prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — a.arbetsintensiv anläggningsverksamhet, uppbyggnad av underhåll förvattenförsörjning i distrikten och byggande av bostäder och arbetslokaler samtsärskilda program för glesbygdsbefolkning. Programmetför vattenförsörjning har som mål atl förse landels byar med rent vatten. och har landets 17 storbyar och 235 av tolalt 354 övriga byar försetts med valtenanläggningar. 1984 beräk nades av landets befolkning ha säkrad tillgång fill vatten. nadslaklen är f.n.omkring20 byar . Programmet omfattar även Prop. 1985/86: 100 delprojekt somavser bl. a. vatlenlagsliftning, kontroll av vattenkvalitet, en Bil. 5hygienkampanj saml utnyttjande av kol för elproduktion och solenergi för atlpumpa upp . Stödetlill småindustri syfiar främsl lill all utveckla producerande småföretag.Programmel innehåller bl. a. kunskapsöverföring genom studiebesök i ochsamarbete med svenska utvecklingsfonder och företag. I en utvärdering somgenomfördes konstateras att ca 915 arbetstillfällen skapats i27 självbärande företag. Personalbiståndetomfattar ca 40 kontraktsanställda, varav hälften inom vallenprogrammet. Stödetinnehåller vidare medel för lönepåslag för di-rektanslälld personal (omkring 25personer, varav ca hälften svenskar), och ulbildning för nalionalisering avtjänster, som innehas av utländska experter. Enkonsullfond har inrättats som ger möjligheter lill konsultinsatser även inomandra områden än biståndets koncentralionseklorer. Syftet med fonden är bl. a.all på ell enkeh och flexibelt sätt ställa expertis till förfogandeför utredningar, utvärderingar, invesleringsförsludier m. m. stödjer strävan atl importerafrån andra länder än . Av det svenska siödet på vattenområdet är ellbelopp om 10 milj. kr. bundet lill upphandling i . Utanförlandramen har stöd getts av SAREC till forskningssamarbete. har vidaregett stöd lill enskilda organisationer, flyktingar samt till försök med nyteknik på energiområdet. Katastrofbistånd med anledning av den svåra torkan,har utgått åren 19821984 till ett sammanlagt belopp av 37,6 milj.kr. 1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1984) (1984) 110dollar (1984) (1984/85) Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 , tredje folkrikaste stat, genomgårf.n. en svår försörjningskris. För sin överlevnad har var femte etiopier varilhänvisad lill inlernationell hjälp. Den svåra torka som under de senasle årenhar drabbat är ett av de främsta skälen till det rådande nödlägel. Befolkningstillväxten har tvingat fram ellöverutnyttjande av all brukbar jord. Ekologiska följdverkningar har varit engradvis sjunkande avkastning i förening med en tilllagande jordförstöring.Omfattande jordbmksarealer har fåll tagas ur bmk. Naturmiljön ochbefolkningens livsförutsättningar har även påverkals av pågåendeavskogning, bl. a. inom de svårast torkdrabbade områdena. Regeringen har sökt lösa dessa problem, för landetsmest överbefolkade och samiidigt hårdast kalastrofdrabbade nordliga delar,genom all förflytta de svälldrabbade till odlingsbara områden i sydvästraEtiopien. Den har även finansierat ett rehabiliteringsprogram för torkansoffer. En rad olika ekonomiska åtslramningsålgärder har genomförts. Internationell katastrofhjälp har lämnals främsltill de torkdrabbade, nordliga provinserna och har även nått mottagare iområden där inbördeskrig pågår. Det har hillills inle varil möjligt atl finnaen fredlig lösning av den väpnade konflikten i landet. Jordbruket ulgör en hörnsten i landels ekonomi. Detsvarar normall för hälften av BNP, för av exporten samt för avsysselsättningen. Utvecklingssamarbetetmed regleras av elt tvåårigt avtal för budgetåren 1984/85 och 1985/86.Det omfattar 215 milj.kr., varav 115 milj.kr. avser /86. Förjordbmkets återhämtning efter den svåra torkan är landel hänvisat lill internationelltbistånd. De största biståndsgivarna är Väridsbanksgmppen, EG, ochSverige. Sedan det svenska biståndet inleddes i millen av 1950-lalel har totaltI 090 milj. kr. utbetalats t. o. m. /85. I syfte all söka förebygga framlida katastrofer harSverige och enats om en ökad satsning på markvård och skogsbmk isamarbetet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1985/86: 100 Bil. av reservationen har uppkommit som följd av försenade svenska leveranserlill undervisningsprogrammet samt etl försenat uppförande av en skola inomhälsovårdsprogrammet. Delregionala slödel för integrerad landsbygdsutveckling, ARDU, omfattar bl. a.utsäde för de torkdrabbade områdena. Slödel omfattar även personalbistånd,jordbmksministeriels regionala program saml en kartinsals. Föratt minska jorderosion och avskogning har ell nyll kortsiktigt katastrofförebyggandeprogram inletls. Det omfattar delar av det lidigare skogsprogrammel.Förberedelser för ett mer omfattande och långsiktigt program har redan inletts. Större delen avlandsbygdens primärskolor har uppförts med stöd av svensk delfinansiering. Ettutvidgat samarbele inriktat på bl. a. lärarutbildning och utveckling avläromedel har inletts. Inköp av skolbokspapper och läromedel, som leder tillupphandling i , ingår. Vattenprogrammeli den torkdrabbade har mot bakgrund av den rådande torkanföriängls lill 1988. Genom dess verksamhet har människor bosatta i regionenfått tillgång till dricksvatten. Bil 5 Slödel är koncentrerat lill utbildning avhälsovårdspersonal samt personalbistånd. En skola för hälsoassislenler byggs iHarar. Rehabiliteringenav barnmatsfabriken har slutförts och fabrikens kapacitet har höjts med80 % fill barnmat . Personal- och konsullfonden utnyttjas somstöd för ulbildning och personalutveckling. Kataslrofhjälpsinsatser har lill endel finansierats med landramsmedei. SARECbedriver eU omfattande forskningssamarbete med den . Under /85 utbetalades tolalt 2,2 milj.kr. Stödet är inriktat på miljö-, hälso- och botanisk forskning. För insatser genom enskilda organisationerutbetalades budgelårel 1984/85 3 milj. kr. Rädda barnen genomför en omfaUandemödra- och bar-navårdsinsats. bedriver volonlärverksamhetinriktad på lantbmk, undervisning, sjukvård och hälsa. EU kvinnoprojekt förvattenförsörjning i Dodota, vilkel syfiar lill att låta befolkningen fåtillgång lill dricksvatten på gångavstånd, genomförs f. n. Den ämnesinriktade verksamheten omfattade 1984/85lolall 4,8 milj.kr. Stöd lill en försöksanläggning för produklion avbyggnadsmaterial lill lägre kostnader utgör huvudkomponenten härav. De sammanlagda utbetalningarna från kataslrofanslaget under /85 uppgick lill 85 milj. kr. Specialenhelen för katastrofhjälp inomberedskapsslyrkan för FN-tjänst har fortsaU och delvis utvidgat sin pågåendeinsats för effektivare distribution av förnödenheter fill drabbade områden.Elt särskilt slöd för en ökad produklion av utsäde har givits fill ARDU-projeklel.Utsädet avselt för nyodling ställs till kalastrofdrabbade bönders förfogande.Anslaget har även utnyttjats för leverans av insatsvaror för vatten- ochmarkvård. En omfattande svensk veteleverans saml vissa mindre katastrofinsatserhar finansierals över landramen till en kostnad av drygl 12 milj. kr. För hjälpinsatser genom enskilda organisationer harunder /85 beslut fattats om 15 insatser till elt sammanlaglvärde av drygt 60 milj. kr. De slörsta bidragen har gåu till Röda korset. Räddabarnen och olika kyrkliga organisationer. Det lotala katastrofbiståndet, som också innefaUarbidrag till Internationella röda kors-kommittén och röda i inom ramen för ett flerstalsprogram, uppgick lillnärmare 100 milj.kr. under budgelårel 1984/85. Prop.1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) 0, 9 milj. (1984/85) Ekonomiskoch social utveckling Prop. harGuinea-Bissaus BNP ökat, frånsett en tillfällig Uppgången är ell resultat av de åtgärder som vidtagits för att lösa denekonomiska krisen i landet och av goda väderleksförhållanden. Alltsedan självständigheten har Bissauhaft underskoll i betalningsbalansen. harufiandsskulden vuxit med i genomsnitt och uppgick vid slutet av1984 till 214 milj. US dollar, molsvarande av BNP. Den lolala exportenunder uppgick lill 17,4 milj. US dollar. Klyftan mellan inhemskproduklion och konsumfion har finansierals av bistånd och krediter. Landet harerhållit elt omfattande bistånd men kapilalimporlen har i ökande grad beståttav krediter. Inställda betalningar av räntor och amorteringar på utlandsskuldenföranledde en kraftig minskning av flödet av krediter ull landet, vilketresulterade i en akut finansieringskris . I syfte att kommatillrätta med obalansen har regeringen i vidtagit en radålgärder. Elt program för ekonomisk-politisk stabiliseringantogs och är på väg alt genomföras under överinseende av IMFoch . Valutan devalverades kraftigt och devalverasdärefter fortlöpande. Producentpriserna på jordbmksprodukter och fisk harhöjts, likaså konsumentpriser och löner. Producentpriserna läcker ännu inlealllid produktionskostnaderna och köpkraften beräknas ha minskal med ca 20 %.En omfattande omorganisation av distributionssystemet, som bl.a.innebär attslalliga butiker övertas av privata köpmän, genomförs för atl säkra tillgångenpå konsumtionsvaror på landsbygden. Om politiken skall lyckas beror mycket påom regeringen får fram varor till de producerande bönderna och fiskarna. Fördella ändamål har Väridsbanken, , och ställtimportslödsmedel till förfogande. Jordbruket svarar för drygl hälften av BNP och för80 % av sysselsättningen. En stor del av befolkningen bedriversjälvhushållning. Jordfördelningen är jämn, vilket ger landsbygden en jämlikgrundstruktur. Sverigeär lillsammans med EG och de slörsta biståndsgi varna. Sedan utvecklingssamarbetet inleddes har t. o. m. utgången av 1984 510 milj. kr. För /86 uppgår landramen till 70 milj. kr. gällande samarbetsavtal omfattar till elt totalt belopp om 140 milj. kr. Del svenska biståndet fill karakteri seras av ett omfattande projektbislånd, som i ökande utsträckning inriktas på all u''fredsslälla landsbygdens behov. Samarbetet inriktas på konsoli dering, , -nldning, underhåll,adminislraliv och organisatorisk förstärk ning inom ett regionalt landsbygdsutvecklingsprogram, inklusive fiske, samt småindustri, telekommunikationer och undervisning. Den pågående stmkluranpassningen stöds med importstöd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. 1985/86: 100 Bil.5 Reservationenvar vid utgången av /85 16,6 milj. kr. Fiskeprogrammelhar två målsättningar: höjning av ö-befolkningens levnadsstandard och ökadproduktion av fiskeprotein i landel. har ca 30 milj.kr. Ökande resurser lämnas till programmets icke-kommersiellaverksamhel, som innefattar stöd till själv-hushållningsfiske, sållning,torkning och rökning av fisk. fastställde guineanska regeringennya producent- och konsumentpriser på fisk, vilket ger fiskarna kraftigt höjdavinster. Detla ledde snabbt till ökat fiske. Importstödet är pågrund av landets allvarliga betalningsbalanssituation en viktig del avbiståndet. Det används till mediciner och sjukvårdsutmstning saml utrustningoch insatsvarör för jordbruket. För atl underlätta planering, upphandling ochuppföljning av utnyttjandet av importslödsmedlen, kommer en upphandlingsexperti handelsminisleriet att bekostas med biståndsmedel. Industriprogrammetbestår av slöd lill uppbyggnad och drifl av etl legel-bmk, två verkstäder, enträförädlingsindustri, eU hantverksprojekt och ett mindre reparafionsvarv medtillhörande gjuteri. Insalserna är av småindu-slrikaraklär och bygger delvis påsamarbete med förelag i . Ettomfattande bistånd lämnas till eU program för landsbygdsutveckling i den norradelen av landel. Programmel har flera delkomponenter som vattenförsörjning,jordbrukskrediter, rådgivningsverksamhet, byskogs- Prop. 1985/86: 100 bmk, hälsocentraler och vuxenutbildning. Elt50-tal svenskar tjänstgör i landel. Förutom personalbistånd lill projeki fårGuinea-Bissau stöd till att finansiera ett 40-tal utländska experter inomförvaltningen. SWEDFUNDstöder uppförande och drifl av en fanérfabrik i Guinea-Bis- Prop.1985/86: 100 BU. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person 733 milj. (1983) (1983) . (1984/85) Ekonomiskoch social utveckling iP- '-100 har sedan millen på1970-talel haft en stabil tillväxt, med undanlag /80, när landetutsattes för torka och kraftiga oljeprishöjningar och 1982/83då ånyo drabbades av svår torka. ägde dock mm /84och fortsatte 1984/85, tack vare rekordstora spannmålsskördar över150 milj. ton och ökad tillväxt inom industrin. BNP-tillväxten harhillills under 1980-talel legal på i genomsnitt drygl export, som är slarkl diversifierad, isynnerhet i förhållande till andra export, ökade kraftigt /82 men stagnerade därefterför all öka på nytt 1984/85.Varuexporten svarar dock bara för drygl hälften av värdet av importen, somökade 1984/85 och beräknas fortsätta växa snabbare än exporten. Eftersomtjänster, bl.a.turism, och remitteringar från indiska gästarbetare utomlandsmotsvarar mindre än en tredjedel av importen, så måste återstående drygl 20 %av importen finansieras genom lån och gåvobistånd. Oljeimporten har minskalunder 80-talet genom ökad inhemsk produktion, men tar fortfarande i anspråkstora delar av exportinkomster. Underskottet i bytesbalansen beräknas1984/85 ha legal kvar på samma nivå som föregående år eller molsvarande av BNP, vilket inte är högt för elt u-land men på sikl ell hinder för högekonomisk fillväxt. Budgetunderskottet uppgick i början av 1980-laleltill nära 1/3 av statsutgifterna, bl. a. beroende på en expansiv, liberal ochtämligen investerings-vänlig politik. Den avslutade översynen avIndiens sjätte femårsplan innebar dock belydande nedskärningar och delvisändrade prioriteringar som lett till en reducering av budgetunderskotten iförhållande . Stora satsningar görs på ulveckling av egna energikällorsom olja, kol och gas. Prisutvecklingen var 1984/85 något lugnare änföregående år ocb infla-fionstaklen beräknas ha sjunkit till . Jordbruket slår för av BNP i ochsysselsätter av befolkningen. Del goda monsunårel 1983/84 med enrekordartad skörd följdes av en mer medioker monsun 1984/85, menspannmålsskörden beräknas ändå ha ökat någol. En förbättrad och ökadanvändning av konstgödsel och högavkastande sädesslag bidrog i hög grad lillde goda skörderesultaten. Industri, gmvdrifl och transporter slår för ca 20 %av BNP. Vikande efterfrågan på indiska industriprodukter och bristande tillgångpå elkraft och kol har lett till atl tillväxten inom industrin är tämligensvag, även om den förbättrats . , som har ell av världens lägsta inkomsterper capita, erhåller förhållandevis lite bistånd per person. står för en tämligen ringa del av del biståndet. Totalt sett spelar biståndet en begränsad roll för ekono min. Under 80-lalet har bislåndsflödet minskat i reala termer och har i ökad utsträckning tvingats lita till kommersiell upplåning, vilket i kombinalion med återbetalningar av IMF-lånel som togs 1981 kommer att leda till att skuldljänstkvolen, som ligger på , ökar. Utvecklingssamarbetetregleras av eU tvåårigt avtal för budgeiåren 1985/86 och 1986/87 ochomfattar 350 milj. kr. för vart och ett av de två avtalsåren. Över hälften avdet svenska biståndet är projekt- och programslöd, s.k. ändamålsbestämtbistånd, som koncentreras till stora långsikfiga program och projekt, somdirekt skall gynna de fatliga. Denna andel är växande. Koncenlralion skersamtidigt fill tre huvudområden: skogsbmk med markvård, hälsovård ochdricksvatlenförsörjning. Del allmänna importstödet har reducerats till förmånför ett samarbele på energiområdet med tonvikt på projeki där svenska företaghar slort kunnande och kapacitet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Skogsbruk med markvårdHälsovård Dricksvatten Importstöd,bundet Importstöd, obundet Energistöd, bundet Övrigt Utgående reservation 129 35 Utbetalningslägelinom Indienprogrammet har förbättrats markant , då denändamålsinriktade verksamheten kommit igång. /85 ökade reservationenpå nytt. Ökningen beror på alt utbetalningen inom ett slörre energiprojektförsenades och förutsälls därför vara tillfäl-lig. Skogs-och markvårdsprogrammet koncentreras till stora, långsiktiga projekt försysselsättningsintensivt byskogsbruk. Projekten, som inriktas på den lokalabefolkningens behov, fömtsätter dess aktiva deltagande och syfiar till att ökafillgången på brännved, virke och foder samt lill atl främja markvård genomträdplantering. Fleråriga byskogsinsatser har inletls i , ochBihar. planerar vidare alt, som komplement tillbyskogsprojeklen, vidga sitt slöd till olika institufioner för insalser avseende bl. a.administra tion inom skogssektorn. Slödlämnas lill de nationella programmen för att bekämpa malaria, tuberkulos ochlepra. Bidragen, som omfattar medicin, utmstning, ulbildning ochkonsulttjänster, kanaliseras via WHO. Vidare planeras ell samarbete med UNICEFpå lepraområdet och slöd lill ell integrerat program för barn- ochmödrahälsovård. 1985/86:100 Bil. Tillföljd av den svåra torkan lämnade under budgetåren 1979/80 och1980/81 slöd fill vattenförsörjningen på landsbygden, främst i form avbormtmstning. ger nu etl långsiktigt stöd för att förse den indiskalandsbygdsbefolkningen med rent dricksvatten. Siödet kanaliseras genom UNICEFoch omfattar inslallation och underhåll av handpumpar jämteutbildningsinsatser, bl. a. avseende reparalioner och förbättrad hygi- Importslödethar /85 utnyttjats främsl för upphandling av maskiner och annanutmstning till industri, infrastmktur och energi, men även råvaror som slål ochpapper. /86 har importslödet helt bundits till upphandling i . Åren1983/841984/85 inleddes elt energisamarbete under medverkan av svenskaföretag. För perioden /86-1986/87 har 200 milj. kr. avsatts för projekiinom energisektorn, främsl avseende medelstora eller större projekt inomkraftöverföring och elproduktion, men även småskaliga projeki rörande t. ex.förnyelsebara energikällor. För finansiering av större projekt fömtsesu-krediter kunna utnyttjas i samverkan med energistödel. De u-krediter Indienhittills har beviljats har främsl gällt energiprojekt. a. kartläggning av hur gmndvatlentillgången utnyttjas, samtutveckling av metoder för bästa möjliga utnyttjande av grundvattnet idelstaterna och . Sverigestöder /80 ell program för all barn, som inte nås av det allmännaprimärskolesyslemel, skall få lära sig atl läsa och skriva. Siödet har omfattatinköp av papper lill skolböcker och undervisningsmaterial. Ett fortsalt stödplaneras, bl. a. till utbildningscentra för flickor. Prop.1985/86:100 Exportfrämjande n-i Sedanmånga år lämnar stöd till exportfrämjande aktiviteter genomInternational (). Avsiklen är all det fortsatia stödet skallinriktas på sysselsättnings- och inkomslskapande aktiviteter och koncentrerastill etl fåtal exportprodukter. SARECstöder elt projekt för svensk-indiskt forskningssamarbete om oljeväxter. Ett 20-lal enskilda organisationer erhåller slöd omsammanlagl ca 15 milj.kr.om årel för sin verksamhel i . De störstabidragen har gått lill , , , och bedrivs huvudsakligen inom undervisning och hälsovård. Vid sidanhärav utgår stöd direkl lill indiska kvinnoorganisafioner med ca 1,5 milj. kr.per år. '»!! BRANCG 0 -SiS" B"va PalmeiraUÄPedra Lume SAO NICOLAU Ma"ria' Ar -vr"" Aisomada, \K> OOO., S \ da Nova ''(» v.pra|A 1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/pei'Son - totalt (exkl. östländer) 0,31 milj.(1983) (1983) (1984/85) Ekonomisk och social utveckling '"Pj '" KapVerde är etl slarkl importberoende land. Den egna exporten täcker avimporten. De kroniska underskotten i handeln gentemot utlandet har till hälftenfinansierats av överföringar från kapverdiska emigrantarbetare och den andrahälften har finaniserals av gåvobistånd och bislåndskrediler. Myndigheternahar, trots det svåra försörjningsläget, lyckats undvika en minskning avvalutareserven som ökat . Utlandsskulden har ökat och motsvarade 1982 avBNP. Skuldtjänsten log dock i anspråk endast av inkomsterna i utländskvaluta lill följd av att utlandsskulden består av krediter på gynnsammavillkor. är kredil värdigt och hade inte tagit uppnågra rent kommersiella medelfristiga och långa lån. Till följd av att regeringen kunnat balanseraekonomin och dra nytta av etl slorl resursinflöde från utlandet, hartillväxtlaklen i ekonomin varil tillfredsställande och uppgick lill 2,. Av den totala ytan är under normala förhållandenendast odlingsbar. De strukturellt betingade försörjningsproblemen harytterligare förvärrats av alt landel under de senasle 15 åren har drabbats aven ihållande torka. Sedan självständigheten har en tredjedel avinvesieringarna gjorts inom jordbruket. Arbetskraftsintensiva beredskapsarbetenpå landsbygden har gett sysselsättning till 20 000 personer omåret. En jordreform håller på atl genomföras. En förskjutning mol ökade industriinvesteringar harägt rum under 1982-1985. Utveckling av en hemmamarknadsinriktad industri hämmasav att landet saknar råvaror för industriell produklion, energikällor avkonventionellt slag och en tillräckligt slor hemmamarknad. Detsvenska utvecklingssamarbetet med regleras av ett tvåårsavtal förkalenderåren 1985 och 1986 och omfattar totalt 95 milj. kr. Biståndetdomineras av importstöd. är en av de slörsta biståndsgivarna till KapVerde och har svarat för upp till 1/5 av biståndsöverföringarna. De har dock,relativt sett, minskal i takt med atl biståndet från , , USAoch ökat. Sedan del svenska biståndet inleddes har totalt252 milj. kr. utbetalats t. o m. /85. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. Importstöd, obundetImportstöd, bundet Konsulttjänster 1985/86:100 Bil. Detobundna importstödet har använts till import av bl. a. majs, socker,trävaror och järn. Varorna säljs och intäkterna tillförs den nationellautvecklingsfonden och används för all finansiera markarbeien, bevattningsanläggningaroch vägbyggen. Del bundna importstödet har använts för inköp avdäck, utrustning och reservdelar till en laslbilsverkslad samt lill sprängämnenoch saniletspors-lin. Importslödet bidrar till alt kan klara avden stora bristen på utländsk valuta för landets imporlbehov. De kapverdiskamyndigheterna har visat god kapaciiei alt använda importslödet på ett effekfivtsäll. Av landramen har en tredjedel använts till inköp av varor och tjänster iSverige. KapVerde har slutit avtal med svenska konsultfirmor om planerings-, utrednings-och inköpsljänster inom industriområdet saml uppföring och drifl av en verkstadför lunga fordon. Under1984 erhöll 6 milj. kr. För insatser mol torkan erhöll etlsärskill bidrag omfattande 5 milj. kr. för aktiviteter inom mark- ochvattenvård. SARECstöder i samarbele med bl.a. geotermisk forskning vid delnafionella tekniska forskningsinsfitutet. bedriver eltbarna- och mödravårdsprojekl. Projektet har förlängts i nytl avtal till1987/88. Av projektets budgei bidrar med 6,5 milj. kr. Afrikagruppernahar elt tiotal volontärer på . Prop.1985/86: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 18,9 milj.(1983) (1973-1982) (1984) (1983) (1984/85) Ekonomisk och social utveckling .1 '- Under1984 drabbades av den värsta torkan . majs och vete sjönk med 35resp. och regeringen tvingades begära lyckades bemästra krisen men dess ekonomi drabbadeshårt. resulterat i en rikligareskörd än normalt. Valutareserven förblev trots torkan förvånansvärtkonstant, och motsvarade vid slutet av 1984 tre månaders import. beror islor utsträckning på höga världsmarknadspriser på le och kaffe samlutbetalningar på lån från och Världsbanken.Bytesbalansun-derskoltel ökade dock kraftigt . Skuldljänstkvolen varår 1984 av exportinkomsterna. har successivt förbättrat sina relationer medTanzania. Gränsen mellan och , vilken varil stängd sedan februari1978, öppnades åter 1984. Ett reglerat vamulbyte har inletls mellan de båda ländernaoch regeringsavtal om transporter och kommunikafioner mellan länderna ingicks ibörjan av 1985. 1985 har varil inrikespolitiskt lugnt för ,frånsett oroligheler vid i början avårel. För all minska oljeberoendet planeras en ulbyggnadav vattenkraften.