prop · G90322 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86: 22 om avgifter i ärenden om lokala _ kabelsändningar m. m. Prop. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden . Ipropositionen framläggs förslag till bestämmelser om avgifter i ärenden omlokala kabelsändningar. Avgiften föreslås uppgå till per halvår förvarje bostad som kan nås av satellitsändningar. Vidare framläggs förslag tiUmedelsanvisningar för kabel- och närradionämnderna under /86 (fr.o.m.den ). Utgångspunkten har härvid varit ett för de båda nämndernagemensamt kansli med särskilda enheter för kabel- resp. närradiofrågor. 1 1985/86. 1985/86:22 Propositioncns lagförslag Förslag till Lag om avgifter iärenden om lokala kabelsändningar 1 § Den som har fått tillstånd tillsatellitsändningar enligt lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar skallerlägga avgift till staten enligt föreskrifterna i denna lag. 2 § För varje påbörjatkalenderhalvår skall tillståndshavaren erlägga en avgift. Denna skall tas utmed för varje bostad som kan näs av satellitsändningar från tillståndshavarenvid kalenderhalvårets ingång. Avgiftenför första kalenderhalvåret skall betalas och avgiften förandra kalenderhalvåret senasi . 3 § Avgiften skall utan anmaningbetalas in lill kabelnämnden. 4 § Den som är avgiftsskyldigskall lämna uppgifter till kabelnämnden om antalet bostäder som kan nås av hanssateUitsändningar. Omen avgiftsskyldig, trots särskild anmaning av kabelnämnden, inte inomföreskriven tid lämnar sådana uppgifter om antalet bostäder som kan ligga tillgrund för avgiftsberäkningen, skall nämnden fastställa avgiften efter enuppskattning av antalet bostäder. 5 § Om avgiften för ettkalenderhalvår understiger tas den inte ut. 6 § beslut enligldenna lag får överklagas hos kammarrätten genom besvär. 7 § Den som uppsåtligen eUer avgrov oaktsamhet lämnar uppgifter som är ägnade att leda till för låg avgift,skall dömas till böter eller fängelse , om inte gärningen ärbelagd med straff i . Denna lag träder ikraft den . Den,som under någon del av andra bedrivit sändningar med stöd av lagen (1984:115) om försöksverksamhet med särskild trådsändning och som får tUlstånd att sända enligt lagen (1985; 677) om lokala kabelsändningar, skall betala hel avgift för första även om sändningar med stöd av tillståndet börjar först under det halvåret. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet I. , ordförande och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , , Hulterström Lagrådsremiss om avgifter i ärenden om lokalakabelsändningar Enligtriksdagens beslut (prop. 1984/85:199, KU 37, rskr 398) träder en ny lag(1985:677) om lokala kabelsändningar i kraft . Enligt lagenskall det krävas tiUstånd för att bedriva satellitsändningar och egen-sändningari lokala kabelnät saml för att upplåta kanaler åt andra för sådana egensändningar.En för hela landet gemensam kabelnämnd skall pröva frågor om lokalakabelsändningar och utöva tillsyn över verksamheten. I propositionen uttalasatt kabelnämnden bör få till uppgift att följa utvecklingen inom området iSverige och utomlands samt att .vid behov avge förslag tUl nya eller förändraderegler för kabelsändningar. Nämnden bör också kunna ge stöd lill lokalprogramverksamhet. I lagen sägs att nämndens ordförande och vice ordförandeskall ha domarkompetens. I fråga om nämndens sammansättning uttalas i övrigt ipropositionen att antalet ledamöter bör vara högst sju. I propositionen sägsockså att det bör ankomma på regeringen alt meddela övriga föreskrifter omnämndens organisation och verksamhet samt att besluta om nämndens lokalisering.Vidare sägs att kabelnämndens verksamhet bör finansieras med årliga avgifter avdem som erhåller tillstånd för satellitsändningar. Förslag om avgiftens storlekoch övriga regler beträffande avgiften skall enligt vad som sägs ipropositionen föreläggas . har inte haft någotatt erinra mot detta. Riksdagsbehandlingen av de delar av lagförslaget som rör äterkallelseav tillstånd och förbud mot fortsatta vidaresändningar av programkanaler frånsatelliter är uppskjuten tiU innevarande . Riksdagenhar vidare beslutat (prop. 1984/85:145, KrU 22, rskr 387) all försöksverksamhetenmed närradio skall avslutas och att närradioverk-samheten fr. o. m. den 1 juli1985 skall permanentas. Ett nytt organ, närra-dionämnden, skall administreraoch öva tillsyn över verksamheten. Enligl den ändring i närradiolagen(1982:459), som trädde i kraft den 1 juH 1985 ti /86. (1985:597)skall närradionämndens ordförande och vice ordförande ha domarkompetens. 1propositionen uttalas att det i övrigt bör få ankomma på regeringen att beslutaom nämndens organisation och lokalisering. har inte haft någonerinran mot detta. Den nya myndigheten beräknas kunna påbörja sitt arbete omkringett halvår efter riksdagsbeslutet. Den avlöser då närradiokommittén, som förnärvarande fullgör den kommande nämndens uppgifter. verksamhetskall fr. o. m. /87 helt finansieras genom avgifter. Efterregeringens bemyndigande har en organisationskommitté (U 1985:08)' tillkallatsför att utarbeta förslag till organisation m. m. för kabel-och närradionämndernasamt i övrigt förbereda kabelnämndens handläggningsverksamhet. kommit in till regeringen med ett förslag till lag omavgifter i ärenden om lokala kabelsändningar. Idet följande behandlar jag frågan om en sådan avgiftslag. Mittförslag: verksamhet bör finansieras med en avgift som las ut avden som fått tillstånd till satellitsändningar. Avgiften bör beräknas pågrundval av antalet bostäder som kan nås av satellitsändningarna. Avgiften böruppgå lill . per påbörjat kalenderhalvår för varje sådan bostad. Avgiftenbör erläggas tUl kabelnämnden. förslag överensstämmer i huvudsak med milt. Skälenfor mitt förslag: Satellitsändningar i kabel-TV pågår på försök på ett 30-talorter sedan mitten av . Sändningarna sker enligl lagen (1984:115) omförsöksverksamhet med särskild trådsändning, vilken övergångsvis gäller tillutgången av . Antalet anslutna hushåll uppgick till ca 82000 vidutgången av och kan beräknas till mellan 120000 och 150000 . I och med att lagen om lokala kabelsändningar då träder i kraftkan man räkna med en kraftig ökning av antalet orter inom vilka tiUstånd kommeratt ges och av antalet anslutna hushåll. Utvecklingen på är docksvår att bedöma. Kostnadernaför kabelnämndens verksamhet är av ivå slag. Del ena är kabelnämndensförvaltningskostnader medan det andra är kostnaderna för stöd till lokalprogramverksamhet. Organisationskommitténför kabel- och närradionämnderna har beslutat om förslagtill anslagsframställning för kabelnämndens verksamhet för /86.Kommitténs förslag innebär att nämndens förvaltningskostnader kan beräknas tillknappt 1 milj. kr. Stödbehovet förlokal programverksamhet är bl. a. beroende av hur Prop. 1985/86:22 verksamhetenutvecklas. För det inledande halvåret har kommittén beslutat föreslå att 0,5milj. Avgiftenbör beräknas utU"rån antalet bostäder som kan nås av satellitsändningarna.Härigenom erhåller man ett system som blir lätt alt administrera och däravgiftsbördan normalt torde fördelas efter bärkraft. Man skulle i och för sigkunna argumentera för att även andra lokaler än bostäder togs med i avgiftsunderiaget.Skälen till att detta inte föreslås är dels svårigheten att definiera vad somskall anses vara en enda lokal, dels att tillständsplikten för sändningar tiUlokaler förutsätts upphöra den (jfr prop. 1984/85:199 s. 30). Ingethindrar givetvis att den avgiftsskyldige i sin tur tar ut ersättning föravgiften på annat sätt än enligt beräkningsgrunden, l.ex. genom att ta betaltockså för andra lokaler än bostäder. Kabelnätenkan komma att bli uppbyggda på olika sätt. I s. k. stjärnnät har varje abonnentsin individuella ledning. Systemet ger möjlighet för den som disponerar övernätet att endast föra fram satellitsignaler til! de abonnenter som önskar det.Då skall givelvis endast dessa ingå i avgiftsunderiaget. Den hittillsvanligaste konstruktionen torde emellertid vara s. k. kaskadnäl, där samtligasignaler förs fram till alla anslutna. 1 sådana nät skall samtiiga anslutnabostäder ingå i avgiftsunderiaget. Detta bör gälla också ifaU satellitsignalernaskulle sändas kodade och nå samtiiga bostäder i kodad form. Det torde nämligenofta bli svårt för den avgiftsskyldige att på ett tillförlitligt sätt ange hurmånga abonnenter som har möjlighet att avkoda signalerna. En ordning där manskulle ta hänsyn till detta vid avgiftsberäkningen skulle bU svår attadministrera och skulle inbjuda till missbruk. Antaletanslutna bostadslägenheter kan som nämnts uppskattas till 120000-150000 vid1986 års ingång. En åriig avgift om . per ansluten bostad börinledningsvis ge lillräckHga intäkter för att tillgodose finansieringsbehoven.Utvecklingen på får visa om avgiften är väl avvägd. Mittförslag: Avgiften bör betalas resp, . Denavgiftsskyldige bör lämna uppgifter om antalet bostäder som vidkalenderhalvårets ingång kan nås av hans satellitsändningar. Om denavgiftsskyldige trots anmaning inte lämnar sådana uppgifter bör kabelnämndenkunna fastställa avgiften efter en uppskattning av antalet bostäder.Avgiftsbelopp . bör inte tas ut. Organisationskommittén:Förslaget överensstämmer med mitt. Skälenför mitt förslag: Avgiften föreslås bli baserad på antalet bostäder som kan nåsav sateUitsändningar vid periodens ingång. årsperiod då verksamheteninleds betalas alltså ingen avgift. Bostäder som ansluts grundarinte avgiftsskyldighet förrän fr. o. m. nästa period. Avgiften bör beräknas avden avgtftsskyldige själv pä grundval av en enkel självdeklaration. Endast omuppgifter inte lämnats eller om beräkningarna befinns vara felaktiga behöverett särskilt beslut om avgiften fattas av kabelnämnden. Ansvarsbestämmelser,besvärsrätl, övergångsbestämmelser Mittförslag: Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar uppgifter somleder till för låg avgift bör kunna dömas till böter eller fängelse i högst sexmånader, om inte gärningen är belagd med straff i . om avgifter bör kunna överklagas till kammarrätten. Förden som bedrivit satellitsändningar med stöd av lagen(1985:115) om försöksverksamhet med särskild trådsändning föreslås i enövergångsbestämmelse all avgifisskyldighet inträder även om tillstånd enligtlagen om lokala kabelsändningar lämnas först under loppet av första halvåret1986. Organisationskommittén:Förslaget överensstämmer med mitt. Skälenför mitt förslag: Skyldigheten att lämna sanna uppgifter i självdeklarationenbör vara straffsanktionerad. Straff bör kunna utdömas även vid grov oaktsamhetfrån den avgiftsskyldiges sida. Kabelnämndensfordran på avgift kan inte utsökas utan föregående prövning i allmän domstol.Nämndens beslut innebär således inget egentligt avgörande av avgiftsfrågan. Tillståndshavarensrätt skyddas genom möjligheten till domstolsbehandHng. Beslut av detta slag bördärför i princip inte kunna överklagas (jfr avsnitt 2.6 i regeringenslagrådsremiss med förslag till ny förvaltningslag beslutad ).I den av ännu ej behandlade delen av prop. 1984/85:199 har regeringenemellertid lagt fram förslag om rätt för kabelnämnden att återkalla tillstånd vidutebHven betalning av avgiften. Mot bakgrund av detta förslag anser jag detbefogat att nämndens beslut om avgifter får överklagas genom besvär.Kammarrätten är enligt min mening lämplig besvärsinstans. Lagenom försöksverksamhet med särskild trådsändning gäller övergångsvis til!utgången av . Som jag anfört i det föregående kan antalet bostäder somär anslutna till satellitsändningar med stöd av denna lag uppskattas tUl mellan120000 och 150000 vid utgången av . Enligt min mening är del naturligtatt avgiftsskyldighet i dessa faU inträder redan fr. o. m. första halvåret1986. Sändningarna kan ju fortsätta enligt försökslagen fram tiU utgången avmars 1986 och sändningar kan alltså pågå kontinuerligt i avvaktan påkabelnämndens tillstånd enligt den nya lagen. 3 Upprättatlagförslag Prop. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar. Förslaget börfogas till protokollet i detta ärende som bilagaK 1 §Den som har fått tillstånd till satellitsändningar enligt lagen (1985; 677) om lokala kabelsändningar skall erlägga avgift till staten enligt föreskrifterna i denna lag. Bestämmelseni I § har behandlats i den allmänna motiveringen. I1 § anges vem som skall betala avgift. Avgiftsskyldigheten är knuten tUlinnehavet av sådana sändningstUlstånd som ges enligt bestämmelserna i lagen(1985:677) om lokala kabelsändningar. Om satellitsändningar bedrivs med stödav tiUständ enligt 5 § första stycket radiolagen (1966:755) föreligger såledesinte någon avgiftsskyldighet. Avgift skall naturiigtvis inte heller las ut avden som, utan att inneha något tillstånd, bedriver helt fria sateUitsändningar. Avgiftsskyldighetenför den som har tillstånd men inte bedriver till-ståndsplikliga sändningar,behandlas i specialmotiveringarna till 2 och 5§§. 2 §För varje påbörjat kalenderhalvår skall tillståndshavaren erlägga en avgift. Denna skall tas ut med för varje bostad som kan nås av sateUitsändningar från tillståndshavaren vid kalenderhalvårets ingång. Avgiftenför första kalenderhalvåret skall betalas senasi och avgiften förandra kalenderhalvåret . Bestämmelsernai 2 § har behandlats i den allmänna motiveringen. ]första stycket anges hur avgiften för varje tillståndshavare skall beräknas.Avgiften tas ut per påbörjat kalenderhalvår. Avgiftens storlek beror på hurmånga bostäder som kan nås av satellitsändningar från tillståndshavaren vidkalenderhalvårets ingång. Bestämmelsen innebär att den som har rätt att sändaden av ett kalenderhalvår, och då kan nå bostäder med sinasändningar, skall betala avgift för hela det halvåret. Enbostad kan nås av sändningar om de faktiska förutsättningarna för sändning tillbostaden är för handen. Avgifisskyldigheten inträder således även om tillståndshavareninte har börjat bedriva några sändningar. Alt sändningarna upphör under löpandekalenderhalvår leder inte till att avgiften reduceras. Det sagda gäller ävenom skälet till att sändningarna upphör är att tUlståndet upphört alt gälla. Omnågon däremot fått ett tUlstånd som ger honom rätt att börja sända först underlöpande kalenderhalvår behöver han inte betala någon avgift för det halvåret. Avgiftenutgår, som nämnts, i relation tU! antalet anslutna bostäder. 'Bilagan har uteslutits här. Förslaget är likalydande med det som är fogat till Prop.1985/86: 22 Avgift tas således inte ut av den som inte har några bostäderanslutna utan enbart lokaler. I fråga om begreppet bostad hänvisas tillförarbetena tiU lagen om lokala kabelsändningar, prop. 1984/85: 199 s. 62. Olikatekniska lösningar finns för anslutning av bostäder till kabelnät. En lösninginnebär att samtliga bostäder i en fastighet nås av de satellitsignaler som vidaresänds.I detta fall skall avgift utgå för varje bostad, oavsett om den som bor ilägenheten utnyttjar motlagningsmöjligheterna eller inte och oavsett omsignalen är kodad eller inte. Detta sätt att beräkna avgiften medför att denavgiftsskyldige, om han vill kompensera sig för kostnaden, kanske inte alltidkan ta ut ersättning för avgiften enligt beräkningsgrunden utan får fördelakostnaden mellan dem som verkligen abonnerar på hans sändningar. Andratekniska lösningar gör det möjHgt att inte släppa fram signalen tiU alla bostäderi fastigheten. Endast de bostäder till vilka signalen når fram, ingår då iavgiftsunderlaget. 1andra stycket anges när avgifterna senast skall betalas. Denavgiftsskyldige skall själv räkna ut sin avgift för varje kalenderhalv- 3 § Avgiften skall utan anmaningbetalas in till kabelnämnden. 4 § Den som är avgiftsskyldigskall lämna uppgifter till kabelnämnden om antalet bostäder som kan nås av hanssatellitsändningar. Omen avgiftsskyldig, trots särskild anmaning av kabelnämnden, inte inomföreskriven tid lämnar sådana uppgifter om antalet bostäder som kan ligga tU!grund för avgiftsberäkningen, skall nämnden fastställa avgiften efter enuppskattning av antalet bostäder. 13 § anges till vilken myndighet avgifterna skall erläggas. Avgiften skall betalasin utan särskild anmaning. I 4§ förslå slycket slås fast att det åligger den avgiflsskyldige att förse kabelnämndenmed uppgifter om antalet bostäder som kan nås av hans sändningar. Uppbördsförfarandetbör bygga pä att den avgiftsskyldige anger antalet anslutna bostäder i sambandmed att han betalar in sin avgift till kabelnämnden. kan godta uppgifterna och inbetalningen kommer den inte att fattanågot särskilt beslut om fastställande av avgiften. Ett sådant beslut behövermyndigheten bara fatta om den avgiftsskyldige underlåter att lämna någrauppgifter, lämnar sådana uppgifter som inte kan godtas eller gör en felaktiguträkning. fastställer avgiften enligt bestämmelserna i 4 § andra stycket,efter en uppskattning av antalet bostäder, måste beslutet ha föregåtts av ensärskild anmaning till den avgiftsskyldige att lämna uppgifter, 5 § Om avgiften för ett kalenderhalvår understiger tas den inte ut. Beloppet500 kronor, som undre gräns för avgiftsuttag, har bestämts medbeaktande av att sändningar som enbart kan las emot i bostäder och Prop.1985/86: 22 som inte når fler än ca 50 bostäder inte kräver tillstånd. Dentillståndshavare som vid ingången av ett kalenderhalvår hade färre än 50bosläder anslutna behöver inte betala nägon avgift för det halvåret även omantalet anslutna bostäder ökar . 6 §Kabelnämndens beslut enligl denna lag får överklagas hos kammar rätten genom besvär. I6 § har en bestämmelse om besvärsrätt tagits in. Frågan om besvärsrätt harbehandlats i den allmänna motiveringen. fastställt avgiften efter en uppskattning av antaletanslutna bostäder får överklagas enligt denna bestämmelse. Somtidigare nämnts skall den avgiftsskyldige själv räkna ut sin avgift och betalain den till myndigheten. Om myndigheten godtar inbetalningen fastställs inteavgiften genom något formeUt beslut. Den avgiftsskyldige måste emellertid, iuppenbara fall, ha möjlighet alt återfå belopp som han felaktigt har betalatin. sker enklast genom att myndigheten betalar tillbaka överskjutandebelopp. Omnågon begär att återfå ett visst belopp och framställningen avslås genom beslut,får det beslutet naturligtvis överklagas. 7 §Den som uppsåtiigen eller av grov oaktsamhet lämnar uppgifter som är ägnade att leda till för låg avgift, skall dömas till böter eller fängelse , om inte gärningen är belagd med straff i . Uppbördssystemetbygger på att den avgiftsskyldige själv lämnar uppgifter om avgiftsunderlaget tUlmyndigheten. Att lämna oriktiga uppgifter som är ägnade alt leda till för lågavgift bör därför vara straffbart. En bestämmelse om detta har tagits in i 7 §.För undvikande av eventuella rättsiillämpningsproblem vid s. k. lagkonkurrenshar bestämmelsen gjorts subsidiär i förhållande till . Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1986. Den, som under någon del avandra bedrivit sändningar med stöd av lagen (1984:115) omförsöksverksamhet med särskild trådsändning och som får tillstånd att sända enligt lagen (1985; 677) omlokala kabelsändningar, skall betala hel avgift för första kalenderhalvåret1986 även om sändningar med stöd av tiUståndet börjar först under det halvåret. Övergångsbestämmelsernaunder 2 har behandlats i den allmänna motiveringen. I fråga om betalningengäller bestämmelsen i 2 § - dvs. avgiften skaU erläggas - för den som får tillstånd att börja sända enligt den nya lagen . Om någon får tillstånd att börja sända enligt de nya bestämmelserna först skall han naturiigtvis erlägga betalning så snart sändningstillstånd föreligger. Prop.1985/86:22 5 Hemställan Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Knulsson, fd. justitierådet Sterzel, regeringsrådet Totlie. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag lill lag om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagetlämnas utan erinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , . , R. Carisson,, , . Proposition om avgifter i ärenden om lokalakabelsändningar m.m. 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till lag om avgifter i ärenden omlokala kabelsändningar. Föredragandenupplyser att lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altanta det av lagrådet granskade förslaget till lag om avgifter i ärenden omlokala kabelsändningar. 3 Organisation m. m. Somjag har redovisat i det föregående har inte haft något att erinra motatt det bör få ankomma på regeringen att besluta om nämndernas organisationoch lokalisering. För information vill jag dock redovisa följande. Organisationskommitténför kabel- och närradionämnderna har av regeringen fått i uppgift att sökasamordna de båda nämnderna i fräga om lokalisering och lokalanvändning samtundersöka förutsättningarna för samordning av administrativa funktioner ochteknisk utrustning. En lokalisering till har förutsatts.Även möjligheterna til! en samordning med radionämnden och, pä sikt, ensamlokalisering även med 12 ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde den 17oktober 1985. arkivetför ljud och bild skall undersökas inom ramen för kommitténs Prop.1985/86:22 arbete. Organisationskommitténhäri samråd med undersökt möjligheterna lill gemensammalokaler i . Det har därvid visat sig att möjligheter finns redan nu sådan samordning av kabel- och närradionämnderna. Organisationskommitténhar vidare den och i enlighet med sina direktiv kommit in medförslag till organisation för de båda nämnderna. Kommittén har därvid funnitdel lämpligt att i första hand pröva om det är möjligt att helt samordnakansliresurserna för de båda nämnderna. Rentallmänt anser kommittén att en större organisation medför bättre förutsättningarför ett flexibelt resursutnyttjande och större möjligheter till omfördelning avarbetsuppgifter. Detta minskar organisationens sårbarhet och bör, i vart fallpå sikt, kunna leda till lägre kostnader för verksamheten. Arbetsmiljöskäl ividare bemärkelse talar också för ett gemensamt kansli. Andraskäl som, enligt kommittén, talar för ett sammanslaget kansli är att de bådanämnderna i flera olika avseenden har näraliggande uppgifter och att sammakrets av intressenter ibland kan tänkas komma att bedriva både närradioverksamhetoch lokala kabelsändningar. Den ovissa utvecklingen för de båda områdena utgörytterHgare motiv för en organisation där man lätt kan omdisponera resurserna. Ensvårighet är den obalans mellan de båda verksamheterna som kommer att finnas iinledningsskedet. Av verksamheten med närradio finns erfarenhetinom den nuvarande närradiokommittén medan det på kabel-TV-området rör sig omtillämpning av en helt ny lagstiftning. Denna obalans utgör dock inte skäl moten sammanslagning, anser kommittén. Det avgörande är att kansliet fär en sädanuppbyggnad och ställning att det otvetydigt är både kabelnämndens och närradionämndenskansli. Kommitténförordar att de båda nämnderna får ett gemensamt kansli. Kansliet bör ledas aven chef och en biträdande chef kansliet bör finnas en enhet som särskiltbetjänar kabelnämnden, en enhet som särskilt betjänar närradionämnden och engemensam funktion för bl. a. administrativa uppgifter. Kommitténsförslag förutsätter gemensamma lokaler för de båda nämnderna. Om det visar sigsvårt att finna sådana, om den föreslagna myndig-hetskonstruktionen innebärformella problem, eller om ett gemensamt kansli av andra skäl anses mindrelämpligt, kan en lösning med separata kanslier för resp. nämnd väljas.Kommittén har lämnat underlag även för en sådan lösning. Somjag redovisat föreligger nu möjligheter till en lokalmässig samordning iStockholm.