prop · G903149 · 1985-12-31 00:00:00 — Även bedöms avsättningssituationen som relativt gynnsanm.Det kan dock inte uteslutas att andra flskarterövertar en del av torskmarknaden vilket1 sin turåtmlnstone på litet kan få en negativ effekt på priserna. Vad gäller fangstutrymnet utnyttjas inte tingångarna..i , och fulltut. Torskbestandet i lär enligt de biologiska experterna kotimaatt försämras . Beståndet förväntas ändå medge ett uttag för del på 50 000 - (levande vikt), dvs en i stort sett oförändrad kvantitet. Vad gäller övriga torskfiskar och flatfisk är Importandelen . Marknadsbilden för dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. Det finns ett utrymme för ökade fångster av svenska fiskare eftersomfångstkvoterna ej utnyttjas fullt ut. Enligt riksdagsbeslut sammanfattas målsättningenför fiskeripolitiken på följande sätt. t2 1985/86. "Målet för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar för att de som är sysselsatta 1 fiskerinäringen kan få både en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktill gångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligt och fångsterna bestänmas av möjligheterna till lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främst i kust- och skärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitiskbetydelse". Till nu avslutade överläggningarhar Inkomstmaterial för1984 funnits tillgängligt i form av dels jordbruksnämndens och Svenges fiskares riksförbunds lönsamhetsundersökning dels SCB:s deklarationsundersökning för fiskare. Dessa material redovisasi avsnitt 5.1 och 5.2. Undersökningarnas resultat visar en, med undantag för vissa grupper pa ostkusten, istort sett god Inkomstutveckling för fisket. Inkomstmålet har i propositionen närmare definierats att avse de fiskare som är sysselsatta 1 ett rationelltbedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin fångst i minst av året motsvarar ca 45 S av alla fiskelagoch av hela fiskekåren i saltsjöfiskesamt svarar för av fångsterna. Lönsamhetsutvecklingen för dessa fiskelag kan därför läggas till grund för bedömning av inkomsterna inom det heltidsdrivnafisket. Uppgifter härom inhämtas genom en enkätundersökning, som bearbetas inomjordbruksnämnden. Svarsfrekvensen är varför resultaten bör tolkas med viss försiktighet. Inkomstnivån för olika fiskeinriktningar framgår av tabell 5.1 i form av kal kylnetto per man. kyl netto per man är en driftsekonomisk term och har beräknats som fiskelagets totala intäkter ./. totala kostnader utslagetper man före avdrag för egenavgifter. Av tabell 5.1 framgår att kal kyl nettot per man var störst för sill fiskare ochfiskfiskare. I delundersökningen, som jämför utvecklingen av kal kyl netton för identiska fartyg mellan , framgår att förändringen i kal kyl nettona mellan1983 och 1984 varierar kraftigt beroende på fiskeinriktningen. Gruppen övriga på ökade sina kal kyl netton med drygt30 % medan för kombinationsfiskare på kal kyl nettona minskademed . fiskare visar, med undantag för kombi nationsfiskare, ökningar med mellan ca 15 I och ca30 %. Pa sydkusten har kal kyl nettot ökat med mellan och ca 20 1. 1985/86: 149 Ostkustensfiskelag uppvisar en lite annorlunda lönsamhetsförändringän syd- och . Gruppen övrigasamt sillfiskarna har ökat kal kyl nettot med respca . Fiskfiskarna och kombinationsfiskarna uppvisar lägrekalkylnetton 1984 än 1983. För samtliga fiskeinriktningargäller att fiskelagen påostkusten uppvisar de klart lägsta kal kyl nettona. Pristilläggens andel av kal kyl nettona 1984 jämfört med är klart högre för samtligafiskeinriktningar utom för gruppen övriga pa , där andelen är något lägre. Av kalkylnettot per man för sillfisket utgör mellan en tredjedel och drygt hälften pristillägg. Ävenkombinationsfiskarna har relativt stora pri still äggsandel ar, på . Inkomstnivån1984 för heltidsfiskande 1 lagfiske enligt lönsamhetsundersökningensamt procentuella förändringar 1 inkomsterna gentemot 1983 KalkylnettoD per man 1984, kr Förändring i kalkyl-netto 1983-1984,%2) 167 000 129 000 60 000 73 000 + 16 + 93 Fisk Fisk sydkusten Fisk ostkusten 14 000 8 000 4 000 + 18 + 22 - 8 Komb Komb sydkusten Komb ostkusten 29 000 40 000 28 000 - 21 + 11 Qvr Övr sydkusten Övr ostkusten ' 121 000 95 000 76 000 8 000 11 000 + 31 + 2l3 + 233 kyl netto ären driftsekonomisk term och avser intäkter ./. kostnaderunder året, fördelat per man. Ev vinst eller förlust1 verksamheten har påverkat kal kyl nettot. Förde fiskare som ej är delägare i båt utgörsInkomsten endast av den s k manslotten, som skiljer sig frånkalkyl nettot, medan över- eller underskott av den s k båtlottenendast påverkar inkomsten förde fiskare som är delägare i båt. Det förekommeräven att fartyget ägsav utanför fisket stående personer. Ävenden taxeringsmässiga inkomsten skiljer sig från kalkyl nettot. Enligtdelundersökningen avseende identiska fartyg förbåda åren. Dåenbart ett fåtal fiskelag ligger till grund förberäkningarna bör reslutatet tolkasmed stor försiktighet. 1985/86: 149 Pa är sill- och fiskflsketde betydelsfulläste fiskeinriktningarna.Dessa uppvisar på också den bästa lönsamheten. Kombinationsfisket är såväl det mest betydelsefulla sommest lönsamma fisket på sydkusten. Lönsamhetsutvecklingen är visserligen sämreän för många andra fiskeinriktningar men lönsamhetsnivån har alltid legatrelativt högt. Påostkusten är strömmingsfisket alltjämt det mest betydelsful la fisket jämtekombinationsfisket. Strömmingsfisket är också det enda fisket på ostkusten somhar en lönsamhet i nivå med fisket pa andra kuststräckor. Deklarationsundersökningenför fiskare utförs av SCB och baseraspå ett slumpmässigt urval avyrkesfiskare. Primärmaterialetbestår av självdeklarationer frånyrkesfiskare enligt fiskeri inventering. I bearbetningen ingårendast de vars inkomst av fiske uppgått till minst hälftenav den totala Inkomsten (exkl kapitalinkomster). Tabell5.2 Inkomster för trål fiskare 1984 enligt SCB:s deklarationsundersökningför fiskare Sanmanräknad inkomst!) Inkomster fiske m m' 122 100 121 200 124 800 + 2 + 17 + 6 Dettaxeringsmässiga begreppet "sammanräknadinkomst" innefattar samtliga förvärvskällor. Underskott i förvärvskällaupptas till noll. Avdrag har gjorts för egenavgifter. Kontant netto av fiske minskat med värdeminskningsavdragoch avdrag för ökade levnadsomkostnader samt ökatmed ersättning från arbetslöshetskassaoch . Avser att belysa resultatutvecklingenför själva fiskeverksamheten. Resultatregieringsposter harej medtagits och avdrag har ej gjorts för egenavgifter. Som framgår av tabell5.2 är inkomstnivån vad gällersammanräknad inkomst tämligen lika församtliga redovisade grupper utom förostkustfiskarna som har markant lägreInkomster. Ostkusten redovisar även enogynnsam Inkomstutveckling. Sammanräknadinkomst innefattar samtliga förvärvskällor.Underskott 1 förvärvskälla upptas till noll. Avdrag hargjorts för egenavgifter. Inkomst av fiske, som avser att belysaresultatutvecklingen för själva fiske verk samheten visar någotmer varierande resultat. Bilden är dockdensamma. 6 Regleringskostnader och finansiering /86 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1985 till , en minskning med jämfört med den 1juli 1984. Motsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var , en ökning med . Prisregleringsavgift tas ut på såväl svenskfångadsom importerad fisk av förstahands-resp Importvärdet eller motsvarande belopp i öreper kg. Avgiften beräknas tillföra kassan ca . Av inkomsterna härrör från svenska fiskares fångster. Ränteintäkterna påde medel som är innestående i konjunkturutjämningsfonden resp prisregleringskassan uppgår till sammanlagt drygt ISmilj kr. Den exportavgiftsom infördes från på viss sötvattensfisk och ål tillfördeprisregleringskassan 1984/85_ca . De sammanlagda tillgångarna /86, uppgår till ca . De saniman1|gda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknadesursprungligen av nämnden till ca , varav ca75 milj kr för rörliga pristillägg. Preliminära uppgifter föreliggernu beträffande kostnaderna för rörliga pristillägg för månaderna . Dessa uppgår till ca jämfört med ca undermotsvarande perlod 1984/85. Anledningen till att kostnaderna är lägre än under föregående år är bl a att torskprisernaförblivit påen hög nivå jämfört med normpriset och att sillfangsterna minskat. Kostnaden förprisregleringen för /86 kan nu beräknas till ca . Det skulle i sin tur innebära att tillgångarnai jordbruksnämndens prisregleringskassa ochSvensk Fisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle konmaatt uppgå till ca vid regleringsårets utgång.Härtill koraner ca i intäkter inkl ränteintäkter under /87. Sammanlagt skulle såledesca sta till prisregleringens förfogandeunder /87. 1 följande tablå jämförs de kostnader förfiskprisregleringen som parterna bedömtbli följden av träffade överenskoirinelser,och som redovisats i regleringsskrivelserna , och de 1 efterhand konstateradeutfallen (milj kr) Prop.1985/86: 149 1985/86: 149 Rörliga or i still Beräknat vid resp överläggningstillfälle Beräknat vid Utfall resp överläggningstillfälle 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 57,8 45,9 52.5 60,4 ..1) 61 - 79 75,7 98 63,7 100 76,3 84 80,8 103 ..2) 1 Senaste beräkningar () 2 Senaste beräkningar () 7 Förslag till normpri ser m m f ö Som underlag försina bedömningar och förslag har parterna haft följande material uppgifter om det biologiska f|ngstutrymmet marknads- ochavsättningsförhållanden inkomstförhållanden inomden svenska fisket kostnadsutvecklingen förproduktionsmedel inom de viktigaste fi skeinriktni ngarna löneavtalen påarbetsmarknaden för de stora löntagarkollektiven Uppgifter om det biologiska fångstutrymmet samt marknads- och avsättningsförhållanden redovisas i avsnitt 4. I avsnitt 5 redogörsför inkomstförhållandenainom lagfisket. Prisutvecklingen förproduktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna visar enligtjordbruksnämndens beräkningar en ökningmed 6,5 X under perloden . En sammanfattning av löneavtalenför 1985 inom olika avtalsområden redovisas 1 följandetablå. Man bör observera att lönehöjningarna gällerfrån olika tidpunkter för de skilda avtalsområdena. 1985/86: 149 Avtalsmässiga höjningar, % Löneutvecklings-garanti m m, S Utöver de itablån redovisade lönehöjningarna tillkommer lönehöjningar genom löneglidning.På det offentliga området tillkommer dessutom lönehöjningar genom s k lokalapotter. Förslaget till uppräkningav normpriserna har som grund dels den faktiska kostnadsökningen inom fisketdecember 1984 - dels inkomstökningen för jämförbaragrupper. Efter avdrag för produktivitetsförbättring har den kompensationsberättigadeuppräkningen av normpriserna beräknats till . Vid sammanvägningen harinkomstdelen och kostnadsdelen för fiskeföretagen satts till vardera 50 S. Vidöverläggningarna inför /84 enades nämnden och delegationernaom att finansiering av en kollektiv trygghetsförsäkring inom yrkesfisket fickske inom ramen för medel som beräknades bli tillförda regleringen /84.Kostnaden för trygghetsförsäkringen beräknades till ochnormpriserna sänktes på så sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknadesbli ca lägre. Genomatt trygghetsförsäkringen avräknades med en sänkning av normpriserna för1983/84 fick den därmed anses vara betald, om inte kostnaden för försäkringenändrades eller denfaktiska minskningen 1 kostnaden för pristilläggen avvek frånden beräknade. /85 steg kostnaden för försäkringen med till 5,4 miljkr. Den ökade kostnaden finansierades med ett avdrag från samtliga normprisermed per kg. Kostnadenför försäkringen under kommande budgetar beräknas stiga till . Avpraktiska skäl föreslås att den ökade kostnaden inte finanslerasgenom avdrag från nonnpriserna. Sådan justering bör i stället kunna ske detbudgetår när avvikelsen från 'uppgår till . 1985/86: 149 För att stimulera fisket efterbristfisk, samt med hänsyn till marknadsläget i övrigt, föreslås en kraftigare uppräkning av nonnpriserna för torsk och de s le övriggrupperna än för sill. Nonnpriserna för torsk föreslås uppräknade med 8,0 I gch för övriggrupperna med 5,5 %.Normpriserna påsill föreslås uppräknade . Samnanvägt ger detta en ökning . har normprisetför torsk legat på en högre nivå än för att säsongsmässigt stimulera torskfisket. Medsanna motivering föreslås att priserna på torsk även under nästföljande reg1erings|r ligger på en högre nivå under första hälften av regleringsåret än under den andra. Förslag till normpriser /kg /87 samt jämförelser med normpriserna för innevarande och föregående år framgår av följande tablå. Förslag 1986/87 Si11/strömming, stor Si 11/strömming, liten Torsk Kokräka Övriggrupp il) Qvriggrupp Il2) QvriggruppIIl3) Qvriggrupp IV*) 4,38/ 4,585) 4,62/ 4,835) 5,225) 1 I övriggrupp I ingår gråsej, vi ti ing, sandskädda och pigghaj. 2 I övriggrupp II ingår kolja, rödspätta, havskatt och lyrtorsk. 3 I övriggrupp III Ingår kummel, rödtunga och bergtunga. 4 I övriggrupp IV ingår lubb, skrubbaoch horngädda. 5 Det högre priset gäller resp föreslås gälla - . Enligtstatsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas 1 syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk somInte skulle kunna tas tillvara som människoföda. Normkvantitet anger för vilken kvantitet pristillägg utgår. Den medför således 1 och för sig inte någon begränsning 1 fisket. 1985/86: 149 /86 fastställdes,liksom för tidigare ar, normkvantitet endast försi11/strömming. Den uppgår1985/86 till . Enligt direktiven till arets överläggningarbör normkvantiteten minskas. såvittnämnden kan bedöma torde deninternationella efterfrågan på sill inte komma att förbättrasunder det kommande regleringsåret. Inom landet konsumeras endast ca svenskfångadsill. Fisket efter sill 1 kommer att öka medan svenskafiskare är nära nog helt utestängdafrån detta fångstområde.Därtill kommer att den tullfria kontingenten försill under perloden - successivt skrivits ned. EG har iGATT bundit entullfri kontingent på . Under innevarande regleringsårvar sillexporten till EG tullbelagd några månaderunder hösten. fattade beslut omtilläggskvot vilket medfördeatt den tull belagda perloden blev kortare änvad som hade befarats. Jordbruksnämndenoch delegationerna har enats om att föreslåatt normkvantiteten för si 11/strömming /87 sänks till . Pristillägg kan utgå om jämförelsepriset (det genomsnittliga på visst sätt definierade avräkningspriset till fiskaren)understiger normpriset. Hur stor andel avskillnåden mellan normpris och jämförelsepris som skall utgå 1 pristillägg skall enligt statsmakternas beslutstås upp vid överläggningarna. Under innevaranderegleringsår utgår pristillägg för si 11/strömming av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris, för torsk och för övriga normprissatta fiskslag . Dessa procenttal föreslås oförändrade. Förinnevarande regleringsår är kostnaden för pristillägg för si 11/strömming begränsad till högst . Nämnden och delegationerna föreslår att motsvarande begränsning bibehålls 1986/87 men att det maximala,beloppetsänks till . Nämnden bör bemyndigas att få vidtaga sådana åtgärder vad gäller utbetalningen av pristillägg att beloppet inte överskrids. En lägstaprisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på marknaden. Lägstapriser fastställs av regleringsföreningen . För den fisk som inte kan säljas till lägstapris fastställer Svensk Fisk överskottspriser. Nivån för överskottspriserna avgörs enligt statsmakternas beslutytterst av de medel som ställs till Svensk Fisks disposition för dettaändamal dvs i första hand de marknadsintäkter som flyter in från försäljning av till föreningen överlämnade kvantiteter. Underinnevarande och samtliga föregående regleringsår har, dessutom särskilda medel anslagits för att kunna hälla nivån högre an eljest. Förinnevarande regleringsår haranslagits fördetta ändamål. De anslagna beloppen för,överskottshanteringen har hittillsinte behövts tas i anspråk fullt ut. och delegationerna har enatsom att föreslå att även för det kommande regleringsåret anslås för att överskottspriserna skall kunna liggavid en rimlig nivå. bör dock liksom innevaranderegleringsår bemyndigas,medge att, i händelse av att det ovan föreslagna beloppet pa 7,0 milj krskulle visa sig,vara otillräckligt. efter prövning av nämnden får ta i anspråk ytterligare medel för överskottshanteringen. Vad gäller överskottsprisernas nivå bör även för /87 finnas ett samband med lägstaprisernasi nivå. Överskottpriset för si 11/strömming bör få utgöra högst av lägstapriset. Dock bör överskottspriset för storlekarna 2 och 3 Inteunderstiga /kg. Förtorsk och övriggrupperna föreslås på motsvarande sätt procentsatserna till resp80 %. Nämnden bör dock fa medge dispens från dessa regler. Sådana eventuella dispenser bör dock ges restriktivt. Vidare bör gälla att överskott av liten sill får avsättas endast till djurfoder eller för framställning av fiskmjöl. Underinnevarande regleringsår utgår ett särskilt stöd i form av regionaltfraktstöd till fiskare bosatta pånorra ostkusten (län och norrut). Stödetutbetalas av direkt till fiskare förall landad strömming och torsk avsedd förhuman konsumtion till köpare på . Stödetutgår f n med högst /kgoch är maximerat till . Nämndenoch delegationerna har enats om att föreslå,attovan nämnda stödform får fortsätta även under regleringsåret1986/87. Stödbeloppet bör uppgåtill totalt högst och motsvara högst50 öre/kg landad strömmingoch torsk. Vidareföreslås att under regleringsåret1986/87 ett,fraktstöd för foderfisk införsatt utgå till fiskare bosatta pånorra ostkusten. Stödet bör utbetalas av direkt till fiskare förfoderfisk som ilandförs på och som levereras till fiskmjölsfabrikpå . Stödbeloppet böruppgå tm högst 0,1 milj.kr och motsvara högst20 öre/kg. istillägg utgår f n för de viktigaste slagen av sötvattensfisk form av särskilda pristillägg. Dessa pristillägg är för innevarande regleringsår /kg för gädda, gös, sik samt rensadoch flådd lake och /kg för abborre, annan lake och 1985/86: 149 Nämndenoch delegationerna föreslår att pristilläggen förblirpa samma nivå som 1985/86. Endast fisk såldtill human konsumtion bör vara berättigad till pristillägg. Nämndenoch delegationerna,har vidare enats om att föreslåett fraktstöd för ogräsfisk från insjöarnasamt för foderfisk vid training och romfjske 1 insjöarnasom transporteras till fiskmjölsfabrik pa . Fraktstödetskall ses som en sanitär resp fiskevårdande åtgärdoch bl a främja att ogräsfisk inte kastastillbaka i utan tas om hand. Stödetföreslås maximeras till och motsvara högst20 öre/kg. Stöd tillInsjöfisket föreslåsske även i form av utplantering av vissa fiskslag. Förslaghärom framförs under punkt 7.7.2. För kok-och råräka utgår under innevarande regleringsårett fast pristillägg med /kg resp /kg. Dessa pristilläggföreslås bibehållas oförändrade för det kommanderegleringsaret. För makrillutgår ett fast pristillägg, vilket under innevaranderegleringsår fastställts till /kg. Vidare äger rätt att tillämpa speciella regler beträffande överskottshanteringen av ringnotsmakrill.Pristillägget föreslås förbli oförändrat. gällande övriga stödsystem för makrillfisket bör bibehållas även /87. Störredelen av konsumtionen av lutfisk baseras på importerad langa. Endast ett par svenska fiskelag ägnar sig numera at storbackeflskeefter långa 1 . Fangskvoten för är i EG:s nordsjözon. För storbackelånga tillämpas ett system med fasta pristillägg som f,n uppgår till /kg för langa utan huvud och 1,80/kg för långa med huvud. Pristillägget föreslås bli oförändrat. 7.7 Kostnader för regleringen 1986/87 7.7.1 Kostnader för den löpande regleringen Direkt avgörande för kostnaderna för prisregleringen på fisk är prisutvecklingen på såväl den nationella som deninternationella marknaden för fisk och fiskprodukter. Det innebär att jordbruksnämnden inför det kommande regleringsåret har att göra prognoser,för marknadsutvecklingen. Sådana prognoser är dock mycket svara att göra med hänsyn till framför allt den stora Inverkan deInternationella priserna har främst på sill och torsk. Nämnden har vidare att göra en bedömning av storleken av pristilläggsberättigade kvantiteter för fiskslag som ej omfattas avnormkvantitet. 1985/86: 149 Motbakgrund av de gjorda marknadsbedömningarna, de föreslagnanormpriserna samt normkvantiteten för si 11/strömning har kostnadernaför pristilläggen för normprissattafiskslag uppskattats till . Till kostnaderna förrörliga pristillägg kommer 5,9 milj krför att finanslera trygghetspaketet föryrkesfiskare. För täckande av Svensk Fisks kostnader för överskottshanteringenhar beräknats högst . Av de föreslagnaformerna för det övriga stödet har beräknats1 milj kr resp för fraktstöd till konsumtionsfiskresp foderfisk på ostkusten samt för pristilläggga sötvattensfisk och fraktstödför ogräs- och foderfisk fräninsjöar. Kostnaderna förfasta pristillägg påmakrill, kok- och råräkasamt storbackelånga har beräknats till 3,1 miljkr. Densammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknaskomna att uppgå till ca . 7.7.2 Kostnader för utplantering Somframgår av avsnitt 1 börjordbruksnämnden avge förslag till dispositonav medel ur regleringskassan för fisk för att bestridakostnaderna för utsättning. Därvid skall ävenberäknas en särskild medelsram förfortsatt försöksverksamhet med s k fördröjdutsättning av lax. De bådabeloppen bör bestämmas efter samrådmed . Jordbruksnämndenföreslår 1 samförståndmed delegationerna att utgår urprisregleringskassan för att bestrida kostnader förutsättning av fisk under regleringsåret1986/87. Enligt förslag från fiskets förhandlingsdelegationbör användasför ut|ättning 1 insjöar, förutsättning av al på ost- och sydkustenoch för utsättning av al på västkusten.För utsättning av laxartad fisk förhavsfiske på sydkusten har förslagits.Utsättningsförsökav rödspätta och torsk föreslåsslutligen påbörjas på inom ett belopp av . Fiskeristyrelsengodkänner beloppet och fördelningen.Nämnden och konsumentdelegationen har heller ingetatt erinra mot belopp och fördelning. Vadgäller s k fördröjdutsättning av lax anser att försöksverksamhetenbör få fortsätta. Kostnaden härför beräknasnu av uppgå till med hänsyntill ökade priser på utsättningsmaterialet.Fiskei;s förhandlingsdelegation kan ej godta att,mede1 urprisregleringskassan avsätts för denna åtgärdeftersom,man anser att verksamheten leder ti 11,att havsfisket efter lax måsteavvecklas. I stället föreslår delegationen att anslåsför att främja havsfisket efterlax (jämför förslaget ovan vad gällermedel till utsättning). Konsumentdelegationen, som inte har någonsakkunskap på området, anser sig inte ha anledning att driva fråganmot fiskets uttryckliga önskemal. Nämnden anser sig ej,hellerbesitta sakkunskap pa området och utgår frånatt sakfrågan avgörs av regeringen. 1985/86: 149 Jordbruksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av prisregleringsavgiften beräknas uppgåtill för det kommande regleringsåret. Dessa kostnader bör som fa täckas medmedel ur prisregleringskassan. 7.7.4 Svensk Fisks kostnader Nämnden föreslår attkostnaderna för Svensk Fisks administration ochupplysningsverksamhet får täckas genom de ränteintäkter som ugpkomner hos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden. I den man dessa inte räcker till börerforderligt medelsbehov fåtäckas genom uttag ur fonden. Kostnaderna har av föreningen beräknatstill ca . Häri ingår kostnader förinformations- och upplysningsverksamheten som preliminärt angetts till . 7.7.5 Kostnader för samordning av förstahandsmottagningen Enligt riksdagsbeslut år1985 skall prisstöd i fortsättningen inte lämnastill fiskeföretag som levererar till förstahandsmottagare som står utanfören organiserad samordning som kan godkännasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.