prop · G903173 · 1985-12-31 00:00:00 — konkretaoch nära delar av den vuxnes liv. Den vuxne gör sina lärdomar tillsammansmed sina arbetskamrater. Den framtida skolledarutbildningen behöver därför: baseraspå erfarenhetslärande, där del egna agerandet i yrket dominerar som underlagför inlärning, försiggåunder hemperioder avbrutna av gemensamma utbildningsdagar, - genomföras av kvalificeradeutbildare, vilka stödjer skolledarna genom att ställa krav och genom altåterkommande följa dem i deras direkta yrkesutövande, - involverautbildningsdeltagarnas skolledarkollegor i relevanta ulbild-ningsavsnitt och - ingå i den egna arbelsplaneringenoch tjänsten. 6 Utbildningsprogrammets delar Prop. Skolstyrelsenbör definiera vilka befallningar man anser vara ledarbefatt-ningar inomskolväsendel, vilka kvaliteter man bör kräva av dem som får befattningarna,samt hur många ledare man behöver rekrytera , Interkommunalsamverkan är önskvärd för alt bredda sökandeunderlaget. Endast16% av kommunerna har f.n. introduktionsprogram för sina skolledare.Introduktionsutbildningen bör vara individuellt avpassad. Skolstyrelsenoch skolchefen bör ansvara för programmet. Handledare bör anlitas. Handledarnabör ha det sammanhållande ansvaret genom alt samordna gemensamma utbildningsinsatserför hela utbildningsgruppen och genom individuella handledningssamlal påskolledarens arbetsplats. Skolledarnaskall få insikt i vad som ligger bakom skolans centrala'mål. Studierna skalläven ge kunskaper om ledarskap i allmänhet och särskill i offentligainstitutioner. Skolledarna skall lära sig hur utvecklingsprojekt bedrivs ochhur människor reagerar. Underfördjupningsulbildningen deltar skolledaren i 30 dagars kurssammandragningar,15 enskilda utbildningsdagar och 15 dagars studier av ledare i andraorganisationer. Utbildningen skall planeras in som en del av arbetet itjänsten. Ensamordning av de statliga och kommunala fortbildningsinsatserna mäste ske. Till1980-lalels slut finns behov av utbildning för ca 200 nya skolledare årligen.Under början av 1990-lalel kommer behov att finnas av utbildning för 300 nyaskolledare . När platser finns beräknas skolledare som inte genomgåttden gamla skolledarutbildningen att kunna beredas utbildningsplats. Tendenseni ansvarsfördelningen är att staten tar huvudansvaret för den fördjupandeutbildningen och kommunerna för introducerande och fortbildande aktiviteter. 7.3 Den statliga utbildningsorganisationen finns en särskild organisation för skolledarutbildningen inom den statliga skoladministrationen. .Ansvarel för det samlade utbildningsprogrammet delas av staten, kommunerna ochlandstingen. SÖ bör planera och genomföra fördjupningsutbildningen ochtillsammans med länsskolnämndema ge kommunerna del av sitt kunnande vidplanering och genomförande av andra delar av utbildningsprogrammet. Länsskolnämndemaförutsätts aktivt medverka i fördjupningsutbildningen, SÖföreslås fä utbildarresurser i form av fasta tjänster och expertmedel. Detbehövs en utbildare för 30 deltagare, vilket innebär 30 nya tjänster, 23 avdessa bör vara centralt och regionalt verksamma utbildare medan rörligaexpertresurser motsvaras av 7 tjänster, Hämtöver bör tvä assistent-tjänsterfiliföras den centrala ledningen, Länsskolnämndemaförutsätts medverka i utbildningen i samma omfattning som f, n, samt ställanödvändiga kansliresurser fill förfogande. Utbildarnaföreslås ingå i regionala ulbildarlag med en av SÖ ulsedd utbildningsledare somsammanhållande. 7.4 Den kommunala utbildningsorganisationen Deenskilda skolstyrelserna har ansvarel för att rekryterings-, introduktions-och fortbildningsprogram organiseras och genomförs. Skolstyrelsen skall beslutaom inriktning, omfattning, organisation och ekonomiska ramar. Utbildningsbehovskall kartläggas och utbildningsplaner upprättas. Kommunernaskall få stöd från Svenska kommunförbundets länsavdelningar, samt från och centralt. Samverkansorgan för forlbildningsaktiviteterär länsavdelningarna och länsskolnämndema. Statsbidrag bör utgå förgenomförande av introduktionsutbildning. SÖskall besluta om hur samråd skall ske om skolledarutbildning, efter samråd med länsskolnämndema.Svenska kommunförbundet och . 8 Ekonomi Prop. Statliga koslnader för /87: Verksamhetsmedel, inom reservationsanslaget B 8, Fort bildning m.m. Verksamhetsmedlen täcker kostnaderna för utbildningens organisation, ulbildarlöner samt deltagares och utbildares resor, traktamenten Medel för arbetsavlastande åtgärder - enligt avtal motsvarar dessa medel av skol ledarnas tjänstgöring Inom kommunala anslag eller via statsbidraget för lokalskolutveckling svarar kommunerna för kostnader i samband med kommunaltanordnande av olika utbildnings- och fortbildningsinsatser. Statliga kostnader: Stöd till kommunerna för att förstärkadel Medel för fördjupningsprogrammets genomförande, kostnader för produktion av utbildningsmaterial saml handledamlbildning inför introduktionsutbildningen Kommunala kostnader: Eventuella kostnader för skolledarvikarier. 9 Övergången till en ny organisation Den samlade skolledamtbildningen föreslås införas /88. Skolledare, som ej är nytillsalta men ännu ej gått skolledamtbildning,bör successivt slussas in i utbildningsprogrammet, SÖ har ansvar för att ävendessa skolledare får utbildning. För denna kategori (ca 800 skolledare) kandet bli aktuellt med en något förkortad fördjupningsutbildning av ekonomiskaskäl. 10 Sammanfattning av reservation med anledning av SÖ:s förslag lill samlat program för skolledarutbildning. Det föreslagna utbildningsprogrammet är elt ambitiöst ochinnehållsrikt förslag, men det bör kompletteras vad gäller avsnittet omrekryteringsutbildning, SÖ drar upp mycket generella och översikfliga rikfiinjerför innehållet i 23 Efiersomdenna utbildning är etl av de viktigaste Prop. 1985/86:173 instrumenten föratt stimulera fler kvinnor alt söka tjänsl som skolledare borde man ha haft ettmer utarbetat program. Likaså borde en del av de tillgängliga medlen riktats tilljust denna utbildning som ett incitament för kommunerna atl satsa på den. Förslagettill en sårskild utbildningsavdelning, knuten till SÖ, med 25 fasta tjänster,samt medel motsvarande ytteriigare sju, biträds inte, Detla skulle strida motambitionen att skära ned , SÖbör i stället undersöka samarbetsmöjligheterna med lärarhögskolorna, samlhälla möjligheten öppen att använda professionella ledarutbil-dare. YlvaAnnerstedl (fp) Sammanställning av remissyttranden över SÖ:s förslag tillsamlat program för utbildning av skolledare, Framtida skolledarutbildning (R85:26). Efterremiss har yttranden över rapporten (R 85: 26)avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), statskontoret,(), () och statens institutför personalutveckling (SIPU), samtliga länsskolnämnder utom ,kommunerna i , , , , , ,, , , , , , , Haparandaoch , landstingskommunerna i Slockholms län, län ochJämtlands län, fortbildningsavdelningarna i , , ,/, och högskoleregioner. i (LO), (), Centralorganisationen /SR,Svenska kommunförbundel, och . UHÄhar bifogat yttranden från universiteten i , , och samlhögskolorna i /och . Yttrandenhar dessutorh kommit från Riksförbundei Hem och Skola (RHS), Nortboltenslänsavdelning av , kommunerna i , ,, , och , . Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), Svenska förbundetför specialpedagogik och rektorsämbetena för högskolorna i och . Därutöverhar synpunkter lämnats från lokala skolledarorganisationer, skolledarutbildareoch enskilda skolledare. Remissinstansernaanser det positivt att en permanent skolledarutbildning nu kommer lill ståndoch de är över lag positiva till förslagets allmänna inriktning och innehåll. () instämmer i rapportens utgångspunkter och särskilt vad gäller inriktningen i vissa förslag. RRV har trots delta svårt att ta ställning till förslagen som sådana, vilket sammanhänger med att dessa, enligt RRV, ej sätts in i ett vidare sammanhang. "Det framgår således ejav rapporten", anför RRV, "hur statsmakternas och den statliga skoladmi- nistrationens behov av att kunna påverka skolutvecklingen kan komma att beröras av förslagen ". Svenskakommunjörbundel finner det viktigt med snara långsiktiga ut- Prop.1985/86:173 bildningsstrategier för den pedagogiska ledningsfunktionen inomskolans verksamhet. Synenpä skolan som en professionell organisation där del erfordras etl reelltledarskap, delas av remissinstanserna. Universitets-och högskoleämbetel (UHÄ) påpekar alt utredningen förtjänstfullt haranalyserat skolledarfunklionen. Man framhåller bl.a, att skolledningen utövas isamarbete med övrig personal och pä ett sådant sätt alt skilda ledamppgifterfördelas efler kompetens och inlresse hos de berörda befattningshavarna. "Del förefaller oss ologiskt", menar UHÄ, "att en personalgrupp- skolledarna - då bryts ut ur något som kunde fungera som ett samlat programför skolans ledningsfunktioner". Arbetsgivarfunktionenoch de kunskaper som behövs för alt fullgöra den har fått alltför lilel utrymmemenar (SA V). Fleralänsskolnämnder vill, mot bakgrund av analysen av skolledningsfunktionen,kraftigare betona skolledningens pedagogiska roll. Bl.a, konstaterar länsskolnämndeni län att skolledningens administrativa och ekonomiskafunktioner skjulils fram på bekostnad av den pedagogiska. Rapportensbeskrivning av skolledningens utvecklingsbehov delas av remissinstanserna.Enligt de instanser som yttrat sig om detta avsnitt är det angelägel med enförändring av attityderna till skolledaryrket, så atl det från att uppfattasvara ett serviceyrke, skall framstå som etl chefsskap. Skolledarens uppgifter iett målstyrt skolsystem kräver mer och delvis andra kunskaper anser bl.a. länsskolnämndeni län. 4 Ett samlat utbildningsprogram Remissinstansernaställer sig samfällt positiva till den allmänna inriktning, del innehåll och de arbetsformer som presenteras i förslaget. Man är överens om vikten av ett samlat utbildningsprogram enligt de riktlinjer som anges i förslaget och det markeras också av många remissinstanser att det är angeläget att det samlade utbildningsprogrammet kommer till stånd, 26 Söderiäljekommun anser att programmet bör omfatta också skolledare i Prop.1985/86:173 musikskola. Statskontoret saknar i rapporten en samlad redovisning avden nuvarande skolledarutbildningen och en utvärdering av denna. Statskontoretanser sig därför ha svårt att bedöma rimligheten i den utbildning som föreslås,både vad gäller avvägningen tids- och innehållsmässigt mellan introduktions-och fördjupningsulbildning och därmed också avvägningen mellan kommunens och statensansvar för skolledarnas utbildning. Borttagande av bidrag för arbetsavlastande åtgärder SÖ föreslår atl den framlida skolledarutbildningen skallingå i den egna arbetsplaneringen och tjänsten. De flesta av remissinstansernahar inte berört denna fråga. Några remissinstanser stöder aktivt förslaget i denna del,t.ex. UHÄ pekar på att om vikariekostnader för skolledarna skallbelasta anslagel för lokal skolutveckling, vilket ligger i SÖ:s förslag, såkommer skolledamtbildningen att ta en oproportionerligt stor andel avskolpersonalens fortbildningsmedel. SAV och statskontoret framför liknande synpunkter.Länsskolnämnden i anser att en indragning av resurser för arbetsavlastningkommer ält vara till förfång för utbildningen, eftersom det av renl praktiskaskäl minskar skolledarnas möjligheter att aktivt kunna arbeta medutvecklingsarbete av inlärnings- och prakfikka-raklär under utbildningstiden.Stat och kommun kan på ett helt annat sätt kräva aktiv medverkan iutbildningens alla delar om arbetstagarna (skolledarna) erhåller rimlig arbetsavlastningunder utbildningstiden. i framhåller atl det pägrund av rådande arbetsbelastning bland skolledarna är risk för att andraarbetsuppgifter tränger undan arbetet med utbildningen. Söderiälje kommunifrågasätter liksom bl.a. slaiskontorel, kommun, ,kommun, och det lämpliga i att reducera skolledningen i den omfattning det här är fråga om. Man menaratt ersättning för vikariekostnader måste utgå till kommunerna. TCO och Skolledarförbundetanser alt kommunerna bör beakta deltagande i skolledarutbildningen vid dimensioneringav skolledartjänsterna lokall. Beträffande utbildningens målsättning och innehållinstämmer remissin stanserna samfällt i stora delar av det skisserade innehållet. Man finner förslaget överiag väl avvägt. SAV menar alt arbetsgivarfunktionen och de kunskaper som behövs för att fullgöra den fått ett för litet utrymme i den nya utbildningen. Bristande kunskaper om arbetsrätt, avtal och författ ningar kan vara ett skäl till ätt skolledartollen byråkratiserats, anser SAV. Etl antal remissinstanser anser dock att vissa utbildningsmoment bör få en större tyngd i utbildningen. i anser att skolans roll som ulbildningspolitiskt inslmment, utvecklingsarbete och 27 utvecklingsstrategier och härtill kopplad praktiskprojektledning bör få Prop. 1985/86:173 större utrymme i utbildningen. Länsskolnämndenefterlyser alt utbildningen får en mer pedagogisk/organisatorisk inriktning ändel lagda förslaget. Liknande synpunkter framförs av bl.a. länsskolnämndema iJönköpings, och län. i önskarökad kunskap om läroplansteori och läroplanskunskap. En radikal omarbetning avinnehållet föreslås av . Denna omarbetning skall göras iriktning mol verksamheten i stället för mol relationer, roller osv. () yrkar atl kontakten ochsamverkan med hemmen fär en mer framträdande roll i den kommmande skolledarutbildningen.Svenska förbundet för specialpedagogik anser att en diskussion omspecialpedagogik mäste in i utbildningen. Kapitel 6 i rapporten Utbildningsprogrammets uppdelning i rekryleringsutbildning,introduk-fionsutbildning, fördjupningsulbildning och kontinuerlig fortbildningtillstyrks allmänt av remissinstanserna. Kapitel 6.1 i rapporten Förslagets beskrivning av ett särskilt rekryteringsprogramunder kommunernas ansvar och med stöd frän staten tillstyrks av remissinstanserna. Elt stort anlal remissinstanser har synpunkter pårekryteringsprogrammet. Dessa synpunkter går alla ut på atl rekryteringsprogrammetär mycket viktigt och atl del fått alllför liten uppmärksamhet i SÖ:s förslag.Sandvikens kommun menar att kommunerna måste få stöd från SÖ när det gällerexempel på verksamheter och uppläggningsformer. Flera instanser anser atl denlåga andelen av kvinnliga skolledare samt den ojämna fördelningen pålärarkategorier, bör åtgärdas via rekryteringsprogrammets organisation ochinriktning, I mänga remissvar betonas vikten av samverkan medlänsskolnämndema som samordnare av programmet, bl, a. för alt åstadkomma enbredare rekryteringsbas, i , , ,, och pekar särskill på dennamöjlighet. kommun vill fästa uppmärksamheten vid rekryteringsulbild-ningsåtgärderför att intressera fiera kvinnor för skolledarskap. Även LO, liksom /SR,har särskill uppmärksammat rekryleringsutbildningen ur jämställdhelssynpunkt. LO menar ocksä atl man bör bredda rekryteringen till altomfatta ledare som är verksamma inom näringsliv och förvaltning. länslandsting anser att en strävan bör vara alt nå även andra än lärare att Prop.1985/86:173 söka chefs/arbetsledartjänster inom skolans område. 5.2 Introduktionsprogram för nya skolledare Remissinstansernainstämmer i atl introduktionsutbildningen för nytillsalta skolledare skall skepå kommunalt ansvar. Flera av länsskolnämnder-na pekar på alt länsskolnämndemakan vara samordnare av sådan utbildning, vilket skulle innebära stora fördelarför de små kommunerna. i Slockholms län anser att dehandledare som föreslås bör vara länsskolnämndens egna tjänstemän eller lillnämnden knutna experter och att innehållet i utbildningen dä kan integreras mednämndens eget utvecklingsprogram. Handledaruppgiflenhar särskilt kommenterats av flera remissinstanser. Det bedöms av dessapositivt och nödvändigl med handledning som en del av utbildningen. Fleraremissinstanser, bl.a. foribildningsavdelningen i högskoleregion, menarockså att det bör vara självklart med statliga insatser, framför allt med tankepå de små kommunerna. Staten skall ha ett ansvar för utbildning och handledningav handledarna. Flera remissinstanser, bl.a. , pekar dockpä att det bör vara en självklarhet att ha rutiner för handledning av nytillträdandeskolledare och för vikarier, och att utarbetandet av sådana rutiner åvilar dencentrala kommunala förvaltningen. Förslagetsgrundtanke att staten skall ange mål, riktning och innehåll ifördjupningsutbildningen för atl en likvärdig standard skall garanteras tillstyrksav remissinstanserna. Länsskolnämndema i och , finneralt inslaget av studier av ledarskap i andra organisationer är positivt, LOmenar atl man bör pröva möjligheterna att ge skolledarna tjänstledighet utanlön för att under minsl ell år arbeta inom näringsliv, förvaltning eller vård,kommun föreslår atl förslaget senare kompletteras medservicematerial fill kommunerna som stöd vid genomförandet av den kommunaladelen av programmet. Fleraremissinstanser har fäst sig vid uppgiften i SÖ:s rapport, atl man avhittillsvarande skolledarutbildning inte har kunnat utläsa några störte förändringari skolutvecklingen lokalt. Fleraremissinstanser, bl.a. länsskolnämnden i Slockholms län, SAV och SIPU, pekarsärskilt på denna omständighet och menar att utbildningen delvis skall ges ettannat innehåll. anför kritik mot fördjupningsutbildningen ochanser att den behöver omarbetas vad gäller innehåll, uppläggning ochorganisation. Den föreslagna tiden förfördjupningsutbildningen med en utsträckning , vinner gehör hos remissinstanserna med några avvikelser. gängseuppfattningen är att tiden är väl avvägd mot bakgmnd av förslagets Prop.1985/86:173 utgångspunkter när det gäller pedagogiska överväganden. Någraremissinstanser, hl.'a. fortbildningsavdelningen i högskoleregionoch anser att liden för utbildningen är för lång. KapUel 6.4 i rapporten Remissinstanserna är övervägande posifiva till defortbildningsinsatser som föreslås. Flera betonar att fortbildningsinsatser börinlemmas i skolans och kommunens övriga personalfortbildning. Det är angelägetmenar bl.a. SIPU och 7"CO alt fortbildningen sker gemensamt för skolledareoch övrig personal som arbetar i skolan. Högskolans utbud bör beaktas när del gäller fortbildninganser bl.a. länsskolnämndema i och län, saml foribildningsavdelningeni högskoleregion. menar att att störte kommunersjälva kan driva fortbildningen med medverkan från statliga myndigheter medanmindre kommuner kan anlita länsskolnämndema i högre utsträckning. Kapitel 7 i rapporten Kapitel 7.1 i rapporten Remissinstanserna har i regel inget att invända mot deberäkningar som ligger som underlag för dimensionering av skolledamtbildningen.Länsskolnämnden i län, och anser attberäkningarna är för låga med hänsyn lill att även annan ledningspersonal ärden föreslagna bör omfattas av utbildningen, kommun påpekar attäven skolledare bör omfattas. Kapitel 7.2 i rapporten I huvudsak råder enighet bland remissinstanserna omhuvudtankarna vad gäller ansvarsfördelning: Staten tar huvudansvaret för denfördjupande utbildningen och kommunerna för olika introducerande ochfortbildande aktiviteter. 6.3 Denstatliga utbildningsorganisationen . KapUel 7.3 i rapporten Remissinstanserna är inte eniga när det gäller förslageltill uppbyggnad av den statliga utbildningsorganisationen. De centrala myndigheter som yttrat sig om organisafionen,UHÄ, statskontoret, RRV och SIPU ställer sig posifiva till att planering ochinriktning av fördjupningsutbildningen bestäms av SÖ, medan man ställer sigavvisande lill att SÖ handhar genomförandet med den dimensionering av fast utbildarstabsom föreslås. UHÄ anser att den analys som utredningen gjort pekar fram motandra organisatoriska lösningar än den föreslagna. Man finner del förvånandeatt utredningen varken diskuterat högskolans möjligheter att medverka iutbildningen eller sökt ta till vara de många erfarenheter som finns inomhögskolan, då del gäller utbildning av skolledare. Statskontoret anser atl förslagelom all SÖ skall svara för del praktiska genomförandet strider mot ambitionenatt banta den centrala skoladministrationen och koncentrera dess verksamhet molmer övergripande uppgifter. ' RRV menar att fördelar och nackdelar med olika utbildareborde ha utvecklals i rapporten. RRV anser vidare atl ställningstagandet attden statliga skoladministrationen borde ha ansvaret för och genomföra utbildningeninte automatiskt innebär etl inrättande av fasta tjänster vid SÖ. Enutvärdering av den statliga skoladministrationen måsle göras. Länsskolnämndema uppvisar i huvudsak en enhetlig reaktionpå SÖ:s förslag når del gäller organisation. Man motsätter sig allmänt att SÖskulle tillföras etl så stort antal fasta tjänster som föreslås, Länsskolnämndema tillstyrker allmänt alt den centralaplaneringen och ledningen åvilar SÖ. i Jönköpdngs län anser attäven ansvaret för att planera utbildningen bör ligga hos länsskolnämndema medstöd av en särskild central utbildningsorganisafion ingående i den statliga skoladministrationen.Länsskolnämnden i anser all den centrala ledningen på SÖ börutökas något utöver de två fasta tjänster som föreslagits, I övrigt går länsskolnämndernasremissvar ul på alt antalet fasta tjänster inrymda i börminskas för atl i stället läggas ul till länsskolnämndema. Förslag till hurmånga tjänster som skall ligga på SÖ respektive nämnderna varierar från länsskolnämndeni län som föreslår alt 28 tjänster tilldelas nämnderna, till länsskolnämndeni län som föreslår att en halv extra tjänsl tilldelas varje lånsskolnämnd.Flera länsskolnämnder förordar atl utbildarna skall få visstidsan-ställningar. Länsskolnämndema fömtsätter i regel en samverkan medkommunerna. i föreslår att för ell mindre anlal slorakommuner kan genomförandeansvarel överlämnas till kommunen. Flera länsskolnämnderföreslår atl samverkan i vissa delar bör ske även med högskolan. Särskildapåpekanden om detta gör länsskolnämndema i , , ,, och . En regional samordning förordas av flera nämnder. i Slockholmslän anser alt länel ensamt kan bilda en Prop. 1985/86:173 region, eftersomdet har en femtedel av skolverksamheten i riket. Avde kommuner som reagerat på förslaget angående den statliga utbildningsorganisationentillstyrks detta av kommun, , kommunoch kommun, medan förslaget avvisas av kommunerna i , ,och . kommun framhåller all man bör öka utnyttjandetav universitet och lärarhögskolor. framhåller vikten av enregional samrådsgrupp. Man anser alt ansvariga utbildare kan anställas pä SÖ,men alt elt nära samarbete och resursutnyttjande skall ske med länsskolnämndernaspersonalresurser. anser att mot ett syslem med fasta tjänster talar att enframtida utbildningsorganisation måsle anpassas till de kvantitativa behovenliksom till de ekonomiska realiteterna. tillstyrkerorganisationen i princip, men bedömer att 3 tjänster bör föras över från denfasta utbildarorganisationen till den rörliga expertresursen. Landstingsförbundetbetonar vikten av samråd och samarbete med skolhuvudmännen, särskilt vad avserfördjupningsutbildningen och man menar också att dessa skall medverka igenomförandel av vissa utbildningsmoment. SkoUedarförbundettillstyrker SÖ:s förslag. Remissinstansernasställningstagande till kostnadsberäkningarna i förslaget är avhängigt derasställningstagande i frågan om organisalion. Om remissinstansernasställningstagande lill alt bidraget för arbetsavlastande ätgärder föreslåsupphöra har redogjorts pä s. 27. Statskontoret menar att det saknas bedömningarav kommunernas kostnader för det samlade utbildningsprogrammet; kostnader somstatskontoret bedömer kommer alt öka, "Enligt vår mening krävs att annaloch bättre underiag för att statsmakterna och kommuner skall kunna bedömakostnader för programmet och realismen i etl genomförande av delta". Delänsskolnämnder som uttalar sig om ekonomi önskar resurser överförda tillnämnderna. menar mot bakgmnd av sitt förslag om minskning avtiden för utbildningen att sparade medel bör tillföras kommunerna att användasför kommunala insatser för skolledarutbildningen. Flera kommuner markerar attdel föreslagna statliga stödet till kommunerna är otillräckligt.