prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Informationför att skapa de- Samråd Avsnitt 16 del 2 batt Utställning Program -underlagsmaterial Hyresgästers besvärsrätt Medborgarinflytande i planeringen är centralt för attåstadkomma en planering som ger socialt tillfredsslällande resultat. Kommunernaåläggs att ansvara för att sådan informationsverksamhet kommer till stånd somsyfiar till en debatt bland kommunens invånare om den fysiska planeringensinnehåll och mål. I kravel ligger en skyldighel för kommunen au aktivt verkaför au en debalt kommer till stånd. Innan etl planförslag upprättasbör kommunen normall besluta om ell program för planarbetel. Väl utarbetadeprogramförslag bör vara det bästa diskussionsunderlaget för medborgarna, I PBLfinns det regler om atl kommunen i anslutning till planer skall redovisa eltallsidigt underiag i form av planeringsförutsäuningar och belysa planernaskonsekvenser. Krav ställs på lättfattliga planhandlingar. Utställning av planförslag är enviktig informaiionskälla för medborgarna. Därför föriängs den minsta tid undervilken etl planförslag måste hållas utställt, Sakägarkretsen utvidgas till attäven omfatta hyresgäster och bostadsrätlshavare. Dessa blir besvärsberättigadei såväl plan- som tillsiåndsarenden. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Kommunstyrelsen blir skyldig Hyresgästerna får rätt att yttraatt aktivi verka för alt en debatt sig under samrådsskedet i plan-kommer till stånd bland med- och tillståndsärenden borgarna omden fysiska plane- För att öka medborgarnasmöj-ringens innehåll och mål llgheter att ta ställning till plan- /anslutning till utställning av en förslagförlängs utställningstiden plan skall kommunen redovisa underiag för en bedömning Planhandlingarna måste utfor mas så alt medborgarna i all mänhet kan bedöma dem. De måste också vara lättåtkomliga Prop.1985/86:1 29 som behandlar tillstånd,förelägganden och byggnadsnämndensansvar är en specialreglerad myndighet medsjälvständigt ansvar för tillsiåndsgivningen. Det är genom somden enskilde kommer i kontakt med PBL när han vill bygga, Tillståndspliklensomfattning, i form av bestämmelser om bygglov, rivningslov och marklov, ger denviktigaste gränsen för PBL:s räckvidd. har möjligheter attvidta åtgärder för att hävda de krav som ställts upp i ett tillstånd eller som följerdirekt av lagen. 13 kap, M8 §§ Avsniti 17del 2 I PBL ges kommunerna möjlighet att varieratillståndspliktens omfattning, I lagen anges vilka åtgärder som normalt skallvara till-siåndspliktiga. Inom områden som är mindre känsliga skall vissaåtgärder kunna undantas från krav på tillslåndsplikl, Å andra sidan skall inomområden där t, ex, bevaringsintressena är framträdande lillsiåndsplikiensomfattning kunna utvidgas. Besked i frågor om tillståndspliktens omfattningskall kunna lämnas i detaljplan eller markförordnande. Som exempel på fall där kravel påkontroll generellt kan slopas kan nämnas mindre byggnader av enklarebeskaffenhet som lekstuga, växthus för eget behov och enklare ombyggnads- ochtill-byggnadsarbeten. Även när del gäller en del anordningar av lyp mur ochplank, som understiger vissa dimensioner, bör tillståndsplikt kunna undvaras, krävs ibland både särskilt tillstånd av någonspecialmyndighet 1985/86:1 30 Exempel på detta är byggande inom ettstrandskyddsområde. Vissa bebyggelsereglerande bestämmelser i , bl. a,strandskyddsbestämmelserna, iörs nu över till PBL, Del blir alltsåbyggnadsnämnden som fattar beslut i sådana frågor. Regler om skyltar, tavlorm, m. finns i BS, NVL och VägL, Alla dessa regler samordnas nu i PBL, Bygglov fordras för ett stortantal åtgärder. Vissa anläggningar, som inte prövas enligt någonlagstiftning, föreslås bli bygg-lovplikiiga. Det gäller t, ex, anläggningar föridrotts- eller fritidsändamål, tunnlar, bergrum, radio- och telemaster, tornoch parkeringsplatser. Bygglovprövningen innehåller iprincip två skilda delar, dels prövning av om marken skall få användas påavsett sätt, dels en teknisk-estetisk prövning angående utformning och tekniskaförhållanden. Projektering är ofta tids- ochkostnadskrävande. Därför behövs ett principbesked om att det planeradeföretaget kan få komma till stånd. Inom etl detaljplanelagt område ligger dettaprincipbesked i själva planen, I PBL föreslås en lösning somanknyter lill bygglovprövningens två moment. Ett beslut om att marken fåranvändas för den sökta åtgärden kan ges i form av ett delbeslut som benämnsförhandslov, I förhandslovet skall anges en viss lid inom vilken ärendet skallfullföljas med en ansökan om bygglov. Rivningslov krävs normalt inomdetaljplan och i övrigt inom de områden som kommunerna bestämmer genommarkförordnanden. Rivning kan vägras med hänsyn till bostadsförsörjningen ochvidare med hänvisning till att en byg:gnad som är av större värde frånhistorisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnäriig synpunkt skallbevaras, PBL innehåller regler omavvägningen mellan olika intressen vid beslut. Regler som anger vilka krav somskall ställas finns i kravkapitlen. Huvudprincipen för tillståndsprövningenutformas så att lov skall ges när de i lagen uppställda kraven är uppfyllda. Om kommunen vill förhindra enåtgärd för vilken giltigt tillstånd föreligger blir kommunen tvungen attexpropriera fastigheten eller au betala ersättning. Ansökningar kan göras bådemuntligt och skriftligt. ansvarar för att berörda sakägareblir informerade. Nämnden blir skyldig att se till att samtliga kommunalatillstånd kan ges innan bygglov meddelas. För förfarandet i bygglovärendenfinns särskilda bestämmelser. Vissa villkor kan ställas i samband med attbygglov meddelas. Bygglov kar ges till tidsbegränsade åtgärder. Nyheteri förhållande till gällande lag: Bygglov krävs normalt inte for byggnader med en byggnadsareaupp till 10 m Bygglov krävs för vissa anläggningar Yttre ändringar av en byggnad kräver bygglov endast eftersärskilda kommunala beslut Staten och landstingskommunerna blir skyldiga attsöka bygglov Ekonomibyggnaderna för de areella näringarna kräver normaltinte bygglov men kommunerna kan besluta om bygglovplikt inom vissa områden Regler för rivningslov ställs upp I Muntliga ansökningar tillåts ansvarar för att berörda sakägare blir informerade ,byggnadsinspektion, byggnadsarbete och tillsyn m. m. 14 kap. 1-15 ;5; Avsnitt 18 del 2 Den nya kommunallagen (1977:179), KL, bygger på principenatl kommunstyrelsen har det övergripande ansvaret för samordning av denkommunala verksamheten. Kommunerna skall i övrigt lämnas största möjliga frihetatt anpassa sina arbetsformer lill lokala förhållanden. ges i PBL, liksomi BL, två sidoordnade funklioner. Nämnden skall dels vara ett självständigtoffeniligrätlsligt organ i frågor om bygglov m. m,, dels kommunens organ för detaljplanläggning.Nämnden får viktiga uppgifter att vaka över den offentliga miljön. Nämndens roll som serviceorganskjuts i förgrunden. skall på begäran lämna skriftligt beskedi frågor inom sitt ansvarsområde. Bestämmelserna i om tillsynoch besiktningar motsvarar dem som finns i BS. Detsamma gäller reglerna omansvarig arbetsledare. Bygglovavgifter kan tas ut som . Dessutom kanavgifter för planläggning tas ut i vissa fall. 1985/86:1 32 Regeringen föreslås fåbemyndigande att utfärda föreskrifter om obligatoriskt typgodkännande ochtillverkningskontroll. Samspelet mellan kommunstyrelsenoch kan sammanfattas på följande sätt. Kommunstyrelsen har lill uppgiftatt leda och samordna den översiktliga fysiska planeringen och därigenom ochpå annat sätt ge föruisättningar för verksamhet. Byggnadsnämndenhar till uppgifi aU medverka i den översiktliga fysiska planeringen, beredaärenden åt kommunstyrelsen och kommunfullmäklige, upprätta förslag tilldetaljplaner och fastighetsplaner, handha tillståndsprövningen, verka för engod offentlig miljö, lämna allmänheten råd och upplysningar och övervakaeflerievnaden av byggnadsförfattningarna. Nyheter i förhållande till gällande rätt: Byggnadsnämndenfår ett ökat Kommunen får möjlighel atl iansvar för miljö-, naturvårds- vissa fall debitera en fastighets-och kulturminnesfrågor ägare avgifter för att upprätta Byggnadsnämndenskall när så en plan begärs lämna skriftliga besked i Nya regler om kravpå typgod-frågor inom sitt ansvarsområde kännande och lillverkningskontrollav produkter införs Påföljder, ingripanden, åtgärdsförelägganden Avgifter 15 kiip. Förelägganden 16 k;ip 1-3 ij; Handräckning .-Xvsniii 19 del 2 Lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m. m, (LPl) trädde i kraft och ersatte då bl. a,bestämmelser om straff, handräckning och föreläggande i BL och BS, LPl kansägas i stort innehålla bestämmelser om dels påföljder - huvudsakligen avgifter- vid överträdelser av föreskrifter om byggande, t, ex, vid s, k, svartbyggen,dels ingripanden i form av handräckning och förelägganden när vissaskyldigheter enligt BS inte har iakttagits, t, ex, skyldigheten atl underhållabyggnader. föreslås att LPl skall arbetas in i PBL, Beslämmelserna anpassaslill PBL-systemet och justeras så att de medger en smidigare handläggning ivissa fall. Prop.1985/86:1 33 som behandlar underställning, besvär och planföreläggande Samordningenoch kompetensfördelningen mellan staten och kommunerna enligl PBL är sådan,alt ett nytt system för överprövning av plan- och tillståndsbeslut måste byggasupp. Lämplighetsavgöranden har stor betydelse i deflesta planfrågor och i många byggnadsärenden. Beslutet blir i det hänseendetofta slutpunkten i en diskussion inom kommunen mellan olika grupper som iblandhar olika värderingar. Ansvaret för de slutliga avvägningarna bör alltsåläggas på kommunerna. Dessa får i PBL en i många avseenden stärkt position ibeslutsprocessen och en allmänt ökad självständighet. En formell faslsiällelseav kommunala planer hos en statlig myndighet kan avvaras också av det skäletatt i PBL ställs ökade krav på samråd. Del finns ändå områden där det slutliga avgörandetäven fortsättningsvis bör förbehållas staten. Det ställs därför upp regler omöverprövning av den avvägning som skett mot den enskildes intressen och föratt bevaka viktiga överordnade samhällsintressen. Statens intressen bevakasgenom underställning, den enskildes genom besvär. Riksintressen Regeringens befogenheter 17kap. Mellankommunala intressen befogenheter Avsnitt 20 del 2 Uppenbar avvikelse från la- Regionplaneorganets befo gen genheter Isamband med planläggningen skall kommunerna samråda med . Dessasamråd bör täcka flertalet frågor där statliga och kommunala intressen kommer iberöring med varandra. Även om man härigenom i flertalet fall kommer att finnagemensamma lösningar behövs en möjlighet till stallig överprövning. Dennaprövning skall inte som ske i form av obligatorisk faslsiällelse utangenom alt det införs möjlighet au i särskilda fall underställa de kom- 3 1985/86. Nr I. Bilagedel Prop.1985/86:1 34 munalabesluten en statlig prövning. Grunderna för underställning preciseras i lagen. Om finner att en underslällningsgrundföreligger beträffande en plan, eller i vissa fall etttillståndsbeslut, skall kunna hänskjuta frågan till regeringenför avgörande. Sektormyndigheter som , ,iant-bruksstyrelsen m. fl, ges inte egen rätt att tvinga fram underställning, Regionplaneorgan skall ha egen underställningsrättinom sitt ansvarsområde. Regeringen skall också själv kunna ingripa. Detta kant, ex, föranledas av att en statlig myndighet inte har vunnit gehör hoslänsstyrelsen. En grundläggande förutsättning förunderställningsinstilutet är att antalet ärenden begränsas. Det blir möjligtatt underställa ett beslut endast i en viss del vilket betyder att beslutet iövrigt vinner laga kraft och kan verkställas. Nyheteri förhällande till gällande rätt: Fastställelseprövningen av Underställning kan ske för att kommunala planer slopas 1.bevaka riksintressen kan förordnaatl 2. samordna flera kommuners kommunala beslutunderställs intressen regeringensprövning 3. rätta till uppenbara avvikel- ser från kraven i PBL Besvärsrätt Vägrade lov 18 kap, 1-30 §§ Kommunala beslut Beviljadelov Avsnitt 21 del 2 Allakommunmedlemmarna skall kunna besvära sig över att planbeslut enligt PBL intehar kommit till i laga ordning. Del gäller bl, a, om kommunen har underiåtitatt ta fram det sakunderiag som erfordras för en riktig bedömning av planeneller om det finns andra brister i besluts- och samrådsprocessen. Besvär skalli övrigt bara kunna anföras av sakägare och endast i fråga som rör dennesenskilda rätt och enskilda intressen, Sakägarkretsen utvidgas nu till att ivissa fall avse också hyresgäster och bostadsrätlshavare. Begränsningen till fråga som lör enskild rätt ochenskilt intresse medför att besvär bara skall kunna anföras mot beslut som hardirekta rättsliga effekter för den enskilde. Beslut angående regionplan, marköversikteller områdesplan skall alltså inte kunna överklagas. Prop.1985/86:1 35 en detaljplan, en faslighelsplan eller ett markförordnande skall däremotkunna bli föremål för besvär för att enskilda iniressen skall kunna bevakas.För detaljplan föreslås den begränsningen i förhållande till , au besväreninte får avse syftet med planen ifråga om bebyggelsens principer ochhuvudsakliga utformning. Om planen gäller annat än bebyggelse får besvären inteavse syftet med planen ifråga om grunddragen av den markanvändning som åsyftasi planen. kan med anledning av en besvärstalanförordna att en viss del av beslutet, som inte berörs av besvären, skall vinnalaga kraft . För att långa handläggningstider skall undvikasföreslås att ärenden om" rivningslov och de bygglovärenden som överklagaslill regeringen skall prövas av denna endast om statens planverk har meddelatprövningstillstånd. 1, om det finns ettprejudikalintresse 2, om ärendets utgång ilänsstyrelsen beror på ett grovt förbiseende eller elt grovt misstag, eller 3, om det av något annan skäl ärav stort allmänt intresse att frågan prövas av regeringen Regeringenges emellertid möjlighet all besluta att alla ärenden av viss typ skall överiämnas till regeringen för prövning. Nyheteri förhållande till gällande rätt: Alla kommunmedlemmar får Sakägare får inte besvära sig enligt PBL överklaga planbeslut översyftet med en detaljplan med hänvisning till brister i meddelar prövningshandläggningen tillstånd i ärenden om rivnings- Hyresgäster jämställs medsak- lov och i de bygglovärenden där ägare och fårbesvärsrätt regeringen är sista instans Ett beslut kan vinna lagakraft i inte överklagade delar Riksintresse Upprättande av plan 19 kap, 1-2 JJS I ni r- j s . Il- 1 " I ,, , Avsnitt22 del 2 IBL finns det åtskilliga bestämmelser som ger staten möjlighet au De har utnyttjats bara i eu Sannolikt har de dock haft viss betydelse för möjligheten attnå överenskommelse mellan stat och kommun. Prop.1985/86:1 36 Det kan förutsättas att stat och kommun även iframtiden kommer överens i de flesta frågor och att kommunerna rättar sig efterregeringens beslut i de fall då regeringen efter underställning har undanröjtett kommunalt beslut. För att i sista hand garantera de statliga intressena ärdet dock nödvändigt att ha kvar en formell lagreglering med i huvudsak sammasyfte som dagens. Planföreläggande bör kunna användas dels ianslutning till ett underställningsärende och dels som en fristående åtgärd, t,ex, när staten vill tvinga fram en förändring av redan gällande planer. Möjligheternatill planföreläggande skall emellertid anslutas till underställningsgrunderna.Det skall inte kunna utfärdas i något annat fall än då regeringen med stöd avunderställningsinstitutet skall kunna påverka elt kommunalt beslut. Dettainnebär en klar begränsning i förhållande till vad som formellt gäller. Nyheti förhållande till gällande rätt: Statens formella möjligheter at! ålägga en kommunatt upprätta en plan begränsas Dennaavdelning innehåller bara ett kapitel. Liksom i gällande rätt behövs i PBL regler om och ivilken mån ägare eller innehavare av särskild räll till fastigheter vidplanläggning och tillslåndsgivning bör hållas skadeslösa av det allmänna i formav ersättning eller inlösen av fastigheten, 1 anslutning till den lagstiftning som i dagreglerar markanvändningen finns endasi allmänt hållna uttalanden som kan tjänatill ledning för att bestämma hur stora intrång den enskilde skall behöva tålautan rätt till ekonomisk kompensation. Detta gäller vid planläggning enligt BLeller när föreskrifter utfärdas enligt NVL eller BML, Någon entydig praxis harinte hunnit utbildas. Prop.1985/86:1 37 föreslås i PBL regler som syftar till attklarare ange i vilka fall en fastighetsägare kan vara berättigad till ekonomiskkompensation samt hur stor den ekonomiska skadan får bli utan att kompensationsreglernaträder i krafi. Skadeersättning Ätgärdsföreläggande 20 kap, 1-18 it§ Avsnitt 23 del 2 Intrång i tillåten markan- Kvalifikationsgräns vändning Skada till följd av attpågående markanvändning regleras Kommunenhar som tidigare nämnts möjlighet att i en detaljplan eller ett markförordnandemeddela föreskrifter för att ta till vara befintliga kultur- och miljövärdeneller för att trygga friluftsintresset. Om sådana föreskrifter medför all enskada av viss storiek uppkommer skall kommunen vara skyldig atl utgeersättning. Ersättning skall i allmänhet utgå om den ekonomiska skadan inte ärobetydlig i förhållande lill värdet av den berörda delen av fastigheten. Dettaskall anses vara fallet när skadans storiek är lägst av nämnda värde.Skaderegleringen skall så långt möjligt ske i anslutning till den tidpunkt dåplanen eller markförordnandet antas. Uppkommer synneriigt men vid användningen av denfastighet som marken eller byggnaden tillhör skall kommunen vara skyldig attlösa fastigheten. Om mark enligl en detaljplan är utlagd sorhkvartersmark för allmänt ändamål eller som allmän plats för vilken kommunenskall vara väghållare skall kommunen vara skyldig att lösa marken, Ätgärdsförelägganden att t, ex, ändra en befintligulfart, flytta eller riva en byggnad eller att anordna grind eller annangenomgång i ett stängsel medför ofta direkta kostnader för fastighetsägarnaulan au de själva har direkt nytta därav. Ersättning p, g, a,åtgärdsfö-reläggande bör därför i angivna fall utgå utan något krav på en visskvalifikationsnivå. Om hinder reses för att genomföra en detaljplanunder genomförandetiden eller för att utnyttja etl giltigt förhandslov,bygglov eller marklov, skall full kompensation utgå. 1985/86:1 38 Kompensationsreglernai PBL kan ställas samman på följande sätt. Inget krav på En skada som inte Synnerligt kvalifikation är obetydlig i förhål- men lande till markens (relateras till (relateras lill berörd avsedd för annat inlösen än enskill bebyggande(1 S) Ändring av fastighets- skadeersättning plan (3 (!) Stängselgenombrou (8 ) Intrång itilläten mark- skadeersättning inlösen användning (2 §) Föreskrifterbeträffande -marklov (4 {;) Bevaringsföresktiftet(5 1!) Friluftslivels intresse (6 S) Nyheter iförhållande till gällande rätt: Gränsenför det intrång som fastighetsägaren skall tåla uttrycks med ett nytt begrepp:"Att skadan inte är obetydlig i förhållande till markens värde".Skadan skall alltid relateras till berörd del av fastigheten ' Kompensationsfrågorna skall normalt aktualiserassenast efter antagande av en plan > Kommunen är skyldig att lösa in mark som äravsedd för annat än enskilt bebyggande. Beträffande gatu- och parkmark gällerdetta dock endast om kommunen är väghållare Ersättning för skada p. g.a. ändring eller upphävande av detaljplan inom dess genomförandetid eller avgiltigt förhandslov, bygglov eller marklov utgår alltid uran kvalifikationsgräns Gällande praxis beträffandeersättningsprinciper lagfästs Prop.1985/86:1 39 Även dennaavdelning innehåller bara eu kapitel, PBL föreslås nu införas från den 1januari 1985, Vid införandet av ett helt nytt planeringssystem som tillväsentliga delar skiljer sig från dagens aktualiseras ett flertalövergångsfrågor. En huvudprincip vid övergångsregleringen bör vara atl göra såfå ingrepp som möjligl i gällande planer och att i stället genom övergångsbestämmelseranpassa de gällande planerna till PBL:s planeringssystem. Detaljplanernaenligt PBL skiljer sig i särskilt ett väsentligt avseende från dagens. Detgäller de nya reglerna om genomförandetid. Svårigheterna att ändra gamladetaljplaner i dagens syslem har lett till att nybyggnadsförbud har utfärdats.De har blivit myckel långvariga och medfört stora olägenheter för alla berörda.Nybyggnadsförbuden hävs nu men i stället får kommunerna möjlighet alt utanersättningsskyldighet ändra planer som är äldre än när PBL träder ikraft. Vill kommunen lösa in marken har emellertid ägaren i vissa fall rält atlfå ersättning enligt värdet , Planer som är yngre än åttaår skall alltid få genomföras. För att de äldre detaljplanerna skall kunnainordnas i PBL:s plansyslem föreslås att alla detaljplaner som har fastställtsföre PBL:s ikraftträdande skall gälla som detaljplaner enligt PBL, Delaljplanersom har fastställts före PBL:s ikraftträdande anses vara påfördaen genomförandetid räknat från den dag då planen fastställdes. Övrigadetaljplaner skall betraktas som PBL-planer där genomförandetiden har gått ut. Regionplaner enligt BL som har fastställts inom femår före PBL:s ikraftträdande föreslås i en särskild övergångsbestämmelse i vissut- Prop.1985/86:1 40 sträckning få verkan som en regionplan enligt PBL under entid av , räknat från dess fastställelsedatum. De regionplaneförbund somtillkommit enligl beslämmelserna i BL föreslås emellertid upphöra au gälla vidlagens ikraftträdande. Fastställda generalplaner föreslåsbli jämställda med områdesplaner i PBL, och föriorar därmed sin rättsverkan motenskilda, Molsvarande bestämmelser kan i viss utsträckning utfärdas med hjälpav eu markförordnande enligt PBL, På grund av beslämmelserna i PBLom reglering av rivning av byggnader kan de rivningsförbud som utfärdats enligtBL upphöra atl gälla då PBL införs. Outnyttjade dispenser som harmeddelats före PBL:s ikraftträdande eller fastighetsbildningar somhar skeu skall enligl en särskild övergångsbestämmelsebetraktas som förhandslov enligt PBL, De måste fullföljas genom ansökan ombygglov från den dag beslutet vann laga kraft. Samordning med annan lagstiftning När del gäller samordningen mellan beslul enligt PBL ochandra Avsnitt 25 del 2 viktigare beslut om markanvändningen bygger nuframlagda förslag på följande principer. Beslut enligt olika speciallagarfår inte slrida mot en delaljplan eller eU markförordnande. Beträffande områden som inteomfattas av en delaljplan eller ett markförordnande skall specialmyndigheteninhämta ett yttrande från kommunen. Om kommunen anser att ett tillstånd enligtspeciallagen skulle motverka etl riksintresse eller i övrigi beträffandeåtgärder av ingripande beskaffenhet motverka syftet med marköversikten, skalltillåilighetsfrågan hänskjutas till regeringen. För att en allsidig prövning dåskall ske hos regeringen föreskrivs det i speciallagarna att regeringen skalltillämpa även 3 kap. PBL, Om regeringen finner atl den sökta ålgärden skullemotverka det åberopade riksintresset eller syftei med marköversikien, kantillstånd ges endast om marköversikten först ändras. Om kommunen skullemotsätta sig en sådan ändring kan regeringen utfärda ett planföreläggandeenligt 19 kap, PBL, Konsekvensen av detta blir att kommunens mening får vikabara om ansökningen avser ett förelag som i sig är ett riksintresse eller omdet rör sig om en mellankommunal fråga som måste lösas. Om en viss fråga kräver bådebygglov enligt PBL och tillstånd enligt någon speciallag, bör sökanden hafrihet att själv välja den väg och inbördes ordning som han finner mestpraktisk. En beslutsmodell som bör vara ändamålsenlig i många fall ärföljande. Prövningen av lokaliseringsfråganenligt PBL avgörs försl. Formen för detta är förhandslov. Sedan förhandslov harmeddelals inhämtar 1985/86:1 41 sökanden de specialtillstånd som behövs. Det sista ledet ibeslutsprocessen blir kommunens detaljprövning. Denna kan utmynna i ettslutligt bygglov eller ett avslag på ansökan. Den fastighetsrältsligalagstiftningen kan inte hell passas in i den nu presenterade modellen.