prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Målet för de båda högrestabskurserna skall vara att yrkesofficerare efter genomförd godkänd utbildningoch väl vitsordad ytterligare praktisk tjänstgöring skall ha kompetens förplacering eller tjänstgöring i befattning som bataljonschef eller molsvarandebefattning i fredsorganisalionen och häremot svarande befattningar i krigsorganisationen.Dessa befallningar uttrycks med tjänstegraden överstelöjtnant ellerkommendörkapten. Den tvååriga högre stabskursen inriktas mot såvälförsvarsgrensoberoende som försvarsgrensanknutna krigs- och fredsbefattningar,medan den ettåriga kursen inriktas främst mot krigs- och fredsbefattningar inomden egna försvarsgrenen. Den högre intendentutbildningen skall enligtöverbefälhavarens förslag omfatta dels en sammanhängande högre intendentkurs som innefattar ett skede med ekonomiadministrativ ulbildning och ett skede med fackinrik- tad utbildning vid försvarets förvaltningsskola, dels en, efter särskilt urval, fortsatt högre intendentkurs vid förvaltningsskolan. Den högre intendent kursen, som inledningsvis planeras få ca 19 månaders omfattning, påbörjas , eller för huvuddelen, efter allmänna 31 kurs, dockvid högst . Den fortsatta högre inlendentkursen om Prop.1985/86: 100 högst påbörjas efler den högre inlendentkursen. Målel för högre och fortsatt högreinlendenlkurs skall vara att yrkesofficerare efler godkänd ulbildning och välvitsordad praktisk tjänstgöring skall ha kompetens för placering ellertjänstgöring i sådan befallning som bataljonschef eller molsvarande befattningi fredsorganisationen och häremot svarande befattningar i krigsorganisationensom skall uppehållas av intendenlsofficer. Dessa befattningar ullrycks medijänstegraden överstelöjtnant eller kommendörkapten. lät genomöverbefälhavaren utarbeta ett underlag som visade, att anlalet befattningarsom den högre stabsutbildningen och den högre tekniska utbildningen vidmilitärhögskolan skall ge grundkompelens för uppgår till drygt I 400. Enligt depresenterade beräkningarna angavs att andelen befattningar som främsl börbestridas av yrkesofficerare med tvåårig högre stabsulbildning är , medtvåårig högre teknisk utbildning och med ettårig högre stabsulbildningca . Utredningen menade, att om manaccepterar grundtanken att de båda utbildningsgångarna skall ge sammabehörighet, borde tvåårsutbildningen strikt inriktas på befattningar där kravenpå yngre personal är särskilt uttalade. Exempel på sådana befattningar ärledningen av brigader, flygdivisioner och andra prioriterade förband därpersonalen bör vara högst . Vidare borde denna ulbildning inriktas påbefattningshavare i den cenlrala operativa ledningsfunktionen som bildarrekryteringsunderlag för de högsta militära cheferna. Utredningen fann det försin del svårt att se att det antal befattningar som kräver tvåårsutbildning kanvara så stort som överbefälhavarens underlag hade angett. Mot bakgrund av atl förbandsproduktionenbör prioriteras, fann utredningen att det är angeläget att begränsa denskolmässiga utbildningen för den kvalificerade militära personalen iålderslägel upp till till vad som erfordras för förbandsproduktionen ochledningen av prioriterade förband i krig. Utredningen fann det därför angelägetatl granska om alternativ till den av överbefälhavaren föreslagnautbildningsstrukturen skulle kunna medge att yrkesofficerarna under längre tidkunde utnyttjas i den direkta förbandsproduktionen. Av bl.a. tidsskäl tvingadesemellertid utredningen avstå från mer ingående granskning av denna fråga. Iavvaktan på en sådan ytterligare prövning av strukturen för den högreutbildningen vid förordade utredningen att en ettårig högrestabskurs inrättas vid , eftersom en sådan tillgodoserönskemålet om mer tid för den direkta förbandsproduktionen. 1 sin programplan anger överbefälhavaren bl. a. attförsvarsmaktens för måga ytterst bygger på de enskilda värnpliktigas förmåga till personliga insatser under fredsutbildningen och till uppoffringar i krig. Han anser därför alt alla möjligheter måste tas till vara för alt få de värnpliktiga atl känna sig motiverade för sina uppgifter genom en rationell ulbildning som 32 Eftersom brister i båda dessa avseenden har konsta- Prop.1985/86: 100 lerats, har överbefälhavaren genom uppdrag tillförsvarsgrenscheferna . 6 påbörjat arbetet med elleffektiviseringsprogram för värnpliktsulbildning-en. Vidare bör enligtöverbefälhavaren en översyn av del nuvarande värn-pliklsförmånssystemet kommatill stånd i syfte atl anknyta del lill de principer som gäller inomsociallagstiflningen i övrigt. 5.3.2.6 Den ekonomiska planeringen I enlighel med regeringens anvisningar haröverbefälhavaren genomfört sin planering i en ekonomisk nivå som enligtöverbefälhavarens mening medger bibehållen köpkraft, den s.k.programplanenivån. Efter uppräkning med kompletterad försvarsprisindex frånfebruari 1984 redovisar överbefälhavaren följande planeringsram i pris-, löne-och växelkursläge , (Milj. 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1986/87- Programplane nivån (inkl. prisreserver) 22413 22800 22800 22800 22800 113 613 Överbefälhavaren har därutöver lillregeringen redovisat konsekvenserna av en planering i en nominelll oförändradram med bibehållande av samma prisreserver som i programplanen. Beträffande utgiftsramen /87 har överbefälhavaren beräknat denna lill 22413,4 milj. kr. ipris-, löne- och växelkursläge . Han har därvid förutsatt atlmedel för anställda med s.k. NOM-garanti och anslällda med lönebidrag täcksutanför utgiftsramen. Enligt överbefälhavarensuppfattning har elt antal uppgifter tillkommit för försvarsmakten underinnevarande försvarsbeslulsperiod. Därutöver anser överbefälhavaren atl densäkerhetspolitiska situationen och försvarsmaktens beredskap är så oroande attvissa förstärkningsåtgärder bör påbörjas främsl i syfte att förbättrakrigsförbandens beredskap. Sammantaget begär överbefälhavaren att den militärautgiftsramen för /87 skall ökas med 477 milj. kr. samt att medelför utökad verksamhel /86 skall lillföras utanför ramen med 60,2milj.kr. Till grund för det militära försvarets fortsattautveckling ligger försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr374) med den inrikt ning som statsmakterna gav detla beslut (prop. 1982/83:100 bil.6, FöU9, rskr271) samt det beslut statsmakterna fattade om särskilda åtgärder beträffande det militära försvarets fortsatta utveck- 33 lingsaml om en höjning av planeringsramen fr.o.m. /85 Prop. 1985/86:100 (prop. 1983/84:100 bil. 6 och 1983/84:112, FöU 15 och 20, rskr 219 och348). 6 Denna inriktning innebär bl. a. alt etl efler våra förhållandenstarkt militärt försvar skall vidmakthållas. Försvar mot invasion är liksomtidigare försvarsmaktens främsta uppgift. För att försvarsmakten skall varafredsbevarande måste den vara uppbyggd så atl elt angrepp mot fordrar såstora resurser och uppoffringar saml tar så lång lid alt de fördelar som slåratt vinna med angreppet rimligen inte är värda insalserna. Det militära försvaret grundas på allmän värnpliktför män. Den allmänna värnplikten gör del svenska försvaret lill eltfolkförsvar och är en nödvändig förutsättning för atl så många förband sombehövs med hänsyn till landets yta och militärgeografiska läge skall kunnamobiliseras. För försvarets trovärdighet och därmed för dess fredsbevarandeförmåga har den allmänna värnplikten avgörande belydelse. Etl eventuellt angrepp mol bedöms föregåsav en period av successivt tilltagande internationell spänning, liksom avmilitära förberedelser i vår omgivning. Dessa förhållanden bör ge oss vissförvarning som kan utnyttjas för beredskapshöjande ålgärder. Den tekniskautvecklingen ger emellertid en angripare ökade möjligheter att efter en sådanperiod påbölja ett anfall så atl vår förvarningstid blir kort. Detta ökarkraven på ledningsorganisationen och på en väl fungerande underrättelsetjänst.För atl etl sådant angrepp inte skall framstå som fördelaktigt för angriparen,krävs bevakning och skydd i fred av viktiga anläggningar, hög mobiliseringsberedskapoch förmåga till försvar mot angrepp under pågående mobilisering. I fredorganiserade stridskrafter, förband med hög inkallelseberedskap,snabbmobiliserade förband och hemvärn samt förberedda fältarbeten ochmineringsåtgärder skall försvåra angriparens styrketillväxt, åsamka honomförluster och skydda vår mobilisering. Denna utveckling ställer också ökadekrav på de andra totalförsvarsfunktionernas förmåga atl med kort varselunderstödja försvarsmakten. Respekt för vår neutralitet i krig och för detsvenska territoriets integritet måste grundläggas och upprätthållas redan ifredstid bl.a. genom att vårt militära försvar har förmåga att upptäcka ochavvisa kränkningar. Krigsorganisationensutveckling enligt överbefälhavarens förslag har jag tidigare sammanfattat. Mot denna bakgrund finner jag att den avöverbefälhavaren inlill planerade krigsorganisatoriska utvecklingen ifråga om förbandstyper och deras antal i alll väsentligt överensslämmer medmålen försvarsbeslut med den inriktning som detla gavs genom 1983års riksdagsbeslut. Jag kan sålunda tills vidare godta överbefälhavarensinriklning av krigsorganisationens utveckling i nämnda avseenden med nugällande planeringsförutsättningar. Förnyad ställning tillkrigsorganisationens ulveckling efler /87 bör enligt min meningemellertid tas i nästa försvarsbeslut. 1984/85:100 angav min företrädare särskill alt ulveckling och 34 anskaffningav mingördlar och minsystem för ubåtsskydd skall genomföras i enlighet med 1982 årsförsvarsbeslut. Överbefälhavaren har tidigarelagt Prop. 1985/86: 100anskaffning av mingördlar. Anskaffning av minsystem har inle kunnat Bil. 6tidigareläggas av tekniska skäl. Jag godlar överbefälhavarens planering i dessaavseenden. 1984/85:100 redovisade min företrädareöverbefälhavarens plan för ubåtsskyddets inriktning saml sina överväganden medanledning därav. Han angav bl.a. alt det inte är möjligt att binda sigför en långsiktig avvägning mellan ubålsskydd och andra funktioner inom försvaretsamt atl försvarskommitlén bör ges möjlighet att bedöma den lämpliga avvägningen. Överbefälhavarens nu inlämnade planering innebäralt planen för ubålsskyddels inriklning följs under /87. Jaggodtar överbefälhavarens planering och återkommer avseende dess långsikligainriklning och avvägning gentemot andra funklioner i samband med 1987 årsförsvarsbeslut. För alt snabbt kunna förslärkaubålsskyddsfunklionen har regeringen medgivit överbefälhavaren alt under enövergångsperiod göra avkall på de åtgärder inom marinen som syfiar till atlupprätthålla den långsikliga beredskapen för invasionsförsvarel. I prop.1984/85:100 angav min företrädare att det är angeläget att sådan verksamhelinom marinens stridskrafter som är väsentlig för invasionsförsvaretslångsikliga ulveckling möjligt får en normal omfattning.Överbefälhavarens planering innebär atl marinens långsiktiga utveckling återgårtill en normal nivå omkring . Jag godlar tills vidare den planering somgjorts i detta avseende. 5.3.3.3Besparingsprogrammet och fredsorganisationens utveckling Enligtöverbefälhavaren har planerade besparingar och personalminskningar i alltväsentligt kunnat genomföras. Del elappmål som fastställde förbudgelårel 1986/87 kommer med slor sannolikhet all nås. Dennauppfattning delas av . Min preliminära bedömning är alt de besparingar somgjorts t.o.m. /85 är förenliga med de mål som angetts. Vad gäller planeringen för det fortsattabesparingsarbelet bedömer jag atl elappmålet för försvarsbeslutsperioden1982/83-1986/87 sannolikt kommer att nås. För det fortsattabesparingsprogrammet under den därpå följande femårsperioden finns förnärvarande inte ett i alla delar fullständigt genomarbetat underlag. Minallmänna bedömning belräffande denna senare femårsperiod är att storaansträngningar måste göras redan nu med alt kartlägga och planera genomförandetav den. Inriktningen och omfallningen av besparingarna bör ingå som en del av försvarsbeslut. Genomförandetav strukturella förändringar i fredsorganisationen som ladesfast försvarsbeslut har successivt redovisats för . Den30juni 1985 genomfördes de senaste förändringarna genom alt Små- landsartilleriregemente (A6) och (TI) lades ned Prop.1985/86: 100 samt att artilleriets officershögskola (ArtOHS) lokaliserades tillKristine- Bil. 6 hamn och inordnades i Bergslagens artilleriregemente (A9). Jag övergår nu till att redovisavissa regeringsbeslut m.m. som berör fredsorganisationens utveckling. Ytterligare samordning i armégarnisonerna Regeringen beslöt att en förstärkning avledningsfunktionen och en ytterligare samordning av stödfunktionerna inomarmégarnisonerna skall genomföras inom ramen för nuvarandemyndighelsindelning. Till följd av beslut (prop. 1983/84:112, FöU20, rskr 348) bl.a. om marinens organisation i har regeringen beslutatom försäljning av Nya varvet. förvärvas en hamnanläggning vid Tånguddeni hamn. Den civila pilotutbildningen vid trafikflygarhögskolan(TFHS) i byggs ut för att kunna svara mot de civila flygbolagensökade rekryteringsbehov. Jag återkommer senare (s. 37) i denna fråga. budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil.6) togdåvarande försvarsministern upp frågan om att sammanföra försvarsstaben ochförsvarsgrensstaberna till en gemensam myndighet. Han uttalade därvidförståelse för att förslag om ny organisation borde anstå till dess pågåendeomorganisation av de centrala staberna har utvärderats. Regeringen gav iuppdrag ål överbefälhavaren att redovisa sådana förändringar i organisationoch arbetsformer inom och mellan de centrala staberna som bör genomföras föralt stärka överbefälhavarens förmåga att utöva sin programsamordnande roll. Molbakgrund av detla uppdrag har vissa ändringar i arbetsmetoder, organisation m.m. genomförls i försvarsstaben. En samlad ulvärdering av samlligade ålgärder som har vidtagits med anledning av beslut (prop.1977/78:63, FöU 9, rskr 174) beträffande de cenlrala staberna kommer atlredovisas för regeringen . 5.3.3.4 InformaUonssystem för försvaret Utvecklingen inom dataområdet går snabbt, inte bara förden tekniska utrustningen utan också vad gäller ulvecklingen av programvaror,sättet alt utnyttja datorstöd och modeller för systemutveckling.Den sårbarhet 36 som utvecklingen medför för samhället i sin helhet måslemotverkas. Det är av slor vikt att utvecklingen av informationssystemför försvarel Prop. 1985/86: 100 leds mol uppställda mål på ett effektivtsätt. Principen atl förena en långt Bil. 6 gående decentralisering lillmyndigheterna när det gäller införande och utnyttjande av informationssystemenmed en standardisering av utrustning, programvaror, ulbildning m. m. ärlämplig och bör fullföljas konsekvent. Överbefälhavaren har föreslagit enklarare uppgiftsfördelning inom ADB-området mellan försvarsmaktens olikamyndigheter. Detta innebär att en samlad styrning åstadkoms genom attöverbefälhavaren har en aktiv och samordnande roll. Bl.a. bör man härigenom,som försvarels rationaliseringsinstitut har påpekat, kunna få en bättreprövning av effektiviteten i de olika informationssystemen. Den uppgiftsfördelning mellan olikamyndigheter inom försvaret som överbefälhavaren har föreslagit är enligt minmening lämplig och bör leda lill bättre ledning och därmed större effektivitet. Belräffande försvarels datacentral vill jag anföraföljande. Stordatorer används inomförsvarsmakten företrädesvis inom tre områden, för teknisk vetenskapligforskning, stridsledning o.d. samt för administrativa ändamål. Den samladebedömningen från datacentralens användare innebär att det finns ett fortsattbehov av stordalorkapacitet och ett ökat behov av terminalanslutningar till desyslem som drivs i datacentralens regi. Den ökande terminalanslutningen kange problem från tillgänglighetssynpunkt. Detta talar alltså för attdatakraften decentraliseras till användarna. Vid försvarets datacentral finns enpool av systemutvecklingspersonal. Efterfrågan på denna personal är mer ändubbelt så stor som den som kan tillgodoses och beräknas kvarstå underöverskådlig tid. En utveckling av systemutvecklingsresurserna vid dalacentralenär av slor betydelse för möjligheterna alt minska behovet av externa konsulterinom området. Den förmedling av datautrustningsom görs av dalacentralen är tillsammans med det stödcenlrum som drivs i dessregi viktiga delar när det gäller att få till stånd en effektiv samordning avADB-verksamheten inom försvarsdepartementets verksamhelsområde. Jag finner sammanfattningsvis attförsvarets datacentral behövs även fortsättningsvis men all dess verksamhetmåste förändras successivt inom ramen för den utveckling som sker med bl.a. etldecentraliserat ansvar för informationssystemen inom försvaret. 5.3.3.5 Den anställda personalen budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 6)och regeringens skrivelse 1984/85:148 om vissa ålgärder för alt säkerställa försvarsmaktens behov av flygförare tog min företrädare upp problemen med militära flyg förares avgångar till civil luftfart. Han ansåg att flygbolagens rekrytering av militära piloter aUvariigt hotade flygförbandens verksamhet. De stora behov av piloter som bolagen aviserat angavs inte 37 kunnatillgodoses från del svenska flygvapnet i större omfattning än som kan godtas frånsäkerhetspolitiska utgångspunkter. Vad som kan godtas Prop. 1985/86: 100preciserades vid överläggningar med flygbolagen lill sammanlagl elt tjugo- Bil. 6 tal piloter . Dåvarande försvarsministern underströk alt denbegränsade övergången från flygvapnet måste genomföras på ett sådant sätt attregeringen har full kontroll över såväl formerna som omfatlningen av den. Om flygbolageni sitt rekryteringsarbete inte rättar sig efter dessa begränsningar påpekadesatl tvingande ålgärder av trafikpolitiskt slag måste vidtas som gör bolagenspilotbehov mindre. Min företrädare anmälde vidare att för atl flygvapnetskrigsorganisation skulle säkerställas skulle, utöver de löneåtgärder omtillsammans 7,5 milj. kr. som sattes in , en särskildkrigsplaceringspremie införas för de flygförare som stannar kvar iförsvarsmakten till minst . Efter det att budgetpropositionen och skrivelsenavlåtits lill har ett omfattande arbete fortsalt i regeringskanslietför att frågan skall få en tillfredsställande lösning. Vid min uppföljning av avgångar avmilitära piloter till flygbolagen harjag erfarit att bolagen rättatsig efter de begränsningar i rekryteringen som regeringen tidigare givitullryck för. Avgångarna lill andra verksamheter är emellertid stora. Deverkliga avgångarna är dock svåra atl ange eftersom många hartjänstledigt innan de slutligt bestämmer sig för alt stanna kvar iflygvapnet eller att lämna del. har regeringen utfärdat föreskrifterom en särskild krigsplaceringspremie som utgår till flygförare ur flygvapnetsom stannar kvar i försvarsmakten till minst . Övergången tillsystemet sker successivt. För de flygförare som är födda eller senareoch som var anslällda som eller under utbildning tillflygförare kommer en premie om . enligt nuvarande prisläge att ulgå. Även i och utgör övergångarna frånflygvapnet till de civila flygbolagen ett stort problem. Min företrädare harhaft kontakt i frågan med de norska och danska försvarsministrarna. Han harefter dessa kontakter förordnal landshövdingen att arbeta med attfrämja samordningen av utbildningen av piloter för den civila luftfartens behovi , och . Enligt vad jag har erfarit kommer förslag ifrågan att föreläggas försvarsministrarna . Överbefälhavaren har överlämnat den s.k. flygförmånsutred- ningens (FFU) förslag till regeringen. FFU tar upp många av de problem som hänger ihop med de militära flygförarnas avgångar till civila flygbolag. FFU föreslår sålunda väsentliga förändringar för flygförarna, bl.a. att flygtilläggel bör höjas och att frivillig pension skall kunna utgå . För alt få lill stånd en rimlig stabilitet i planeringen föreslår FFUatl arbetsmarknadens parter bör förhandla om införandet av en kontraktspe riod för stridspiloterna av det slag som redan införts i flera andra länder. Jag vill i delta sammanhang också erinra om all och berörda personalorganisationer har kommit överens om dels att en gemensam arbetsgrupp skyndsamt skall behandla de problem som sammanhänger med svårigheten att behålla viss personal - särskilt 38 flygförare- inom försvarsmakten dels alt fortsätta behand- Prop.1985/86: 100 lingen av lönefrågorna för flygförare m. fl. Enligt min mening utgör förmånsfrågorna enväsenilig del i en totallösning för att de militära piloterna skall stimulerasall kvarstå i försvaret, flygförarna m.fl. Jag anser alt del är av utomordentligvikt att sådana förhandlingar genomförs. Det är därför med tillfredsställelsesom jag noterar att och berörda personalorganisationeri har kommit överens om all fortsätta förhandlingarna omlöne-och andra anställningsvillkor för flygförare m.fl. inom försvarsmakten medinriklningen all så snart som möjligl nå en uppgörelse i frågan. I skrivelse 1984/85:148 anmälde min företrädare althan är medveten om att det även finns andra orsaker än anställningsförmånernasom har betydelse när del gäller atl få försvarels piloter all stanna kvar isin anställning. Chefen för flygvapnet har redovisal planer som innebär atlde flygförare som väljer att inte göra stabskarriär kan fåfortsatt flygtjänst på transport- eller sambandsflyg eller på helikoptrar.Försvarsutskottet uttalade (FöU 1984/85:9) med anledning av skrivelse1984/85:148 om vissa ätgärder för att säkerställa försvarsmaktens behov avflygförare att det inte bör uteslutas att flygtidsuttaget kan ha stor betydelseför utvecklingen på sikl. Chefen för flygvapnet har i en hemlig skrivelse inovember 1985 bl. a. anmält att strävan är att den individuellaflyglidsproduklionen skall ökas så alt allsidig färdighet uppnås förflygförarna. Jag vill i sammanhanget erinra om alt enligt ovannämnd skrivelse till (1984/85:148) var en förutsättning förövergången av elt tjugotal piloter all de samiidigttog anställning som reservofficerare för all tjänstgöra i s.k. delat brukmellan flygvapnet och flygbolagen närmast efler övergången.Detta medför att en hel del flygtid måste avsättas förderas fortsatta träning.Detta har beaktats i budgetarbetet. Enligt vad jag har erfarit har chefen förflygvapnet haft kontakt med såväl flygbolagen som sådana piloter som gått överfill flygbolagen för all lösa de praktiska frågorna i samband med övergångtill s.k. delat bruk. budgetproposition anmäldes att medelberäknats för en utökning av anlalet elever vid den statliga civilatrafikflygarhögskolan (TFHS). har den första kullen om 14elever utexaminerats från skolan. 24 elever som antogs till utbildning våren1985 kommer att utexamineras . De stora civila flygbolagen haranmält att de under budgetåren 1985/86, 1986/87 och 1987/88 behöver nyrekrytera105, 60 resp. 65 piloter i . För att möta bolagens stora rekryteringsbehovhar regeringen ålagt chefen för flygvapnet som är huvudman för TFHS atl planeraför antagning av ca 30 elever och ca 30 elever . Chefen för flygvapnet har genomfört och kommer atlgenomföra ytterligare invesleringar i byggnader och materiel (bl.a. inköp avflygplan och simulatorer) saml hårdgöring av stråk m.m. för alt svara upp motdenna planering. Utökningen av elevantalet vid TFHS har förutsatt enviss instruktörs- medverkan från flygbolagens sida. Denna medverkan från bolagens sida har emellertid försenats på etl sådant sätt att den planerade utökningen av 39 elevantalet i början av år1986 trots gjorda investeringar inte kommer att Mot bakgrund avflygbolagens försening att biträda med in- Prop. 1985/86: 100struklörshjälp vid ulbyggnaden av utbildningen vid TFHS har förnyade Bil. 6överläggningar med de större flygbolagen ägt rum och det har därvid gjortsklart för flygbolagen alt det från säkerhetspolitiska utgångspunkter kan godtasall högst tio piloter rekryteras från flygvapnet . Jag räknar medatt även dessa skall omfattas av s. k. delat bruk. En utbyggnad av pilotulbildningen vid TFHSförutsätter ett betydande inslag av civila personalresurser. Rekryteringen avframför allt civila flyglärare skulle underlättas om utbildningen vid TFHSdrevs av en civil huvudman.