prop · G90320 · 1985-12-31 00:00:00 — Förutom nödvändiga ersättningsinvesteringar inriktasinvesteringsverksamheten nu på att stödja satsningar på kvalitet,leverans-säkerhet och service. En normal investeringsnivå för de närmaste årenbedöms vara ungefär 500 milj. kr./år. Investeringarna var emellertidnågot högre och uppgick tUl 533 (316) milj. kr. Antaletanställda i koncernen ökade med 270 huvudsakligen till följd av företagsförvärvoch uppgick tUl 15202. SSABfortsätter arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten och ökamarknadsorienteringen. Genom fortsatt satsning på kvalitet, leveranssäkerhetoch service skall koncernen kunna bibehålla sin konkurrensförmåga. Koncernens resultat ärstarkt beroende av konjunkturutvecklingen. Un der senare delen av är 1984 märktes tendenser tiU en viss utplåning av konjunkturen. Under är 1985 är det därför sannolikt att konjunkturen 103 1985/86; 20 försämras. Resultatet bedömsdärigenom försämras men ändå ligga på ungefär samma nivå somår 1984. Resultat före disp. Redovisat eget kapital 22,6 1984 Antal anställda 145 Den statliga myndigheten marintekniska institutet den 1 juH 1984 tUl ett statligt aktiebolag, SSPA ConsultingAB. Vid ombildningen överfördes myndighetens verksamhet och personal samttillgångar och skulder i sin helhet till det nya bolaget. Bolagets verksamhetstartade därmed. Bolaget skall bedriva konsult-, provnings- ochforskningsverksamhet inom det marintekniska området samt idka annan därmedförenlig verksamhet, äga och förvalta aktier och fastigheter samt därmedförenlig verksamhet. Bolagets affärsidé är att genom teoretiska beräkningar ochpraktiska försök i speciallaboratorier och fuU skala analysera och lösatekniska problem kring projektering, konstruktion och drift av fartyg,offshorestruklur och andra installationer samt att sälja know-how påområden där bolaget har speciell kompetens. Verksamheten är främst inriktad på fyra affärsområden,nämligen (handelsfartyg), offshore (oljeutvinning tiU havs), naval(marinmilitära projekt) samt port & fairways (hamn- och kanalprojekt). Som nämnts ovan startade verksamheten . Inom shippingområdet är marknaden vikande. Den minskadeefterfrå gan från och har kompenserats med order frän FjäiTan Östern. 104 Situationen inom offshoreområdethar varit avvaktande. Orderingångenför SSPA frän offshoremarknaden har dock varit tillfredsställande. För navalområdel harmarknaden ökat något. är den största kunden inom dettaaffärsområde. Uppdragen inom port &fairways utgörs i huvudsak av simuleringar av fartygsrörelser i olika farleder.Simuleringar av "" har utgjort en väsentlig andel. Bolaget redovisade för år1984 en vinst på 2,6 milj. kr. I detta ingårextraordinära intäkter och kostnader som är hänförbara tiU ombildningen frånmyndighet tiU bolag. För verksamheten till och medden redovisades en föriust före extraordinära intäkter ochkostnader på 1,4 milj. kr. Utöverövertagandet av anläggningar från myndigheten på 18,6 milj, kr. gjordesersättningsinvesteringar på 1,1 milj. kr. Medelantalet anställda varunder perioden 145 personer. Antalet anstäUda minskade från 148tUl 142 personer. Bolagetsiktar på alt för förbättra resultatet något och redovisa en vinst föredispositioner och skatt på 1,0 milj. kr. Bolaget räknar med att minskapersonalstyrkan ytterligare från 142 tiU 124 personer. Intäktsprognosenför baseras på en vikande marknad för shippingområdet. För övrigaaffärsområden förutses en något ökad efterfrågan, 1984(milj. kr,) 1983 (milj, kr,) fattade beslut om () bildande . samma är inregistrerades bolaget. År 1976användes för förberedelser och verksamheten startade med ca 500 anställda /77, 1985/86:20 Bolagets syfte SAär riksprovplats för tryckkärl, cisterner, containrar, lyftanordningar,maskindrivna portar och verktygsmaskiner. Bolaget svarar för den officiellaprovningen av dessa objekt, dvs. för kontroll av att de uppfyllermyndigheternas tekniska säkerhetsföreskrifter. SA granskar ritningar ochberäkningar före tillverkningen, kontrollerar utförandet under tillverkning ochmontage samt besiktigar objekten innan de tas i bruk. Mänga objekt besiktigasdärefter regelbundet med ett eller intervall. På begäran utför SAäven icke officiell provning av säkerhetsinriktad karaktär. Detgångna året har inte inneburit några störte förändringar. Officiell provninghar bedrivits efter i stort sett samma tekniska regler och i samma omfattningsom föregående år. Liksom har resurserna anpassats strikt tUl denofficiella provningens behov. Denna inskränkning har möjliggjort en högproduktivitet, varigenom priserna på bolagets tjänster har kunnat hållas någotlägre än de som tillämpats av flertalet kontroll- och konsultföretag förliknande arbeten. Förnärvarande pågår förberedelser för en uppmjukning av lagen om riksprovplatseroch även i övrigt diskuteras avreglering och minskning av den officiellaprovningen. En anpassning till denna utveckling kommer alt ske genom attverksamheten breddas med rådgivning, utbildning och prov-ningstjänster åtindustrin. Förberedelser för en sådan omställning har påbörjats. Imaj 1984 beslöt (BoU 1983/84:28, rskr 303) pä grundval av prop.1983/84:90 alt ett särskilt av staten helägt kredilakliebolag skall bildas.Bolagets uppgift är alt på den prioriterade kreditmarknaden låna upp de medelsom behövs för den statliga bostadsiångivningen. Utiånings-verksamhelen handhasav bostadsverkel på uppdrag av bolaget. BolagetskaU finansiera de lån som betalas ut fr, o, m. . Bolagetsaktiekapital är 50 milj. kr. Som säkerhet för obligationsupplåningen finns enstatiig garantiförbindelse pä 1000 milj. kr. () Skr. översikt 1984/85* 1983/84 (milj.kr.) Resultat före disp. Redovisat eget kapital - 8126 1984/85 1983/84 * Prel. uppgifter enligt tolvmånadersrapport.Räkenskapsåret omfattar tiden 1 juli 1984-31 december 1985. I fortsättningenutgör kalenderåret räkenskapsår. SJär ett affärsdrivande verk, som bedriver gods- och persontrafik på järnväg samtbusstrafik och färjetrafik. Kompletterande verksamhet bedrivs inom ett antaldotterbolag. SJ:sbannät omfattade vid slutet av /85 järnväg ihuvudspår, vilket var av de svenska järnvägarna. SJs busstrafiktrafikerade en väglängd av . Vagnparkenför järnvägstrafiken bestod av ca 38 800 godsvagnar med en lastkapacitet på 1,3milj. ton samt drygt 2000 person- och motorvagnsfor-don med ca 115 000sittplatser, 6600 sovplatser och 3 400 platser i liggvagnar. Busstrafikenombesörjdes med ca 1650 fordon. Tillden i samarbete med utiändska järnvägar drivna fäijetrafiken bidrog SJ medtågfärjor på lederna och . Periodenstrafik och ekonomi påverkades av den extremt kalla vintern och vårensarbelskonflikt. Resultatet beräknas härigenom ha försämrats med nästan 100milj. Vagnslasttransporterna,som dominerar SJ:s godstransporter, ökade volymmässigt med underperioden. För den snabbaste tillväxten stod kombitransporter (-) samtinländsk och nordisk trafik (-). Kontinenttrafiken (-) fick vidkännasett bortfaU i transporterna över Trelleborgsleden p.g.a. strejken.Transporterna av lapplandsmalm fortsatte att öka kraftigt (-mätt i tonkm). Även styckegodstrafiken (C-sam), som drivs i samarbetemed Svelast, uppvisade en stark tiUväxt (-). SJ:spersontrafik på järnväg består dels av egen trafik, dels av entrepre nadtrafik, som SJ utför ät huvudmän för lokal och regional koUektivtrafik. Efterhand som nya avtal med länshuvudmän tillkommit har entreprenad- trafUcen ökat betydligt. Tillväxten har delvis skett på bekostnad av SJ:s egen trafik, framförallt beträffande resor pä månadskort. Egen trafik sva rade under verksamhetsåret för av resorna och av persontrafik- 107 Skr.1985/86:20 volymen, mätt i personkm. Antalet järnvägsresor minskade obetydligtjämfört med föregående är. Vinterproblemen bedöms ha medfört bortfall av resoroch intäkter. Persontrafikvolymen steg dock något. Ökningen gälldeentreprenadtrafik - bortsett från SL-trafik - och resor i egen trafik tiUnormalpris. SJ:sbussar körde sammanlagt 109 milj. km. Det innebar en ökning jämfört medföregående år. På fäijelederna överfördes bl.a. 6,8 milj. ton järnvägsgods och7,8 milj. resande. På tågfärjorna överfördes även sammanlagt 793 000motorfordon. Lastbilsgodset uppgick till 1,5 milj. ton, SJ:stotala omsättning (exkl. finansiella och extraordinära poster) ökade med 5%till 9358 milj. kr. Härav utgjorde intäkterna för godstransporter inkl.posttransporter och fätjetrafik , persontrafik inkl, busstrafik , avstaten köpta Irafiktjänster samt övriga rörelseintäkler (provisioner,hyresverksamhel, arbeten åt utomstående m.m.) . Rörelsekostnadernasteg till 8475 milj. kr. Härav utgjorde löner och sociala avgifter 5374milj. kr., eller . Dessa ökade jämfört med föregående är medan övrigarörelsekostnader avseende material, entreprenader, energi m. m. steg . Avskrivningarnaenligt plan uppgick till 453 milj. kr. Efter avskrivningar enligt plan samtfinansieUa och extraordinära poster redovisas ett överskott om 475 milj. kr.Efter avskrivningar utöver plan, som motsvarar skillnaden mellan avskrivningarpå nuvärden och anskaffningsvärden, redovisar SJ ett överskott om 40 milj, kr,jämfört med 109 milj, kr, föregående år. Resultatförsämringen kan hänföras lUllägre malmtransportintäkter till följd av det nya malmtransportavtalet med , o. m. är 1984 samt till vinterproblem och arbelskonflikt. Dentotala investeringsvolymen under, 1984/85 blev 2260 milj. kr. De fastaanläggningarna tillfördes totalt 1 337 milj. kr,, varav 685 milj, kr, förbangårds- och spårarbeten, 110 milj. kr. för signalanläggningar och 116 milj,kr. I rullande järnvägsmateriel investerades 507 milj. kr.,varav 235 milj. kr. i lok, 182 milj. kr. i person- och motorvagnar och 74 milj.kr. Investeringarna inom ersätiningsberättigade järnvägslinjeroch försvarsberedskap 226 milj. kr. har avskrivits med medel från staten. Personalantalelfortsatte att minska /85. Uttryckt i årsarbetskrafter uppgick dettotala antalet anställda till 36918, vilket var 417 mindre än föregående är. Riksdagensjärnvägspolitiska beslut innebar dels att en koncern strategi lagts fast och att ett särskilt förvaltningsbolag, AB Swedcarrier, bildats för samordning mellan SJ och samt mellan de oHka dotterbolagen, dels ett ändrat kostnadsansvar för SJ. SJ-företaget kommer i fortsättningen att redovisas i en trafikrörelse- och en infrastrukturdel dvs. Vidare skall avskrivningarna i fortsättningen räknas på historis ka anskaffningsvärden i stället för som på återanskaffningsvärden. 108 Staten tar ett visst ökat ansvar förinfrastrukturens kostnader - endast 80%av investeringarna i infrastrukturen behöver förräntas. Den svenska konjunkturenkan komma att försvagas mot slutet av innevarande år på viktiga marknader someftefrågar järnvägstransporter. För att möta effekterna av denna utveckUngförstärks satsningarna pä kvalitets- och marknadsföringsåtgärder. Vidaregenomförs ett åtgärdsprogram för att förbättra resultatutvecklingen. Programmetsyftar till att minska personalantalel genom nyanställningsstopp inomhuvudkontoret och i övrigt mycket restriktiv nyanställning samt att skära nedkostnaderna för material m. m. ABStatens Skogsindustrier () 1984 (milj.kr.) , Aktiebolaget startade sinverksamhet . Bolaget bildades för att driva 16 sågverk och en litensulfatmassafabrik som dåvarande Domänstyrelsen förvärvat under 1920- och1930-talen. äridag ett av större skogsindustriföretag. Med en produktion av olikakvaliteter förpackningspapper på /år är företaget störst i Europainom området. har fem pappersbruk varav tre är integrerade medsulfatfabriker. Ca blekt och oblekt ceUulosa marknadsförs också.Sågade trävaror utgör alltsedan starten en viktig produkt. Produktionen är ca650000 m' fördelat på fem sågverk. Slutligen har en tUlverkning avca wellpapp fördelade pä 17 anläggningar. Dessa finns iSverige, , , och . Wellpappfabrikerna använder ca25 % av ASSls största papperskvalitet, kraftliner (vertikal integration). Organisationenär decentraliserad och uppbyggd kring 12 självständiga resultatenheter. Störreminoritetsintressen finns i (), (),() och Empee Golflcarton B.V. ochdomänverket har enats om ett samarbetsavtal och ettleveransavtal. Dessa avtal ger möjligheter för båda parter att tillvarata sinaekonomiska intressen i det nära samarbete som ägargemen-skapen förutsätter.Domänverket svarade för av koncernens virkesbehov. sålde det tyska kartongföretagetFS-Karton. ASSIs sågverksrörelse har brutits ut urmoderbolaget. Verksamheten bedrivs i en särskild juridisk enhet ,ett helägt dotterbolag till . Konjunkturenutvecklades positivt på ASSIs viktigare marknader. Därmed blevefterfrågan på bolagets produkter god. Dock försämrades efterfrågan på sågadeträvaror och mot dess slut försvagades efterfrågan på blektcellulosa. huvudsak positiva marknadsutvecklingen, den höjda dollarkursen och minskanderäntenetto medförde att koncernens resultat efter finansiella kostnader mer änfördubblats. Resuhatet blev 645 milj. kr., en förbättring med 400 milj.kr. jämfört med är 1983. Rörelseresultatetökade före räntor och avskrivningar med 219 milj. kr. till 1000 milj. kr.Resultatförbättringarna hänför sig främst till ASSIs cellulosa- ochpappersprodukier. Byggnadsmaterialföretagens rörelseresultat minskade med 16milj. och blev 160 milj. kr, beroende pä den vikande marknaden.Den stabila lönsamhetsutvecklingen hos föipackningsföretagen fortsatte.Rörelseresultatet ökade med 26 milj. kr. tiU 182 milj. kr. Räntabilitetenpå eget kapital uppgick till och på totalt kapital till . Amorteringarpå utestående lån uppgick till 282 milj. kr. Årets investeringar har heltsjälvfinansierats. Investeringarna uppgick tUl 366 milj. kr. Somett led i koncernens vidare utveckling har program för personal ochledarutveckling startats. Sågadeträvaror möter är 1985 en trög marknad. De höjda råvarupriserna kommer inte attkunna kompenseras. För kraftliner (den största papperskvaliteten) ochcellulosa stärktes konkurrenskraften gentemot av denstigande dollarkursen. Under senare delar av utvecklades en vissöverkapacitet som lett till fallande priser. Den allmänna ekonomiskautvecklingen är dock fortfarande positiv, vilket borde förhindra alltförbesvärliga störningar på huvudmarknaderna. För wellpapprörelserna inom och utomSverige bör medföra en fortsatt tillfredsställande utveckling. juli/* (milj, kr,) 1983/84 (milj. kr,) Resultatföre disp, och skatt 1983/84 11406 Avserkraflverksrörelsen * Avser 6 mån. grundades genom att Trollhätte kanal- och vattenverk,som haft till uppgift att utnyttja vattenkraften m. m, i TroUhät- tefallen,ombildades till ett nytt statUgt verk, Kungliga Vattenfallsslyrelsen Skr,1985/86: 20 sedermera , med hela riket såsomverksamhetsområde. Vattenfallfick till uppgift att bl.a, främja utbyggnaden och tillgodogörandet avvattenkraften i riket, ombesöoa utbyggnaden och driften vid elektriskakraftverk samt handha anförtrodda delar av statens kanalrörelse. Underperioden från bildandet fram uppbyggdes verksamheten genom utbyggnadav de, för , stora vattenkraftstationerna , ochPoijus. Elförbrukningen ökade snabbt, mycket beroende på högkonjunkturen underförsta världskriget. Under1920-talet påbörjades även utbyggnad av ledningsnät för överföring vid 200(kV) kilovolts spänning i landets södra och mellersta delar. Genom utbyggnad avvattenkraftstationer i erfordrades förstärkning avöverföringsnätet från dessa produktionscentra i norr till konsumtionscentra isöder. År1938 var hela landet sammankopplat via storkraftnätet (). Detandra världskriget innebar en kraftig ökning av elförbrukningen. Ökningen harsedan fortsatt för att först mot mitten av1970-talet visa en stagnerande tendens. Denstora ökningen i förbrukningen har medfört stora utbyggnader av vattenkraftenfrämst i de norrländska älvarna . 1970-talets böljan har varit engagerat i utbyggnad av tvåkärnkraftsanläggningar i större format efter en försöksperiod under 1950- och1960-talen. På grund av debatt om det svenska kärnkraftsprogrammet komidrifttagningen av delar av de nu aktuella kärnkraflsanlägg-ningarna attfördröjas till . Under1970-talet byggde dessutom nio oljedrivna värmekraftstationer varavsju gasturbinstationer. Underefterkrigstiden har del svenska storkraftnätet byggts ul väsentligt innebärandebl. a. överföring med upp till spänning. Statsmakternabeslutade att skulle bygga ut och driva storkraftnätet menatt andra kraftföretag efter överenskommelse skulle fa överföra ström på detta. Dedelar av storkraftnätet som genom avtal står öppna för andra storakraftproducenter kallas stamnätet och omfattar . Genomutbyggnad av storkraftnätet blev det möjligt för alla stora kraftproducenteratt genom utbyte av kraft erhålla bästa möjliga användande av såvälproduktions- som distributionsapparaten. Sådan samköming inleddes bland desvenska kraftföretagen och har successivt förbättrats samtutbyggts lill att omfatta även de nordiska grannländerna. Vattenfallskall enligt sin instruktion handha statens kraflverksrörelse och kanalrörelsenvid Trollhätte kanalverk samt verka för en rationell elförsörjning inom riket. Kraftverksrörelsenomfattar produktion, distribution och försäljning av elenergi samt överföring av elenergi på storkraftnätet. 1985/86:20 Iekonomiska termer uttryckt är målet att i konkurrens med andra företagi branschen framställa företagets produkter och tjänster lill lägsta möjligakostnad. intäkter skall förutom att täcka löpande kostnader -medge tUlfredsställande avskrivningar och därutöver kunna lämna ett överskottsom uppfyller gällande krav på förräntning av disponerat statskapital. Utvecklingenunder senare år inom energiförsörjningen har motiverat att engageratsig pä nya områden inom energiverksamheten såsom utveckling av solvärme-,värmepump- och vindkraftteknik. Vattenfallombesöijer också i samverkan med totalförsvarets övriga myndigheterberedskapsplanläggning av rikets elförsöijning. Produktionenav den elektriska kraften sker dels i ett hundratal egna och delägdavattenkraflstationer, dels i hel- och delägda värmekraftstationer. Vattenkraftstationernaligger till största delen i de norrländska älvarna. Dessutom finnsvattenkraftstationer bl. a. i , och ström. Lule älv ärlandets mest kraftproducerande älv. I denna älv ligger Harsprånget som är denstörsta vattenkraftstationen på 940 MW (megawatl ) installeradeffekt. Vattenfallskonventionella värmekraftanläggningar utgörs av fyra egna oljekondensstationersamt elva gasturbinstationer i och inkl. Gotiand. VattenfaUdriver vid pä där samlHga fyrablock med en sammanlagd effekt om 3 380 MW har tagits i drift. Påostkusten i norra ligger Forsmarks kärnkrafistation som ägs avForsmarks med som majoritetsdelägare. Vattenfallhandhar byggande och drift av anläggningarna i Forsmark, Stationens tre blockär tagna i drift. Detsvenska storkraftnätel består nu av kraftledningar med 220 och 400 kilovoltsspänning med en sammanlagd längd av varav 13314 ägs av staten. Denelenergi som produceras i egna och delägda anläggningar säljsdirekt engros till större industrier, SJ samt kommunala energiverk och andraåterdistributörer. VattenfaU har dessutom en egen detaljdistribution med ca300000 abonnenter samt driver även detaljdistributions-verksamhet tillsammansmed kommuner och enskilda företag. Samarbeteti delägda produktions- och distributionsanläggningar tUlsam-mans med kommuneroch andra intressenter sker i bolagsform där i regel harmajoritetsställning i.bolagen. Samverkani bolagsform sker även inom andra verksamhetsområden som berör energisektorn. () är ett förvaltningsbolag söm ägs av till100% med uppgift att bl a administrera statens aktieinnehav i eldistributions-och energiverksbolag. Vattenfallförvaltar aktier i bland vilka Fors- 112 marks är det största. tiernai nio distributionsbolag utöver de sjutton som förvaltas av SEAB. Skr.1985/86:20 har bildat bolag med var och en av nio kommuner förproduktion och distribution av Qärrvärme inom kommunens centralort. Vattenfallförvaltar aktier även i sex bolag med andra uppgifter inom energiområdet. VattenfaUdeltar dessutom i ett viktigt samarbete tillsammans med andra kraflföretag iSverige och de nordiska grannländerna för att genom kraftutbyte uppnå bästautnyttjande av de berörda företagens produktions- ochdistributionsanläggningar. Kraftutbytet sker via ett tiotalsamkörningsför-bindelser mellan , , och . Detnordiska elkraftsamarbetet sker tiU stor del inom organisationen . Enviktig del av verksamhet är att projektera och uppföra deanläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelsen. Vattenfallövergick till att använda kalenderår som /85 avkortades därför till att för endast omfattaandra . lämnas följande redovisning. Vattenfallselproduktion inkl. andels- och ersättningskraft från andra företagskraftstationer uppgick till 31150 GWh (miljonerkilowattimmar). Detta innebär en ökning med 3 324 GWh eller jämfört medmotsvarande period 1983. Vattenkraftproduktionen,i egna och delägda anläggningar uppgick tiU 16574 GWh eller av VattenfaUstotala produktion . Motsvarande värden var 16665 eller av den totala produktionen under sammatid. Kärnkraftproduktionenökade med 3530 GWh eller jämfört med . Avden totala kärnkraftproduktionen om 14563 GWh och som utgör av Vattenfallstotala elproduktion kom 9984 GWh frånRinghalsverket och 4579 GWh från som tiU 74,ägs avVattenfall. Defyra Ringhalsblocken uppnådde i medeltal och de båda Fors-marksblocken86%. Ett aktuellt medelvärde för världens kärnkraftblock är . Försäljningenav fast kraft exklusive saxningskraft uppgick tiU26378 GWh, en ökning med 5,jämfört med . Industrinsom förbrukar av den totala fasta kraften ökade med 7,medanleveranser till gruppen återdistributörer som svarar för avförbrukningen av den fasta kraften ökade med endast 4,. Utvecklingen tyder påen minskande tillväxt för såväl industri som återdistributörer. Försäljningenav tillfäUig kraft ökade med 167 GWh eller . Den totala exportenminskade med 417 GWh beslående av en ökning av den fasta exporten med 11 GWh och en minskning av den tillfälliga expor ten med 428 GWh. 8 1985/86. 1985/86:20 Vattenfallsvidgade verksamhet på värmemarknaden har resulterat i en väsentligökning av elleveranserna till främst avkopplingsbara elpannor. uppgick försäljningen till , en ökning med nära 100%jämfört med . Den avbrytbara leveransformen, somintroducerades from 1984, har däremot utvecklats väsentligt långsammare. Intäkternafrån den fasta kraftförsäljningen ökade med 638 milj. kr. eller jämfört medmotsvarande period . Ökningen beror i huvudsak på attförsäljningsvolymen ökat med . Intäkterna från den tiUfal-ligakraftförsäljningen ökade från 386 milj. kr. till 545 milj. kr. på grund av ökadförsäljningsvolym om jämfört med föregående är.Samtiiga rörelseintäkler uppgick tUl 6079 milj. kr., en ökning jämförtmed juH-december 1983. Rörelsekostnadernaökade från 3711 milj. kr., , tUl 3890 milj. kr. eller med5%. Denmåttliga ökningen berodde på den gynnsamma kraftsituationen. Periodensavskrivningar enligt plan uppgick tUl 436 milj. kr. mot 370 milj. kr.motsvarande period . Periodens kalkylmässiga avskrivningar var 968milj. mot 942 milj. kr. Skillnadenmellan planenliga och kalkylmässiga avskrivningar redovisas som avskrivningarutöver plan. Deextraordinära intäkterna och kostnaderna redovisar ett negativt netto om 316milj. på grund av ökad kraftavgift till om 292milj. avsedd att läcka andel av extra avskrivningar på dettaföretags anläggningar. Kommunalskattenför perioden beräknas till 66 milj. kr. jämfört med 87 milj. kr. Denränta som inlevereras till statsverket på det disponerade statskapitaletplacerat i idrifttagna anläggningar uppgår till 1 024 milj. kr. eller 13%.Redovisat resultat efter fastställd ränta utgör O milj. kr. Dettotala förräntningspliktiga kapitalel uppgick vid slutet av år 1984 till 18664milj. jämfört med 17378 milj. kr, vid slutet av är 1983. Trollhättekanal hölls öppen för trafik den 1 juH-31 december 1984. SäfUe kanalhölls öppen från fram till , Sedan de särskilda kanalavgifternaslopades 1978/79 har Trollhätte ka nalverk för detta intäktsbortfall kompenserats med bidrag från statsverket. har erhållits ett anslag beräknat som skillnad meUan uppburna avgifter och totaU budgeterande kostnader.