skilda håll, såsom fränriksdagen, JO och RSV m,fi. Inför taxeringen.av småhus måsle en översyn äga rumav de bestämmelser som dä blir aktuella, 1 denna översyn bör även ingåresultatet av bostadskommitténs (Bo 1982:02) arbete. Kommittén har nyligenavlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1986:4-6) som är föremål förremissbehandling, översynen bör avse såväl de materiella som de formellareglerna. Översynen bör också inriktas pä alt åsladkomma förenklingar i sysiemel.En sådan översyn bör komma i gäng möjligt. Min avsikt är att låtaföreträdare för riksdagspartierna fortlöpande följa och lämna synpunkter påarbetet, Fasiighetstaxeringskommitlénhar i sitt slutbetänkande bl, a, lämnat förslag om införande av en s, k,rullande fastighetstaxering. En sådan bygger enligt förslagel på tre parallellaförfaranden - avstämning, omtaxering och omräkning - och skulle innebära atttaxeringsvärdena bättre än skulle följa den aktuella marknadsnivän.Kommitténs förslag innebär vidare omfattande ändringar i bl, a, laxeringsförfarandeioch taxeringsorganisationen. Således skall taxeringsarbetet överföras fråntaxeringsnämnderna till de lokala skattemyndigheterna. Jag är inte förnärvarande beredd att ta ställning till dessa och fiera andra frågor som kommitténbehandlat. De kräver ytterligare överväganden innan ställning kan las till dem,1 dessa överväganden ingår bl, a, resultatet av bostadskommilléns arbete. 1985/86: 160 2.2 Vad som skall taxeras vid resp. allmänfastighetstaxering Mitt förslag: Exploateringsmark skall inte som förnärvarande indelas i särskilda exploaleringsenheier ulan ingå i småhus-, hyreshus-ellerindustrienhel beroende på vilken byggnadstyp exploateringsmarken är avseddför. Exploateringsmark fär inte ingå i taxeringsenhet som ärbebyggd. Växthusoch djurstall skall indelas som ekonomibyggnad och hänföras lill lanlbruksenheläven om de inte har något samband med jordbruk eller skogsbruk. Emellertidskall sädan lantbruksenhet lill skillnad mot övriga lantbruksenheter habeskattningsnaturen annan fastighet. Skälen förmitt förslag: Den allmänna fastighetstaxeringen, som tidigare skulle äga rumvart femte är, varvid samtliga fastighetslyper taxerades , har enligtriksdagens beslut delats upp sä att olika fastighetstyper blir föremål förallmän fastighetstaxering skilda är (prop. 1984/85; 222. SkU 1985/86:2. rskr,2, SFS 1985:820 och 821). Således skall hyreshus-, industri-, exploaterings-och specialenheter laxeras , småhusenheter och lantbruksenheterär 1992, Därefter sker taxering i samma ordningsföljd. Undermellanliggande år då en fasligheisiyp inte är föremål för allmänfastighetstaxering skall liksom tidigare särskild Prop, 1985/86: 160 fastighetstaxeringäga rum av den faslighelstypen. År1988 skall således exploateringsenheter vara föremål för fastighetstaxering.Exploateringsenhet beslår av exploaleringsmark, som utgörs av obebyggd mark somingår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan och som lill någon del äravsedd atl användas för byggnadsändamål. Om marken skall indelas som tomtmark ellerom del är uppenbari att exploatering inte kommer att genomföras eller kommer atlavsevärl fördröjas skall marken emellertid inte klassificeras somexploateringsmark. Värderingen av exploateringsmark tillgår på så sätl atl deriktvärden som fastställts för tomtmark för den byggnadstyp som marken äravsedd för multipliceras med en exploateringsfaktor, Detla innebär allexploateringsmark som är avsedd för småhusbebyggelse skall taxeras medvärdena för tomtmark för småhus som grund. Emellertid skall tomtmark försmåhus taxeras försl , varför några värden för tomtmark för småhussåledes inte finns tillgängliga vid taxering. Del skulle innebära eltmycket omfattande merarbete atl års taxering la fram behövligavärden för tomtmark för småhus. Jag föreslår därför att exploateringsmark inteindelas i särskilda exploateringsenheter ulan inordnas under småhus-, hyreshus-eller industrienhel beroende på vilken typ av bebyggelse exploaleringsmarkenär avsedd för. Genom en sådan ändring kommer exploateringsmark försmåhusbebyggelse att laxeras , således som riktvärden förtomtmark för småhus finns tillgängliga. Jag föreslår ingen ändring av reglernaför värdering av exploaleringsmark, Förslagel innebär all exploateringsenhetupphör som särskilt slag av taxeringsenhet. Vad jag nu föreslagit föranlederändringar i I kap. 7§ och 4 kap, 5 § fastighetstaxeringslagen (1979; 1152). Genomförslagel kommer exploaleringsmark alt kunna ingå i taxeringsenhet som vidinkomstbeskattningen är föremål för schablonbeskattning. Detta innebär alt ensmåhusenhet med småhus och tomtmark skulle kunna tillföras exploateringsmark tilletl belydande värde. Agaren skulle härigenom komma att vidinkomstbeskattningen t, ex, som inläkt fä ta upp en mycket högre schablonintäktän lidigare. Delta är inte rimligt- Jag föreslår därför atl exploaleringsmarkinte får ingå i taxeringsenhet som är bebyggd. Vad jag nu föreslagit föranlederen ändring i 4 kap, 6§ FTL, Förslaget föranleder även en följdändring av leknisknatur i 5 kap, 7 § FTL, Växthusoch djurstall som inte hade någol samband med jordbruk indelades vid 1981 årsallmänna fastighetstaxering som övrig byggnad och marken som tomtmark tillsådan byggnad. Egendomen taxerades som industrienhel. Växthus och djurstall medanknytning till jordbruk indelades däremot som ekonomibyggnad och ingick i enlantbruksenhet. Vid värderingen av växthus och djurstall ulan samband medjordbruk utgick man vid fastställande av byggnadsvärdet från riktvärdet förekonomibyggnad. Marken värderades med riktvärdet för industrimark som grund. Enligtnuvarande regler skall industrienheter taxeras och lant bruksenheter , Vid taxering föreligger således inte riktvär den för ekonomibyggnad, Atl la fram sådana skulle medföra etl belydande merarbete. Vidare skulle genom all växthus och djurstall med samband 22 med jordbruk skall taxerasår 1992 komma alt gälla skilda värdenivåer mellan byggnader med och utansamband med jordbruk. Detta är enligt min mening otillfredsställande. Jagföreslår därför atl lill byggnadstypen ekonomibyggnader även hänförs växthusoch djurstall ulan samband med jordbruk. Härigenom kommer alla växthus ochdjurstall att taxeras och ingå i lantbruksenhet. Enligt nuvarandebestämmelser skall lantbruksenhet alllid ha beskattningsnaturenjordbruksfastighet. Växthus och djurstall utan samband med jordbruk ingick vidföregående taxering i industrienhet, vilken alltid har beskattningsnaturenannan fastighet. Jag anser alt växthus och djurstall som inte har något sambandmed jordbruk även i fortsättningen skall ha beskattningsnaturen annan faslighel.Vad jag nu nämnt föranleder ändringar i 2 kap, 2 §, 4 kap, 11 § och 11 kap, I §FTL, Prop, 1985/86: 160 Mitt förslag:Byggnad som ingär i överförings- eller distributionsnätet för vatten saml värmecentraloch anläggning för förvaring av radioaktivt avfall skall, till skillnad mol förnärvarande, hänföras lill specialbyggnad och därmed undantas från skatteplikt. Skälenför mitt förslag: Vid fastighetstaxering skall byggnader och mark indelas ibyggnadstyper resp. ägoslag. Byggnader indelas i småhus, hyreshus,ekonomibyggnad, industribyggnad, specialbyggnad och övrig byggnad. Somspecialbyggnad, och därmed undantagen från skalleplikt, indelas byggnader somhar etl så allmännyttigt ändamål att de anses skola vara skattefria. Hit hör t.ex,försvarsbyggnad, vårdbyggnad, skolbyggnad och allmän byggnad, Åven distributionsbyggnadhör hit. Som sädan byggnad indelas byggnad som ingår i överförings- ellerdistributionsnätet för gas, värme eller elektricitet. Däremol ingår intemotsvarande byggnad för överföring eller distribution av vatten. Jag anser attäven sådan byggnad bör klassificeras som specialbyggnad och undantas fränskatteplikt.