prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Skälen för mitt förslag: En arbetsgivare som gjortskatteavdrag för kvarskatt är skyldig att redovisa och betalaskatten i klump tillsammans med avdragen preliminär A-skatt ocharbetsgivaravgifter. Detta sker med hjälp av uppbördsdeklarationen vilkenfungerar som både deklarationsblankett och inbetalningskort. Förutom uppbördsdeklarationenskall arbetsgivaren vid vae kvarskatteuppbörd lämna en följesedel angåendekvarskatten med specifikation för varie arbetstagare. Specifikationen avkvarskatten används scm underlag vid krediteringen av skatten på de olikaarbetstagarna i skattedatabasen. Mednuvarande redovisningssystem gör ett stort antal arbetsgivare kvittningar ochsammanblandningar mellan kvarskatt, preliminär skatt och arbetsgivaravgifter.Detta beror till stor del på att redovisningen och betalningen sker med en ochsamma handling, uppbördsdeklarationen. Med hänsyn härtill är det som RSVföreslagit lämpligt att bryta ut redovisningen av kvarskatten frånuppbördsdeklarationen och i stället låta arbetsgivaren redovisa skattenseparat. För en sådan ordning talar också den omständigheten att kvarskattenskall uppbäras vid endast ett uppbördstillfalle medan uppbördsdeklarationenskall användas varie uppbördsmånad. Det är under sådana förhållanden onödigtatt ta i anspråk utrymme för redovisning av kvarskatt på deklarationsblanketten. Jag anseratt man genom att låta arbetsgivarna redovisa innehållen kvarskatt i ensärskild uppbördsdeklaration för sådan skatt och betala denna till ett särskiltpostgirokonto hos kan uppnå väsentliga fördelar. Antaletsammanblandningar bör minska avsevärt och avstämningsarbetet blir enklare. Länsstyrelsensi förslag att den särskilda uppbördsdeklarationen skall upptadet kvarskattebelopp som betalas in i stället för innehållet belopp är inteanpassat till den situationen att arbetsgivaren betalar ett lägre belopp än sominnehållits. Visserligen är en arbetsgivare skyldig att betala in allinnehållen kvarskatt men i praktiken är det inte sällan så att arbetsgivarenförmår betala endast en del av innehållen kvarskatt. Med hänsyn härtill börden av föreslagna ordningen inte införas. Mina förslag omredovisning och inbetalning av kvarskatten föranleder ändring i 54 § 1 mom.uppbördslagen. 1985/86: 150 Bil. Mittförslag: De nya bestämmelserna om uppbörd av kvarskatt skall tillämpas förstagången i fråga om kvarskatt på gmnd av taxering, dvs. kvarskatt somskall betalas . RSV:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser godtar förslaget. i länunderstryker att det är angeläget att den föreslagna ordningen tillämpas redanfr. o. m. . Skälenför mitt förslag: Mitt förslag om en ändrad kvarskatteuppbörd syftar till attförenkla arbetsuppgifterna för i första hand men även förarbetsgivarna. Därigenom skapas utrymme för arbete medårsuppgifterna. Med hänsyn härtill bör de nya reglerna tillämpas så snart sommöjligt eller närmare bestämt första gången i fråga om den kvarskatt som skalluppbäras . 8 Energiskatt på elektrisk kraft Mitt förslag: Densärskilda bestämmelsen om att energiskatt på elektrisk kraft som förbrukas iindustriell verksamhet skall utgå efter en högre skattesats för de första 40000kilowattimmarna av förbmk-ningen slopas. Skälenför mitt förslag: Enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt skall skatt påelektrisk kraft utgå med eller, i vissa i lagenangivna kommuner, med . Dessa skattesatser gäller ävenförbmkningen av elektrisk kraft vid industriell tillverkning upp till 40000kilowattimmar . Skatten på den överskjutande förbrukningen utgår med 5öre . Differentieringenav skattesatsen för förbrukningen vid industriell tillverkning innebär attindustriföretagen för varie arbetsställe får betala . i vissakommuner) mer i skatt än de skulle få betala om skattesatsen perkilowattimme tillämpades på hela förbrukningen. Detskulle innebära en förenkling både för dem som är skattskyldiga tillenergiskatt för elektrisk kraft och för RSV om differentieringen för industriföretagenslopades. Jag föreslår därför att skattesatsen skallgälla för hela förbrukningen av elektrisk kraft vid industriell tillverkning. Ändringenbör träda i kraft . Förslagetinnebär att statsverkets intäkter av energiskatt minskar med omkring 10 milj.kr. Mittförslag: Vägtrafikskatt skall betalas med vanligt inbetalningskort, i ställetför som vanligen genom postförskott. Skälenför mitt förslag: Vägtrafikskatt utgår enligt vägtrafikskattelagen (1973:601).VSL, i form av fordonsskatt och kilometerskatt. Fordonsskatt utgår förpersonbilar, motorcyklar, lastbilar, bussar, traktorer, motorredskap ochsläpvagnar, om fordonen är registrerade och inte avställda. Det totala antaletfordonsskattepliktiga fordon är ca 4,2 miljoner och skatteintäkterna förinnevarande budgetår beräknas till ca 3080 milj. kr. Kilometerskatt utgårhuvudsakligen för brännoljedrivna personbilar, lastbilar och bussar samt förtyngre släpvagnar till sådana fordon. Det totala antaletkilometerskattepliktiga fordon är ca 270000, och skatteintäkterna för innevarandebudgetår beräknas till ca 2000 milj. kr. Fordonsskattenbetalas vanligen i förskott . Om årsskatten överstiger I 500 kr.betalas dock fordonsskatten för skatteperioder , 12 § första stycketVSL. Kilometerskatt betalas i efterhand för skatteperiod, 18 § tredje stycketVSL. Pågrund av bl. a. det stora antalet fordon blir antalet debiteringar mycketstort. Fordonsskattedebiteringarna är fler än fem miljoner , och antaletdebiteringar av kilometerskatt uppgår till mer än 800000 . Detstora antalet debiteringar innebär givetvis att det är viktigt att mtinerna fördebitering och inbetalning av vägtrafikskatt är rationella. I huvudsak fåranses att det nuvarande förfarandet motsvarar de krav som bör kunna ställas.Till skillnad mot vad som är vanligt för andra skatter sker dock inbetalning avvägtrafikskatt vanligen genom en postförskottsm-tin. Dettapostförskottsförfarande är dyrbart och medför även vissa nackdelar förfordonsägarna. Om även vägtrafikskatl kunde betalas på vanligt sätt medinbetalningskort skulle stora vinster kunna göras. De närmare reglerna ompostförskottsförfarandet finns intagna i vägtrafikskatteförordningen(1973:776). Reglerna innebär i huvudsak att skattekvitto på den skatt somskall betalas sänds till den skattskyldige under postförskott.Postförskottsförsändelsen skall sedan lösas inom viss angiven tid. Samtidigtmed skattekvittot erhålls kontrollmärke enligt bilregisterkungörelsen (1972:599), under fömtsättning att samtliga krav för erhållande av kontrollmärketuppfyllts. Fråga om utfärdande av kontrollmärket prövas avtrafiksäkerhetsverket i samband med att fordonsskatt påförs ett fordon. Även om reglernafömtsätter att vägtrafikskatt skall betalas genom lösande avpostförskottsförsändelse medges att den som har postgiro eller personkontogirerar skattebeloppet. I dessa fall sänds, sedan gireringen bokförts,skattekvittot och kontrollmärket ut i lösbrev. Detta förfarande är numeramycket vanligt. Postförskottsrutinernahar i huvudsak motiverats av kopplingen till utfärdande av skattekvitto ochkontrollmärke. Skattekvittot fyller dock numera knappast någon egentligfunktion. Exempelvis slopades kravet på att skattekvittoskall medföras vid färd . Det särskilda skatte- Prop. 1985/86: 150kvittot bör kunna ersättas med vanligt postkvitto, på samma sätt som vid Bil. 1inbetalning av andra skatter. Enligt min mening bör också kontrollmärket kunnasändas ut per brev till fordonsägarna sedan skatten betalats med vanligtinbetalningskort. Den nackdel som finns med detta är att det dröjer några dagarfrån det att skatten betalats till dess att kontrollmärket erhålls. Betalasskatten för ett fordon någon av i uppbördsmånaden, kan därförgiltigt kontrollmärke komma att saknas . Jag bedömer dock attdetta inte behöver få några betydande nackdelar ur kontrollsynpunkt. Redan nuförekommer detta för övrigt i det fall då skattebeloppen gireras. Betalningsmtinernaför vägtrafikskatt bör således ändras så att trafiksäkerhetsverket sänder utinbetalningskort till fordonsägarna på skatten. Sedan betalning skett sändseventuellt kontrollmärke ut per brev. Det särskilda skattekvittot bör slopasoch 10 § VSL upphävas. Inbetalning av skatten bör kunna göras kostnadsfritt avfordonsägarna. En särskild bestämmelse om detta bör införas i VSL som en nyparagraf, 29 a §. Där bör också införas en regel om när skatten skall ansesvara betald. Regeln bör lämpligen utformas i enlighet med vad som gäller förinbetalning av mervärdeskatt enligt 44 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt,dvs. så att skatten skall anses betald den dag då inbetalningskort ellerförsändelse som innehåller gireringshandling inkommit till postanstalt. Ändringarnabör träda i kraft den . Förmyndigheternas del innebär slopandet av postförskotten i huvudsak attpostmtinerna förbilligas. Totalt uppgår vinsterna till ca 20 milj. kr. 10 Kontrolluppgift för vissa ersättningar Riksdagenhar beslutat om ändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd m. m.(prop. 1984/85:184, SfU 25, rskr 327). Beslutet innebär att de studiesocialamyndigheterna skall ha ansvar för bl. a. utbetalningen. Riksdagenhar vidare beslutat att det studiesociala stödet i samband med grundläggandesvenskundervisning för invandrare - timersättning - skall motsvara denUmersättning som utgår vid gmndutbildning för vuxna samt att ävenadministrationen skall vara densamma (prop. 1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr77). Tillföljd härav bör ändringar göras i 37 § I mom. taxeringslagen (1956:623).Uppgiftsskyldig för ifrågavarande ersättningar blir vuxenutbildningsnämnd. Ändringarnabör gälla fr. o. m. II Upprättade lagförslag Prop. Bil.1 I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 3. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 4. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 5. lagom ändring i tullagen(1973:670), 6. lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 7. lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 8. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 9. lag om ändring i lagen(1979:609) om allmän investeringsfond, 10. lag om ändring i lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, 11. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto, 12. lag om ändring i lagen(1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, 13. lag om ändring i lagen(1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto, 14. lag om upphävande av vissafondförfattningar m. m., 15. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 16. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), 17. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623). Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.7. Pågrund av förslagens enkla beskaffenhet anser jag att lagrådets hörande skullesakna betydelse. Dessutom är de vid 1 och 2 angivna förslagen, med undantag avförslagen angående räntor i 19 § kommunalskattelagen och 69 § 2 mom.uppbördslagen, så brådskande att den fördröjning av dessa förslags behandlingsom lagrådsgranskningen skulle medföra, skulle vara till avsevärt men. Tryckeri, 1986 75 Statsbudgetenoch särskilda frågor 7, ''''''' '' 1 Statsbudgeten budgetåren 1985/86 och 1986/87 I; 1 Beräkningsförutsättningar, m. m. Viden beräkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. (RRV:s) beräkningar grundas på antagandet att lönesumman mellan åren 1984 och 1985ökade . antas lönesumman öka med 7,. Förår 1987 har RRV schablonmässigt räknat med en lönesummeökning på 4,. RRVräknar med en ökning av utgifterna i löpande priser för privat konsumtion meddrygt samt med ca 4,, Antagandenapåverkar även RRV: s beräkning av statsutgifterna för /86. Pågrundval av de träffade avtalen mellan parterna på arbetsmarknadenräknar jag med att lönesumman ökar mer än vad RRV räknatmed, dvs. har inom inte gjorts någraprognoser för utvecklingen av lönesumma och priser. Jag utgår därförkalkylmässigt från de av RRV använda antagandena, IRRV:s beräkningar avseende budgetåren 1985/86 (statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1986/87 (statsbudgetens inkomster) har verket tagU hänsyn tillbeslut som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Jag har för egen del beaktat även deriksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt förslag frånregeringen som lagts fram . I några fall har jag även beaktatförslag som lagts fram efter , vilket jag angivit i vaqe enskiltfall. Det får ankomma på finansutskott att göra justeringar försådana förändringar som ej kunnat beaktas. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende budgetåret1985/86 RRV:ssenaste beräkning av budgetutfallet /86 utgörs av verkets budgetprognosnr 5 från . Beräkningar av inkomsterna för /86har gjorts av RRV i verkets reviderade inkomstberäkning (bilaga 1.4). IRRV:s reviderade inkomstberäkning har verket för /86 beräknatinkomsterna till 275638 milj. kr. RRVhar i sina beräkningar antagit att volymen av den privata tionen ökar . I enlighet med vad jag anfört i det 77 I 1985/86. föregåendeberäknas volymökningen 1986 nu till 2,. Detta medför att jag räknar uppstatsinkomsterna på inkomsttiteln med 100 milj. kr. Jag räknar upp inkomsterna på inkomsttiteln av försåld egendom med 425 milj. kr. till följd av försäljningen avstatens aktier i . Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetensinkomster /86 1 000-tal kr. Prop.1985/86:150 Bil. 3312Övriga inkomster av försåld egendom + 100000 -t-425000 -(-525000 RRV: s beräkningar föranleder i övrigt inte någon erinranfrån min sida. Sammantaget medför mina justeringar av RRV:s beräkningar /86 en beräknad ökning av inkomsterna med 525 milj. kr. till276 163 milj. kr. I statsbudgeten anvisades 323 389 milj. kr. Därutöver harRRV beaktat beslut och förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt 4254milj. RRV beräknar därmed utgiftsanslagen exkl. statsskuldräntor till249243 milj. kr. och merbelastningen på förslagsanslag exkl. statsskuldräntortill 9 128 milj. kr. Sammantaget innebär detta att RRV beräknar utgiftsanslagenexkl. statsskuldräntor till 258371 milj. kr. Beräknad merbelastning på förslags- Andrad disposition av rörliga Finansfullmaktenför /86 har under budgetåret utnyttjats med 360 milj.kr. Jag räknar inte med någon ytterligare kassa- mässig belastning av finansfullmaktsutnyttjandet förinnevarande budget- Prop. 1985/86: 150 RRV har beräknat utgifterna för statsskuldräntorna till67800 milj. kr. för /86. Enligt uppgifter under hand frånriksgäldskontoret beräknas utgifterna för statsskuldräntorna komma att bli 1900milj. lägre än vad RRV bedömt. Sedan budgetpropositionen har därmed statsskuldräntornaminskat med 5600 milj. kr. Minskningen är störst för valutaförluster ochräntor på utländska lån till följd av en kombination av sänkt dollarkurs ochsänkta utlandsräntor. Räntor på inhemska lån beräknas också minska främstberoende på sänkt ränta för den kortfristiga upplåningen. Detta innebär attutgifterna för statsskuldräntor för /86 nu av riksgäldskontoretberäknas till 65900 milj. kr. enligt vad som framgår av tabell 3. -1,5 -1,6 -2,5 Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lånValutaförluster Summa 715 -56 659 Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarna underinnevarande budgetår att minska med 727 milj. kr. för att uppgå till 24062milj. vid ingången av /87. Jag räknar här med eUanslagsutnyttjande som överstiger RRV: s beräkning med 600 milj. kr. Dessahänför sig till ökat utnyttjande av betalningsbalansstödet samt ökade anslagsförbrukningarvad avser krediter till utvecklingsländer. Jag räknar således med attanslagsbehållningarna kommer att minska med I 327 milj. kr. för att uppgå till23462 milj. kr. vid ingången av /87. Utvecklingen av anslagsbehållningarnamellan budgetåren 1984/85 och 1985/86 framgår av tabell 3. Redovisningenkoncentreras till de huvudtitlar där anslagsbehållningarna spelar en särskiltstor roll. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1984/85-1985/86 KommunikationsdepartementetArbetsmarknadsdepartementet Industridepartementet Övriga huvudtitlar Enligt RRV kommer utnyttjandet av röriiga krediter attminska med 81 milj. kr. Jag har inget att erinra mot denna bedömning. Eftersomhänsyn har tagits till samtliga tilläggsbudgetar räknar RRV inte Prop.1985/86: 150 med några ytterligare utgifter under posten tillkommande utgiftsbehov. Jag har inget att invända mot denna beräkning. 1 övrigt har jag inga invändningar mot RRV: s beräkning.Sammantaget beräknar jag sålunda utgifterna /86 till 325 877milj. kr., vilket framgår av tabell 2. Jag återkommer till statsbudgetens saldo för budgetåret1985/86 under avsnitt 1.4 i det följande. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter /87 RRV beräknar statsbudgetens totala inkomster /87 till 288776 milj. kr. I bilaga 1.4 återfinns ensammanfattning av RRV:s skrivelse till regeringen av . RRV hartagit hänsyn till beslut eller förslag från regeringen före . Idet reviderade förslaget till statsbudget för nästa budgetår ingår vissaförslag som påverkar statsbudgetens inkomster. Jag redogör i det följandeförde justeringar av RRV: s beräkningar som jag finner nödvändiga. RRV har som beräkningsfömtsättning antagit att lönesummansutveckling kommer att uppgå till . I enlighet med vad jagtidigare anfört om löneutvecklingen mm. beräknar jag nu att lönesummanökar med 7,. Med anledning av detta räknar jag upp inkomsttiteln på inkomst, realisationsvinst och rörelse med 2 165 milj. kr. Jag reviderar upp beräkningen av inkomsttiteln som en följd av de nya antagandena om lönesummans utvecklingunder med 1200 milj. kr. Vidare reviderar jag, efter samråd med chefen försocialdepartementet, ner nettoinkomsterna på inkomsttiteln med 251 milj. kr.med anledning av det träffade avtalet om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Totalt för inkomsttiteln reviderar jag således uppinkomsterna med totalt 949 milj. kr. i förhållande till RRV:s beräkning. RRV har antagit att den privata konsumtionen (volym)kommer att öka . Med anledning av vad jag anfört tidigareräknar jag att den privata konsumtionen ökar med 2,. Jag räknar därför uppverkets beräkning av inkomsterna på inkomsttiteln med 300 milj.kr. Med anledning av det förslag som lagts fram om en höjningav skatten på vissa resor räknar jag upp inkomsterna på inkomsttiteln 100 milj. kr. Jag reviderar upp inkomsttiteln avförsåld egendom med 212,5 milj. kr. till följd av försäljningen av statensaktier i . RRV:s beräkningar i övrigt föranleder inte någon erinranfrån min eller andra berörda statsråds sida. Totalt innebär de av oss förordade avvikel- 80 serna från verkets beräkningar en uppräkning avinkomsterna för budget- Prop. 1985/86: 150 /87 med 3726,5 milj.kr. Jag beräknar sålunda statsbudgetens Bil. 1 inkomster för budgetåret1986/87 till 292503 milj. kr. Ändringarna i förhållande till RRV:s beräkningframgår av tabell 5. Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetensinkomster /87 1 000-tal kr. ning (rev. 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, 3312 Övriga inkomster av försåld egendom -1- 212 500 I årets budgetproposition upptogs de totala utgifterna /87 till 335 575 milj. kr. Av detta belopp svarade minskadeanslagsbehållningar, ökad disposifion av rörliga krediter och beräknatfillkommande utgiftsbehov, netto för 3000 milj. kr. Utgiftsanslagen uppgicksålunda till 332575 milj. kr. kr för /87. Sedanriksdagen förelades budgetpropositionen har fram till dels ettantal propositioner innebärande anslagsförändringar förelagts , delsriksdagen beslutat om ett antal anslag som föreslogs i budgetpropositionen. Omriksdagen bifaller förslagen i propositionerna ökar utgiftsanslagen med ca 860milj. Beloppet inkluderar även de anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen som beslutats av men inte deminskade utgifterna för statsskuldräntor som jag strax återkommer till. I samband med min beräkning av anslagskonsekvenserna harjag låtit upprätta en specifikation över föreslagna och i förekommande fallbeslutade anslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande tillbudgetpropositionen. Denna specifikation (bil. 1.6) täcker i princip periodent. o. m. mars månad 1985. AnslagetRäntor på statsskulden m. m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1986/87 med ett till 71000 milj. kr. Belastningen på dettaanslag är beroende av den ackumulerade statsskulden under det budgetår förvilket anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet och avbokföringsmässiga valutaförluster på gmnd av ändrade växelkurser vid omsättningeller återbetalning av utlandslån. En förnyad beräkning av (skrivelse till regeringen) ger vid handen att utgifterna förräntor på statsskulden torde bli ca 3 000 milj. kr. lägre än vad som togs upp ibudgetpropositionen. och räntorpå utländska lån minskar med sammanlagt 1 200 milj. kr. som följd av sänktdollarkurs, sänkta utlandsräntor och fördelaktigare villkor vid upptagandet avnya lån som ersättning för de som förtidsinlöses. De inhemska räntorna beräknasbli 1 800 milj. kr. lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen.Skillnaden kan främst hänföras till att räntorna på statsskuldväxlar sjunkitmed mellan beräkningstillfällena. Förslag tillInkomst- och utgiftsstat för anslaget Räntor på statsskulden m.m. framgår avbilaga 1.5. Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på statsbudgetenför /87 med 68000 milj. kr. Prop.1985/86: 150 Bil. 1986/87 1986/87 Räntor påinhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valutaförluster -1,8 -0,8 -0,4 -3,0 Sammantaget innebär detta att jag beräknar utgiftsanslagenför /87 till 330435 milj. kr. Det jag nu anfört om utgifternakan sammanfattas enligt följande. Utgiftsanslagenligt budgetproposition exkl. siatsskuldräntor Anslagsökningarenligt specifikation i bilaga 1.6, exkl. statsskuldräntor -t- 860 -3000 I syfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av dentotala belastningen på statsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, påstatsbudgetens utgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar,ändrad disposition av rörliga krediter och Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto. 1 budgetpropositionen beräknades förbmkningen avanslagsbehållningarna komma att uppgå till 1500 milj.kr. netto, budgetåret1986/87. De propositioner innebärande anslagsförändringar som därefterförelagts motiverar ingen ändring av den beräkning som gjordes ibudgetpropositionen. Jag räknar således även nu med en minskning avanslagsbehållningarna med 1500 milj. kr. under /87. Budgetutfallet påverkas även av förändringar i utnyttjandetav rörliga krediter hos . Sådana krediter har enligtriksdagens beslut ställts till förfogande för vissa affärsverk, myndigheteroch bolag. Med hänsyn till en viss erfarenhetsmässig ökning av utnyttjandet avrörlig kredit i övrigt räknar jag schablonmässigt, liksom ibudgetpropositionen. meden ökning av utnyttjandet av rörliga krediter mellan budgetåren 1985/86 och1986/87 med 500 milj. kr. Isyfte att förslaget till statsbudget så långt som möjligt skall visa den totalabudgetbelastningen förs på budgetens utgiftssida upp posten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av denna post görs enuppskattning av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förts upp påannat ställe i budgeten. I budgetpropositioneningick i denna post budgeteffekterna till följd av särpropositioner som senareunder skulle komma att föreläggas . Då dessa förslag numeraföreligger har medel i stället beräknats under berörda anslag ochinkomsttitlar. I min beräkning har jag emellertid ej justerat berörda anslagoch inkomsttitlar för förslagen i denna proposition. Effekterna av förslagenhar därför beräknats under posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov netto. Detfår ankomma på finansutskott att fördela effekterna av dessaförslag på resp. anslag och inkomsttitlar. Motbakgrund av vad jag nu anfört har jag beräknat posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto till 5000 milj. kr. för /87.