prop · G903134 · 1985-12-31 00:00:00 — Lagen reglerar inte studieledighetens längd men innehållerutförliga regler om hur begärd ledighet skall förläggas saml om lurordning.Dessa regler innebär vissa inskränkningar för den enskilde i möjligheterna attfä begärd ledighet beviljad. 1985/86: 134 Kommittédirektiven och beskrivningar av utgångsläget m.m.(kap. 1-4) Kommitténredovisar utöver direktiven (kap. I), utgångsläget vad gällerorganisation, verksamhet och personal inom frivilligförsvarel (kap. 2), deskilda formerna av frivillig försvarsutbildning (kap. 3) samt gällandeersättningar och förmåner vid frivillig försvarsverksamhet (kap. 4). Sombakgrund till denna senare redovisning redovisas i kapitel 4 inledningsvisäven gällande ersättningar och förmåner till värnpliktiga. Grunder för kommitténs överväganden och förslag (kap. 5) direktiven samt de av statsmakterna angivna målen och uppgifterna förfrivilligverksamheten inom totalförsvaret måste enligt kommittén stor viktfästas vid den principiella syn pä och mål för frivilligverksamheten som de fördenna ansvariga myndigheterna anger. Myndigheternas, frivilligorganisationernasoch Svenska kommunförbundets uppfattning i dessa frågor har inhämtats ochredovisas av kommittén. Kommitténframhåller atl frivilliga insatser för att försvara vårt land i första handkommer vårt totalförsvar till godo. Frivillig personal med lokalkännedom ochkort inställelseväg kan ha avgörande betydelse vid snabb mobilisering av vårttotalförsvar. Avstor betydelse är att varje enskild svensk medborgares positiva vilja lill eninsats inom totalförsvaret och att utbilda sig för en befattning i detta alllidfår ett positivt gensvar i allmänopinionen och hos statsmakterna. Kommitténförutsätter härvid att anslagen ull den frivilliga för-svarsverksamhelen sesöver och avpassas så att hinder för fortsatt uppbyggnad av frivilligförsvareti enlighet med beslut röjs undan. Frivilligverksamhetenfyller ocksä vikfiga sociala funktioner eftersom den även gör medborgarnaberedda och lämpade att göra insatser vid fredslida olyckor och katastrofersamt verkar stimulerande på förmågan all ta ansvar och initiativ. Kommitténdelar ÖB:s m.fl. uppfattning att frivilligverksamhelen främst skall varainriktad på att säkerställa krigsorganisationens behov. Ävenutbildning m.m. av de frivilliga lill ledare och instruktörer inom Prop.1985/86:134 egen organisation i fredslid bör tillmätas stor vikt eftersom dengagnar såväl frivilligsystemet som också krigsorganisafionen. Kvinnornasroll inom bl.a. frivilligverksamheten berörs av kommittén som konstaterar attderas insatser är omistliga och måste tillmätas än större vikt. En direktivpunklframhålls i sammanhanget vara särskilt betydelsefull nämligen den om attutreda möjligheterna att skapa bättre förutsättningar för kvinnor att delta ifrivilligverksamheten. Avslutningsvisframhålls att villkoren för att delta i frivillig försvarsverksamhet bör varaså lika som möjligt för all frivillig personal. Ledighet m.m. för att delta ifrivillig försvarsverksamhet (kap. 6) Inledningsvisredovisas gällande bestämmelser i lagar och avtal om rätt ledighet. Härvidkonstaleras att det endast är den s.k. studieledighetslagen (1974:981) som enskilde rätt till tjänstledighet för frivillig försvarsutbildning. Dennalag har dock vissa begränsningar som medför att det kan inträffa attarbetstagaren inle får avsedd användning för studieledigheten. Kommitténanser det vara ytterst otillfredsställande att frivillig försvarsutbildningvad gäller lagstadgad rätt till ledighet för den enskilde inte värderas högreän annan utbildning, l.ex. sådan av hobbykaraktär. Kommittén föreslår att en lagfästrätt lill ledighet för frivillig försvarsverksamhet införs, lämpligen i lagen(1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring m.m. Denna lag föreslås även blikompletterad med bestämmelse om skydd mot uppsägning eller avskedande av densom går genom frivilligutbildning. Denlagfästa rätten till ledighet för frivillig försvarsverksamhel föresläsomfatta D all avtalsenligtjänstgöring (repetitionsutbildning) D grundutbildning saml D befordrings-och sådan kompletteringsutbildning som erfordras för attden enskilde skall uppnå eller behålla kompetens för sin krigsbefatlning. Någontidsbegränsning av ledigheten bör inte förekomma eftersom det i flertalet fall bliraktuellt med endast en till två veckors och i undanlagsfall tre veckorsledighet. Även gällande bestämmelserom löneavdrag m.m. för den som beviljas ledighet för frivilligförsvarsverksamhet redovisas. Härav framgår att landstings- och kommunanställdahar sämre ekonomiska villkor då de deltar i frivilligulbildning änstatsanställda. Inom den privata sektorn innebär de av SAF i ett delägarcirkulärutfärdade rekommendationerna att bidrag om av lönen kan lämnas anställdsom beviljas ledighet för frivillig befälsulbildning och hemvärnsulbildning. i kapitel 8 föreslagna ersättningssystemet innebär att dessaorättvisor undanröjs. Efteröverväganden om ev. barnpassningsbidrag till frivilliga Prop. 1985/86:134 främst kvinnor som har omvårdnad om minderåriga barn avslår kommitténfrån atl lägga fram förslag i denna fråga. Ersättningar vid beredskapstillstånd och i krig (kap. 7) Pågåendearbete med att införa dagpenningsystemet' för frivillig personal inomförsvarsmakten (inkl. hemvärnet) och civilförsvaret bör fullföljas.Ersättningar enligt nämnda syslem för hemvärnels del bör dock träda i kraftredan då hemvärnsberedskap beordras. Förfrivillig personal inom de civila delarna av totalförsvaret föreslår kommitténtvå skilda syslem för ersättning under beredskap och krig. Frivilligpersonal inom civilbefälhavarkanslier och krigslänsstyrelser tjänstgör under istort samma betingelser som frivillig personal inom försvarsmaktens staber. Denämnda civila ledningsorganen är även normalt samgrupperade med militär stab.Kommittén föreslår därför att frivillig personal inom civilbefälhavarkanslieroch krigslänsslyrelser får ersättning enligt dagpenningsyslemet vid beredskapoch krig. Frivilligpersonal inom övriga civila delar av totalförsvaret är placerad inomverksamhetsområden näringslivet och den civila krigssjuk-vården somtillförs personal även genom vanlig arbetsförmedling eller med stöd av l.ex.allmänna ijänslepliktslagen (1959:83). De senare grupperna, liksom de somtidigare är verksamma inom dessa sektorer, erhåller lön enligt "gällandeförfattning, reglemente eller avtal". Kommittén föreslår atl detsammaskall gälla frivillig personal vid beredskap och krig inom dessa sektorer. Frivilligorganisationernasegna avtalsbundna personal föreslås få ersättningar enligt dagpenningsystemet. Slutligenföreslås atl även frivillig personal bör ha möjlighet att få näringsbidragunder beredskapslillslånd och krig. Ersättningar till frivillig personal i fredstid (kap. 8) Medutgångspunkt i direklivkraven att ersättningssystemet för frivillig personalskall uppfattas som rättvist av alla frivilliga och vara enkelt ochlätt att administrera föreslår kommittén en väsentligt vidgad tillämpning av dagpenningsyslemetsom generell ersättning lill frivillig personal i fredslid. Dagpenning skallsålunda, enligl vissa preciserade regler, utbetalas vid all centralt anordnadoch viss regional utbildning/ tjänstgöring. Kommitténsförslag innebär vidare att dagersättningen, höjd till samma belopp som tillvärnpliktiga, blir aktuell endast inom hemorlsulbild-ningen vid utbildning tvådagar i följd och att ersättningsformen dagpremie blir obehövlig. Detförefaller vidare inte längre nödvändigt atl för statstjänstemän m.fl. iallmänt avlöningsavtal (AST) behålla beslämmel- 'Detta ersättningssystem omfattar dagpenning (i princip lika med sjukpenning, dockf n. lägst . per dag), befattningspenning och fälttraktamente. sen om rätt till lön med B-avdragvid tjänstledighet för viss frivillig Prop. 1985/86: 134 utbildning. Personalinom allmänna hemvärnet föreslås erhålla en årlig utbildningspremie förfullgjord konlraklsenlig utbildning i stället för nuvarande dagersättning ochdagpremie. En motsvarande ulbildningspremie föreslås också föravtalspersonalen. Ersättningmed dagpenning föreslås vidare för frivillig som deltar i ledningövning förtotalförsvaret och för personal i förband inom allmänna hemvärnet då sådanttas i anspråk l.ex. för bevakning och efterspaning. Kommitténföreslår även höjningar av vissa utbildningspremier och att de som utbetalasefter grundkurser skall slopas. Slutligenföreslås bl.a. alt de frivilliga bör ges rätt alt själva välja färdsätt, dock inteflyg, vid resor lill och från utbildningsplats samt att nuvarandeportionsersättning vid resa ändras lill mållidsersättning. Ersättningar till instruktörer m.m. (kap. 9) Ikapitlet behandlas såväl åliggandet all undersöka möjligheterna alt i ökadomfattning anlita personal ur frivilligorganisalionerna och hemvärnet för instruklörsuppgiftersom ersättningsfrågorna. Kommitténanser atl övervägande skäl talar för att stimulera till ökat anlitande avfrivilligpersonal som instruktörer men konstaterar atl det inle är möjligteller önskvärt all helt överlåta frivilligulbildningen på organisationernasegna instruktörer. Enav grunderna för utredningsarbetet är alt förmånssystemet skall vara rättvist.Det är därför helt uteslutet atl premiera hemvärnels och organisationernas egnainstruktörer och ge dem högre inslruktörsarvoden än vad yrkesofficerarna får.Detsamma gäller traktamente och reseersättningar. Ersättningför inkomstfall lill frivilligpersonal som tjänstgör som instruktörer enligtnuvarande dagpenningsystem bör behällas. Bestämmelserna bör dock ändras sä attäven egenföretagare, hemarbelande person och studerande får dagpenning vidtjänstgöring som instruktör vid ulbildningskurs inom frivilligförsvarel. Vadgäller instruktörsarvodena finner kommittén atl rejäla höjningar av timarvodenaär nödvändiga för all man skall få väl kvalificerade och erfarna instruktörertill hemortsutbildningen. Del är också nödvändigt att utforma arvodessystemetså atl del följer utvecklingen av löner och olika kostnadsersättningar.Systemet skall vidare uppfattas som rättvist av alla berörda som detskall vara enkelt och lätt att administrera. Kommitténföreslär atl timarvodet ersätts med det föreläsararvode som gäller somersättning till föreläsare för personal inom försvarsmakten enligl följanderegler. n Enstaka utbildningstimme, sammanlagt högst tre , ersatts med föreläsararvodeenligt reglerna för sådant arvode. D Utbildning om halv dag (kväll) ersättsmed halvdagsarvode som motsvarar tre föreläsararvodeni lägsta arvodesgrupp. Med halv dag Prop. 1985/86: 134 (kväll) avserkommittén utbildning som pågår fyra lill sex limmar. D Utbildning om hel dag(sju limmar eller däröver) ersätts med heldagsarvode som motsvarar maximaltsex föreläsararvoden i lägsta arvodesgrupp. Omverksamheten under ett helt veckoslutsdygn bedrivs under sådana villkor somförutsätts för ersättning under förbandsövning bör, utöver nyssnämnda arvoden,även kunna utbetalas ett arvode som motsvarar förbandsövningstillägget. Dettasenare bedöms bli undantagsfall. Nuvarandedagarvode föreslår kommittén bör fastställas till 1,5 x beloppet för föreläsararvode(i lägsta arvodesgrupp) inom försvaret. Det bör byta benämning ochkallas veckokursarvode. Bestämmelsernaom reseersättning till instruktörerna föresläs bli förenklade och utformade säall instruktörerna skall känna sig likformigt och rättvist behandlade.Kommittén föreslår att tillfällig instruktör vid färd med egen bil till ochfrån frivilligutbildning erhåller ersättning enligl en schablon med lägstabelopp enligt det statliga bilersättningsav-talel () f.n. perkilometer. Vidare föresläs att alla reseersättningar till instruktörer betalasut av berörd frivilligorganisation. Slutligenföresläs att benämningarna på de skilda instruktörskategorierna ändras frännuvarande ordinarie resp. tillfällig instruktör till "frivillig"resp. "beordrad" instruktör. Dessa benämningar klargör bättre än denuvarande vad det är fråga om. Ersättningar i fredstid till hemvärnets befäl ochfrivilligorganisationernas funktionärer (kap. 10) Ikapitlet redovisas nuvarande system för ersättningar och arvoden i fredstid lillhemvärnels befäl och frivilligorganisationernas funktionärer samt de synpunkterhärpå som har framförts. Kommittén redogör för systemet med befattningspenningar lill värnpliktigtbefäl samt föreslär att allmänna hemvärnets befäl och vissa avfrivilligorganisationernas funktionärer typ förbundsordförande, kärchef (motsv. )och liknande skall erhålla befattningspenningar redan i fredstid som lämplig gottgörelseför det särskilda ansvar och de insatser de gör utöver vad frivillig personal iallmänhet avkrävs. Förslagetinnebär vidare alt man bör klart skilja mellan ersättningar lillenskilda för havda kostnader, befattningspenning till hemvärnsbefäl och vissa funkfionärerresp. arvoden av nuvarande typ lill huvuddelen av organisationernasfunktionärer. Kostnadsersättningbör kunna ske dels med schablonbelopp som fastställs av myndighet, dels moträkning. Befattningspenningartill allmänna hemvärnets befäl i vissa nyckelbefattningar redovisas i tabell10.1. Övriga befäl inom allmänna hemvärnet föreslås fä befattningspenningeninräknad i den föreslagna åriiga utbildningspremien. ÖBoch AMS bör utfärda erforderiiga bestämmelser för befattnings- penning tillorganisationsfunktionärer, medan organisationerna själva Prop. 1985/86: 134bör fastställa arvodena för sina funktionärer. Tjänstgöringsområden för frivillig personal (kap. 11) Utvecklingenunder senare år i fråga om behov och tillgäng på frivillig avtalspersonal inomde civila delarna av totalförsvaret redovisas. Härav framgår alt bristen på avlalspersonalhar ökat trots att tillgången på frivilliga med avtal har stigit. Fastställdanya områden för avtalspersonal och resultaten av kommitténs egnaundersökningar redovisas även. Täckandetav de fn. fastställda behoven och de nya behov som närmast kan bli aktuellaställer krav på ökade medel för frivillig försvarsverksamhet. Besparingar är idetta sammanhang inte möjliga alt påvisa. Kommitténanser att tillgängliga resurser bör utnyttjas för atl vidmakthålla sådan frivilligverksamhelsom redan finns och avstår från atl lägga fram förslag om utvidgning av tjänslgöringsområdena,utöver redan nu befintliga, för frivillig personal i krigsorganisationen. Kursavgift vid vissa ungdomskurser (kap. 12) Inledningsvisredogörs för ungdomsverksamheten såväl inom frivilligförsvaret, som inom desjälvständiga ungdomsorganisationer bl.a. Svenska blå stjärnansriksungdomsförbund, unglottor. Ungdomens röda kors och som har anknytning till frivilligaförsvarsorganisationer. Kommitténkonstaterar efter sina överväganden att kursavgifter av den storlek somkommittén bedömer vara rimlig och lätt atl motivera skulle innebära en ca lioprocentigändring av annars möjligt antal elever vid centralt anordnad ungdomsutbildning.Effekten skulle alltså bli begränsad. Kommitténanser atl all frivillig försvarsulbildning i princip bör vara avgiftsfri. Någotförbud för frivilligorganisationerna att själva bestämma och ta ut en mindreavgift av elev i ungdomsutbildningen bör emellertid inle utfärdas. Övriga frågor (kap. 13) Ikapitlet behandlar kommittén bl.a. två frågor enligl dess direktiv möjligheternatill dels samordning av statsbidragen lill frivilligorganisationerna, dels delegeringav beslutsbefogenheter och föreskrifter m.m. från myndigheterna till frivilligorganisalionerna. Statsbidragenlill frivilligorganisafionerna betalas f.n. ut enligl en inom totalförsvaretgällande grundprincip att ansvar i fred ocksä omfattar ansvar för motsvarandeverksamhet under beredskap och krig. Kommittén finner detta system vararationellt och effektivt. Någon ändring föreslås inle. Även nuvarande syslem vadgäller delegering av beslutsbefogenheter Prop. 1985/86:134 och föreskrifterfinner kommittén böra som princip behållas. upp vissa benämningsfrägor och pekar bl.a. pä att benämningarnapå A- och B-personal ofta uppfattas som en kvalitetsvärdering saml allfrivilligkungörelsens förklaring av innebörden av begreppet B-personal ärmissvisande då det gäller den B-personal som ingår i hemvärnei. Kommitténföreslår atl de nuvarande benämningarna slopas och utgår från atl det börankomma pä ÖB och AMS att utfärda erforderliga nya föreskrifter. Slutligenföreslås att även begreppen frivillig tjänstgöring resp. krigsfrivilligpersonal byts ut mot nya begrepp som inte ger anledning till missförstånd.Förslag lill nya begrepp lämnas. Kostnader (kap. 14) Kommitténsförslag beräknas innebära årliga merkostnader om högst ca 12,5 milj. kr. Bilaga 3 Prop.1985/86:134 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över frivilligförmånskommitténs betänkande (SOU 1985:35) Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av Överbefälhavaren (), (Cfs), (SoS), Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF), Riksskatteverkt (RSV), Frivilligaradioorganisalionen (FRO), Svenska blå stjärnan (), Föreningensvenska röda korset (SRK), Sverigesakademikers centralorganisation (/SR), Överbefälhavarensyttrande har utarbetats i samråd med chefen för armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, rikshemvärnschefen 31 Yttrande har härutöverinkommit från Gollandssektionen av Hemvärns- Prop. 1985/86: 134 befälelsriksförbund. 2 Lagfäst rätt till ledighet Flertaletremissinstanser ansluter sig i princip lill kommitténs förslag rörande lagfästrätt till ledighet för frivillig försvarsverksamhel. Etl par instanser är docknegativa. , liksom TCO anser det önskvärt all en lagfäst rätt tillledighet för frivillig försvarsverksamhel införs på del sätt som kommitténföreslår. Enligt TCO bör ledigheten vara semesteriönegrun-dande enligt sammaregler som tjänstledighet vid repetitionsutbildning. ÖBframhåller att förslagel bör utgöra en god grund för atl kunna förbättrautbildning och rekrytering, inle minst av kvinnor. Möjligheterna att samövaförband där avtalspersonal ingår ökar också. AMS,liksom ÖB, förutsätter all endast sådan utbildning som tillför personal till krigsorganisafioneneller vidareutbildar redan krigsplacerad personal i sin krigsbefatlning skallge rätt till ledighet. FCFpåpekar att kvinnor fåll allt svårare alt delta i frivillig försvarsutbildning.Detta har också inneburit akuta barnpassningsproblem. FCF föreslår att en nylag införs som ger en ovillkorlig rätt till ledighet för totalförsvarstjänslgöringoch att barnledighetslagen bör kompletteras med en regel som ger arbetstagarerätt till ledighet för vård av barn om detta möjliggör att en annanarbetstagare kan fullgöra totalförsvarstjänslgöring. Cfsställer sig frågande fill varför kommittén avstår från förslag om barnpassningsbidrag.Styrelsen menar att ett sådant förslag är rekryteringsfrämjande och möjliggörför flera vårdnadshavare all fullgöra tjänstgöring inom frivilligförsvaret. ÖEF,SoS och CFB förordar atl rätten lill ledighet även läcker frivilligor-ganisafionernasegen instruktörsutbildning. instämmer i kommitténs förslag, men anser att ytterligareklarläggande behövs när del gäller effekterna. Nämnden menar atl elteventuellt genomförande bör föregås av en effektiv information lillarbetsgivarna, så all inle överdriven oro för svårigheter, och därigenom ennegativ inställning till atl anställda engagerar sig i frivilligförsvaret,sprids bland främst små och medelstora förelag. SAFpåpekar atl dess grundinställning är all frivilligförsvaret är av stor vikt,men kan trots detta inle tillstyrka förslagel. Föreningen anser atl del intevore förenligt med omsorg om samhällsekonomin atl ytteriigare utöka den totala ledighelsrätten.Denna fråga måste därför anslå lill balans råder i samhällsekonomin. Skullelikväl en lagstadgad rätt till ledighet införas måste ovillkoriigen möjlighetfinnas för arbetsgivaren atl skjuta upp begärd ledighet, sä all del ordinariearbetet inte blir lidande. Landstingsförbundetvill i nuvarande situation inte rekommendera etl införande av en lagfäst rätt till ledighet. Denna fråga bör enligt förbundets uppfattning behandlas i samband med den samlade översyn av ledighelsla- garna som i annat sammanhang efteriysts. 3 Ersättningar till frivillig personal vid op- '85/86:134 beredskapstillstånd och i krig Fleraremissinstanser, däribland ÖB, , SKBR, Hemvärnets centrala förtroendenämnd, Cfs,lantbruksstyrelsen saml Ö£F biträder resp. tillstyrker förslaget rörandeersättningar lill frivillig personal under beredskapslillslånd och i krig.Några instanser behandlar inte frågan, och några uttrycker viss tveksamhet tilldelar av förslagel. FCFär tveksam till förslaget alt frivillig personal inom totalförsvarets civiladelar (utom civilförsvaret) får erhålla lön enligl "gällande författning,reglemente eller avtal". Principiellt anses det lämpligare att dessagrupper omfattades av dagpenningsyslemet och därigenom blir likställda medövriga frivilliga. SBS hävdar att dess medlemmar för rättvisans skull i likhetmed annan frivillig personal skall ersättas med dagpenning. Länsstyrelseni förordar ett tillägg som medger att frivillig personal somenligt grundbestämmelserna skall ha ersättning med dagpenning och harlikvärdiga uppgifter som personal med författningsenlig lön kan behållaersättning enligl samma regler. uppfattning är att en sådanundantagsregel kan bli aktuell i ytterst få fall och därför inte kan spräcka defasfiagda ramarna. Lantbruksstyrelsenmenar att del är viktigt att ersättningarna anpassas lill förhållanden somgäller dels för frivillig personal i kanslitjänsi dels för tjänstgöring inom blockorganisalionen. AMS,liksom ÖEF, framhåller alt det inom den civila delen av totalförsvaret kanfinnas behov av särskilda överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter omhur l.ex. inplacering i lönesystem och utbetalning av löner skall ske. AMSframhåller också att det är viktigt atl frivillig personal i förekommande fallfår möjlighet lill näringsbidrag under sin tjänstgöring. SoSanser atl även de som kommer att tjänstgöra inom socialtjänslsek-tom börerhålla lön enligt "gällande författning, reglemente eller avtal". SRKtillstyrker förslagel med tillägget all om den fredstida lönen överstiger"krigslönen" bör mellanskillnaden ersättas av staten. RFVtillstyrker kommitténs förslag i fråga om införande av dagpenning-syslem.Verket vill i detta sammanhang påpeka, att det självfallet kan synas vara enfördel för den krigslida handläggningen om försäkringskassorna redan ifredslid administrerar utbetalning av dagpenning. En påtaglig nackdel med detfredslida systemet är emellertid atl del blir svårhanterligt och tungrott tillskillnad från den förenklade administrationen under beredskap och i krig. 4 Ersättningar till frivillig personal i fredstid Kommitténsförslag anses allmänt av remissinstanserna kunna medföra en bredare rekrytering där ingen av ekonomiska skäl skall behöva avstå från angelägen utbildning. Förslaget anses kunna leda lill etl enklare admini strativt syslem och lill atl de ekonomiska orättvisorna mellan statligt, 33 kommunalt och privatanställda undanröjs. I vissa fall redovisas dock vissa Prop. 1985/86: 134 avvikandeeller kompletterande uppfattningar. ÖBkonstaterar att föreslagna förmåner till frivilligpersonal och hemvärnsmäninnebär en kraftig förbättring vid central och viss regional utbildning. Föratt få en bättre balans mellan central/regional utbildning och lokal sådanföreslår ÖB all dagpenning endast utgår vid utbildning som tillför personal lillkrigsorganisationen eller vidareutbildar redan krigsplacerad personal i sinkrigsbefattning. Därigenom ges utrymme att förbättra förmånerna vid lokalutbildning. AMS framför liknande synpunkter. ÖEF,som biträder förslaget i allt väsentligt, förordar atl dagpenning även börutbetalas vid lokalt anordnad utbildning/tjänstgöring. SKBRföreslår atl dagersättning utgår även för utbildning som omfattar medminst sex timmars utbildning. Även övriga organisationer som har yttrat sigöver förslagel saml ÖB och AMS önskar en omprövning av förslaget alt ersättningutgår endast vid Ivådagarsövning.