prop · G903166 · 1985-12-31 00:00:00 — Lokalthar man inom prisstödsområdena 3 och 4 kritiserat metoden eftersom M-30alternativet representerar en företagsstorlek som förekommer1 niycket ringa omfattning inom dessa områden. Man anser att avtrappningenbör kunna ske med utgångspunktfrån alternativet baserat på15 kor (M-15 alternativet). Beräkningaravseende M-30 alternativet har inte utförts vid den nuaktuella översynen. 145 10 1985/86. Beräkningarhar utförts /85 och för1985/86. Alla beräkningar har skett parallellt förföretag med egen fodersädsproduktionoch för företag där all fodersäd köpsin. Somovan redovisats, har beräkningar utförts dels med denursprungliga modellen (Modell A) och dels en alternativ modell (Modell B). I beräkningarnahar dessutom två olika databaser använts.Databas innebär att typområdets avkastningsnivåersatts in medan Databas att resp typområdeantagits ha stödområdets genomsnittliga medelavkastning.. Medoch utan egen fodersäd Beräkningsmodelleninnehåller alternativ bådemed egen fodersäd och då all fodersäd köpsin till företaget. Huvudalternativets(Modell A, Databas ) resultat redovisas 1 tabellen nedan. 1984/85 1985, 1985/86: 166 Avresultaten framgår att odling av fodersäd är olönsamti norra vid antagna skördenivåer och vid antagna priser på Inköptfodersäd. Vidareframgår att kostnaderna förproduktlon av egen fodersäd ökat mellan de tvåundersökta, åren. Eftersom det 1 beräkningarnaantagits ett oförändrat pris på Inköptspannmål sjunker merkostnaden /86 föralternativet inköpt spannmål. Körningarmed den alternativa beräkningsmodellen (Modell A) med den alternativadatabasen (), ger likartade resultat: Eftersomskillnaderna mellan 1984/85 och 1985/86 är småhar i det följande endast resultaten från1985/86 analyserats. En övergångfrån Modell A till den alternativa beräkningsmodellen.Modell B ger ökade merkostnader i norra som framgårav sammanställningen nedan (1985/86, öre/kgmjölk): Prop.1985/86: 166 Merkostnaderna ökar med genom bytet av beräkningsmodell. Delvis förklarasskillnaderna av att avskrivnings- och underhållskostnaderför byggnader ersättsfullt ut i Modell B. I Modell A slår merkostnader till följdav högre återanskaffningsvärdeendast igenom till ungefär hälften. Omresultaten frän beräkningarna med Databas jämförsmed beräkningar, där skördenivåernaför de olika typområdenamotsvarar den genomsnittliga i respektive prisstödsområde(Databas ), framgår hur representativa typområdenaär. Om enkla medeltal av beräkningarmed Databas inte väsentligt skulle avvika frånberäkningar med Databas skulle typområdenakunna sägas vara representativa. Resultatenav en sådan jämförelse framgår av nedanståendesammanställning (1985/86, öre/kgmjölk): -2 -1 -5 -1 Jämförelsenvisar att 1 områdena 1, 2a, 2b och 3 ärskillnaderna små. Typområdena representerarmed andra ord väl respektive prisstödsområde. 1985/86: 166 Däremotblir skillnaden relativt stor i stödområde 4. Detta måste tolkas såatt de utvalda typområdena har något bättreförutsättningar än stödsområdetsom helhet. 6.5 Kombination av alternativ beräkningsmodell och alternativ databas Ensärskild beräkning har uförtsför att bedöma den totala förändringendå både den alternativa beräkningsmodellenoch den alternativa databasen har använts. Nedanståendesammanställning redovisar resultatet fråndenna körning (1985/86, öre/kgmjölk): Vidanalys av merkostnaderna för produktlon 1 norra ärdet lämpligt att låta detta senarealternativ (Modell B. Databas ) utgöra utgångspunkteftersom - den ansluter till entraditionell kal kyl metodik, genom att arbets- och kapitalkostnaden ärde poster som speglar lönsamheten. - lönsamhetsnivånpåverkar därigenom enbart deposter somnormalt brukar bära företagarrisken. - dehögre kostnader föravskrivning och underhåll som uppstår till följd av de högreinvesteringskost naderna för byggnader i norra reduceras inte. 1985/86: 166 Dådet gäller övergången till att användaden alternativa databasen bör denna ses som ett komplement förbedömning av merkostnaderna förrespektive stödområden. Det kan finnas intresse att kännaspridningen mellan typområdena inom respektive prisstödsområdeoch därför bör beräkningar med Databas kunna ske parallellt. 6.6 Jämförelse mellan beräkningsresultatoch aktuell stödnivå Resultatenfrån 1985/86 för Modell B dåberäkningarna baserats påDatabas presenteras nedan och jämförs med det aktuella prisstödet(1985/86, öre/kg mjölk):. Fören utförligare redovisning av beräkningsresultatenför mjölk och för en redovisning avberäkningsresultaten förkött hänvisas till rapporten "Merkostnader 1985/86 förjordbruket 1 norra vid produktlon av mjölkoch kött". 1985/86: 166 7 UTVÄRDERING AV NUVARANDE INDELNING AV Fro m skedde en förändring 1 norrlandsstödetsområdesindelning. Förändringengällde såväl områdena för mjölk såsom områdena för kött, fläsk samt får och lamm. Förändringarnaframgår av fig 1:1 och 1:2 1 kap 1 Mjölkområdenaförändrades genom att område2 och 3 blev 2 A och 2 B. Områdena 4 och 3, blev område5 och 4. Förändringen kom att Innebäraatt områden runt Storsjön1 kom att ligga 1 det "tredje bästaområdet" i stället försom tidigare i det näst bästa området. Detsamma gällerde inre delarna av . Vadgäller övriga produktslag innebar förändringenatt en anpassning till mjölkområdena genomfördes, dock med denskillnaden att ingen uppdelning 1 område 2 A och 2 B genomfördes. Iregeringens direktiv till föreliggande utredning stårbl a följande: "Översynenbör bl a gälla förhålländerna i noiTlands Inland, framförallt inom Storsjöområdet" nu aktuella översynen av beräkningsunderlagetär det därför naturligt att också göraen prövning av den genomfördaområdesindelningen. Det har tidigare i denna utredningbetonats att det resultat som beräkningsmodellen ger ärav indikativ natur. Modellenkan således inte "mejsla" ut någrafärdiga områden. Däremotkan modellen ge en god indikation på var gränserna bör gå.I fig 7:1 framgår merkostnaderna 1985/86 vid de olika typområdena. Områdesindelningför prisstöd till mjölk 1985/86: 166 1985/86: 166 Vadavser områdena 1.3 och 4 anser utredningsgruppen avmodellresultaten indikerar att den nuvarande områdesindelningenär väl anpassad. När det gällerområdena 2 A och 2 B ärdet svårare. I område 2 B råderen förhållandevis stor spridning i resultaten mellan deolika typgårdarna. Typgård nr 9, 18 och 14har en merkostnad på /kg respektive /kg och 3,29, vilketkan jämföras med typgård nr 12 som har 3,13kr/kg. Detfinns en skillnad i resultaten mellan typgårdarna i område2 A och typgårdarna i område 2 B. Men det finnssamtidigt typgårdar som 18, 14 och 9 som niycket välskulle kunna ligga 1 område 2 A. Typgård18 ligger i kommun 1 9 ligger 1 norra . Bådaär representativa förett relativt stort område. (Det streckade områdetpå kartan). Medutgångspunkt från tidigare nämndaregeringsdirektiv och de resultat som beräkningsmodellen indikerarkan det finnas anledning att genomföra en mindre förändringav områdesgränserna. I det följandepresenteras fyra alternativa förändringar. Prop.1985/86: 166 Alternativa lösningar 1.Återgång till tidigare områdesindelning Fördelar Området kring Storsjönkommer 1 bättre läge, samma som Västerbottenskustland vilka man vill jämföra sig med. Man blir av med uppdelningen i 2A och 2B.Ganska billig förändring Al':)MATIV 1 C.-lRiDESir:DELNIi:G FOR PRISSTÖD TILL '-OLK 2.2A och 2B ersätts med 2 Fördelar Ligger 1 verkligheten nära. Administativt stora fördelar. Likställdhetmed områdesindelningen förkött. Situationen förJämtland förbättras.Logiskt med 2 huvudområden och två avtrappningszoner.Huvudområdena består av kustområdeoch inlandsområde. Nackdelar Norrbottens- och koraner att kännasig missgynnade. Område 2 kommer att bli det minst homogena. Delar av Gävleborgoch överkompenseras.Relativt dyr lösning. OilRiDESitlDEL,'iltlG FOR PPISSTOD TILL . Prop, 1985/86: 166 3.Som alternativ 1 men norra och kommer i område2. Fördelar Situationen för och förbättras.Spridningen 1 område 2B (3) kommer att minskas. RättvisareIndelning än alternativ 1. Nackdelar Kritik kan komma Ifrån och Västerbottensom torde hävdaatt delar av och ej skall jämförasmed delar av och . Prop.1985/86: 166 4. 2A förlängs söderut och in mot Storsjöområdet Fördelar De delar av och Jämtlandslän som bör flyttas kommer att flyttas. Inte någraandra delar. Detsamma gäller och Värmlandslän. En rättvis lösning. Nackdelar Avstånden mellan område1, 2A och 2B kommer att bli små vilket leder till att en viss "plåttrighet"uppstår. OHRiDESl';il.NG FOR PRISSTÖD TILL MJCLK Bilaga 5 Prop.1985/86: 166 Sammanställningav remissyttranden över skrivelse från statens jordbruksnämnd om prisstödettill jordbruket i norra Efterremiss har yttranden avgetts av lantbruksstyrelsen, statens industriverk,glesbygdsdelegationen, länsstyrelserna i , , ,, , och samt . Lantbruksstyrelsen- anseratt de förändringar som föresläs leder till enbättre överensstämmelse mellan stödnivå och produktionsförhållanden. Styrelsenansluter sig därför till de föreslagna ändringarna i enlighet med alternativ 4,Styrelsen har heller inget att erinra mot de ändringar som föreslås medanledning av tidigare gjorda framställningar. Efter kontakt medlantbruksnämnderna i och har framkommitförslag om vissa kompletteringar, vilka utvecklas närmare i resp. länsstyrelsesyttrande. Förändringari områdesindelningen innebär ändrade planeringsförutsättningar förjordbrukarna. Mot denna bakgrund vill styrelsen framhålla vikten av enstabilitet i stödsystemet, dvs. att ändringar inte sker för ofta och endast närskevheten bedöms vara uppenbar. : Prisstödet till jordbruket i norra med för dels att enheter kvarstår i drift, dels att nedläggning och sammanlägg ning av enheter sker i långsammare takt än vad som eljest skulle bli fallet. Det har positiv effekt på befolkning och sysselsättning. En snabbare sys selsättningsminskning inom jordbruket skulle sannolikt inte kompenseras av en positiv utveckling inom andra näringsgrenar såsom industri, turism och tjänster. Detregionalpolitiska stödet till näringslivet omfattar i huvudsak samma region somfår prisstöd till jordbruket i norra , dvs. samtliga kommuner iskogslänen samt vissa kommundelar i och län. Från detregionalpolitiska stödområdet undantas ett antal kommuner i främst Kopparbergsoch . I stödområdet inräknas emellertid ett antal kommuner ifrämst och . Vissa av dessa kommuner har föreslagitsingå i ett utvidgat prisstödsområde. avstyrker i sitt förslagutvidgningar av nuvarande prisstödsområde. Nämnden tillstyrker dock vissomgruppering inom nuvarande stödområde. Avutredningsunderlaget framgåratt åkerarealen i norra minskade mer än iriket totalt . har minskningen avstannat inorra men med fortsatt minskning i riket totalt. Med minskad totalåkerareal har medelarealen per brukningsenhet ökat snab- barei norra än i riket. Jordbruket i norra är mycket Prop.1985/86: 166 känsligt för allmänna förändringar i samhällsekonomin och särskiltkänsligt för ändringar i animalieproduktionens lönsamhet. Förädlingsindustrin,främst mejerier och slakterier, är starkt beroende av råvaruproduktionen inomområdet. En minskning av råvaruproduktionen medför risk för nedläggning avindustri, som har relativt stor betydelse regionalt. Iutredningsunderlaget redovisas områden i norra som har goda resp. svagaförutsättningar för jordbruk. SIND kan konstatera att i samma områden är ocksåförutsättningarna för näringslivet i övrigt goda resp. svaga (med undantag avfjällturism). SINDhar i yttrande till över Getavelsförbundshemställan att getstödet skall gälla lika inom hela landet framhållit "attgethållningen och exploateringen av produkter från näringen lämpligen sker inommarknadsekonomins ram. Den särskilda insats i form av getstödet som sker iskogslänen finner emellertid verket regionalpolitiskt väl motiverad. Syftet meddet särskilda stödet måste vara att gynna de sysselsättningssvaga områdena iskogslänen." avstyrkte hemställan om utvidgning av området.Mot denna bakgrund tillstyrker SIND det förslag som jordbruksnämnden framlagt ifråga om stödområdestillhörighet vilket innebär att prisstödet i huvudsakförbehålls skogslänen och att viss omgruppering, som innebär ökat stöd, skerinom nuvarande stödområde. Glesbygdsdelegationen tillstyrkerjordbruksnämndens förslag till Härutövervill delegationen framföra att områdesindelningen för prisstödet till potatisändras. utgår stöd med . per ha i och . perha i , , och . Delegationenanser att stöd bör utgå även i de norra delarna av och Värmlandslän. Delegationen anser vidare att även i fråga om potatisen bör inlandet somhar de svåraste produktionsförhållandena ges det största stödet. Delegationenföreslår därför att det högre arealbidraget utgår i, utöver , helaprisstödområde 1, Ävenprisstödet till getskötseln bör differentieras så att inland gesstörre stöd än övriga delar av norra . Länsstyrelseni län: I län har de olika kommunerna och delar av kommunernamycket varierande förutsättningar att bereda befolkningen sysselsättning.Uppsala kommun utmärks av stor befolkningstillväxt och god tillgång tillarbetstillfällen. Kommunerna i Norduppland däremot - speciellt i kustområdet -har problem av glesbygdskaraktär; befolkningen minskar, åldersfördelningen harblivit allt skevare och det råder brist på arbetstillfällen. De areellanäringarna svarar för en stor del av den sysselsättning som erbjuds. Lantbruksnämndenhar i skrivelse till jordbruksnämnden () ---- angående förändrad områdesindelning för prisstödet bl, a. framhål lit att produktionsförutsättningarna för jordbruket i norra är säm- 159 re än i länet för övrigt. Produktionskostnaderna för mjölkär också betyd- Prop. 1985/86: 166 ligt högre i de nordligaste delarna avlänet. Produktionsförutsättningarna i Norduppland överensstämmer väl med de iGävleborgs läns södra delar, där prisstödet föreslås utgå. anseratt områden med likartade betingelser för animalieproduktion bör behandlasenhetligt vid bedömning av behovet av prisstöd av typ norrlandsstödet. har /80 möjlighet att lämnaglesbygdsstöd till företag. Ett område i Norduppland har avgränsats där stödkan utgå. Området omfattar församlingarna Västland, Österlövsta, Hållnäs, Forsmark,samt delar av Börstils och församlingar. anseratt det finns starka skäl för att jordbruket i Norduppland skall omfattas avdet statliga prisstödet. Det område som avses omfattar , i Tierpskommun församlingarna Hållnäs, Tegelsmora, Tierps östra del, norra del.Västland, Österlövsta, norra del och samt i kommunförsamlingarna , . Film, , Forsmark" Harg, Hökhuvud,, , och Morkarla. i : anser attviss osäker het råder om områdesgränserna i statens jordbruksnämnds skrivning. Om rådesbeteckningen 2 A respektive 2 B har använts för samma områden. utgår från att indelningen på sidan 3, som betecknats 2 A, är den riktiga. Detta har också bekräftats vid kontakt med jordbruksnämn dens föredragande. Skördeuppskattningsområdena 852 och 774 som tillsammansomfattar har länets lägsta normskördar. Nivån är jämförbar medövre , I kommunen har gjorts lyckade investeringar som stötts medstatligt stöd. Effekten av dessa satsningar kan avläsas i statistiken. Koantalethöll sig väl uppe till men har minskat till 1985 eller . Av de 101 besättningarna år 1985hade 37 endast 1 -3 kor. Den utnyttjade åkerarealen har minskat men inte i sammaomfattning som koantalet. Det betyder att en del redovisad vallareal iverkligheten är under successiv nedläggning eller att marken förslyas. En sådanutveckling är olycklig av många skäl eftersom den får både sysselsättnings- ochmiljömässiga konsekvenser. Sysselsättningen i jord- och skogsbruk är av storbetydelse i kommunen. För att vända den negativa trend som visar sig krävsordentliga insatser. anser därför att starka samhällsintressentalar för att hela föres till område 2 A. Hit föres även Bogensförsamling i kommun. , , , , , och Krislinehamn Inom detta område finns med vissa undantag länets bästaförutsättningar anser därför att området medundantag av 160 församlingarna , , Värmskog och Bodaskall placeras i Prop. 1985/86: 166 område 4. De undantagna församlingarna böi*förastill område 3. Normskördarna i övriga länet är jämförbara medVästerbottens kustland. Den utnyttjade åkerarealen i länet har endast minskatnågot . Däremot har det skett en betydandeminskning av animalieproduktionen. har koantalet minskat och antalet produktionsställen . Enligt länsstyrelsensmening är det mycket allvarligt att den sysselsättningsintensiva animalieproduktionenminskar. Det är som nämnts den produktionsgren som har de bästaförutsättningarna i länet. Eftersom lönsamheten i spannmålsodlingen är pressadkan man förutsätta att om den nuvarande nedåtgående trenden fortsätter såkommer det att innebära betydande risker för igenväxning av . Starkaskäl föreligger således för att den aktuella regionen placeras i område 3. förslag till prisområden innebär enbetydande utökning i förhållande till det föreliggande förslaget. Detta är enkonsekvens av att länet alltid har fått stå tillbaka för de meranordliga delarna av norra , trots att det som ovan anförts inteföreligger stora skillnader när det gäller t. ex. avkastningen i växtodlingen. Enligt uppfattning är det nödvändigt attden negativa trenden som kan iakttas för jordbruket stoppas eller åtminstonebegränsas. För att lyckas med detta krävs det ett samspel av olika insatserdär prisstödet är en viktig del. hemställer att de här presenterade förslagentill områdesgränser beaktas vid utformningen av prisstödet. i : har i stortinte något att invända mot den föreslagna stödområdesindelningen där alternativ4 förordas. Däremot anser att böröverföras från prisområde 3 till 2B på grund av att växtodlingsförhållandensamt transportavstånd till tätort m. m. inom har större likhetermed förhållandena inom prisområde 2B än med förhållandena inom övriga delar avprisområde 3 i . går alltså här emot jordbruksnämndensförslag och föreslår att på grund av ovanstående överförsfrån stödområde 3 till 2B. i : villförst framhålla att det från vissa synpunkter vore mest ändamålsenligt, om man helt kunde undvika uppdelning av område 2. Det kan vara fördelar med så få och korta prisområdesgränser som möjligt, eftersom olika pristillägg till gårdar i närheten av en gräns - men på olika sidor av denna - lätt uppfattas som orättvisa av berörda lantbrukare. Vidare bör det innebära administrativa 161 11 1985/86. fördelar med så få områden som möjligt, som dessutomöverensstämmer Prop. 1985/86: 166 för olika produkter. Från dessa synpunkter synes arbetsgruppens alternativ 2vara att föredra, eftersom detta alternativ innebär att område 2 är odelat förmjölk liksom för kött. Även nu gällande områdesindelning medför fördelar i härberörda avseenden, eftersom gränsen mellan områdena 2 A och 2 B följer enlänsgräns och dessutom är relativt kort. En med hänsyn till produktionsförutsättningarna merdetaljerad uppdelning av område 2 för mjölk synes dock vara nödvändig av bl.a. opinionsskäl, eftersom det här rör sig om ett vidsträckt geografisktområde, där skillnader givetvis finns i produktionsförutsättningarna. kan därför acceptera en mer detaljeraduppdelning. Härvid måste del dock vara en hell nödvändig förutsättning alluppdelning sker efter samma kriterier oberoende av länsgränser. Länsstyrelsenhar inget att invända mot att kustbygderna i och länliksom nu tillhör område 2 A. Däremol har den förordade nya uppdelningen i 2 Aoch 2 B enligt arbetsgruppens aUernaliv 4 inte genomförts enligt sammaprinciper i Väslernorrlands resp. . utgår här från att motiv finns för attsammanlagt 24 församlingar i överföres från 2 B till 2 A. Enligtförslaget sker motsvarande överföring av 5 församlingar i . Det finns dock i ett flertalytterligare församlingar i det av i samband med glesbygdsstödetavgränsande glesbygdsområdet, som har lika svaga eller sämrejordbruksförutsättningar än flera av de nämnda 24 församlingarna i Jämtlandslän. Arbetsgruppen synes inte ha övervägt detta förhållande och inte hellertagit behövliga kontakter med representanter för vad gälleruppdelningen mellan områdena 2 A och 2 B. Det är därför enligt mening i hög gradnödvändigt att vissa justeringar göres av gränsdragningen mellan 2 A och 2 Benligt alternativ 4. Göres inie dessa justeringar blir beslutet om prisområdesgränserklart felaktigt. De församlingar utöver de föreslagna som länsstyrelsenanser bör ingå i område 2 A, är följande. Av Ange kommun: Borgsjö. Denna församling gränsar till Haveröförsamling, som tillhör område 1. Av : och . har utomordentligt besvärliga brukningsförhållanden,eftersom dalgång här är trång med små och mycket kuperade åkerskiften.Holm är en utpräglad skogsbygd. är en utpräglad skogsbygd. Av kommun: , och Resele. Dessa är utpräglade glesbygdsförsamlingar med mestadelssmå brukningsenheter. är också en utpräglad glesbygdsförsamling. Om här nämnda församlingar tillsammans med de avarbetsgruppen 162 föreslagna iVästernorrlands och i föres till område 2 A Prop. 1985/86: 166synes en så rättvisande uppdelning som möjligt på områdena 2 A och 2 B erhållasi och . Resultatetblir dock att de församlingar, som fortfarande kommer att tillhöra 2 B iJämtlands län, kommer att bilda en "ö" avskild från övrig del av 2 B.Detta måste accepteras om alternativet är att en felaktig uppdelning annars erhålles.Det är också med hänsyn till de geografiska förhållandena i stort naturligt attcentrala Storsjöbygden och Ragundadelen bildar en "ö". I övrigt kanoch bör "ö-bildning" undvikas. Denhär föreslagna utökningen med åtta församlingar av område 2 A i Västernorrlandslän berör mycket begränsade produktionsvolymer. Mjölkinvägningen under 1985uppgår tillsammans för de åtta församlingarna till drygt . Förutomde rent produktionsmässiga skälen talar även regionalpolitiska skäl för att deåtta Västernorrlandsförsamlingarna bör tillhöra område 2 A. Församlingarnakännetecknas av stor brist på arbetstillfällen och långa pendlingsavstånd.Näringslivet domineras av de areella näringarna, som är sysselsättningsmässigtvikande. Därtill är befolkningsunderlagen för många vitala servicefunktionerhotade p. g. a. såväl mycket ogynnsam åldersstruktur som en alltjämt fortgåendebefolkningsminskning. Det är därför ytterst viktigt att desysselsättningstillfällen som kan skapas inom jordbruksnäringen tas till vara.Härvid spelar prisstödet en viktig roll. Eftergenomförande av här lämnat förslag uppkommer en godtagbar överensstämmelse utan uppdelning av församlingar mellan å ena sidan prisområdena 1 och 2 A förmjölk och å andra sidan det av fastställda inlandsområde, därglesbygdsstöd enligt SFS 1985:619 kan utgå till bl.a. jordbruksföretag. Det ärangeläget ur allmänna regionalpolitiska synpunkter att en sådanöverensstämmelse kan uppnås. Länsstyrelseni : för förslaget för ändrad stödområdesindelningfrån den s.k. norrlandskommittén vilket sedermera blev livsmedelsutredningensförslag och proposition fann länets instanser anledning att anföra kritik.Förändringen innebar ändrad stödområdesindelning med oförändrade eller sänktaprisstöd för stora delar av . Länsstyrelsenfinner ej här anledning att ånyo upprepa de argument och sakskäl mot den tänktaförändring som tidigare i olika sammanhang framförts. står fastvid sitt ursprungliga krav om att den stödområdesindelning som före den I juli1985 fanns för de olika produkterna bäst ger uttryck för de skillnader iproduktionsförutsättningar i stort som är rådande i norra . Bristenpå alternativa sysselsättningsmöjligheter, jordbrukets stora betydelse i länetoch beredskapssynpunkter motiverar dessutom ett prisstöd som möjliggör ettlångsiktigt bestående jordbruk i regionen. Länsstyrelsenär väl medveten om att det i sådana här sammanhang inte är praktiskt möjligt att uppnå fullständig rättvis indelning i geografiska områden. Det av jordbruksnämnden förordade alternativet innehåller '63 emellertidockså brister på grund av de höga varierande produktionsförut- Prop. 1985/86:166 sättningar som råder även inom närliggande jordbruksföretag inom sammaförsamling.