prop · G903155 · 1985-12-31 00:00:00 — Ännu finns deldock inle färdiga ADB-rutiner för alla uppgifter som avses bli registrerade. Jaganser för egen del alt författningsregleringen skall omfatta alla de uppgiftersom enligt redan tillämpade rutiner förs in i registret. Även uppgifter som förnärvarande inte registreras bör tas med i den utsträckning man redan nu kanbedöma all de behövs i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Detta kan ske iform av en fakultativ regel, som medger att uppgifterna får registreras trotsatt färdiga registerrutiner ännu inte tillämpas över lag. De uppgifter som dethär gäller avser främst ålgärdsregislre-ringen i enskilda mål. Milt förslag omen utvidgad registerföring i de enskilda målen innebär all bestämmelserna omregisterinnehåll kan göras enhetliga för båda slagen av mål. Det finns vissasmärre skillnader mellan de åtgärder som företas, men dessa motiverar enligtmin mening inle att del i lagtexten görs någon formell uppdelning mellan de olikamållyperna. De preciseringar som behövs bör i stället meddelas i form avföreskrifter som inskränker tillämpligheten av den fakultativa regeln. Enfakultativ regel av det antydda slaget bör således kompletteras med etl bemyndigandeför regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer all meddela närmareföreskrifter om registerinnehållet. På detta sätt läggs en yttre ram fast genomett riksdagsbeslut, medan den faktiska registreringen kan anpassas till denfortlöpande utvecklingen av ADB-rutinerna. Jagdelar utredningens uppfattning att uppgifter om betalningssäkring och kvarstadskall få införas i registret. Med mitt förslag om etl enhetligtregisterinnehåll behöver det inte anges särskilt att dessa uppgifter kan vara hänförligatill olika måltyper. Närdel gäller frågan om registerföring av uppgifter som hänför sig till andra personer än gäldenärer eller svarande i mål hos en kronofogdemyn dighet vill jag erinra om vad jag sagt om registerändamålet. Jag har på den punkten förordat en viss utvidgning jämfört med utredningens förslag. Enligt mitt förslag skall registret få användas för planering och tillsyn av den exekutiva verksamheten men också för tillsynsuppgifler 19 enligt annan författning än utsökningsbalken. Under detsenare använd- Prop. 1985/86: 155 ningsområdet faller de uppgifter som vissakronofogdemyndigheter har i egenskap av tillsynsmyndigheter i konkurs.Tillsynsmyndigheternas åligganden förutsätter tillgång till uppgifter omkonkurser och meddelade näringsförbud. Dessa uppgifter är också av stor viktför kronofogdemyndigheterna i deras exekutiva verksamhet. Uppgifterna bördärför få införas i regislret, även om t. ex. ett näringsförbud inte alllidavser en gäldenär. Jag vill i det här sammanhanget erinra om atlkonkursuppgifter också finns registrerade hos den nyinrättade företagsinteckningsmyndigheteni . Även de av föreslagna uppgifterna om ackord och om god-mansförordnandeenligt 2 § ackordslagen behövs i kronofogdemyndigheternas verksamhet och debör därför finnas tillgängliga i regislret. Del finns också några andra uppgifter som formellt intehänför sig till personer som är gäldenärer eller svarande hos enkronofogdemyndighet men som ändå behövs med tanke på ADB-systemets användningför krav-rutiner och redovisning. Jag tänker här på vissa uppgifter somregistreras redan innan det i lagteknisk mening finns ett mål hos enkronofogdemyndighet. Så anses i fråga om allmänna mål vara fallet först närindrivningsuppdraget har förts in i utsökningsregislrel och uppgifterna ärtillgängliga för kronofogdemyndigheten. Från del att det föreligger enexekutionstitel kan del därför gå någon tid innan den belalningsskyldige är atlanse som gäldenär. De uppgifter som det här är fråga om kan gälla bl. a.förskottsbetalning och blir införda i del s. k. iransaktionsregislrel iavvaktan på att de mål som uppgifterna avser blir uppdebilerade i systemet. Dehänför sig alltså utan undanlag lill personer som blir registreradesom gäldenärer och enligt min mening behövs det därför inle någon särskildbestämmelse om denna s.k. förhandsregistrering. Den av föreslagna lagtexten om registreringen avverkställighetsuppdraget inleds med vissa uppgifter om skulden m.m. Utöverskuldens storiek, medelsslag, dag när skulden fastställts och när den förfallitlill betalning har föreslagits atl också andra uppgifter om skulden skall fåregistreras. Dessa uppgifter skall framgå av exekutionstiteln eller av andrahandlingar i målet. Som exempel på sådana andra uppgifter som kan framgå avexekutionstiteln har nämnt ärendenummer hos uppdragsgivande myndighet,målnummer och doms- eller beslutsnummer hos den myndighet som har fastställtfordringen, granskningsrapportnummer, solidarisk betalningsskyldighet samttillämpat lagrum och brotlsbenämning när det gäller böter. har vidareföreslagit atl uppgifterna om skuldbelopp skall omfatta såväl det ursprungligasom del aktuella beloppet saml belopp med vilket betalning, avkortning ellerliknande ägt rum. Jag anser det för egen del värdefullt atl man i lagtextenså långt möjligt preciserar vilka uppgifter om skulden som får registreras. En uppräkning av det slag som har föreslagit kan emellertid inte bli uttömmande. Den måste kompletteras med en möjlighet all registrera också andra uppgifter. Enligt min mening kan det dock inte bli fråga om att registrera alla upp gifter om skulden som framgår av exekutionstiteln eller andra handlingar i målet. I stället måste en begränsning göras till sådana uppgifter som har betydelse för betalningsskyldigheten och därmed för kronofogdemyndig- 20 möjligheter atl genomföra verkställigheten. Enligt minmening är det naturligt atl man i lagtexten utgår från exeku- Prop. 1985/86:155 lionslileln. Vad som bör registreras är i första hand uppgifter om denna.Jag tänker då på uppgifter av närmast administrativ karaktär, som l.ex.uppgifter om målnummer och doms- eller beslutsnummer hos den domstol ellermyndighet som har fastställt fordringen. När det gäller uppgifter om skuldens storlek, medelsslag,dag när skulden har fastställts och när den har förfallit lill betalningansluter jag mig lill utredningsförslaget. Övriga uppgifter som framgår avexekutionstiteln eller andra handlingar i målet bör däremot få registrerasendast om de har betydelse för betalningsskyldigheten. Dessa uppgifter kan avsebetalning och avkortning m. m. men också anstånd och inhibition. Däremot anserjag inle all uppgifter om brotlsbenämning och tillämpat lagrum i brottmål harsådan betydelse för betalningsskyldigheten alt de skall få förekomma iregistret. I sammanhanget vill jag nämna atl del inomregeringskansliet övervägs ett förslag från samarbetsorganet för rättsväsendetsinformationssystem () om ett ADB-baserat syslem för uppbörd av domstolsbölerm. Förslaget går ut på alt den som av allmän domstol har ådömts böter ellerålagts att betala vite eller ett rättsverkansbelopp skall kunna frivilligtbetala in beloppet lill . Om betalning sker på det sättet,kommer någon registrering av domen eller beslutet inle all ske i utsökningsregislrel.Innan förslaget kan genomföras återstår en del systemutvecklingsarbete. Jagutgår från att detta arbete skall kunna slutföras inom en snar framlid. Med vissa redaktionella jämkningar kan jag i övrigt godtaden föreslagna katalogen över uppgifterna i registret. Med tanke på det jagtidigare har sagt om ålgärdsregistreringen i enskilda mål bör emellertid dennakatalog kompletteras med uppgift om återtagande av vara. Vid sidan av de registeruppgifter som har tagit upp isitt förfalt-ningsförslag förekommer administrativa och tekniska uppgifter avmyckel skiftande slag. De kan t. ex. gälla vilken kronofogdemyndighet ochsektion som har tilldelats ett mål, att målet har beställts för handläggningoch att betalningsanmaning har skickats ut. Även uppgifterna om olika tjänstemänsbehörighet att utföra transaktioner som påverkar registrets innehåll kanhänföras till denna kategori. Av administrativ karaktär är också uppgift ombranschkod. Enligt min mening bör det anges att uppgifter av detta slagförekommer i registret och jag anser att de kan samlas under beteckningenadministrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning. Prop.1985/86: 155 Mittförslag: RSV och kronofogdemyndigheterna får ha terminalåtkomst lill utsökningsregislrel.Terminalålkomsten för en kronofogdemyndighet är i princip begränsad tilluppgifter angående personer som förekommer i mål eller ärenden hos enkronofogdemyndighet i länet. , länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna får också ha terminalåtkomst till uppgifter iregistret. För generallullstyrelsen är terminalålkomsten begränsad till uppgifterom person som förekommer i ärende hos myndigheten. Länsstyrelsernas och delokala skattemyndigheternas lerminalåtkomst får avse uppgifter om person somförekommer i ärende hos skattemyndigheterna inom länet. Sekretessen inomexekutionsväsendet utsträcks lill alt omfatta också uppgifterna i utsökningsregislrel,både när dessa förekommer hos de regisleransvariga myndigheterna och när de ärtillgängliga på terminal hos andra myndigheter. Utredningensförslag: har föreslagit fri lerminalåtkomst för RSV, kronofogdemyndigheternaoch skattemyndigheterna och atl terminalålkomsten för skattemyndigheterna görsdirekt beroende av om uppgifterna omfattas av sekretessen inomexekutionsväsendet eller ej. Remissinstanserna:Den föreslagna terminalålkomsten för RSV och kronofogdemyndigheterna hargenomgående tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Förslaget omterminalåtkomst för länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna har ocksåfått ett positivt mottagande. På denna punkt har dock vissa erinringar gjorts.Således framhålls från flera myndigheter inom skatteförvaltningen att den av SIUföreslagna sekretessregeln är onödig, eftersom uppgifterna hos de mottagandemyndigheterna omfattas av reglerna om skatlesekreiess, vilka ger etl bättreskydd än den sekretess som gäller i kronofogdemyndigheternas verksamhet. DI harintagit en motsatt ståndpunkt och ansett all även flödet av icke sekretessbe-lagdauppgifter till andra myndigheter bör regleras genom särskild behörighetskontrollför atl förhindra alt uppgifterna hos dessa myndigheter blir föremål för fribearbetning. Generallullstyrelsenhar framhållit att innehållet i utsökningsregislrel kan vara av stort intresseför i samband med tulltaxering och undersökning av förelag sommisslänks vara inblandade i ekonomisk brottslighet, exempelvis grovvarusmuggling. Man har också pekat på tullmyndigheternas beskatlningsuppgifteri samband med införsel. a. dessa skäl har generaltullstyrelsen ansettdel angelägel alt också får terminalåtkomst till ulsökningsregistret. Skälenför mitt förslag: RSV skall enligt vad jag har föreslagit ha förfoganderätttill hela ulsökningsregistret. Av detta följer att verket också bör haterminalåtkomst i samma utsträckning. För kronofogdemyndigheternas del har jagi nära överensstämmelse med SlU:s förslag föreslagit en geografiskt begränsadförfoganderätt som i princip innebär att en krono- fogdemyndighetförfogar bara över uppgifter i mål och ärenden som hör till Prop. 1985/86: 155 distriktet.Del finns därför anledning alt överväga en motsvarande begränsning i fråga om terminalålkomsten.En sådan begränsning har visserligen inle föreslagils av eller ifrågasaltsunder remissbehandlingen. Men enligt min mening bör det med hänsyn lill skyddetav de registrerades personliga integritet vara en naturiig utgångspunkt atl manom möjligt försöker begränsa åtkomsten till cenlrala register av förevarandeslag så atl denna omfattar bara uppgifter som behövs i den enskildamyndighetens verksamhet. Det får visserligen förutsättas atl man på enkronofogdemyndighet inte lar fram andra uppgifter än som behövs i verksamhetenäven om åtkomsten lill uppgifterna är obegränsad. Men gör man ingen begränsningfår man en onödig spridning av uppgifterna i registret, inte minst genom altdetta i sin helhet blir tillgängligt för allmänheten hos varje kronofogdemyndighet. Jagkommer alltså fram till all man bör införa en begränsning av terminalålkomstenmed hänsyn till vad som behövs i verksamheten. Terminalålkomstenför en kronofogdemyndighet måste till atl börja med omfatta uppgifter om densom är registrerad hos myndigheten som gäldenär i ett mål om exekutivaåtgärder. Vidare bör det i förekommande fall finnas terminalåtkomst tilluppgifter om gäldenärens make samt om personer som är gemensamtbetalningsansvariga med gäldenären. Även uppgifter om fåmansförelag som gäldenärenär delägare i samt andra delägare i företaget bör omfattas avterminalåtkomsten. Är gäldenären ett fåmansförelag bör också uppgifter omdelägarna i detta ingå. Jag vill här erinra om att uppgifter omfamiljeförhållanden och delägarskap i fåmansförelag inle är omedelbarttillgängliga genom samhörighelsbeleckningar i ulsökningsregistret. De kan tasfram av kronofogdemyndigheten först med hjälp av den sekretessbelagda terminalålkomstenlill del centrala skalteregistrel. Jaghar uppehållit mig vid uppgifter som har samband med gäldenärer idistriktet. Som jag framhållit i fråga om förfoganderätten bör en kronofogdemyndighetkunna vidta vissa registreringsåtgärder m. m. också beträffande gäldenärer somhör lill andra distrikt. Det kan gälla fall där myndigheten får betalning, återkallelser,anståndsbeslul o.d. beträffande sådana gäldenärer. Vidare kan påpekas attkronofogdemyndigheten i registrerar vissa nyinkomna mål även förandra kronofogdemyndigheters räkning. Terminalålkomsten bör därför omfatta gäldenäreroch svarande i alla typer av ärenden som handläggs hos myndigheten. När etlärende av del nu angivna slaget är färdigbehandlal hos myndigheten bör ocksårätlen lill lerminalåtkomst upphöra. Dekronofogdemyndigheter som är tillsynsmyndigheter i konkurs har i denna egenskap etl utvidgat verksamhetsområde som i de allra flesta fall omfattar ett län. Dessa kronofogdemyndigheter behöver lerminalåtkomst till gäldenärerna inom tillsynsområdet. Jag vill i detta sammanhang förul- skicka att jag kommer all förorda atl länsstyrelserna får lerminalåtkomst till uppgifter om gäldenärer vars skatteärenden handläggs inom länet. Med hänsyn till det nära samarbete som bör förekomma mellan och kronofogdemyndigheterna inom länet och till vad jag anfört om till synsmyndigheternas verksamhetsområde anser jag det naturligast och 23 mest praktiskt allkronofogdemyndigheternas lerminalåtkomst får omfatta Prop. 1985/86: 155 detegna länet och inle bara del egna distriktet. Härutöver bör kronofogdemyndigheternaha tillgång lill uppgifter om konkurs och näringsförbud för hela landet. Nästafråga är då hur de nu angivna begränsningarna skall kunna genomföras ipraktiken. Målsättningen bör naturligtvis vara alt så långt möjligt försökabegränsa de tekniska åtkomstmöjligheterna i enlighet med vad jag anfört om terminalålkomsten.Det torde vara möjligt att i stor utsträckning göra sådana begränsningar bl.a.med hjälp av behörighetskort o.d. Det torde däremot inte vara möjligt atl heltavskära myndigheterna från lerminalåtkomst till vissa uppgifter, bl. a.eftersom del enligt vad jag har sagt bör finnas möjlighet atl vidtavissa registreringsåtgärder beträffande sådana personer utanför det egnadistriktet och länet som man vet namnet på först när ärendet dyker upp. Redangenom en rättslig begränsning är emellertid mycket vunnet frånintegritetsskyddssynpunkt. Jag vill framhålla atl i den mån en kronofogdemyndighetsjälv saknar befogenhet atl göra en ADB-teknisk överföring av viss informationfrån ett personregister så anses denna inle förvarad hos myndigheten, medverkan all inte heller allmänheten kan göra anspråk på informationen hos denmyndigheten (jfr tryckfrihetsförordningen 2 kap. 3§ andra stycket). Inomexekutionsväsendet gäller sekretess för uppgifter i mål och ärenden angåendeexekutiv verksamhet, om det kan antas alt den enskilde eller någon honomnärstående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs.Sekretessen gäller dock inte uppgift om förpliktelse som avses med den söktaverkställigheten och inte heller beslut i målet eller ärendet. Sekretessen inomden exekutiva verksamheten är således relativt begränsad och när det gäller annanverksamhet hos kronofogdemyndigheterna förekommer över huvud taget ingensekretess. Del gäller l.ex. den verksamhet som utövas av dekronofogdemyndigheter som är tillsynsmyndigheter i konkurs samlkronofogdemyndigheternas tillämpning av lagen om avräkning vid återbetalning avskatter och avgifter. Ulsökningsregistretskall enligt vad jag har sagt användas inte bara i exekutiv verksamhetutan också bl. a. för avräkning och i tillsynsverksamheten. En lerminalåtkomstför kronofogdemyndigheterna för dessa olika användningsområden medför atl delkan bli svårt all upprätthålla det sekretesskydd som enligt sekretesslagenskall finnas för den exekutiva verksamheten. För alt undvika denna olägenhetföreslår jag efter samråd med chefen för att densekretess som gäller i mål eller ärenden angående exekutiv verksamhet utsträckslill att omfatta också uppgifterna i ulsökningsregistret. allmänna debatten har man från en del håll förordat en längre gående sekretess för uppgifterna i ulsökningsregistret. Något förslag i den riktningen har inle lagts fram av och inte heller efterlysts under remissbehandlingen. Som jag har framhållit i avsnittet om utsökningsregis trets ändamål (3.3.1) har DOK lill uppgift att utreda frågan om offentlig hetsprincipens tillämpning på ADB-register och kommittén får i det sam manhanget anledning all pröva om en utvidgad sekretess är en ändamåls enlig lösning på de problem som är förenade med uppgiftslämnande från 24 Jag går därför inte in på den frågan i detta Prop. 1985/86: 155sammanhang. Frågan om i vilken utsträckning uppgifterna skall varatillgängliga för andra myndigheter via terminal har sin rriolsvarighet i denreglering som gäller för uppgifter i det centrala skatteregislret.Utgångspunkten för denna reglering har varil alt uppgifterna får finnastillgängliga endast i den mån behovet av all snabbt och enkelt få tillgång tilldessa väger tyngre än den risk från integrilelssynpunkl som lerminalåtkomstanses medföra. När kronofogdemyndigheterna gavs terminalåtkomst lill vissauppgifter i del cenlrala skatteregislret framhölls alt indrivningen av skatteroch avgifter hör mycket nära ihop med den direkta beskattningsverksamheten.Indrivningen utgör sista ledet i hela den rad av olika åtgärder som krävs föralt förverkliga det allmännas skatteanspråk. Mot den bakgrunden ansågs del iprincip inte föreligga några bärande skäl mot att kronofogdemyndigheterna genomett enkelt och smidigt förfarande fick tillgång lill de ifrågavarandeuppgifterna, som kronofogdemyndigheterna för övrigt kunde få del av redan påandra vägar (jfr prop. 1981/82:160 s. 7). Enligt min mening får det närasambandet mellan indrivning och beskattningsverksamhet beaktas också när detgäller frågan om skallemyndigheternas tillgång lill uppgifter i ulsökningsregistret.Även här gäller det all skapa rationella former för en överföring av uppgiftersom i och för sig är tillgängliga på andra vägar. Utredningens förslag attlänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna skall ha lerminalåtkomst lilluppgifterna i regislret har heller inle mött några andra invändningar hos remissinstansernaän DI:s erinran om att möjligheter lill fri bearbetning bör undvikas. Utöver de skäl som har åberopat vill jag för egen delpeka på registrets användning för avräkningsändamål. Systemet med generellt verkandeavräkningsregler bygger i stor utsträckning på atl man med ADB-teknikens hjälpkan få till stånd en förut inte möjlig kommunikation mellankronofogdemyndigheterna och de myndigheter som återbetalar skaller ochavgifter. Denna fråga har berörts i prop. 1984/85:108 (s. 50 f). Utgångspunktenvar då atl de myndigheter som har ADB-registrering och är inkopplade i lerminalsyslemskall kunna tillämpa avräkningsbeslämmel-serna med dessa hjälpmedel. Främst ärdel länsstyrelserna och, i fråga om punktskatter, sjömansskatt och redaravgifl,RSV som behöver lerminalåtkomst lill utsökningsregislrel för delta ändamål.Som har framhållits i propositionen skulle emellertid även generaltullstyrelsenvinna på atl av-räkningsförfarandet sker med hjälp av lerminalåtkomst. Jag villhär också erinra om vad jag tidigare anfört om registrets användning förutredningar i samband med bl. a. lulllaxering (3.3.1). Det finns således fleraskäl för alt även bör ges lerminalåtkomst lill registret. Dennaåtkomst bör dock inte avse andra myndigheter än generallullstyrelsen. De lokala skattemyndigheterna behöver utbyta upplysningarmed krono fogdemyndigheterna i en rad olika ärendetyper, t. ex. i fråga om skönstax ering, planering av revisionsverksamhet, debitering av B-skatt, anstånd med inbetalning av skatt, förtidsåterbetalning av preliminär skatt, nedsätt ning av skatteavdrag på grund av existensminimum samt kontroll av ar betsgivares inbetalning och redovisning av skatter och avgifter. således enhel del uppgifter som kan underlättas för de lokala skatlemyn- Prop.1985/86: 155 digheterna om de får terminalåtkomst ulsökningsregistret. I likhet med vad som föreslagits förkronofogdemyndigheterna bör terminalåtkomsten för länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna vara länssluten i den meningen att den inte får avseuppgifter om andra personer än sådana som förekommer i ärende hosskattemyndigheterna inom länet. Generaltullslyrelsens terminalåtkomst bör avsehela landet men även här bör en begränsning ske lill uppgifter om person somförekommer i ärende hos myndigheten. Som har framhållits ovan får önskemålet att görauppgifterna i ulsökningsregistret mera lättillgängliga vägas mot den risk deltakan medföra för intrång i den personliga integriteten. När det gäller attöverföra uppgifterna till andra myndigheter får vidare beaktas all sekretessgäller inle bara mot enskilda ulan också i förhållandet myndigheter emellan.Sekretesskyddet i den exekutivt verksamheten är dock förhållandevis svagt ochde uppgifter som förekommer i ulsökningsregistret torde endast i undanlagsfallvara av sådan karaktär alt de omfattas av sekretess. Som jag harkonstatera! är det fråga om uppgifter som i och för sig är tillgängliga för deberörda myndigheterna redan på andra vägar. En del av uppgifterna är för övrigtredan tillgängliga på terminal för skattemyndigheterna, eftersom de finns i detcentrala skatteregistret. Jag tänker här på s. k. gäldenärsmarkering och andrauppgifter enligt 7§ 9 skatieregisteriagen. Del finns därför inte några tungtvägande skäl atl begränsa terminalålkomsten på det sättet att endast vissauppgifter om en person skall vara tillgängliga för den myndighet som har anledningalt utnyttja registret. Däremot finns det anledning atl överväga om en del avde nämnda uppgifterna kan uteslutas från del cenlrala skalteregistrel,eftersom de enligt milt förslag blir tillgängliga direkt från de myndighetersom närmast svarar för uppgifterna. Denna fråga är jag emellertid inte bereddatt ta ställning till i det nu aktuella lagstiftningsärendet. Reglerna om terminalålkomsten får anses innefatta enskyldighet för de registeransvariga all tillhandahålla uppgifterna i ulsökningsregistret,en skyldighet som i förekommande fall bryter sekretessen mellan de berördamyndigheterna i den mån en uppgift trots allt kan anses hemlig (jfr 14 kap. 1 §sekretesslagen). I fråga om skyddet för uppgifterna hos den mottagandemyndigheten är det som flera remissinstanser framhållit riktigt att reglerna om skatlesekre iess i allmänhet ger ett bättre skydd än de regler som gäller inom exeku tionsväsendet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhål landen. Även hos är sekretesskyddet starkare än hos kronofog demyndigheterna. Detta gäller visseriigen inte generellt i ärenden om upp börd av skaUer, tullar och avgifter, men uppgifterna i utsökningsregislrel kommer nästan uteslutande att användas i sekretessbelagd verksamhet hos de lerminalanslutna myndigheterna.