prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Denna skyldighet gäller högst 525 Ummar. 7 8 Regeringen får förordna attintagning i specialskolan i vissa fall skall ske endast . 8 8 får medgeatt ett barn fullgör sin skolplikt pä annat sätt än genom att delta iutbildningen i specialskolan. 9 8 Ett barn har fullgjort sinskolplikt när barnet tillfredsställande har gått igenom högsta årskursen ispecialskolan. Skolpliktenskall också anses fullgjord om barnet vid särskild prövning visat sig hamotsvarande kunskaper. 10 8Om det finns särskilda skäl med hänsyn till en elevs bästa får den lokala styrelsen för specialskolan medge att eleven avslutar sin utbildning i specialskolan tidigast vid utgången av vårterminen det kalenderår eleven fyller femton är. Sådantmedgivande fär ges endast om eleven under återstoden av sin skolpliklstid fårlämplig utbildning eller sysselsättning. Om detta villkor inle längre uppfyllsskall den lokala styrelsen återkalla medgivandet. Enelev som slutat specialskolan enligt denna paragraf skall stå under den lokalastyrelsens tillsyn tills skolplikten upphör. 11 8 Om en elev, när skolpliktenupphör, inte tillfredsställande har gått igenom högsta årskursen ispecialskolan och eleven anses kunna tillgodogöra sig utbildningen, får denlokala styrelsen på begäran av elevens vårdnadshavare medge att elevenfullföljer sin utbildning i specialskolan. 12 8 Vårdnadshavare till ettskolpliktigt barn skall tillse att barnet fullgör sin skolplikt. 13 8 Vårdnadshavare, som avtredska hindrar att ett skolpliktigt barn fullgör sin skolplikt, fär av denlokala styrelsen vid vite föreläggas att tillse att barnet fullgör sinskolplikt. Ett sådant föreläggande skall följas. Omföreläggandel inte följs fär länsrätten, pä talan av den lokala styrelsen,utdöma vitet. Sådant vite får inte förvandlas till fängelse. 14 8Om synnerliga skäl föreligger får länsrätten, på talan av den lokala styrelsen, förordna att en skolpliktig elev i specialskolan skall hämtas till skolan med biträde av polismyndighet. Ett sådant beslut får verkställas 32 även om det överklagas. 1985/86: 10 15 8 Specialskolan skall ha tio årskurser. Årskursernaskall vara fördelade pä lågstadium, mellanstadium och hög- Bilaga 4stadium. Regeringen meddelar närmare föreskrifter härom. 16 8Utbildningen skall anordnas så att olika behov och intresseinrikt ningar hos eleverna kan tillgodoses. Särskilt stöd skall ges lill sådana elever som har svårt att följa eller inte kan delta i den vanliga utbildningen. Utbildningenskall anpassas efter varje elevs utveckling. 17 8En elev skall pä begäran av vårdnadshavare befrias frän att delta i religiösa inslag i utbildningen, om eleven ett trossamfund som av regeringen fått tillstånd att i skolans ställe ombesörja utbildning i religions kunskap. Frågaom alt vägra en elev sädan befrielse skall prövas av den lokala styrelsen förspecialskolan. 1 8Ungdomar som är bosatta i riket och uppfyller föreskrivna behörig hetsvillkor har rätt att i mån av plats få utbildning i gymnasieskolan. Föreskrifterom behörighetsvillkor och om urval bland inträdessökande meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 2 §För prövning av frågor om intagning i gymnasieskolan skall det finnas intagningsnämnder. skall ha minst sex ledamöter. I intagningsnämnden skall detfinnas företrädare för gymnasieskolan och samt för allmännaintressen. om intagningsnämnderna meddelas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. 3 8En elev skall på begäran av vårdnadshavare befrias frän att delta i religiösa inslag i utbildningen, om eleven tillhör ett trossamfund som av regeringen fält tillstånd att i skolans ställe ombesörja utbildning i religions kunskap. Frågaom att vägra en elev sådan befrielse skall prövas av skolstyrelsen ellerutbildningsnämnden. Enskilda skolor och privatutbildning 1 8 En enskild skola skall godkännas för att få ta emot elever för fullgö rande av skolplikt om utbildningenvid skolan till art, omfattning och allmän inriktning väsentligen motsvarargrundskolans, samt skolanförestås av en lämplig person med tillräcklig pedagogisk skicklighet. Ansökanom godkännande skall göras hos skolstyrelsen i den kommun där skolan skallbedriva verksamhet. 2 8 Om en godkänd enskild skola intelängre uppfyller de villkor som anges i 1 8, eller 33 3 Riksdagen1985/86- 1 saml. 1985/86: 10 utbildningeninte leds av lärare med tillräcklig pedagogisk skicklighet, Bilaga 4 skolan av annan anledning inte drivs på tillfredsställande sätt skallskolstyrelsen förelägga skolans ledning att avhjälpa bristerna. Omett sådant föreläggande inte följs fär skolstyrelsen återkalla godkännandet. 3§ I en godkänd enskild skola får ett barn som inle uppnått skolpliktsåldernlas emot i en årskurs, som motsvarar en årskurs i , tidigasthöstterminen det kalenderår barnet fyller och då under förutsättning attbarnet har nått skolmognad. 4 8Om ett skolpliktigt barns vårdnadshavare vill anordna privatutbild ning i stället för att låta barnet delta i utbildning skall detta anmälas till skolstyrelsen. Skolstyrelsenskall godkänna privatutbildningen om barnet genom denna kan fä kunskaper ochgrundläggande färdigheter som väsentligen motsvarar vad barnet kan få genomalt delta i utbUdning. 5 8Ett barn som skall delta i privatutbildning enligt 4 8 fär av skolstyrel sen kallas till prövning när det finns skäl till detta. Omsädan privatutbildning inte är tillfredsställande, skall skolstyrelsenförelägga barnets vårdnadshavare att avhjälpa bristerna. Om föreläggandet inteföljs får skolstyrelsen återkalla godkännandet. Skolöverstyrelsenstillsyn i vissa fall 68 När särskilda skäl föreligger får inspektera sådan enskildskola som annars inte står under statlig myndighets inseende och som tar emotelever som inte har fyllt . Omallvariiga missförhållanden råder inom skolan skall skolöverstyrelsenförelägga skolans ledning att avhjälpa missförhållandena. Om föreläggandetinte följs får vid vite förbjuda att skolan tar emot eleversom inte har fyllt . 1 8 Skolhälsovård skall finnas inom , gymnasieskolan,på utbildning som omfattar minst ett läsår, enskildastatsunderstödda skolor för skolpliktiga elever. 2 8 Skolhälsovården skallfrämst vara förebyggande. Den skall även omfatta annan hälso- och sjukvård somkan meddelas genom skolan. 3 8 Alla elever har rätt att päbegäran bli undersökta av läkare och att i övrigt anlita skolhälsovården. Läkarundersökning ärobligatorisk för eleverna i de fall som anges i 4- 34 7 88. 4 8 Varje elev igrundskolan skall genomgå allmän läkarundersökning i Prop. 1985/86: 10 början av första läsåret och därefter minst vart tredje är. Detsammagäller elever i sameskolan och skolpliktiga elever i enskild Bitasa 4statsunderstödd skola. 5 8Varje elev i specialskolan skall genomgå fullständig läkarundersök ning efter det att eleven har tagits in i specialskolan. Den skada som har föranlett intagningen skall undersökas av specialist. Varjeelev i specialskolan bör genomgå allmän läkarundersökning minst tvä gånger omåret och undersökas av specialist när det behövs. 6 8 Varje elev som deltar iutbildning i gymnasieskolan, som omfattar minst ett läsår, skallläkarundersökas en gång under första läsåret och därefter högst vartannat årenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 7 8 Utöver vad som sägs i 4-6 SSskall en elev undersökas av läkare dels när skolläkaren anser det varanödvändigt med hänsyn till elevens hälsa, dels när personal vid skolan ellerelevens vårdnadshavare begär det. 8 8 Vad som åligger en kommun ifråga om skolhälsovården får efter överenskommelse med en landstingskommun i ställetfullgöras av denna. 9 § Regeringen fär medge undantagfrän föreskrifterna i detta kapitel om skolhälsovården i sameskolan och ienskild statsunderstödd skola. 1 § Skolstyrelsens beslut får överklagas hos länsskolnämnden genom besvär om beslutet gäller mottagandeav elev enligt 4 kap. 5 eller 6 S, UtbUdningi vid enligt 5 kap. 2 8, uppskjutandeav utbildning i enligt 5 kap. 3 S, fullgjordskolplikt enligt 5 kap. 6 8, befrielsefrån utbildning i enligt 5 kap. 7 S, förlängdutbildning i enligt 5 kap. 8 8, befrielsefrån att deka i religiösa inslag i utbildningen enligt 5 kap. 14 S eller 7 kap.3 8, godkännandeeller äterkallelse av godkännande för enskild skola enligt 8 kap. 1 och 2 SS, godkännandeeller äterkallelse av godkännande av privalutbildning enligt 8 kap. 4 och 58S, Andrabeslut som skolstyrelsen har meddelat enligt denna lag får endast överklagasgenom kommunalbesvär enligt föreskrifter i kommunallagen (1977:179). 2 § beslut får överklagas hos länsskolnämnden genom besvär om beslutet gäller mottagandeav elev enligt 4 kap, 6 §, befrielse från att delta ireligiösa inslag i utbildningen enligt 7 kap. 3 S, Andra beslut som utbildningsnämnden har meddelat enligt denna lag får endast överklagas genom kommunalbesvär enligt föreskrifter i lagen (1977:179). 1985/86: 10 38 Beslut som en lokal styrelse för specialskolan har meddelat enligt dennalag får överklagas hos länsskolnämnden genom besvär. 4 8Länsskolnämndens beslut om godkännande eller äterkallelse av god kännande av privatutbildning enligl 8 kap, 4 och 5 88 får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Andrabeslut som länsskolnämnden har meddelat enligt denna lag får överklagas hosregeringen genom besvär. 5 8Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos kammarrätten genom besvär om beslutet gäller fullgörandeav skolplikt pä annat sätt än genom deltagande i specialskolans utbildningenligt 6 kap. 8 S, förbudför en enskild skola alt ta emot elever under viss ålder enligt 8 kap.6 8. Andrabeslut som har meddelat enligt denna lag fär överklagas hosregeringen genom besvär. 6 8Regeringen bemyndigas att i fråga om grandskolan och specialskolan meddela föreskrifter som avses i 8 kap. 3 8 regeringsformen och som gäller arbetets anordnande, ledighet för elev eller åtgärd för elevs tillrättaföran de. Regeringenbemyndigas vidare all meddela föreskrifter om kommuns befattning med grundskolaoch gymnasieskola samt om landstingskommuns befattning med gymnasieskola. Försöksverksamhetfär anordnas i skola enligt föreskrifter som regeringen meddelar. 7 8Regeringen fär överlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela närma re föreskrifter i de hänseenden som anges i 6 8. Dennalag träder i kraft den . Genom lagen upphävs skollagen (1962:319), Äldre föreskrifter skallfortfarande gälla i fråga om utdömande av sådant vite som har förelagts enligt39 8 skollagen (1962: 319) före utgången av Om det i lag eller annanförfattning hänvisas till en föreskrift som ersatts genom en föreskrift i dennalag, skall i stället den nya föreskriften tillämpas. Prop, 1985/86: 10 Bilaga 5 Sammanställning av remissyttrandena överskolförfattningsutredningens betänkande (Ds U 1981:4) Skollagen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,statskontoret, (), riksskalteverket (RSV), statensarbetsgivarverk (SAV), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), (), statens invandrarverk (), hovrättenför , kammarrätten i , samtliga länsskolnämnder, länsstyrelsernai och , styrelsen för Östervångsskolan, styrelsenför Tomtebodaskolan, sameskolstyrelsen, , utredningen (U1978:04) om vuxenutbildning (komvux-utredningen),integrationsutredningen (U 1978:07), kommittén (U 1979:13) angående skolor medenskild huvudman (), förskola-skola-kommittén (U 1981:01),. , (), Centralorganisationen /SR, i (LO),(), och Skola (RHS),styrelsen för Estniska Skolan i , (),(), och ,. , läns, och läns ochVästmanlands läns landstingskommuner samt , , ,, , , , , , , , , , , , , ,, , , , , , ochVilhelmina kommuner, UHÄhar bifogat yttranden frän universiteten i , och , Föruniversitetet i har rektorsämbetet till UHÄ överlämnat ett yttrandesom inhämtats frän juridiska fakultetsnämnd. För universiteteti har rektorsämbetet yttrat sig. i föreliggeryttranden frän juridiska fakultetsnämnden och förvaltningsnämnden förlärarhögskolan och i , vilka yttranden rektorsämbetet haröverlämnat till UHÄ med eget yttrande i anslutning till juridiskafakultetsnämndens yttrande. UHÄ har i sitt eget yttrande såvitt gäller denlagtekniska frågan om skolplikten och åsiktsskyddet hänvisat till vad somanförts av de juridiska fakultetsnämnderna vid universiteten i ochLund. har kommunstyrelsen som svar på remissen överlämnat ettyttrande från allmänna skolstyrelse. Kommunstyrelsen har ävenbifogat tjänsteutlåtande från stadskansli. Länsstyrelseni har hänvisat till yttrandet från länsskol nämnden i samma län. 1985/86: 10 Länsstyrelseni har bifogat yttranden från Söder- manlandsläns landstingskommun och kommun. Bilaga 5 Yttranden har dessutom kommit in från och Sammanställningens disposition m. m. 1det följande redovisas först remissinstansernas allmänna inställning (avsnitt1) samt vissa synpunkter rörande lagförslagets uppbyggnad, terminologi m. (avsnitt 2). Sedanföljer såsom avsnitten 3-12 en redovisning av yttranden med utgångspunkt iutredningens förslag till olika kapitel i skollagen. Därvid lämnas för varjekapitel först vissa uppgifter om ändringar i den nuvarande skollagen som harskett efter det att utredningen lade fram sitt förslag. Avslutningsvistas upp vissa ytteriigare frågor som har berörts av en eller fleraremissinstanser (avsnitt 13). Isammanställningen har som regel inte tagits med remissynpunkter i frågor somriksdagen har tagit ställning till genom beslut om ändringar i den nuvarandeskollagen efter det att utredningens betänkande avlämnades. 1 Remissinstansernas allmänna inställning Skolförfattningsutredningensuppgift har varit att se över den nuvarande skollagen från främst språklig ochförfattningsteknisk synpunkt. Utredningensförslag till ny skollag har fält ett i huvudsak mycket positivt mottagande. SÖsäger sig med tillfredsställelse ha tagit del av skolförfattningsutredningensförsta betänkande och tillägger: Stora förtjänster ligger i den genomfördahuvuduppgiften att redaktionellt och språkligt omarbeta skollagen - en lagtextsom i sina huvudsakliga delar nu är mer än och som pä sin Udvar ett förstlingsverk på området. Men dessutom har utredningen i.dettabetänkande bl.a. samlat och med stor pregnans behandlat ett rikt stoff både isakfrågor och i författningslekniska frågor, vilket ger volymen ett beståendevärde för många som i olika roller sysslar med skolfrågor. framhåller följande: Det förslag till omarbe tad skollag som framlagts innebär enligt styrelsens mening betydande förbättringar. Dispositionen är överskådlig och språket enklare och klarare på många punkter. En del detaljer har bedömts onödiga att reglera i lag och har mönstrats ut. Av stort värde är kapitlet med specialmotiveringar, där bakgrund, motivering och kommentarer till olika paragrafer redovisas. Sådant material, samlat frän olika förarbeten, underlättar självfallet i hög grad tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna lokalt. Likaså hårde analyserande avsnitten om l.ex. elevområdestillhörighet och rätten fri 38 utbildning stort värde för skolledningen och desspersonal. uttrycker sin tillfredsställelse över att en Prop.1985/86: 10 översyn kommit till stånd och anser att utredningens förslag medför vä sentliga förbättringar av nu gällande skollag. Ocksåde flesta övriga remissinstanserna - bl. a. åtskilliga länsskolnämnder ochkommuner samt finner det värdefullt att en redaktionelloch språklig omarbetning av skollagen har gjorts. /?/?Vanser att en materiell översyn av framförallt skollagen och skolförordningenborde ha föregått den i och för sig viktiga - språkliga översynen avskollagen. RHS däremot menar att i och för sig behövliga sakändringar, ävensmärre sådana som utredningen har föreslagit, bör anstå till ett senaresammanhang. RRV anser att översynen, även med en begränsning till språkliga ochredaktionella frågor, borde ha omfattat en jämförelse av texterna i skollagen,skolförordningen, läroplanerna och andra föreskrifter i syfte att nå inbördesförenlighet och att till skollagen hänföra de viktigaste bestämmelserna. SÖanser att det har varit högst befogat och praktiskt att såsom nu skett separatgöra en grundlig omarbetning av skollagen av huvudsakligen språklig och teknisknatur. Men man kan enligt SÖ:s uppfattning hysa en viss tvekan om det är likalämpligt att nu utfärda en helt ny skollag utan att göra fleraönskvärda sakliga förändringar än utredningen föreslär, inte minst om sådanaskulle behöva påverka lagens disposition. SÖ avser här närmast komplettering avlagen med vissa grundläggande regler för andra skolformer ellerutbildningsformer, främst sådana som har sitt lagstöd enbart iden korta lagen (1975:160) med bemyndigande att meddela föreskrifter omkommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning (se närmare prop. a. s. 21 och 86-88). Det gäller bl. a. vuxenutbildning ochgrundutbildning för vuxna. SÖ pekar i sammanhanget också pä alt det iSOU 1981:26 har föreslagits inarbetning i skollagen av grundregler rörandeundervisningen för utvecklingsstörda (nuvarande särskolan). iJönköpings lån framhåller att regering och riksdag inom en inte alltföravlägsen framtid har att ta ställning till utredningsförslag som kan komma attpåverka innehållet i en ny skollag, l.ex. förslag från gymnasieutredningen, omsorgskommittén,komvux-utredningen och integrationsutredningen. finner deldärför svårt all bedöma när det kan anses lämpligt att medskolförfattningsutredningens förslag som grund fatta beslut om en ny skollag. Skolförfattningsutredningenslagförslag innebär i förhållande till nuva- . rande skollag bl. a. utmönstringav en del detaljer som har bedömts onödiga att reglera i lag. En och annanremissinstans ifrågasätter om utredningen har gått Ullräckligt långt när detgäller att minska detaljregleringen. tåns landstingskommunframhåller att kommunerna efter kommunreformen har fält ökade ekonomiska ochadministrativa resurser vilket möjliggjort uppbyggnaden av skolkanslier ochutbildningsavdelningar med kvalificerad personal. Enligt landstingskommunen kandet därför ifrågasättas om den detaljreglering som fortfarande återstår ilagförslaget är nödvändig. Majoritetenav remissinstanserna har ingenting att erinra mot den språk- 39 Prop.1985/86: 10 liga utformningen. Flera remissinstanser uttalar sig mycketpositivt i detta hänseende. anser att utredningen i stort sett har Bilaga 5 lyckats i sin strävan att åstadkomma en klar ochlättillgänglig lagtext. EnligtUHÄ synes den nya språkutformningen utgöra en välavvägd balans mellantraditionellt författningsspråk och modern sakprosa. RHS däremot framhåller attden språkliga utformningen kan förbättras ytterligare. Ettflertal remissinstanser har kommenterat en rad enskildheter i utredningensförslag. Synpunkterna gäller i betydande utsträckning författnings-tekniska ochspråkliga frågor, men även vissa sakfrågor. Liksomden nuvarande skollagen förutsätter utredningens lagförslag att skolpliktensnärmare innehåll skall regleras genom föreskrifter som meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. Juridiska fakultetsnämnderna viduniversiteten i och menar i sina av UHÄ åberopade yttranden attden valda författningstekniska lösningen knappast kan vara förenlig medregeringsformens stadganden om normgivning (se avsnitt 12.2), Utredningenhar på enstaka punkter redovisat överväganden i sak, ibland följda av förslagtill smärre ändringar i sak. Det gäller framför allt följande frågor, som ocksåföranlett mänga kommentarer från remissinstanserna, nämHgen vad kommunala ochlandsiingskommunala skolhuvudman utan kostnad skall tillhandahålla eleverna(avsnitt 3.3), elevområden och interkommunal ersättning (avsnitt 6),skolchefer (avsnkt 4.4), planeringsråd och yrkesråd (avsnitt 4.3),handläggningsordningen vid användning av vite och hämtning som tvångsmedel förskolpliktens fuUgöran-de (avsnitt 7.5.2) samt skolhälsovård (avsnitt 11).Remissutfallet är på dessa punkter splittrat. Vissasakfrågor har tagits upp av flera remissinstanser, fastän utredningen inte hargått in på dem. Det främsta exemplet är frågan om bibehållande av de nuvarandetvångsmedlen vite och hämtning för att genomdriva skolpliktens fullgörande. Åtskilligaremissinstanser vill att tvångsmedlen eller åtminstone hämtningsmöjlighetenskall avskaffas (se avsnitt 7.5.1). Följanderemissinstanser har utan närmare kommentarer tillstyrkt eller lämnat utanerinran skolförfattningsutredningens förslag, nämligen AMS, statskontoret,länsskolnämnden i , integrationsutredningen, läns vårdskoleförbund, , läns och Malmöhusläns landstingskommuner saml , , , och Umeåkommuner. Bl.a. SÖ samt många länsskolnämnder och kommuner har haft synpunkter på en radenskildheter i utredningens förslag. däremot haransett sig endast behöva beröra ett fåtal paragrafer särskilt.Landstingsförbundet har allmänt förklarat sig inte ha något att erinra motutredningens förslag tiU mindre ändringar i skollagens sakliga innehåll. UHÄfinner de föreslagna ändringarna sakligt motiverade. 2 Lagens uppbyggnad, terminologi m. m. 'p-'85/86:10 Iavsnitt 2 redovisas sådana synpunkter av huvudsakligen teknisk eller Bilaga5 språklig karaktär som inte hänför sig till vissa bestämda kapitel i utredningenslagförslag. 2.1 Lagform när sådan inte krävs Kammarrätteni delar utredningens uppfattning att de grundläggande bestämmelsernaför det offentliga utbildningsväsendet - och således även bestämmelser som inteovillkorligen kräver lagform - även bör finnas i skollagen. Urvaletav vad som skall medtagas i lagen framstår som i stort sett väl avvägt. RRVanser att en jämförelse borde ha gjorts av texterna i skollagen,skolförordningen och andra föreskrifter i syfte att till skollagen hänföra deviktigaste bestämmelserna, bl. a. den ramlagstiftning som berör kommunerna.Sådana bestämmelser finns f. n. i skolförordningen, bl. a. i form av allmäntformulerade regler om kommunens skyldigheter vad gäller skolans mark, lokaleroch inventariebehov. innehåller förslaget till ny skollag fortfarandedetaljbestämmelser om t. ex. antalet ledamöter i planeringsräd, ett rådgivandeorgan till skolstyrelsen. 2.2 Kapitelindelning m. m. Attvarje skolform får ett särskilt kapitel ser SÖ som en fördel. Det ökaröverskädligheten och klarheten. Även länsskolnämnderna i och läntillstyrker att varje skolform fär ett eget kapitel. Styrelsenför Tomtebodaskolan, som är specialskola, anser att skolformen specialskolaninte skall behandlas i ett kapitel för sig. RHShar i anslutning till synpunkten att den s.k. målparagrafen bör fä kvarstå påsin nuvarande plats som skollagens första paragraf (se avsnitt 3.2) anfört: Detbör vidare övervägas om inte rätten till undervisning, (förslagets 5 kap. 1 §,6 kap. 3 8,7 kap. I 8), rätten att befrias frän religiösa inslag iundervisningen (förslagets 5 kap. 14 8, 6 kap. 17 8, 7 kap. 3 8), rätten attslippa kroppslig bestraffning och kränkande behandling (nuvarande 26 8),rätten för envar att åtnjuta respekt och hänsyn (nuvarande 26 8) samt rättentill jämställdhet mellan könen (nuvarande 9 8 och 20 c 5) bör fä en merframskjuten plats, som en slags rättighetskatalog, i omedelbar anslutning Ullden inledande målparagrafen. SÖhar - likaledes i anslutning till synpunkten att målparagrafen bör utgöraskollagens första paragraf (se avsnitt 3.2) - uttalat att i nära, helstomedelbar, anslutning till denna bör följa de centrala kapitel som gällersjälva skolverksamheten och alltså rör eleverna, dvs, kapitlen 5-8 om de olikaskolformerna och kapitel 9 om skolhälsovården. Därmed skulle deförvaltningsmässiga delarna te sig mindre dominerande. Utredningenföreslär att lagens paragrafer skall numreras kapitelvis. iUppsala lån avstyrker detta. har relativt ringaomfattning anser nämnden att det vore mera praktiskt om 41 paragraferna numrerades ien följd (SS 1-85). 1985/86:10 Bdaga5 2.3 Språk m. m. SÖframhåller önskvärdheten av att i det grundläggande författningsarbetet nå engod balans mellan att vara kortfattad och att vara tillräckligt tydlig. Detinnebär att man, såsom ju numera är accepterat i lagstiftningsarbetetpå ett helt annat sätt än förr, beaktar vilka kategorier som skall tillämpaförfattningarna.