prop · G90397 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommuner inom intervallet -1,9%- +1,Antal Procent -3,9%-+3,Antal Procent 18 21 18 21 60 70 60 70 Tabellerna uppvisar inga större skillnader i fråga omresursfördelningen mellan de fyra schablonerna. När det gäller de alternativa limplanerna finns mellan deangivna värdena på grundresurserna fyra olika alternativa nivåer. En minskningav den elevrelalerade resursdelen med 0,01 vlr/elev jämfört med de timtal somgäller för 49 vtr-nivån och en molsvarande ökning av grundresursen till 52,1 vtrmedför all samtliga kommuner kommer under 6-procentsgrän-sen. Den nuvarande ålerföringsresursen föreslås lill hälftenbli fördelad mellan de kommuner som har gymnasieskola med alternativalimplaner, I jämförelse med denna resurs är skillnaderna i resursutfallet förde studerade resursschablonerna av blygsam omfattning, 1 delta perspektiv kan knappaslde mera komplicerade alternativen med ärskurs- och linjerelate-rade schabloneranses motiverade. Valet av nivån på grundresursen måsle vidare sältas i sambandmed resursulfallet förde tvååriga linjerna vid olika elevantal inom kommunerna.Del samlade resursutfallet kommerati studeras i avsnitt 6 i denna bilaga. 4.1 Resurserna för gemensamma ämnen på tvååriga linjer Avskäl som framförts i det föregående (bilaga 5, avsnitt 5) finns storavariationer mellan resursbehoven på de olika tvååriga linjerna. Dessa måstedärför tilldelas olika resursschabloner, åtminstone gruppvis. Vidare börgrundresurser ulgå för att förbättra resurssitualionen i kommuner med relativtlåga elevantal. Grundresurser som relateras till de olika studievägarna skulleinnebära skillnader i resurstilldelningen för de gemensamma ämnena för kommunermed samma elevantal beroende på elevernas fördelning pä studievägarna.Systemet skulle också medföra något mer komplicerade resursschabloner.Grundresursen bör därför ulgå per kommun genom att en för alla linjer gemensam elevrelaleradresurs, baserad på de minsta resursuttagen, minskas med några hundradels Ivtr/elev,För överskjutande limmar utgår elevrelalerade resurser per linje eller grupperav linjer, 4.2 Resursen för gemensamma ämnen i årskurs 1 av tvååriga linjer AntaletIvtr/elev i gemensamma ämnen /86 framgår av följande tabell, Ivärdena för linjerna Ek och So ingår av beräkningslekniska skäl samtliga ämnen. Prop, 1985/86:97 1linjespecifika ämnen på linjerna Mu och Te tillkommer 3,39 resp, 1,12 Ivtr/elev, Avtabellen framgår all de linjer som enligt timplanen har del minsta antaletveckolimmar, nämligen 10, i allmänhet uppvisar en resurs mellan 0,36 och 0,41 Ivtr/elevmed medelvärdet 0,38 Ivtr/elev, resurs bör följaktligen utgöra grundenför en till samtliga linjer utgående minimiresurs i gemensamma ämnen. Beräkningarvisar all rent elevrelalerade resurser är ogynnsamma för kommuner med få elevermen fördelaktiga för kommuner med många elever. Om minimiresursen minskas med0,04 Ivtr/elev lill 0,34 Ivtr/elev, kan en grundresurs ulgå med 12,2 vtr/kommun.Härtill kommer för över-skjulande timmar samt dokumenterat större resursbehov igemensamma ämnen resurser enligt följande tabell. Anlal Ivtr/elev Prop,1985/86:97 För begränsning av antalet reursschabloner kan linjer medungefär samma antal Ivtr/elev sammanföras lill grupper enligt tabellen med ettgemensamt limtal ulan alt resursulfallet behöver påverkas påtagligt. Eventuelltkan de i stället läggas in i resursschablonerna för de linjespecifika ämnena påberörda yrkeslinjer. Beräkningar med de i det föregående angivnaresursschablonerna för varje linje leder till följande resultat, (Grundresurseni de gemensamma ämnena är 12.2 vtr per kommun,) Anlal kommuner med differenser i procent -10,0 -9,9 -8,0 -7,9 -6,0 -5,9 -4,0 -3,9 -2,0 -1,9 -0,0 + 0,0 + 1,9 +2,0 + 3,9 +4,0 + 5,9 +6,0 + 7,9 +8,0 +9,9 + 10,0 diff. Att antalet differenser är relativt stort för värden lägreän -och högre än -(-beror på den större iniervallbredden. Resultatetingår i den totala resursavstämningen i avsnitt 6 av denna bilaga, 4,3 Resursen för gemensamma ämnen i årskurs 2 av tvåårigalinjer Antalet Ivtr per elev i gemensamma ämnen /86framgår av följande tabell, I värdena för linjerna Ek och So ingår avberäkningstekniska skäl samtliga amen. T. v. endasl i åk 1. 1 linjespecifika ämnen på linjerna Mu och Te tillkommer4,08 resp, 1,42 Ivtr/elev, Av tabellenframgår att de linjer som enligt timplanen har del minsta antalet veckotimmar,nämligen 6, i allmänhet uppvisar en resurs mellan 0.24 och 0.31 Ivtr/elev medmedelvärdet 0,28 Ivtr/elev, resurs bör följaktligen utgöra grunden för enlill samtliga linjer utgående minimiresurs i gemensamma ämnen. Beräkningarvisar att rent elevrelalerade resurser är ogynnsamma för kommuner med få elevermen fördelaktiga för kommuner med många elever. Om minimiresursen minskas med0,04 Ivtr/elev lill 0,28 Ivtr/elev, kan en grundresurs utgå med 12,5 vtr/kommun.Härtill kommer för över-skjulande limmar saml dokumenterat större resursbehov igemensamma ämnen resurser enligt följande tabell. Prop,1985/86:97 Anlal Ivtr/elev Antal Ivtr/elev i,i: ' T. v. endasl i åk. För begränsning av antalet resursschabloner kan linjer medungefär samma anlal Ivtr/elev sammanföras till grupper enligt tabellen med etlgemensamt timtal ulan alt resursulfallet behöver påverkas påtagligt. Eventuelltkan de i stället läggas in i resursschablonerna för de linjespecifika ämnena påberörda yrkeslinjer. Beräkningar med de i del föregående angivnaresursschablonerna för varje linje leder lill följande resultat, (Grundresurseni de gemensamma ämnena är 12,5 vtr per kommun,) Anlal kommuner med differenser i procent -10,0 -9,9 -8,0 -7,9 -6,0 -5,9 -3,9 -1,9 -4,0 -2,0 -0,0 +0,0 + 1,9 + 2,0 +4,0 +6,0 + 3,9 +5,9 +7,9 + 8,0 + 9,9 pos, + 10,0 diff. Atlantalet differenser är relativt stort för värden lägre än -och högre än+10% beror på den större intervallbredden. Det påfallande stora antaletkommuner med värden under -beror också på att här återfinns många kommunermed enbart yrkesutbildning i myckel små skolenheter. Trots stora procenlsiffrorär limtalen i regel små. Denna obalans kan justeras exempelvis genom atlkommuner med enbart yrkesinriklade linjer får en något lägre grundresurs ochmotsvarande ökning av den elevantals-relaterade resursdelen. Tabellens resultat ingår i den totala resursavstämningen iavsnitt 6 av denna bilaga. Prop,1985/86:97 Sammandrag av uppgifter om påbyggnadsutbildningar ochandra specialkurser /86. 2 te 40 v 8 4 I 5 3 4 16 2 Idetta avsnitt redovisas antalet elever som deltar i specialidroll och det antalveckolimmar denna undervisning omfattar. Antalet veckotimmar per deltagandeelev och per elev i årskursen har också framräknats. Utbildningen är förnärvarande föriagd lill 40 kommuner och omfattar /86550intagningsplatser. Resurstilldelningeni specialidroll bör dock med hänsyn tiU ämnets karaktär och delningslal inte elevrelaterasutan utgå per undervisningsgrupp. Kombinationmed specialidroll omfattar enligt höslrapporlerna följande Prop, 1985/86:97antal elever och lärarveckotimmar: Ivtr/del-lagande elev Ivlr/elev i årskurs Atlelevantalet i årskurs I enligt tabellen understiger 550 sammanhänger med attrapporteringen är ofullständig, framför allt i kommuner med fiera skolenheterdär utbildningen administreras av en skola. Vidare förekommer att elevantalöverförs mellan årskurserna efter samläsningsgrupperna. De redovisade värdenaär ändå så omfattande och representativa, all de kan ge en bild av resurssitualioneni ämnet. Höstrapporternastimtal i specialidroll har brutits ut och ingår därför inte i resursschablonernaför de gemensamma ämnena. Tabellens timtal är i första hand avsedda att ge enbild av verksamhetens omfattning. Eftersom resurserna i specialidrott föreslåsulgå med ett fasl timtal per undervisningsgrupp, påverkas inte hellerresurstilldelningen av de i tabellen angivna värdena. 1detta avsnitt redovisas antalet elever och antalet veckolimmar i vissalågfrekventa språk. Dessa språk är på de tvååriga linjerna finska som C-språk samlpå de tre- och fyraåriga linjerna finska, italienska, kinesiskaoch ryska. Härtill kommer de utomeuropeiska språk .som SÖ i fortsättningen kankomma att medge. Gränsdragningen har gjorts med hänsyn till de särskildabestämmelser om gruppsloriek och nuvarande timreduklioner som gäller för dessaspråk. Här har dock latin undantagits, eftersom detla språk har betydligtstörre frekvens och därför klart påverkar de allmänna resursformlerna. Medhänsyn till den stora spännvidden mellan undervisningsgruppernas storiek i de lågfrekventaspråken bör resurstilldelningen utgå med schabloniserade timtal beslående avexempelvis en grundresurs på 4 vtr per undervisningsgrupp i årskurs l' och 3 vtrper undervisningsgrupp i övriga årskurser. Elevantal och lärarveckotimlal i de lågfrekventa språkenenligt höstrapporlema för Prop. 1985/86: 97 /86 framgår avföljande tabell. Antal Ivtr/elev i ärskurs , timplan Åk P Åk 2' Åk 3 Alt, timplan Åk 1' Åk 2' Åk 3 Höslrapporternas timtal i de lågfrekvenla språken harbrutits ut och ingår därför inte i resursschablonerna för de gemensamma ämnena. Tabellens limtal är i försia hand avsedda alt ge enuppfattning om verksamhetens omfattning. Eftersom resurserna i lågfrekventaspråk föreslås utgå med fast timtal per undervisningsgrupp, påverkasresurstilldelningen i dessa inte heller av de i tabellen angivna värdena, I årskurs 3 finns möjlighet att frivilligt lägga ul en självsludietidom högsl 2 veckolimmar per klass. De därvid frigjorda timmarna får utnyttjasinom ramen för resp, skolenhets förstärkningsresurs. Självstudietidensomfattning /86 framgår av följande tabell. Antal Antal Totalt Antal vtr Självstudietid i kommuner skol- antal per skol- procent av totala enheter vtr enhet timtalet i timplaner 24 31 268 0,25-25,25 0,54 Alt timplaner 7 7 21 0,75-5,25 0,54 5.5 Timreduktioner Prop, 1985/86:97 Idetta avsnitt redovisas timreduktionernas omfattning enligt de nu gällandemera omfattande reglerna, uttryckt i vtr per elev och i procent av del totalatimtalet i resp, årskurs. Beräkningarna visar följande resultat. i vtr/elev i genomsniti av totala timtalet i årskursen Avtabellen framgår alt timreduktionernas omfattning grovt räknat i jämförelse medårskurs I'' är ungefar dubbelt så omfattande i årskurs 2 och så stori årskurs 3 inom de båda limplanesyslemen på ire-och fyraåriga linjer. Vidareår de i en och samma årskurs ungefär så stora enligt de alternativasom i de reguljära timplanerna. Del kan därför finnas anledning all närmarestudera sambandet mellan limreduktion samt kommun- och skolstoriek, Iföljande tabell redovisas timreduktionernas omfattning i de reguljäratimplanerna, uttryckt i procent av det totala timtalet i varje årskurs ochfördelad på kommunstorlek efter skolenhetsanlal, Timreduklioneri procent av lolala timtalet i årskursen Avtabellen framgår att timreduklionerna i årskurs 2 och framför allt i årskurs 3har störte omfattning i kommuner med en skolenhet, 1 nästa tabell redovisas timreduktionernasomfattning i dessa kommuner beroende på skolstoriek, uttryckt i elevantal. Specifikationav kategori 1 iföregående tabell Prop, 1985/86: 97 Åk 1' Åk 2' Tabellenvisar att det finns ell klart samband mellan elevantal i skolenheten och timreduktionernasomfattning, Timreduklionernapåverkar behovel av grundresurs. Trotsmera omfattande timreduklioner uppvisar små skolenheter och framför alll AT-skolornaändå ett större resursbehov, beroende på alt timreduklionerna relativt sett ärav mindre omfattning än bristerna i klass-och gruppfyllnad. Delta innebär bl,a, all stora skolenheter och kommuner med mer än en skolenhet också har lättareall med hjälp av förslärkningsresursen kompensera timreduklionerna. Hänsyntill dessa faktorer behöver las vid fastställande av grundresursens storlek. 5.6 Beräkning av resurser för tillvalsämnen och ämnet svenska i årskurs 2 av vissa linjer Läsåret1982/83 var tillvalsämnen obligatoriska, medan svenska kunde läsas som fritttillval eller utökad studiekurs i årskurs 2 av vissa tvååriga linjer. Läsåret1985/86 är svenska obligatoriskt ämne i årskurs 2 på samtliga linjer, medan detidigare lillvalsämnena och då framför alll engelska och matematik i vissutsträckning läses som fritt tillval eller utökad studiekurs. Pågrund av ämnessplittringen i lillvalsämnena är dessa mer resurskrävande änämnet svenska. Men eftersom tillvalet på de berörda linjerna klart domineras avämnena engelska och matematik där gruppfyllnadsgraden är nästan lika hög som isvenska, begränsas resursförändringen lill 0,006 vlr/elev. Denna resurs börräknas in vid fastställandet av resursschablonerna för dessa linjer, Värinlagningav elever, som i försia hand beror på behovet atl fördela praklikperiodernaöver läsåret, förekommer främst på vårdlinjen saml i vissa specialkurser.Kortare specialkurser kan dessutom ha intagning underläsåret, Idetta avsnitt behandlas resursbilden för de vårintagna klasserna på vårdlinjen, I underlaget ingår också etl par klasser på social servicelinje, 112 Påvårdlinjen förekommer organisatoriskt två grupper av vårdutbild- Prop.1985/86:97 ningar. Den ena gruppen består av de landslingskommunalautbildningarna. Vårintagningen omfattar här nära hälften av klasserna ocheleverna på vårdlinjen och en stor andel av de totala klass- och elevantalen pälinjerna. Då är skolhuvudman, förekommer oftast fiera skolenhetermed vårdutbildning, \ årintagna klasser på vårdlinjen har således stor omfattningoch utgör en slor del av landslingens utbildningsutbud. Denandra gruppen beslår av primärkommunala utbildningar som är föriagda till vissaskolenheter och där endast omfattar enstaka klasser. Vårdutbildningen utgör häri regel endast en liten del av det totala utbildningsutbudet. Elevantalunder 400 förekommer i 5 landsting och 26 primärkommuner, medan elevantal omminst 400 finns i 16 landsting och 3 primärkommuner. Eftersom elevantaletvarierar mellan 30 och 1 300, är det naturiigt all resursutfallet blir olikaför små och stora kommuner. Beräkningarvisar att resursbilden i gemensamma ämnen för vårintagna klasser på vårdlinjenär följande. Gränsen mellan små och stora kommuner är 400 elever. Anlal merelever/ kommun Åk 1 Små kommuner Slora - " - Åk 2 Små kommuner Slora - " - Timtaleni de små kommunerna varierar vanligen mellan 10 och 50, Varje timmes differensmellan uttagen och beräknad resurs ulgör därför , De absolutadifferenserna i veckolimmar ligger i regel mellan -2,0 och 4-2,0 veckolimmar.Positivt värde anger alt den uttagna resursen är större än den schablonberäknade.Beräknat med de i det föregående angivna värdena på antalet veckotimmar/elev iresp, årskurs fär 20 små och 4 stora kommuner en differens på mer än -1-4,, medan8 små och 5 stora kommuner uppvisar en differens under -4,, Det totala kommunanlaletär 50, Desmå kommunernas silualion kan givelvis förbättras t, ex, med en grundresurs. Om0,/elev tas i anspråk härtill, kan per kommun ochårskurs ulgå i grundresurs. Beräkningar visar att 7 små och 5 slora kommuner dåfår en differens på mer än -1-4,. medan 18 små och 3 slora får en differenslägre än -4,0, På grund av de små kommunernas stora känslighet förresursförändringar kan grundresursen i vissa fall ge upphov till relativt settbetydande överkompensation. Den komplicerar dessulom i någon månresursschablonerna. Avde 24 slora kommunerna har fyra en differens över -H4,, De har efter elevantal platserna 6, 13, 16 och 20, Om grundresurs införs, tiUkom- 113 mer en femte som nr 19, Dessa siffror bekräftar atl inteendast elevantalet Prop. 1985/86:97 inom kommunen utan ocksåskolorganisationen påverkar resursutfallet. Följande tabell belyser sambandetmellan klassloriek och timultag i gemensamma ämnen. Antal elever vtr/elev vtr/elev per skola iårskurs I i årskurs 2 Av tabellen framgår att små skolor med inlag av 16-klasserär särskill resurskrävande. All på samma sätt som för höslintagna klasser tillämpa enprocentuell gräns för en garantiresurs är här inte meningsfullt, eftersom derelativa beräkningarna är alllför känsliga. Små, administrativt betungandegarantiresurser skulle då kunna utgå i betydande omfattning. kan densituationen inträffa att mycket större timtal inte kompenseras vid avslåmningenav resursutfallet för den ofta betydligt mer omfattande höstinlag-ningen elleralt del vid denna redovisas ett relativt stort resursöverskoll. En annan lösning är därför alt antalet veckolimmar ochdifferensen i veckolimmar för värinlagningen får räknas in vid avslåmningen förnärmasl följande höstintagning och där tillsammans med de då framräknadetimtalen utgöra underlag för eventuell garanliresurs. Eftersom differensen för större kommuner kan uppgå lillett någol högre timtal, bör garanliresurs utgå, i samband med avslämningen förde vårintagna klasserna, om den överstiger ett vissl timtal. Eventuellt kansedan avräkning ske vid följande avstämning av höstrapporten, 1 vissa län förekommeralt en del av undervisningen för landslingens elever föriäggs till primärkommunernasgymnasieskolor. Resurserna bör dock alllid ulgå lill huvudmannen, som sedanreglerar de inlerkommunala ersättningarna. 6 Jämförelser av resursutfall i dagens system och i detföreslagna Utfalletav en schabloniserad resurstilldelning har jämförts med resursutla get enligt höslrapporlernaför /86, Vid avslåmningen har följande koefficienter använts. Prop,1985/86:97 Tre- och fyraåriga linjerReguljära timplaner Grundresurs 49,3 Ivtr/kommuri Alternativatimplaner Grundresurs 49,1 Ivir/kommun Grundresurs12,2 Ivlr/kommun Elevrelaleradresurs för samtliga elever 0,34 Ivtr/elev Elevrelaleraderesurser för överskjutande timmar i gemensamma ämnen m, m. Linje Ivtr/elev /elev Grundresurs12,5 Ivtr/kommun Elevrelaleradresurs för samtliga elever 0,24 Ivlr/elev Elevrelaleraderesurser för överskjutande limmar i gemensamma ämnen m, m. Linje Ivtr/elev /elev ' T, v. endast i åk. Linje Ivlr/elev i årskurs 2: Resultatet av avslåmningenframgår av följande tabell. Prop, 1985/86:97 kommuner och landstingskommuner med differenser i procent Antal =S -9,9 - -10,0 -8,0 - -7,9 -5,9 -3,9 -6,0 -4,0 -2,0 -1,9 -0,0 +0,0 +2,0 +4,0 +6,0 +8,0 & Antal ----- pos. + 1,9 +3,9 +5,9 +7,9 +9,9 +10,0 diff. 9 13* 32 32 20 14** 2 2 70 av vilka 6 i intervallet-5,9 -* av vilka 5 i inlervallet +5,0 - -5,0.+ 5,9. Negativa differenserbetyder all kommunerna, alll annat lika, med den föreslagna schabloniseringenfår en större timtilldelning än . Positiva differenser betyder detomvända. Det bör erinras om all organisationen alltid förändras lillår, beroende av elevernas val, tilldelning av studievägar, Dlatsutnyttjandet m,m, Avstämningsresultatet kan också åskådliggöras av följande diagram. DIFFERENSMELLAN UTTAGEN OCH BERÄKNAD RESURS Antalkommuner med två- och treåriga linjer -10 -8 -6 -4 -2 O +2 +4 +6 +8 +10 Regeringensproposition ...................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1 Inledning ....................................................... 3 2 Allmänna överväganden ................................ ... 4 2.1 Utgångspunkter för ett förändratbidragssystem 4 2.2 överväganden ochbeslut ............. ... 5 3 En schabloniseradresurstilldelning ..................... ... 8 4 En samlad kommunresurs ................................ .. 11 5 Bas- och förslärkningsändamål .......................... .. 12 6 Schabloner förresurstilldelning ........................ .. 15 6.1 Tre-och fyraåriga linjer ........................... 15 6.1.1....................................................... Reguljäralimplaner 16 6.1.2 Alternativa timplaner (AT-planer) ........ .. 17 6.1.3 Illustration ...................................... .. 18 6.2 Tvåårigalinjer ........................................ .. 18 6.2.1 Gemensamma ämnen ......................... 19 6.2.2 Linjespecifika ämnen ......................... .. 19 6.2.3 Illustration ...................................... 22 6.3 Påbyggnadsulbildningar ochandra specialkurser 22 6.4 Beslul om schabloner ............................... 24 6.5 Vissa särskilda resurser ............................ .. 24 6.5.1 Specialidroll ...................................... .. 24 6.5.2 B-klasser .......................................... .. 25 6.5.3 Specialklasser .................................. .. 25 6.5.4 Vissa lågfrekvenla språk ..................... 26 6.5.5 Den nuvarande återföringsresursen........ 26 6.5.6 Den nuvarande extra resursenför svenska i årskurs 2 avvissa tvååriga linjer ...................... .. 27 7 Särskildafrågor rörande limlilldelning och organisation 27 7.1 Justeringar iberäkningsunderlaget med hänsyn till lim-planeändringar m, m 27 7.2 Förhållandet mellan resurslilldelningssystemeloch reglema förorganisationen m, m.............................. .. 28 7.2.1 Utbildningsutbudet ........................... .. 28 7.2.2 Klasser och grupper .......................... .. 29 8 Beräkning av bidragsbelopp m, m........................ .. 30 9 Särskilda timresurser ochbidrag för viss undervisning 32 9.1 Hemspråksundervisning m, m....................... .. 32 9.2 Särskild undervisning ............................... .. 33 10 Förhållandet lill andrastatsbidrag till gymnasieskolan m, m, ,,, 33 10.1 Skolledningsbidrag ................................. .. 34 10.2 Syobidrag ............................................ 34 10.3 Särskilda lönekostnadsbidrag .................... 34 10.4 Bidrag till lokalskolutveckling ................... 35 10.5 Socialavgiftsbidrag ochreducerat lönekoslnadspålägg ,,, 35 10.6 Bidrag lill inbyggd utbildning ....................... .. 36 10.7 Särskilda bidrag lill kurserför invandrarungdom 36 10.8 Särskilda åtgärder igymnasieskolan ......... .. 36 10.9 Bidrag lill vissatrygghetsåtgärder ............. 36 10.10 Lärare som tjänstgör i bådegymnasieskolan och annan ulbildningsform 36 11 Förväntade effekter förskolhuvudmännen m, m.... 37 12 Genomförande .............................................. . 37 Prop.I985./86:97 13 Garantiresurs .............................................. .. 38 14 Särskilda frågor ............................................ .. 39 14.1 Uppdragsutbildning i anslutninglill gymnasieskolan .... 39 14.2 Ulbildningsformer, vilkasregler anknyter till de nuvarande reglerna för gymnasieskolan ..................................... .. 40 15 Hemställan .................................................. 41 16 Beslul ........................................................ 42 BilagaI Nuvarande regelsystem med förklaring av termer och linje förkorlningar m, m...................................... 43 Bilaga 2 Statskontoretsmodellförslag belräffande gymnasieskolan 52 Bilaga3 Sammanfattning av promemorian (Ds U 1985:4) Ett schab loniserat system för statsbidrag till lärarlöner i gymnasie skolan ................................................. 55 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds U 1985:4) Etl schabloniserat syslem för statsbidrag till lä rarlöner i gymnasieskolan ......................... 60 Bilaga 5 Beräkningsunderiagm, m.......................... 78 Bilaga 6 Delaljberäkningarm, m, saml jämförelser av resursutfall i dagenssyslem och i del föreslagna ............ 97 Tryckeri, 1986 ]| g