prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — har rekommenderat altbidragsgivarna minst skall vidmakthålla sina bidrag i reala termer. Styrelsenhar vidare beslutat att UNDP:s resurser bör öka . Mol denna bakgmnd anser jag det mofiverat attSveriges ordinarie bidrag höjs fill 405 milj.kr., vilket motsvarar det tolalasvenska bidraget som lämnats 1985 i form av dels ordinarie dels exlra bidrag.Dämlöver anserjag att även det kommande budgetåret bör lämnaextrabidrag på 40 milj. kr. för att medverka till att avvärja akutakrissituationer. För att understödja UNDP:s handlingsprogram för detorkdrabbade länderna i bör vidare ell bidrag på 20 milj.kr.lämnas fillFN:s Sahelkontor i likhet med vad som skedde . Med förbehåll för godkännande harSverige därför utfäst ett ordinarie bidrag om 405 milj.kr.per år till UNDP förvart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89. Med samma förbehåll har Sverigedämlöver utfäst elt extrabidrag om 40 milj. kr. till UNDP för budgetåret1986/87 och etl bidrag till på 20 milj. kr. UNDPspelar en viktig roll för uppföljningen av om de 57 minst utvecklade ländernasom hölls i . Genom särskilda medel Prop. 1985/86: 100 finansierasbiståndsinsatser i dessa länder utöver ordinarie anslag inom Bil. UNDP.UNDP medverkar också atl få till stånd och samordna bi- slåndsflöden lill de minstutvecklade länderna genom de s. k. mndabords- Sverigehar, med förbehåll för godkännande, utfäst elt oförändralbidrag om 50 milj. kr. för /87. () ger finansielltoch tekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt som gynnar defattigare befolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna. Fondensverksamhet har visat sig vara ett värdefullt komplement till UNDP:s tekniskabistånd och fill de större projekt som de stora finansieringsorganen, t. ex.IDA, stödjer. Med förbehåll för godkännande har ulfasl ellbidrag på 40 milj. kr.för /87 att jämföras med ett bidrag om 32milj. () är den cenlralafinansieringskällan inom FN-systemet för bistånd på befolkningsområdet. Dessverksamhetsområde omfattar familjeplanering, folkräkningar, uppbyggande avsystem för folkbokföring och befolkningsstatistik, utbildning och forskning. har traditionellt spelat en pådrivande rollför att få lill stånd internationella insalser när del gäller familjeplaneringi . Del svenska biståndet på della område har i alll störreutsträckning lämnats genom internationella program i vars uppbyggnad Sverigespelat en framträdande roll. Den internationella befolkningskonferensen iMexico City 1984 framhävde behovet av ökade resurser för befolkningspoliliskaålgärder och betonade särskilt UNFPA:s roll. Konferensen har resulterat i enökad medvetenhet i om sambandet mellan befolkning, resurser, miljöoch utveckling och det hinder som en snabb befolkningstillväxt kan utgöra förutvecklingsansträngningarna, en medvetenhet som förstärkts avförsörjningskrisen i många . Detta har lett till en stigandeefterfrågan på bistånd från fonden. Det svenska bidraget /86 är 53 milj. kr.Med hänsyn till behovet av förstärkta insatser på befolkningsområdet, inteminst i , har med förbehåll för godkännande utfästbidrag till UNFPA med 65 milj.kr.för vart och ett av budgetåren 1986/87 och1987/88. /86 190 000 000 varav 30 000 000 extra bidrag /87 220 000 000 varav 35 000 000 extra bidrag FN:sbarnfond, , har sin verksamhet bland barn och mödrar i . Fonden samarbetar med både regeringar och frivilliga organi sationer i över 100 länder för att tillgodose barns gmndläggande behov av hälso- och sjukvård, vatten, mat, ulbildning. uppmärksammar också barn i särskilt svåra omständigheter, t. ex. barn i kalastrofdrabbade ° områden, gatubarn istorstädernas slum och bam som lever i områden där Prop. 1985/86:100 väpnade konflikter pågår. arbete för barns överlevnad ochulveckling, för minskad barnadödlighet och bättre hälsa bör få fortsalt starktsvenskl stöd. Med förbehåll för godkännande harSverige därför utfäst etl ordinarie bidrag till med 185 milj. kr. förvart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89, en ökning med 25 milj. kr.jämförtmed /86. Katastrofsituationen i har visal på behovet av förebyggandeoch långsikliga insatser för bl. a. hälsovård och vattenförsörjning. För attgöra det möjligt för att förstärka sin kapacitet och utöka sinverksamhet främst i de krisdrabbade ländema i har därför med sammaförbehåll ell extra bidrag på 35 milj. kr. utfästs /87. Budgetåret1985/86 650 900 000 Budgetåret1986/87 661 500 000 IDAär Världsbanksgruppens fond för utlåning på mjuka villkor för de fattigasteu-länderna. Utlåningen finansieras genom bidrag från elt drygt 30-tal ländervid regelbundna påfyllnader. Överenskommelsen om den sjunde påfyllnaden av (7), som slöts ijanuari 1984, omfattar perioden /85-1986/87.Påfyllnaden som uppgår fill , är betydligt lägre än denpåfyllnad om som samtliga givarländer, utom , förordadeunder förhandlingarna. Utlåningen under 7 blir därmed också avsevärtmindre än den som skedde under den föregående påfyllnaden (6). Genom beslut med anledning av prop1983/84:100 och prop 1983/84:154 (UU 15; rskr 334) fastställdes del tolalasvenska bidraget till . 7 till 1 757,68 milj.kr. vilkel motsvarar avde totala bidragen jämfört under den föregående påfyllnaden.Utbetalningarna av det svenska bidraget sker , vilketinnebär 439,42 milj. kr. De två första utbetalningarna har skett underbudgetåren 1984/85 och 1985/86. För den tredje utbetalningen som skall verkställasunder /87 är medelsbehovet 439,42 milj. kr. Trots en minskad procentuell andel av den tolalaIDA 7-påfyllnaden jämfört med 6 är det svenska bidraget beloppsmässigtmyckel stort. Jag anser all detla är väl motiverat. Som framgår i faktabilagantill denna proposition går av IDA:s utlåning till de allra fattigasteländerna. Utlåningen är också i första hand inriktad på sådana sektorer därden kommer de fattigare befolkningsgrupperna mera direkt till godo nämligenlandsbygdsutveckling och social infrastmktur, som bl. a. innefattar utbildning,hälsovård och vattenförsörjning. IDA:s utlåning har därmed enfattigdomsinriktad profil som stämmer väl överens med svenska biståndspolitiskamål. För au undvika en kraftigt ökad budgetbelastning /88 då dels den sista och fjärde utbetalningen under 7 skallgöras. dels den åttondeIDA-påfyllnaden inleds, har efler bemyndi- Prop. 1985/86:100gande avsatts i reserv 75 milj.kr.under /85 samt 65 milj. Bil. under /86. Jag föreslår att 75 milj. kr. avsätts ireserv för samma ändamål under /87. Förhandlingar om den åttondepåfyllnaden av inleds ijanuari 1986. För att förstärka världsbankgmppens utlåning lill dehårt drabbade länderna i söder om beslöt elt antal givarländer,med undanlag för , i febmari 1985 att upprätta särskildaAfrikafacilitet. Facilitelen, som administreras av , är avsedd att underperioden stödja ekonomisk-politiska och stmktureUa reformer i enlighetmed det särskilda aktionsprogram för som framlade 1984. Detotala bidragen till Afrikafaciliteten uppgår f.n.till . Regeringen beslöt i febmari 1985, med förbehåll förriksdagens godkännande, alt utfästa elt svenskl bidrag på tolalt 440milj.kr.för perioden . På gmnd av alt den sjunde påfyllnaden av blevlägre än vad man räknai med kunde del första årsbidraget om 146,5 milj. kr.bestridas inom ramen för de medel anslog till Internationellautvecklingsfonden () för /85 (prop. 1983/84:100 och prop.1983/84:154, UU 15; rskr 334). Del andra årsbidraget, likaledes på 146,5milj.kr.har anslagits av för /86 under anslagspostenInternationella utvecklingsfonden () (prop. 1984/85:100, UU 12; rskr 225). Den försia utbetalningen har redan verkställts ochden andra kommer att verkställas före utgången av budgelårel 1985/86. För den tredje och sista utbetalningen, som skallverkställas /87, inom ramen för den svenska utfästelsen omlotall 440 milj. kr. lill Afrikafaciliteten, föreslår jag ell belopp på 147milj. Afrikafacilitetens upprättande har medfört eltvälbehövligt tillskott till lDA:s resurser för ufiåning lill de fattigasteländerna. Samma skäl som jag framfört för stödet till kan därföranföras även för det svenska bidraget lill denna facilitet. /86 233 336 879 /87 263 336 879 Afrikanska 18 281 704 Afrikanska utvecklingsfonden 182 000 000 Asiatiska utvecklingsfonden 63 055 175 Överenskommelsenom medlemskap för icke-afrikanska länder i Afri kanska (AfDB) trädde i kraft varvid blev medlem. Bankens auktoriserade kapital uppgår numera lill ca varav andel är vilket motsvarar . Av delta skall inbetalas vilket inne bär . Inbetalningarna sker i fem lika stora årsbidrag varav de 60 tre första har företagits.Den fjärde inbetalningen för vilken medel redan Prop. 1985/86: 100anslagits av görs ijanuari 1986. För den femte och sista inbetal- Bil. 5 ningen, som skall verkställas , är medelsbehovel . AfDB:s ledning har anmält behov av enökning av bankens kapitalresurser. Förhandlingar om en kapitalökning kommersannolikt atl inledas . Inom Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) träffades1984 en överenskommelse om en Qärde påfyllnad av AfDF:s resurser för perioden1985-87. Påfyllnaden uppgår till ca . andel avpåfyllnaden, som är och som gör till en av de största bidragsgivarna,motsvarar etl belopp på 545,5 milj. kr. Utbetalningen sker i tre lika storaårsbidrag vilkel innebär 182 milj. kr. Den första inbetalningen gjordesunder budgelårel 1985/86. För den andra utbetalningen som skall verkställas /87 är medelsbehovet 182 milj. kr. Överenskommelse om en tredje allmän kapitalökning iAsiatiska (AsDB) träffades . andel avhöjningen uppgår lill drygl 4 milj. kr. och skall betalas i fyra lika storaårsbidrag. Av skäl som redovisals i budgetpropositionen /84 avbröts förhandlingarna om en särskild kapitalökning förSverige. Den svenska begäran om särskild kapitalhöjning kan dock åter komma atlaktualiseras . För /84 beviljade medel omsammanlagl 14,5 milj. kr. för de två kapitalökningarna, dels för den förstautbetalningen under den allmänna kapitalökningen dels för betalning av den förSverige begärda särskilda kapitalökningen. De två återstående betalningarnatill den allmänna kapitalökningen om totalt ca 2 milj.kr.kan finansieras meddessa tidigare anslagna medel. Återstoden av dessa medel kan användas för allfinansiera en särskild kapitalökning för om en sådan skulle komma lillstånd. För /87 ser jag således inget behovav ytteriigare medel under denna anslagspost. Enligt beslut skall Asiatiskautvecklingsfonden fA5DF)lillföras 3,2miljarder dollar. Efter godkännande av utfäste 1982 eU tolaltbidrag på . vilket motsvarar av påfyllnaden. De tre försiainbetalningarna har redan gjorts. För den fjärde inbetalningen som skallverkställas under /87 är medelsbehovet . Förhandlingar om en Qärde påfyllnad har inletls och beräknas vara avslutade underförsta hälften av 1986. InternationellaJordbruksutvecklingsfonden () Prop. 1985/86: 100 /86 57 000 000 Bil. /87 65 000 000 Förhandlingarom en andra påfyllnad av resurser inleddes . Diskussionernahar främst gällt fördelningen av bidragen mellan de två bidragande kategorierna- och OPEC-länderna - och lotalvolymen för påfyllnaden. Den försia påfyllnaden avsåg 1981-1983 och denandra påfyllnaden skulle således gälla de tre påföljande åren. 1984 blevemellertid etl "förlorat" år på grund av attpåfyllnadsförhandlingarna försenats ell år och kommer istället 1985-1987 altgälla som den nya perioden. Den totala bidragsvolymen till den förstapåfyllnaden uppgick till . Den andra påfyllnaden bliravsevärt lägre - förmodligen 500 milj. dollar -, vilkel främst beror på OPEC-ländernas försämrade ekonomiska situafion. Det största hindret för atl nå en uppgörelse harutgjorts av oenighet om hur stor andel respektive kategori skall bidra med. USAhar hävdat alt fördelningen mellan OECD- resp. OPEC-länder borde ändras så atlde senare tog på sig en större andel än de OPEC-länderna hade under denförsta påfyllnaden. OPEC-länderna å sin sida har hänvisat till sin försämradesituation och ansett att deras nuvarande andel måste sänkas. Slutresultatet avförhandlingarna, som ännu inte hell avslutats, torde bli att OPEC-andelen sänkstill . andel av påfyllnaden blir vilketskulle ge ett sammanlagt bidrag på ca 140 milj. kr. Budgeiåren 1983/84 och 1984/85 har avsatts 50 milj.kr. och /86 57 milj. kr. för deltagande i denandra påfyllnaden. Dessa medel är tillräckliga för vårt deltagande ipåfyllnaden. Tillsammans med en rad andra länder gjorde Sverigei början av 1985 en förhandsinbetalning för alt bidra till alt skulle kunna hållas i gång i avvaktan på attpåfyllnadsförhandlingarna kunde avslutas. Den svenska förhandsinbetalningen,som avräknas mot vårt bidrag under den andra påfyllnaden, uppgick fill 35 milj.kr. Inom har utarbetats ett särskilt program somsyftar till att ge extra hjälp för alt förbättra jordbruksproduktionen ikrisdrabbade . Delta program, som beräknats komma atl kosta300 milj. dollar , skall också ses som enmöjlighet att kanalisera ytteriigare bidrag genom som komplement till denordinarie påfyllnaden som blir onormalt låg. Flera länder har för avsikt atlstödja detta Afrikaprogram efter det att påfyllnadsförhandlingarna avslutats. Med hänsyn till inriklningen av verksamhetdär särskild tonvikt skall läggas vid näringsstandard och livsvillkor för de fattigaste befolk ningsgrupperna samt de afrikanska ländernas utsatta situation vad gäller livsmedelsproduktionen anserjag atl även bör bidra till särskilda Afrikaprogram. Återstoden av de medel som tidigare budgetår avsatts för deltagande i den första påfyllnaden men som inte ,- kommer att behövautnyttjas för detta ändamål kan tas i anspråk för ett Prop. 1985/86: 100svenskt bidrag till Afrikaprogrammet. Dessutom beräknar jag ytteriigare Bil. 5 65 milj.kr. för ett sådant bidrag under /87. Det sammanlagdasvenska bidraget till Afrikaprogram skulle därigenom kunna uppgå 80milj.kr. /86 302 000 000 /87 338 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 100 000 000 Bidrag under konventionen om livsmedelshjälp (FAC) 68 000 000 (1) av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 110 000 000 (1) Merkostnad 60 000 000 (1) Beräknat på basis av världsmarknadspris. Världslivstnedelsprogrammet(WFP) Förutomdet ordinarie bidraget stödjer programmet genom atl kanalisera övriglmultilateralt livsmedelsbistånd samt viss katastrofhjälp genom WFP. verkar för att en slörre andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skall spelaen aktiv roll i katastrofsammanhang. Det är en allmän uppfattning blandgivarländerna all WFP:s samordning av livsmedelsleveranser i de internationellahjälpaktionerna genomförts effektivt. En studie av WFP:s verksamhel, inklusive Sverigessamarbete med programmet, genomfördes inom utrikesdepartementet.Dess slutsats är att WFP inom givna ramar utför ett effektivt utvecklings- ochbiståndsarbete samt att stöd till WFP bör byggas ut. WFP:s bidragsmål för är 1 350milj. har, med förbehåll för godkännande, utfäst 78milj. för budgetåren 1985/86-1986/87. Två tredjedelar av bidragetär bundet till upphandling i . MoUagariänderna skall normall svara för koslnadernaför transportfordon, jordbmksredskap, köksutmstning m. m. Enligt WFP:s reglerfår detta inte finansieras över de reguljära resurserna för den händelsemottagarlandet inle kan svara för dessa kostnader. I sådana fall måste WFPförlita sig på särskilda bidrag. har /83 anslagitmedel lill della ändamål. Medlen, som huvudsakligen använts fill inköp av svenskatransportmedel till WFP:s verksamhet i några av de allra fattigaste ländema,har enligt samstämmiga rapporter gjort stor nytta. För /86 har10 milj. kr. anslagits för ändamålet. Med hänsyn till det allmänt omvittnadestora behovet vad gäller områden som transport och lagring föreslår jag att detseparata kontantbidraget till sådana särskilda kostnaderhöjs till 22 milj. kr. för /87. Konventionen omlivsmedelshjälp (FAC) Prop. Under1980 års konvention uppgår samtliga länders åtaganden till 7,6 milj. tonspannmål åriigen. Konventionen förlängdes 1983 med t.o.m. den 30 juni1986. Den kommeratt följas av en ny konvention, under vilken en svensktreårsutfästelse avses göras med förbehåll för godkännandemolsvarande högst vete . Bidragen kan utgå i form av spannmåleller kontanter. Jag föreslår ett anslag för /87 på68 milj. kr för atl täcka medelsbehovet för det svenska bidraget som kanaliserasgenom WFP inkl. frakt- och administrationskostnader. Internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) EnligtFN:s rekommendationer skall lEFR uppgå till minsl 500 000 lon spannmål. Sverigehar bidragit till lagret alUsedan dess tillkomst 1975. Under perioden1981/82-1984/85 hölls 40 000 lon svenskt vete och svensk vegetabiliskolja i beredskap för akuta nödhjälpsinsalser. bidrag ställs ihuvudsak till WFP:s förfogande. lämnar även WFP ersättning förfraktkostnaderna. Vid en bidragskonferens utfäste , medförbehåll för godkännande, oförändrade kvantiteter livsmedel förbudgeiåren 1985/86 och 1986/87. Behoven av akut livsmedelshjälp ökade snabbiunder 1984, framförallt i . Efter särskilda framställningar från WFP ordeSverige extra påfyllningar av lagret med ca vete och ca1 500 lon olja. Koslnaderna för dessa exlra bidrag inklusive frakt belastadeanslagsposten Katastrofer m.m. Mol bakgmnd av de extraordinära behoven avlivsmedel i det torkdrabbade ökade tillfälligt bidragen tilllEFR /86. Vetekvanlilelen ökades med till 45 000 ocholjekvantitelen fördubblades lill 2 500 lon. För /87 föreslårjag ett bidrag på vete och vegetabilisk olja. Detsammanlagda medelsbehovel för dessa livsmedelskvantiteter inkl. lagring ochfrakt m. m. beräknar jag till 110 milj.kr. åtaganden inom livsmedelsbiståndet är tillstor del kvantitativa, varför den exakta kostnaden inkl. frakt är svår altfömtsäga. Eventuella extra medelsbehov bör bestridas från anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. Riksdagenbeslutade all de kvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla Sverigesutfästelser i det internationella samarbetet mot världssvälten bör ingå i denprisreglerade volymen. Vad som avses i detta sammanhang är utfästelseom bidrag i form av svensk spannmål lill det internationella beredskapslagrelav livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) och utfästelse underlivsmedelshjälpskonventionen (FAC) (prop. 1984/85:166;JoU 33, rskr 393). beslutade vidare all koslna- dernaför dessa åtaganden bör finansieras från biståndsanslagen och att det Prop.1985/86: 100 bör ankomma på regeringen att besluta om de omdispositioner inombi- Bil. 5 ståndsanslagen som föranleds härav (prop. 1984/85:211, JoU: 36,rskr 404). Upphandling av svensk spannmål för att fullgörasvenska utfästelser till FAC och lEFR har hiuills skeU lill väridsmarknadspris. För merkostnad som uppkommer under budgetåret1985/86, genom alt de kvantiteter spannmål det här är fråga om ingår i denvolym för vilken priserna fastställs inom ramen för jordbmksprisregleringen,beräknas ell medelsbehov på 60 milj.kr.under denna anslagspost för budgetåret1986/87. Beträffande skillnaden mellan världsmarknadspris och svenskt /87 avser jag återkomma i budgetpropositionen /88. /86 220 800 000 /87 249 000 000 Palestina-flyktingar (UNRWA) 70 000 000 FN:s flyktingkommissarie () 90 000 000 Internationella familjeplanerings- federationen (IPPF) 75 000 000 /: s internationella handelscentrum (ITC) 14 000 000 FN:shjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNRWA) Organisationenhar haft stora ekonomiska problem. Situationen försämradesytterligare i samband med invasion i , då fleraflykfingläger förstördes. UNRWA uppskattar medelsbehovet fill 170milj. dollar, vilkel innebär en ökning jämfört med starktreducerade budgei på 146 milj. dollar. bidrag till UNRWA:s reguljära /86 () uppgick till 60 milj.kr. Dessutom gavSverige ett extra bidrag på totalt 10 milj. kr. Sverigehar med förbehåll för godkännande utfäst ett ordinarie bidrag förbudgetåren 1986/87 () och 1987/88 (verksamhelsårel 1987) på70 milj. kr. En del av bidraget /86 (35 milj. betalades utsom förskoll , eftersom organisationen befann sig i elt akutkrisläge. liknande förskott för /87 kan komma aUaktualiseras. Organisalionenväxte kraftigt i samband med de mycket stora flyktingströmmarna under senarehälften av och . 5 I985/S6. Flyktingsituationenär fortfarande allvariig och komplicerad. Del finns Prop. 1985/86:100 idagcirka 12 miljoner flyktingar i väriden, inkluderande palesfinska flyk- Bil. Häri finns inbegripet personer som tvingats lämna sina hem av andraskäl än politiska. Den bästa lösningen för flyktingarna, frivilligrepatriering, är ofta svår aU uppnå. har UNHCR haft vissframgång när det gäller frivillig repatriering, t. ex. från Djiboufi tillEfio-pien. Det stora flertalet flykungar befinner sig i , av vilka endel tillhör gruppen de allra fattigaste, utan lösning i sikte. Lösningar måslesökas genom insatser för all uppnå självförsörjning för flykfingarna, företrädesvisgenom anknytning till egna utvecklingsansträngningar. UNHCR: s lotala budgei för verksamhetsåret 1985beräknas uppgå till drygt 500 milj. dollar För (/85)lämnade elt bidrag på 60 milj.kr.fill UNHCR:s reguljära program.Dessulom ulgick extra bidrag på ca 50 milj. kr. lill såväl de reguljära somsärskilda programmen. /86 uppgår bidraget fill 75 milj. kr.förUNHCR:s program 1986, vartill fömtses behov av exlra bidrag från anslagspostenKatastrofer m. m. inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Sverigehar för budgetåren 1986/87 () och 1987/88 (verksamhetsåret1988) med förbehåll för godkännande utfäst ell bidrag på 90 milj.ki. Enhög befolkningstillväxt utgör elt hinder för utvecklingsanslrängning-arna imånga . En förbättrad tillgång på familjeplaneringstjänster är en avfömtsättningarna för att befolkningstillväxten skall kunna minskas. i som den i slog fasl altfamiljeplanering är en grundläggande mänsklig rättighet. Det slår dock klartatt befolkningsproblem endasl kan lösas genom samverkan av social och ekonomiskutveckling och direkta ålgärder som hälsovårdsinsatser, familjeplanering, förbättringav kvinnornas ställning och utbildning. Vid den internationellabefolkningskonferensen i betonades de frivilliga organisationernas rolli befolkningssammanhang. Familjeplanering har i många länder startals genominitiativ av frivilliga organisationer såsom familjeplaneringsföreningar.Genom att de växt fram ur lokalsamhället har sådana föreningar särskildaförutsättningar atl genomföra familjeplaneringsprogram. IPPF är en federation avfamiljeplaneringsföreningar och en väridsom-spännande frivilligorganisation medmålet att främja familjeplanering och föräldraskap under ansvar. harunder en följd av år bidragit till IPPF:s verksamhet. Användningen av bidragenregleras i avtal. För /86 har avtal ingåtts om elt bidrag på 67milj.kr. varav skall användas för bl. a. kvinno- och ungdomsprojekt. Jagfinner det angelägel att fortsätta samarbetet med IPPF och föreslår ell bidragom 75 milj. kr. för /87. UNCTADlGATT:sinternationella handelscentrum (ITC) Prop. 1985/86: 100 Sverigesbidrag till /internationella handelscentmm ''- (ITC) /86 fill 12 milj. kr., varav I milj. kr. För /87 föreslår jag etl bidrag på 14milj, kr., varav 1 milj.kr. fill ITC:s råvamprogram. Vidare föreslår jag altSverige lämnar en molsvarande utfästelse för /88. /86 65 900 000 /87 133 100 000 AnslagspostenÖvriga multilaterala bidrag används för bidrag till en rad olikaorganisationer. Den är också en reserv i den multilaterala budgeten, som ärnödvändig för all skall kunna finansiera multilaterala insatser sominle kan fömtses eller som kan ha betydelse för den internationellauppfattningen om inställning fill nord/syd-samarbelel. Under /87 behövs medel för altfinansiera bl. a. följande insatser: har utfäst sig att finansiera en tredjedelav driftskostnaderna för det internationella sjöfartsuniversilel i , somdrivs i regi av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Medelsbehovelför 1986/87 beräknas till ca 12 milj. kr. Liksom bör också vissa andramindre multilaterala bidrag belasta denna anslagspost. Som exempel kan nämnasFN:s utbildnings- och forskningsinstitut (UNITAR), FN:s center förtransnationella företag (UNCTC), FN;s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT),. Röda Korsets internationella kommilté samt vissa insatser påmiljöområdet.