prop · G9037 · 1985-12-31 00:00:00 — Genomgången av lagstifiningen är inte fullständig.Den berör inte utlänningslagen, bestämmelserna om rösträtt och reglerna omskydds- och kontrollomräden (kapitlen I och 2). Delagar och förfatlningar som det här är fråga om kan sammanfattas underhuvudrubrikerna associationsrätt (dvs. rättsregler om bolag, föreningar ochliknande sammanslutningar) samt enskild närings- och yrkesverksamhet ochoffentliga tjänster och uppdrag. Härtill kommer några få ytteriigarebestämmelser. Ikapitel 3 återfinns en redovisning av lagar och författningar inomassociationsrätten och sådana som gäller enskild närings- och yrkesverksamhet.Den grundläggande lagstiftningen om skydd mol alltför starkt utländsktinflytande över det svenska näringslivet och naturtillgångar finns ilagarna om utländska förvärv av svenska förelag m. m. respektive av fastegendom m. m. I kapitlet beskrivs också de beslämmelser som älerfmns i lagenom lillfällig handel, i lagen om näringstillstånd m.m. och i de lagar ochförfattningar som reglerar följande inrättningar: ekonomiska föreningar,sambruksföreningar, sparbanker, jordbrukskassor, bostadsrättsföreningar,understödsföreningar, erkända arbetslöshetskassor, flotiningsföreningar,aktiebolag, banker, försäkringsbolag, handelsbolag och enkla bolag. I kapitel3 återfinns vidare de beslämmelser som handlar om revisorer enligt tagen omårsredovisning i vissa förelag, representanter för de anställda i vissaföretagsstyrelser, transporter till havs och i luften, advokater,rättegångsombud, mäklare, krigsmaterieltill-verkare, offentligaföreställningar, sjömän samt auktoriserade och godkända revisorer, Ikapitlen 4-7 redovisas de lagar och författningar som reglerar tillträde till offentliga tjänsteroch uppdrag i kommuner, landstingskommuner och statlig förvaltning ochrättsväsende. I fråga om vissa förtroendeuppdrag, som ledamöter utsedda avkommunfullmäktige eller landsting, i vissa 32 lokala och regionala statliga myndigheter och organ, har vi inte gjortnägon särskildredovisning, utan hänvisar till den genomgäng som gjorts av Prop.1985/86:7 kommunaldemokratiska kommittén i delbetänkandet (Ds C 1983:4) Utländskamedborgares valbarhet till vissa förtroendeuppdrag, I kapitlen 47 behandlasföljande tjänster och uppdrag: - överförmyndare och överförmyndarnämnd - andra domare i allmännadomstolar - vissa andra tjänster vidallmänna domstolar - ledamöter i arbetsdomstolen - tjänster i bostadsdomstolen - ledamöter i arrendenämnder ochhyresnämnder - ledamöter irättshjälpsnämnderna och i besvärsnämnden - ledamöter i statens va-nämnd - tjänster i patentbesvärsrätten - vissa tjänster inomåklagarväsendet - vissa tjänster inompolisväsendet - vissa tjänster vidkronofogdemyndigheterna - ledamöter i förfogandelagensvärderingsnämnder - ledamöter i oljekrisnämnden - ledamöter i statens delegationför rymdverksamhet - tjänster vid statensjordbruksnämnd - tjänster vid styrelsen förteknisk utveckling (STU) - kvinnor som genomgår militärgrundutbildning - vissa tjänster vid FörenadeFabriksverken (FFV) - ordförande i beslutsnämnd förpsykiskt utvecklingsstörda - ledamöter i allmännapensionsfondens styrelser - ordförande i taxeringsnämnder - vissa befattningshavare iallmänna försäkringskassor - ledamöter i domkapitel m, fl. - synemän enligt jordabalken - överinspektörer vid statenselektriska inspektion - vissa tjänster vidlänsstyrelserna. Ikapitel 8 behandlas vissa lagar som gör skillnad mellan svenska och utländskamedborgare, men vars bestämmelser kan ersättas av internalionellakonventioner, nämligen följande: lagen om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, kungörelsen om tillämpningav räUshjälpslagen, lagarna om allmänna barnbidrag och om 33 bidragsförskottsamt lagen om allmän försäkring m. m, 3 1985/86. 1985/86: 7 Slufligenredovisas i kapitel 9 lagen om bevisupptagning vid utländsk domstol,sludiestödslagen och religionsfrihetslagen. Utredningensöverväganden och förslag, som återfinns i kapitel 10, har utgångspunkt iregeringens direktiv och i riktlinjerna för invandrar- och minoritelspoliliken.Den senaste tioårsperioden har präglats av strävan alt undanröja många av derättsliga skillnader, som funnits och finns mellan utländska och svenskamedborgare i den svenska lagstiftningen. Det är emellertid uppenbart av den poliliskadebatten alt det finns delade meningar om var gränsen skall dras och vilkarättigheter som skall vara förbehållna endast svenska medborgare. Sålundaråder f. n, ingen politisk enighet till förmån för en reform, som skulleinnebära att utländska medborgare gavs rösträtt också vid val till riksdagenpä samma sätt som de , enligl vissa villkor, har rösträtt vid val tillkommunfullmäktige och landsting. Gränslinjenär alltså inte självklar. Det råder en i del närmaste fullständig enighet omatt bara svenskar skall ha en oinskränkt rätt att vistas och bo i landel ochall regeringsledamöter och militär personal skall vara svenska medborgare, mensedan är det slut på samstämmigheten. Inte heller är den existerandegränslinjen särskilt rak, I de ovan sammanfattade kapitlen finns exempel pä hurslumparlat utlänningar äger tillträde lill vissa befallningar men inte tillandra likvärdiga, Igällande lagstiftning uppställs i mänga fall absoluta krav på svenskt medborgarskap.Lagstiftningen innehåller emellertid också - på en glidande skala - någramellanformer mellan deua absoluta krav och ingel medborgarskapskrav alls. Dessa"kravnivåer" är i slort sett följande: 1, Kravpå svenskt medborgarskap 2, Krav på svenskt medborgarskapplus krav på bosättning 3, Krav pä svenskt medborgarskapplus krav pä bosättning med dispensmöjlighet i det senare avseendet 4, Krav pä svenskt medborgarskap 5, Krav på svenskt medborgarskapmed dispensmöjlighel 6, Krav på medborgarskap inordiskt land 7, Ej krav pä svensktmedborgarskap men pä viss tids bosättning 8, Ej krav pä svensktmedborgarskap men på bosättning 9, Ej krav pä svensktmedborgarskap men på viss svensk kompetens, utbildning och/eller andra krav. För"kravnivåerna" 79 finns därtill skillnader som görs mellan nordboroch icke-nordbor. Existensenav dessa mellanformer av krav i medborgarskapshänseende i lagstiftningen harmotiverats av önskemål i vissa fall lill en mer flexibel ordning och lill möjlighetenatt i enskilda fall efter särskild prövning kunna göra avsteg från enhuvudprincip. Vi har inte funnit tillräckligt övertygande skäl för att avhänsyn till jämlikhetsmålet - föreslå ett minskat antal mellanformer, tvärtomsynes dessa i mänga fall vara väl ägnade sina syfien. Intressekonfliktenmellan, å ena sidan, en fortsalt strävan mol jämlik hetsmålet och, ä andra sidan, ett bevarande av det svenska medborgarska pets värde och de övriga synpunkler som ligger bakom kravet på svenskt 34 medborgarskap för åtnjutandet av vissa rättigheterär högst påtaglig. grundläggande utgångspunkt vi tillämpat i genomgången avett slorl antal Prop. 1985/86: 7 beslämmelser har därför varit atl sökaräta ul gränslinjen mellan det lillälna och det otillåtna, snarare än atlföreslå någon omfattande förskjutning av den. Vi anser atl detta ocksä tjänardet vikliga syftet alt öka tydligheten av medborgarskapels rättsliga innebörd.Vi föreslår i kapitel 10 följande förändringar av gällande ordning. Lagen om utländska förvärv av fast egendom i m. m. gäller all utlänning som har permanentuppehållstillstånd i riket och vill förvärva enfamiljs- eller Ivåfamiljsfastighetför atl bosätta sig på den regelmässigt torde fä tillstånd till förvärvet. Viföreslär att man behåller detta formella tillständskrav, men föreskriver atl eni riket fast bosatt utlänning normalt inte får vägras tillstånd av detta slag.Härigenom uppnår man alt fast bosatta utländska medborgare i realiteten blirjämställda med svenskar vid förvärv av nyssnämnt slag. Lagen om tillfällig handel Vi föreslär atl den särregel tas bort som föreskriver attandra utländska medborgare än nordbor och de som har permanentuppehållstillstånd behöver tillstånd för atl bedriva lillfällig handel medlivsmedel, blommor, alster av inhemsk hemslöjd och tryckt skrift. Lagen om rätt för utlänning och utländskt företag att idkanäring här i riket Vi föreslår atl näringstillstånd för här i riket bosattutlänning inte skall kunna vägras på grund av utlänningens personligaförhållanden. Ekonomiska föreningar och liknande sammanslutningar Vissa befattningshavare i ekonomiska föreningar måsle varahär i riket bosatta svenska medborgare. kan dock ge dispensfrån detla krav. Vi föreslår atl kravel på svenskt medborgarskap för vissabefattningshavare i bostadsrättsföreningar avskaffas. Vi föreslär också att kravelpå svenskt medborgarskap för befattningshavare inom understödsföreningar,erkända arbetslöshetskassor och flotiningsföreningar avskaffas, liksom ocksåkravet på alt utländsk medborgare får idka flottning på svenskt område endastom två svenska medborgare går i borgen för honom. Vi föreslår attmedborgarskapskravet tas bort för auktoriserad och godkänd revisor. Förbefattningshavare i sparbanker och likvidatorer i jordbrukskassor föreslär viinförandet av en dispensregel. Aktiebolag m. m. Även i aktiebolag, banker, försäkringsbolag, handelsbolagoch enkla bolag måsle vissa befattningshavare vara svenska medborgare. När det gäller aktiebolag finns dispensmöjligheter, som emellertid saknas för befallnings- 35 1985/86:7 havare i banker och för stiftare avförsäkringsbolag. För befatiningshavare i banker föreslär utredningen införandeav dispensregler av samma slag som de som gäller för aktiebolag. Vi föreslärvidare att medborgarskapskravet tas bort för auktoriserad och godkänd revisor. Advokat måste ovillkorligen vara svensk medborgare, medanrättegångsombud kan erhålla dispens från detla krav. Krav pä bosättning iriket gäller för båda kategorierna. Vi föreslår att kravet på svensktmedborgarskap för behörighet att vara advokat avskaffas. Ett villkor för att enutlänning skall kunna bli advokat skall vara alt han vid tiden för ansökningenom medlemskap i äger fast hemvist i sedan minst treår, alltså i princip samma krav som gäller för alt utländsk medborgare skall hakommunal rösträtt. Beträffande rättegångsombud föreslär vi motsvarandeändringar, därjämte bör nu existerande dispensmöjligheter bibehållas. Ulredningen föreslår att medborgarskapskravel när detgäller av kommunen antagen mäklare tas bort. Vidare föreslås att regeln tasbort om att utländsk medborgare kan ådömas böter och förpliktas betalabevillningsavgift på grund av brott mot 6 § kungörelsen om rätt för den som ärbosatt i utlandet att giva eller medverka i offentlig föreställning. Offentliga tjänster och uppdrag: Kommuner och landslingskommuner Alltsedan 1976 års val har utländsk medborgare, som varilbosall i . kunnat väljas till ledamot av samtligakommunala och landstingskommunala nämnder utom överförmyndarnämnd. Vi föreslår atldenna särregel för överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämnd tas bortoch att behörighetsreglerna såvitt avser medborgarskap för dessa uppdrag blirdesamma som för övriga motsvarande uppdrag. När del gäller de förtroendeuppdragsom är föremål för kommunaldemokraiiska kommitténs betänkande delar vi debedömningar som kommittén gjort och tillstyrker de förslag som lämnas i dessbetänkande DsC 1983:4 utom såvitt avser nämndemän, jurymän och gode män i faslighetsbildningsmyndighet.Vi anser att kravet på svenskt medborgarskap för de nämnda uppdragen bör ståkvar. OfTentliga tjänster och uppdrag: Staten rättsväsendet Domar- och notarietjänster berörs inte av våra förslag,däremot föreslår vi atl kravel atl sekreterare i bostadsdomstolen ochföredragande i patentbesvärsrätten skall vara svenska medborgare las bort. Vidare föreslår vi all utländsk medborgare som harrösträtt vid kommu nalval i riket blir behörig att vara ledamot - utom ordförande, vice ordfö- 36 rande och ersättare för dessa iövervakningsnämnd. Offentligatjänster och uppdrag: Staten utom rättsväsendet Prop. 1985/86: 7 Viföreslär all följande tjänster och uppdrag bör vara öppna även för utländskamedborgare: ledamot i styrelser (kravet på bosättning i riket bördäremot finnas kvar): ordförande i taxeringsnämnd (vederbörande bör ha kommunalröstriilt i ); ledamot i allmän försäkringskassas styrelse,pensionsdelegation och försäkringsnämnd (vederbörande bör ha rösträtti ): filmcensor vid (bosättning i minst tre är börkrävas): ledamot i domkapitel och stiftssekreterare (medlemskap i hör krävas): överinspektör vid statens elektriska inspektion och länsskoleinspektör. Viföreslår att kravet på svenskt medborgarskap för innehav och utövande avtjänsterna som länsveterinär och länsanlikvarie las bort liksom även i fråga omförste länsnotarie och länsassessor som ej är enhetschef. Viföreslår alt kravet på borgensmän vid bevisupptagning vid utländsk domstolskall vara svenska medborgare tas bort. 1985/86:7 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden överdiskrimineringsutredningens (DU) betänkande (Ds A 1984:6) Om utlänningarsrättsliga ställning Efterremiss har yttranden över belänkandet avgells av justitiekanslern (). Sveahovrätt, kammarrätten i , , riksåklagaren (),(), , kommerskollegium,överbefälhavaren (), (), allmänna pensionsfonden,första fondstyrelsen, allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen,bankinspektionen, försäkringsinspeklionen, (),, , (), lantbruksslyrelsen,(), statens invandrarverk (), statensindustriverk, statens elektriska inspektion, patent- och registreringsverket, patentbesvärsrätten,, länsstyrelsernas organisationsnämnd (),i , i , iGöteborgs och län, i , iSträngnäs, i , , rättshjälpskommittén (Ju1982:01), samerätlsutredningen (Ju 1983:05), ombudsmän (),. , , ,kommun, kommun, läns landstingskommun,läns landstingskommun. (), SHIO-Familjeföretagen, i (LO), (), Centralorganisationen /SR,, , , . Föreningen auktoriserade revisorer. Svenska revisorssamfundel,, . Svenska handelskammarförbundet.Kooperativa förbundet. i ochArbetslöshetskassornas samorganisation. Yttrandenhar överlämnats av RÅ från länsåklagarmyndigheterna i ochÖstergötlands län samt tf länsåklagaren i . Yttrandehar även inkommit från för internationella adoptionsfrågor (). Flertaletremissinstanser har yttrat sig endast över de delar av belänkandet som berörrespektive remissinstans område. 1 Allmänt Prop. De flesta remissinstanserna har varit positiva tillutredningens förslag, och många har förklarat alt de delar de allmänna åsikterutredningen framfört. Säledes har JO inga erinringar mot förslagen. Sveahovrätt uttalar alt den ansluter sig till utredningens uppfattning atl det ärangeläget att inom de i betänkandet berörda områdena av samhällslivet igörligaste män avskaffa sädana bestämmelser som innebär en olikartad behandlingav svenska medborgare och av utlänningar som stadigvarande vistas här i riket.LO anför "som en allmän mening (all) krav om svenskt medborgarskap börslopas i alla de fall där del inte kan betraktas som viktigt med hänsyn tillrikets säkerhet m.m. synes flera områden vara behäftigade medmedborgarskapskrav utan relevanta motiv. I det avseendet är utredningensförslag atl ge den invandrande delen av befolkningen större möjlighel attmedverka i det totala samhällsarbetet positivl." LO tar avstånd från utredningens förslag endast på en punkl,se vidare avsnill 3.4. Vissa remissinstanser, bl. a. JK, ,i samt kommun påpekar dock atl DUnoggrannare bort analysera och ta hänsyn till medborgarskapets innehåll. Kammarrätten i förklarar bl. a. att man delar deutgångspunkter DU haft för sitt arbete beträffande enskild närings- och yrkesverk-samnetmen vill också beakta hur svenska medborgare i molsvarande situationerbehandlas i andra länder. RPS efterlyser bättre utredning om förhållandena utomlandsoch de positiva effekter för svenskt näringsliv av genomförande av förslaget beträffandeenskild närings- och yrkesverksamhet, SAF, med vilken Industriförbundinstämmer, och anser att DU helt bortsett fråndels alt det pä flera områden kan föreligga skäl all ge medborgare från andranordiska länder en annan rättsställning än utländska medborgare, dels atlSverige har ett starkt intresse av att regler för medborgarskap inte hindrarinternationell handel och internationellt företagande. Slutligen har någrainvandrarföreningar. i i , i och för sig ställt sig positiva lillförslagen men gjort gällande att det inte är fullt tillräckligt. 2 Områden där ändring ej föreslås Beträffande de områden där DU funnit att ändring avgällande regler ej bör företas har avvikande åsikter endast framförts belräffandeaktiebolagen och nämndemännen (se avsniti 3,4 och 3.8) varjämte harframfört synpunkler angående frågan om adoptivbarns medborgarskap. Prop.1985/86:7 3 DU:s författningsförslag , RPS och SHIO-fämiljejörelagen harförklarat sig inte ha nägra erinringar mot de förslag mot vilka de inte framförnägra anmärkningar, 3.1 Ändringar i lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom och i förordningen (1982: 879) om utländska förvärv av fastegendom m. m. (se betänkandet avsnitt 3.1.2 och 10.2.1) Det slora flertalet remissinstanser som yttrat sig belräffandedessa frågor har varit positiva, men några invändningar har rests. Helt utan invändningar tillstyrks förslaget av lantbruksslyrelsen(beträffande jordbruksfastigheter), statens industriverk. Helt positiva i sak är också JK, och mendessa instanser har vissa synpunkter pä ulformningen av lagtexten. i tillstyrker förslagen menifrågasätter om man inte bör gå ännu längre och hell slopa tillsländskravetutom beträlTande fastigheter inom skydds- och kontrollområden. Länsstyrelsenmotiverar detta förslag med att de föreslagna ändringarna skulle medföra au"befallning med sädana ärenden skulle då i realiteten intebli prövning i sak utan närmast fä karaktären av registrering avförvärvet." i tillstyrker förslaget med visstvekan och uttalar. I utredningen har inte närmare belysts en omständighet somstarkt talar för att behälla den nuvarande ordningen. Enligt denna kanutvisningshotade utlänningar hindras från alt förvärva fast egendom ochdärigenom binda sig fastare till landet innan slutlig ställning skall las lillom de skall utvisas eller ej. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att avhändasig möjligheten att hindra dessa förvärv för att eliminera den enda nackdel medden nuvarande ordningen som utredningen framhållit, nämligen alt blotta faktumatt en utlänning är lillståndspliktig kan missgynna honom i konkurrens medsvensk spekulant på samma faslighet. Förslagen avstyrks av tre remissinstanser, nämligen ÖB.länsstyrelsen i och i . ÖBförklarar att han inte kan acceptera förslaget då detta medför atl ett förvärvslillständför en fastighet belägen utanför skydds- och kontrollområde inte får vägrastrots atl hinder möter med hänsyn till landets försvar eller säkerhet.Länsstyrelsen i anser att man inte bör avhända sigmöjligheten att stoppa bl. a. utvisningshotade utländska brottslingarsfastighetsförvärv i riket. föreslår i stället en annan ändringbeträffande utlänningars fastighetsförvärv, nämligen slopande av kravet på förvärvslillständdå förvärvaren är gift med en svensk medborgare. i Norrbottenslän slutligen avstyrker eftersom man anser att ändringen saknar praktisk belydelse. 3.2 Lagen (1975: 985) om tillfällig handel samt lagen Prop. (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag attidka näring här i riket (se betänkandet avsnitt 3.3 och 10.2.2 samt 3.4 och10.2.3) Förslagettillstyrks i denna del ulan reservationer av patent- och registreringsverket(rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket), LONsamt länsstyrelserna i och . Kommerskollegiumtillstyrker också förslagen men uttalar viss tvekan beträffande ändringenrörande näringstillstånd. Kollegiet ifrågasätter härvid rimligheten av atl hakvar tillsländsregler vars enda kriterium är hänsyn till allmänt intresseeftersom detta kriterium nästan aldrig föranleder avslag. Länsstyrelsernai och tillstyrker beträffande lagen omtillfällig handel, men avstyrker ändringsförslaget rörande näringstillstånd.Båda länsstyrelserna uttalar härvid atl man inte bör avhända sig möjlighetenatt vägra grovt kriminellt belastade uUänning-ar näringstillstånd. De gör ocksågällande att det säkeriigen finns många kriminellt belastade utlänningar som nuavstår från att söka tillstånd eftersom de inser att det är meningslöst. RPSavstyrker båda ändringsförslagen. Ändringen i lagen om tillfällig handelavstyrks med motiveringen att det är av vikt alt en utlänning inte kan undgåavvisning genom att hänvisa till möjligheten aU få pengar genom tillfällighandel och det ej är bra för allmän ordning aU även tillfälliga besökare iriket skall kunna sälja det fria varusortimentet på allmän plats eller genomdörrknackning. Beträffande näringstillstånd uttalar RPS att den höga frekvensenav skattebrott och ekonomiska brott gör det angeläget att tillvarata allamöjligheter att förhindra olämpliga personer att etablera rörelser här iriket. 3.3 Lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar, lagen (1955:416)om sparbanker, lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, bostadsrättslagen(1971:479), lagen (1972: 262) om understödsföreningar, lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkringsamt lagen (1919:426) om flottning i allmän farled (se betänkandet 3.5-3.12 och10.2.4) Länsstyrelsernai och , samt Svenska revisorssamfundet har lillstyrktsamtliga ändringsförslag som nämns ovan och även tillstyrkt att svensktmedborgarskap inte skall krävas för auktoriserade eller godkända revisorer ibostadsrättsföreningar. Länsstyrelserna iGöteborgs och samt och HSB är positiva lill förslaget beträffande ekonomiska föreningar och bostadsrätts föreningar och Föreningen auktoriserade revisorer till förslagen om ekono miska föreningar och sparbanker medan kommerskollegium förklarar sig inte ha något alt erinra såvitt avser förslagen om dispensregler för vissa befattningshavare i sparbanker och jordbrukskassor. Svenska sparbanks föreningen har inga erinringar mol de föreslagna ändringarna i lagen om 41 4 1985/86. 1985/86: 7 sparbanker då man anser att det inte .finns nägra sakliga skäl mot ändringen. Såväl AMS som Arbetslöshetskassornas sainorganisationtillstyrker den föreslagna ändringen i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Densistnämnda organisationen påpekar dock att en utländsk medborgare kanåtervända till sitt hemland som styrelseledamot och attkravet pä bosättning i därför mäste finnas kvar. Kommerskollegiuin påpekar alt den prövning som görs vid auktorisalionoch godkännande är en prövning av den enskilde revisorns kunskaper ochlämplighet medan prövningen av ett företags ansökan alt anlita utländsk revisorprövas mol bakgrund av lämpligheten att ha en icke svensk medborgare somrevisor för just den speciella verksamheten. Kollegiet tillstyrker emellertidförslagen avseende ekonomiska föreningar och liknande (jfr. även avsnitt 3.4). föreningsbankers förbund avstyrker heltbeträffande revisorer i ekonomiska föreningar och likvidator i föreningsbankeftersom sädana befattningar är av sädan vikt för del svenska samhällslivet altdet av befattningshavaren bör krävas en stark anknytning lill . Föreningen auktoriserade revisorer avstyrker denföreslagna ändringen beträffande befattningshavare i bostadsrättsföreningar,understödsföreningar och arbetslöshetskassor och föreslår i stället attangivna lagar ändras så atl en revisor skall vara svensk medborgare ellerauktoriserad eller godkänd revisor. anför atl sammaregler bör gälla belräffande understödsföreningar som för försäkringsbolag ochavstyrker därför alt avvikande regler införs för understödsföreningarna. Slutligenförordar bankinspektionen och att några ändringar förnärvarande inte vidtas beträffande sparbanker och jordbrukskasserörelsereftersom man bör avvakta banklagsutredningens förslag. 3.4 Aktiebolagslagen (1975: 1385), lagen (1955: 183) om bankrörelse,försäkringsrörelselagen (1982:713) och lagen (1980: 1103) om årsredovisning m. m.i vissa företag (se betänkandet 3.13-3.18 och 10.2.5)