prop · G903138 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommitténkonstaterar att även om staten lill helt övervägande del svarar förfinansieringen av arbetsmarknadspolitiken, tar kommuner och landsting ettbetydande ansvar för genomförandel. Deras engagemang grundar sig bl. a. på deproblem av social och annan natur som arbetslöshet för med sig för individeroch samhälle. Från kommuner och landsting har framförts åsikten att deras ökadeansvarstagande för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken motiverar etlstörre infiytande vid utformningen av åtgärderna. Dessa upplevs ofta somalltför kortsiktiga. De båda kommunala parterna efterlyser en politik som istörre utsträckning leder till fasta anställningar för de arbetslösa. Minskadregelstyrning, ökad decentralisering i beslutsfattandet och störreflexibilitet i användningen av de arbelsmarknadspoliliska medlen är exempel pååtgärder som föreslås. Kommitténframhåller att en god samverkan mellan statliga, kommunala ochlandstingskommunala organ är en avgörande förutsättning för en framgångsrikarbetsmarknadspolitik. Ett sätt alt förbättra samverkan är all tillförsäkrakommuner och landsting representation i de beslutande arbetsmarknadspolitiskaorganen. Kommittén föreslår därför all kommuner och landsting fårrepresentation i såväl verkels som länsarbetsnämndernas styrelser. Närdet gäller önskemålen om en mer långsiktig inriktning på de arbets marknadspolitiska insatserna framhåller kommittén, atl en sådan upplägg ning är svår all förena med syfiet med de arbelsmarknadspoliliska åtgär derna. Del innebär emellertid inte att man behöver vara helt låst vid den nuvarande konstruktionen av medlen. Kommittén framhåller all det är 19 angelägel att se positivtpå initiativ som möjliggör en för kommuner och Prop. 1985/86: 138 landstingmer meningsfull användning av de statliga medlen. Del framstår exempelvis somrimligt, att de statliga organen lar ökad hänsyn lill behovet av framförhållningnär det gäller insatserna. Arbetet på en förenkling av regelstyrningen avmedlen bör också drivas vidare. Kommitténanser att del kan vara lämpligt all inom ramen för de s. k. frikommun- och frilandstingsförsökenpröva nya idéer på detta område. Även om dessa måste bygga på huvudlinjerna iden nuvarande politiken får man inte vara för restriktiv om försöken skall lesig meningsfulla. Kommitténtar i detta sammanhang också upp förslag som väckts från kommunalt håll attskapa nya fasta arbetstillfällen med medel som används för olikaarbetsmarknadspolitiska insatser, i första hand arbetslöshetsstöd. Förslagenhar stundom kallats klumpsummemodellen. Kommitténkan inte ställa sig bakom en sådan ordning. På arbetsmarknaden sker ständigtstora rörelser. strömmar hundratusentals sökande via bl.a. dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ut i förvärvslivet. Arbetsmarknadspolitikenskanske viktigaste uppgift är all underiätta denna anpassningsprocess.Bedömningen av behovet av åtgärder måste göras på individuell basis ochinsatserna bör vara av temporär natur. De arbetssökande skall slå till arbetsmarknadensförfogande under den lid de befinner sig i åtgärder. Deltatalar emot atl man använder arbelsmarknadspoliliska medel för fasta tjänster.På skulle del dessutom ställa sig svårt all skilja vanliga fastaarbeten i kommunerna från de särskilt inrättade fasta anställningar somfinansieras med arbelsmarknadspoliliska medel. Del kan enligt kommitténsuppfattning inte heller vara en riktig utveckling atl en expansionlångsiktigt finansieras av staten genom arbelsmarknadspoliliska medel. Statensinsatser när det gäller kommunernas ekonomi bör bedömas inom ramen för denekonomiska politiken i stort. Kommitténframhåller emellertid alt detta principiella ställningstagande inleutesluter atl man, som sagts, prövar andra sätt lill en alternativanvändning av arbetslöshelsmedlen och medlen för sysselsättningsskapandeåtgärder. Detta kan ske inom ramen för de nämnda frikommunförsöken. Ikapitlet om arbetsmarknadsverket och kommunerna går kommittén också igenomhandläggningsordningen för några andra arbelsmarknadspoliliska medel.Kommittén slår därvid fast all bl.a. staten även framledes bör vara huvudmanför arbetsförmedlingen. Med utgångspunkt i en presentation av beslutsprocessenför beredskapsarbeten, som traditionellt har stor omfattning hos kommuner ochlandsting, diskuteras på vilket sätt ett ökat inflytande skulle kunnaförverkligas för dessa. Sisti kapitlet tar kommittén upp vissa samverkans- och avgränsningsfrå-gor avseendearbetssökande med sammansatta problem. Del gäller arbetsförmedling förarbetshandikappade resp. invandrare. Ackvisitionav praktikplatser Prop. Behovet av praklikplalser har ökat kraftigt under senareår. Enbart för grund- och gymnasieskolan uppskattas behovet lill närmare enhalv miljon platser . har hafl ansvaretför att anskaffa vissa praklikplalser för skolans räkning. Verksamhetens storaomfattning har gjort del nödvändigt atl bygga upp en organisation och utvecklametoder bl.a. med ADB-leknik för anskaffningen av platser. Även inom vissakommuner har emellertid byggts upp resurser för atl klara ackvisitionen avpraktikplatser. Kommitténs uppgift har varil att finna en enhetlig lösning påfrågan om ansvaret för ackvisition av olika slag av praklikplalser. Dennauppgift behandlas i kapitel 8. Kommittén har stannat för en ansvarsfördelning som innebäratt arbetsmarknadsverket skall ha de inledande kontakterna med arbetsplatsernaoch skaffa fram platserna, medan skolan skall ansvara för genomförandet avpraktikperioderna och det pedagogiska innehållet i praktiken. Verksamheten börsamordnas och planeras i SSA-råden. Förmedling av korta och tillfälliga arbeten Kommittén föreslår, i kapitel 9. all den offentligaarbetsförmedlingen höjer sin ambition när del gäller all förmedla korta ochtillfälliga arbeten. På konlorsområdet föreslår kommittén en försöksverksamhetmed förmedling av tillfälliga arbeten där nya inslag av service prövas. Ilikhet med de s. k. organisalionsförmedlingarna på området skall den offentligaförmedlingen ha möjlighet atl ombesörja skatte- och löneadminislralion motsjälvkostnad för beställaren. Förmedlingen skall också kunna vidarebefordraönskemål om uppdragsservice inom konlorsområdet till stationärskrivbyrå-verksamhet. Frågan om hur arbetsförmedling på kulturområdet iframtiden skall bedrivas har behandlats i en särskild beredningsgrupp medrepresentanter för intressenterna på området. Kommittén har anslutit sig tillberedningsgruppens slutsatser. Faktaunderlag om utvecklingen på området redovisas i ensärskild bilaga till betänkandet, SOU 1985; 9, medan överväganden och förslagredovisas i kapitel 10. Kommittén har i sina överväganden utgått frånförutsättningen alt det allmänna även skall ha ansvaret för kulturarbelsmarknadenoch erbjuda service till dem som där är verksamma. Kommittén redovisar en radfaktorer på kulturarbetsmarknaden som ställer särskilda krav på en förmedlingsapparal.Kommittén anser atl en stiftelse är den verksamhels-form som ger de bästaförutsättningarna för att uppfylla dessa krav. Stiftelsen skall ha det arbetsmarknadspolitiska ansvaretför kulturområ det. Det gäller både i fråga om arbetsförmedling och hantering av de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna. Ett nära samarbete med arbetsmark- 21 Organisationsförmedlingarnaliksom centrumbildningarna skall enligt Prop. 1985/86: 138 förslaget fortsättasin verksamhet på i huvudsak nuvarande villkor. En av stiftelsens uppgifterblir all söka åstadkomma en bättre samordning med övriga förmedlingar så atl detotala resurserna används på bästa sätt. Stiftelsen skall inom ramen för sinaresurser ha ansvar för atl förmedlingsbehov över landet och olika yrkesområdenblir tillgodosedda. Del gäller bl. a. vissa eftersatta områden. Stiftelsensförmedling av program inom underhållningsseklorn föreslås bli avgifisbelagd.Den individuella förmedlingen skall liksom vara avgiftsfri. Arbetssökandeskall också kunna erbjudas hjälp med resor, skaller, reklam m.m. För sådan s.k.överservice skall särskild avgift tas ut. Ifråga om centrumbildningarna föreslås viss omläggning av det nuvarandebidragssystemet när det gäller den arbetsförmedling de utför. Stiftelsenskall ledas av en styrelse, vars sammansättning speglar samhällets ochkulturlivets intressen. För stiftelsen skall finnas elt centralt kansli. Denuvarande kulturarbelarsektionerna i , , och Umeåföreslås bli basen för stiftelsens regionkontor. Till regionkontoren föreslåsbli knutna särskilda förmedlingsnämnder. föreslås bli tillsatt, med uppgift all i samarbetemed berörda organ göra ett detaljerat förslag till genomförande och senaremedverka till atl förverkliga detta. Kommitténlägger inte fram några förslag lill förändringar av verkets organisation utövervad som följer av kommitténs förslag lill ändrade arbetsuppgifter för verket.Kommittén hänvisar på denna punkt till sitt, , avgivnaremissyttrande över AMS förslag till riktlinjer för omorganisation . Kommitténföreslår i kapitel 11, all får representation iAMS styrelse med var sitt mandat. För LO (tre mandat), TCO (två mandat),/SR (ett mandat) och SAF (tre mandat) föreslås inte någon förändring. Den styrelseplals,som av tradition ansetts reserverad för en kvinnlig ledamot, föreslåsfortsättningsvis kunna disponeras av regeringen för beaktande av särskilda arbelsmarknadspoliliskaintressen. Kommittén framhåller därvid jämställdhetsfrågornas betydelse pådagens arbetsmarknad. Den särskilda slyrelseplaisen för jord- och skogsbruketsintressen föreslås bli indragen liksom överdirektörens plats i styrelsen.Generaldirektören föreslås även vara ordförande i styrelsen. Äveni fråga om sammansättningen av länsarbetsnämndernas styrelser föreslås skall få en fast representation. Reservationer,har lämnats av BörjeHörnlund, och gemensamt an gående översynen av arbetsförmedlingslagen, 22 GunnarLindström angående översynen av arbelsförmedlingslagen, Prop.1985/86: 138 BörjeHörnlund angående sammansättningen av , angåendesammansättningen av , angående sammansättningen avAMS styrelse. Särskildayttranden har lämnats av BörjeHörnlund, och gemensamt angående AMS-kommilténsuppdrag m. m., BörjeHörnlund angående decentralisering inom arbetsmarknadsverket, kommunerna ocharbetsförmedlingen, liksom ungdomars sysselsättning, WalterSlunge angående arbetsmarknadsverket och kommunerna, GunnarLindström angående sammansättningen av AMS och länsarbetsnämndernas styrelser, och gemensamt angående sammansättningen av . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över AMS-kommitténsförslag Remissyttranden haravgetts av , , universitets- och högskoleämbetetefter hörande av universitet och högskolor, , statenskulturråd, med länsarbetsnämnderna, statensinvandrarverk, statens industriverk, statskontoret, riksrevisionsverkel,, konstnärsnämnden, i ,i , i med Jämtlandsläns landsting och , , och kommuner samllänsarbetsnämnden i , riksåklagaren, , statenshandikappråd, , skogslyrelsen, jämslälldhetsombudsmannen,arbetslivscentrum, , ,, . ,(), ,Centralorganisationen /SR, , i ,, (), , , , Folkbild-ningsförbundel, ILO-kommillén, Konstnärliga ochLitterära , , , , MusiketablissementensFörening, Folkparkernas , ,Föreningen , . ,Svenska Jazzriksförbundel, Svenska , Svenska Artisters och , , , , , , , .