prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — Atl diskriminera någon på gmnd avhans eller hennes etniska tillhörighet är uppenbarligen ett handlingssätt somligger myckel nära de brottsliga handlingar som enligt gällande rätl grundarrätt lill ersättning för psykiskt lidande. Sådan ersättning kan ju f,ö, utgå vid olaga diskriminering, om gärningen innefattar t, ex, ell sådanlkränkande eller annal skymf-ligt beleende mot brottsoffret som avses ibrottsbalkens bestämmelser om ärekränkningsbrolt (5 kap,). Den utvidgningutredningen har förordat ligger således väl i linje med de principer som hittillstillämpats och med den nuvarande regleringen. En regel som den föreslagnaframstår som jag ser del som en befogad markering av samhällets syn på denaktuella brottsligheten. En sådan regel skulle också tillsammans med andraåtgärder kunna bidra till all motverka brottet olaga diskriminering. För densom ändå drabbas av brottet skulle ersättningen bidra till atl ge vissupprättelse för del lidande som han har fått utslå. Av de skäl som jag här nämntansluter jag mig, liksom flertalet remissinstanser har gjort, tillutredningens förslag, I enlighel med vad utredningen har förordat bör ändringenske genom atl brottet olaga diskriminering läggs till i uppräkningen av brott i1 kap, 3 § skadeståndslagen. Jag vill tillägga alt motsvarandeändring inte kan ske beträffande brollet hels mol folkgmpp, eftersom någon målsägande inte kan finnas vid det brottet (jfr NJA 1978 s, 3), Däremot kan naturligtvis en gärning som är straffbar som hets mot folkgrupp också innefatta ell sådanl brott som anges i 1 kap, 3 § skadeståndslagen och därför vara rättslig gmnd för atl 120 döma utersällning för lidande. 2.3 Ikraftträdande Prop. Lagförslagenbör träda i kraft . Några övergångsbestämmelser lorde intebehövas. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom justitiedeparlemenlel upprättatsförslag till 1, lag om ändring i , 2, lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), Förslagen är fogade lill propositionen som nr 3och 4, 4.1 Förslaget till lag om ändring i 16kap, 9 § 1paragrafen har gjorts tre sakliga ändringar (jfr avsnitten 2,1,2, 2,1,3 och2,1,4 i den allmänna motiveringen), Dessulo;n har några redaktionella ändringargjorts, \ försia stycket har straffskalan höjts från bölereller fängelse lill böler eller fängelse i högst ell år.Ändringen lorde medföra bl, a, atl bölesnivån för de fall där böter även ifortsättningen bedöms kunna komma i fråga kommer all höjas, I andra stycket har två sakliga ändringar gjorts.Den första innebär alt uttrycket "vari han har atl gå allmänheten tillhända" har utgått. Straffbestämmelsen träffar därför i fortsättningenanställda i allmän tjänsl som faktiskt går allmänheten till hända. Merafullständigt uttryckt träffar bestämmelsen den som är anställd i allmän tjänsloch i tjänsten diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationellaeller etniska ursprung eller trosbekännelse genom all inte gå honom lill bandapå de villkor den anställde i tjänsten tillämpar i förhållande lill andra, I andra slyckel har vidare gjorts etl tillägg sominnebär atl den som innehar ett allmänt uppdrag omfattas av bestämmelsen. Detmedför atl politiskt valda förtroendemän i exempelvis en nämnd genombeslut som de fatlat i denna egenskap kan göra sig skyldiga lill olagadiskriminering. Frågan hur den straffbara handlingen kan komma till ullryckhar berörts i den allmänna motiveringen. En gärning som är straffbar enligi detta slycke kanockså falla under straffbestämmelsen om myndighetsmissbruk i 20 kap, 1 § BrB,Av sista slyckel i den paragrafen framgår att i etl sådanl fall beslämmelsen omolaga diskriminering skall tillämpas. De redaktionella ändringarna i paragrafens andraslycke är avsedda endast som förtydliganden, 4.2 Förslaget till lag om ändring i skadeståndslagen Prop. 1kap,3 § Ändringeninnebär atl paragrafens bestämmelser om ersättning för lidande blir tillämpliga också vid brollet olaga diskriminering enligt 16 kap, 9 § BrB, ' Belräffande bl, a, frågor om hur ersällning förlidande skall beräknas kan hänvisas lill uttalanden i förarbetena vidparagrafens tillkomst (prop, 1972:5 s, 572), Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atl anta de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagnaändringar. Sammanfattning av invandrarpolitiska kommitténsslutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken () har tidigare lagt fram delbelänkan-dena (SOU 1982:49)Invandringspolitiken - Bakgrund, (SOU 1983:29) och Invandringspolitiken Förslag, vilka innehåller en beskrivning av nuvarande principer, regler ochriktlinjer m, m, för den framtida invandringspolitiken. Förslagen har legallill gmnd för förslag i prop, 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken, vilken har antagits av vårriksdagen 1984, I föreliggande slutbetänkande (SOU 1984:58) läggerkommittén fram förslag lill ålgärder till stöd för dem som har lagiloch lar emot som invandrare. Enligtdirektiven skall målen jämlikhet, valfrihet och samverkan ligga fast. Dessafaslslälldes genom riksdagsbeslutet om invandrar- och minoritets-politiken år1975, De huvudsakliga kännetecknen för politiken bör enligt kommittén vara allinvandrarna ges likvärdiga möjligheter med befolkningen i övrigt samtkulturell valfrihet. Likvärdiga möjligheter fömtsätter särskilda insatser frånsamhällets sida för alt överbrygga språkhandikapp och undanröja andrasvårigheter för invandrare i den nya miljön. Kulturell valfrihet fömtsätter attde som önskar vidmakthålla sill kulturarv ges samhällets stöd. Ienlighel med direktiven har kommittén inriktat sitt arbete på all kartlägga ochta fram förslag om stöd lill invandrar- och minoritetsorganisationer, tidningarpå andra språk än svenska och på kultursektorn. Detla sker mol bakgrund av enkoncentrerad genomgång av målfrågorna. Därutöver har kommittén gjort en omfattande probleminventeringav olika samhällssektorer, pekat på ålgärder som behöver vidtas och även lagtfram vissa förslag. Ökade insatser på invandrar- och minoritetspoiitikensområde måsle enligt kommittén generelll göras om del skall bli möjligt attkomma närmare de uppställda målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Här redovisas kort huvudpunkterna i förslagen liUorganisations- och kulturstöd m, m. Därefter lämnas en redogörelse kapitelvis. Kommittén föreslår: automatiskt verkande statligt stöd till invandrarnas riksorganisationer 123 medstödbelopp i regel beroende på antalet betalande enskilda medlem- Prop.1985/86:98 mar, - höjning av det lolalaorganisationsstödet från ca 4,5 milj, kr, till 7,5 milj, kr,, - ökad satsning på kulturområdet,vilket bl, a, innebär särskill stöd -ulöver vad som kan utgå enligt ordinariestödformer - för invandrares och minoriteters kulturverksamhet, - markering av rollför invandrares och minoriteters kullurliv samt ökat inflytande för invandrareinom ansvarsområde, - övergång liU del allmännapresslödssyslemet för press på invandrarspråk - med en posUiv särbehandUng närdel gäller villkoren för stöd, - ökat stöd liUinvandrarföreningars närtadiosändningar samt till annan medieverksamhet. Mål,allmänna riktlinjer och ansvarsfördelning (kap 1), Invandrar- ochminoritetspolitik definitioner, statistik och principer (kap 2) Jämlikhelsmåletinnebår samma rättigheter och skyldigheter samt likvärdiga möjligheter förinvandrare som för befolkningen i övrigi, Diskrimineringsulredningen harbehandlat rättigheter och skyldigheter, Invandrarpolitiska kommitténkoncentrerar sig på att diskutera de likvärdiga möjlighetema. Grundläggande ärdärvid att alla invandrare får goda svenskkunskaper, möjlighel till utbildningoch ett arbete som motsvarar önskemål och kvalifikationer, Valfrihelsmålet innebär atl samhället ger deinvandrare som önskar del ett sådant stöd all de kan bibehålla och vidareutvecklasitt språk och kulturarv, I praktiken innebär det enligt kommittén all manutvecklar ett kulturliv med utgångspunkt i kulturarvet från hemlandet. Depraktiska och ekonomiska möjligheterna till en sådan utveckling varierarberoende bl, a, på hur slor gruppen är i , Kommittén pekar på att del i debatten ofta användsett valfrihetsbegrepp som tar sikte på livets alla områden. Även om invandrareoch befolkningen i övrigt bör ha lika slor (eller begränsad) valfrihet i dennavidare mening, är del större risk för konflikter när seder, bruk ochlevnadssätt från andra länder finns med i bilden. Enligt kommittén kan man inteacceptera sedvänjor som strider mol svensk lag och bör inte heller accepterasedvänjor eller normer som avviker från vad samhället klart har lagh ställningför, t, ex, i läroplan eller i fråga om demokrati. Närkullurkolli-sioner uppslår är del ofta olika uppfattning i frågor avlivsåskådningskaraklär som ligger bakom, I dessa situationer är det nödvändiglför såväl samhällets representanter som medmänniskor i allmänhet alt gå varsamtfram, ge avkall på former och söka praktiska lösningar i generös anda. Delgäller all mera se liU innehåll och mål och inte konstmera principfrågor sommotverkar eller förhindrar lösningar. Samverkan mellan invandrare och minoriteter ochövrig befolkning är del Iredje invandrarpolitiska målel. Den tar sin början mellan individer i vardagslivets sammanhang och kan fullföljas i del politiska livet och i organisalionslivel i övrigi, t, ex, i samarbete mellan invandrarorganisalio- 124 Kommittén anser vidare all del är en viktiggrundläggande princip all Prop. 1985/86:98 varje sakansvarig myndighei ocksä ifortsättningen har ansvar för alla medborgare inom sitt område, oavsett vilketmedborgarskap de har. Detsamma bör gälla för kommuner och landsting och andrasamhällsorgan, t, ex, , "Normalt" ansvariga organbör alltså ha ansvaret och "ordinarie" administrativa ordninglillämpas så långt som möjligt. Vad ansvaret innebär för statsmyndigheterna börkomma lill uttryck i handlingsprogram. Detta bör bättre ån nu klargöras genomförfattningsreglering, I kapitel 2 lämnas en redovisning av invandringensoch invandrarnas fördelning på medborgarskap, ålder etc. Bl, a, pekar kommitténpå de demografiska förändringar som innebär att antalet invandrare i pensionsåldernkommer all öka kraftigt de närmaste decennierna. All analysera minoriletsbegreppel med hänsyn lillden aktuella situationen i var ett av kommitténs uppdrag enligtdirektiven. Kommittén konstaterar all invandrarna i beslår avmänniskor som har flyttat hit . Även om mångagrupper har byggt upp egna infrastmkturer är del uppenbart atl de inte kananses vara språkliga eller nationella minoriteter enligt internationelltsynsätt. Kommittén har med sin referensgrupp, bestående avrepresentanter för 18 invandrarorganisationer, särskill ingående diskuteratfrågan om man skall göra åtskiUnad mellan invandrarpolitik ochminorilelspolilik. Kommitténs slutsals är alt någon uppdelning i invandrar-och minorilelspolilik inte bör göras, ulan att begreppei också i fortsättningenskall uppfattas som en enhet, invandrar- och minoritetspolitik, som ärsammansatt av olika delar. Dessa delar kan i skilda sammanhang behöva betonas,men det ligger ingen fördel i atl skilja dem ät vare sig med tidsgränser ellerannan generell gränsdragning, Ålgärder för invandrarnas integrering och förkulturbevarande åtgärder bör alltså vara delar av en sammanhållen invandrar-och minorilelspolilik. Avgörande för vilka insatser som skall göras bör varabehovel av åtgärder. Invandrar-och minoritetsorganisationer (kap 3) Ikapitlet finns en beskrivning av invandrarorganisalionernas framväxt och roll.Enligt uppskattningar finns det i drygt I 200 invandrar-ochminoritelsföreningar, varav den övervägande delen är organiserade inom ramenför ell 30-tal riksorganisationer. Sammanlagt har de ca 175 000 medlemmar.Finska riksförbundet är störst med ca 54000 medlemmar. Till skillnad från många andra folkrörelser ärinvandrar- och minorilels-organisalionerna inte specialiserade på ell områdeulan arbetar med många frågor, sociala och kulturella, idrott och utbildning,barn- och åldrefrågor och mycket annat. Deras medlemskårer omspänner allaåldrar. Kommitténbedömer att invandrar- och minoritelsorganisationerna un der överskådlig lid kommer all behålla sin roll som intresseorganisationer med framför allt kulturell och social inriktning. Ekonomiska problem med för emellertid ofta all de inte kan leva upp lill de ambitioner de har all 125 tillvarata sina medlemmars iniressen. Medinflytandeoch samverkan (kap 4) Prop. 1kapitlet ges en översikt över invandrarnas politiska rättigheter och roll ipartipolitiken, invandrar- och minoriletsorganisalionernas förhållande lill detpolitiska systemet samt samhällets samråd med organisationerna. Kommittén anser del viktigt all de politiskapartierna aktivt arbetar för atl invandrare och språkliga minoriteter skall fåpraktiska möjligheter all delta i partiernas arbete på alla nivåer. Invandrarnas föreningsliv framhålls i betänkandetsom ell viktigt komplement till arbetet i de politiska partierna. Kommitténlägger fram förslag till en form av återkommande koncentrerade samråd mellanorganisationer, myndigheter och politiker i invandrar- och minoritelspoliliskafrågor. Arbetsmarknadsfrågor (kap S) Ikapitlet lämnas först en redovisning av invandrares situation på arbetsmarknadensaml av de särskilda åtgärder som vidtagits. Kommittén pekar på attarbetslöshet nu inte bara drabbar personer som kommit till ulanäven invandrare som boll här . Ofta beror detta på all de invandrare delgäller har ensidiga arbetsuppgifter och saknar möjlighet all förbereda siginför de nya krav som arbetslivet ställer i samband med t, ex,strukturrationalisering. Etl omfattande system av arbetsmarknads- ochulbildningspoliliska åtgärder syftar lill att göra lågulbildade och andra bådebland invandrare och befolkningen i övrigt mera konkurrenskraftiga. Kommitténpekar emellertid på all ytterligare insatser behöver göras och föreslår bl, a,försöksverksamhet i syfle atl ulöver vad som sker kunna prövakombinationer av ålgärder inom de utbildnings- och arbelsmarknadspolitiskaålgärdssysle-men. Arbete och praktik bör , kunna kombineras med grundvux,och en yrkeskurs inom AMU med praktik eller beredskapsarbete. Inom försöksverksamhetenbör individens behov vara styrande och de administrativa begränsningar som nufinns kunna sättas ur spel. Försöksverksamheten föreslås ske i kommuner medflyktingmoltagning. Vidare uttalar kommittén att del är nödvändigt atlförslärka arbetsförmedlingarna på invandrartäta orter, AMS bör få i uppdragall till regeringen redovisa vilka personalresurser som arbetsförmedlingarnabehöver för alt ge invandrare adekvat service och vilka möjligheter som finnsalt omfördela personal för ändamålet. Bostadsfrågor(kap 6) Kommitténredovisar kortfattat uppgUter om invandrares boende och tar upp problemet medhög koncentration av många olika invandrargrupper i några kommuner i landet, I diskussionen har betonats både positiva ochnegativa effekter av att invandrare koncentreras till vissa bostadsområden.Positivt kan vara atl barnomsorg och skola får bättre möjligheter alt geträning och undervisning i hemspråk och att kulturell och social verksamheiinom invandrargrupperna får bättre underlag, om många invandrare bor inomsamma bostadsområde.En förutsättning är emellertid då all del inte rör sig om Prop. 1985/86:98många olika invandrargrupper. Del finns emellertid i ell anlal bostadsområdenett stort anlal invandrare från många olika länder och språkområden, vilkatiUsammans ulgör en myckel slor del av befolkningen, I sådana fall uppkommer istället övervägande negativa konsekvenser, främst svårigheter alt ordnatillfredsslällande barnomsorg eller skolgång för barngrupper med många olikahemspråk. Invandrarnas boendefrågor måsle enligt kommitténlösas inom ramen för den allmänna bostadspolitiken. De faktorer kommittén lagilupp innebär atl del mål inom bostadspolitiken som syftar lill atl skapa enallsidig hushållssammansåttning äventyras och på vissa orter inte alls kanuppfyllas. Delta bör uppmärksammas i den översyn av bostadspolitiken som pågårgenom bl, a, bostadskommilléns arbete. Den koncentration av resurssvaga familjer och högandel utländska medborgare som skell lill vissa bostadsområden har emellertidsådana allvarliga invandrarpolitiska konsekvenser atl de bör ägnasspeciell uppmärksamhet också utanför bostadspolitikens ram. Del gäller ell10-lal bostadsområden i främst , , , ochSödertälje, Kommittén föreslår all regeringen lar initiativtill en karlläggning av sådana bostadsområden. Inriktningen bör vara atl intebara kartlägga problemen ulan också all omgående vidla ålgärder under medverkanav de aktuella kommunerna. Syftet bör vara att finna vägar att möta despeciella svårigheterna för skolan och barnomsorgen och övrig service i dessaområden. Kommittén anser atl åtgärderna bör kunna bekostas med medel avseddaför utvecklingsverksamhet inom barnomsorgen och den sociala hemhjälpen saml avmedel från allmänna arvsfonden. Socialafrågor (kap 7) Ikapitlet ges en översiktlig bild av invandrarfamiljen utifrån ell antalaspekter. Ett ämne är barn- och ungdomsfrågor och en av de frågor som berörs äromhändertagande av barn. Kommittén understryker vikten av atl socialarbetarefår tillgång lill den kullurkompelens som behövs och kan beakta skillnader ilivsmönsler när bedömningar skall göras. Del gäller i första hand att undvikaalt familjer splittras. Om bam måsle omhändertas bör placering inte ske i enmiljö som är socialt och kulturellt främmande för barnet. Placering i familjerdär ingen talar barnets språk kan inte accepteras. Kommittén understryker starkt viklen av språk- ochkullurkompelent personal inom och vårdsektorn i övrigt samlbetonar att delta bör beaktas både i samband med rekrytering, utbildning ochfortbildning. Inom äldreomsorgen bör kommunerna planera sä att dekan tillgodose de särskilda behoven hos äldre invandrare med olika språklig ochkulturell bakgrund. Uppgifter om både ullandsfödda och utländska medborgaremåsle ligga lill grund för denna planering, Idetta kapitel tas även frågan om språkregislrering upp. språkregistreringhar i olika sammanhang förts fram av invandrarorganisa- Prop. 1985/86:98lionerna. Tanken har även funnit stöd från såväl olika svenska myndigheter somrepresentanter för den . Kommittén anser alt språkregistrering kan visa attsamhället lar de språkliga minoritetsgrupperna på allvar och föreslår atl del ifolkbokföringen öppnas en möjlighel till frivillig anteckning omspråklillhörighel. En förutsättning för all genomföra förslaget är emellertidall del sker i samband med en större förändring av folkbokföringen, vilket kankomma all föreslås avfolkbokföringskommiltén, I ell sådanl sammanhang bör lill-läggskoslnadernaendasl bli marginella, Folkbokföringskommiltén bör få lill uppgift all övervägafrågan ytteriigare. Utbildningsfrågor(kap 8) Invandrarbarnensskolfrågor har utretts av språk- och kulturarvs-kommittén (SKU), Enligtdirektiven skall invandrarpoltitiska kommittén i sill arbete lägga huvudviktenutanför skolans område, I kapitlet beskriver kommittén i korthet deinsatser som skell på utbildningsområdet och diskuterar sedan några av deförslag som SKU lagt fram. Ett sådanl förslag är all socialnämnd ochskolstyrelse i kommunen bör samarbeta för att utforma gemensammahandlingslinjer för hemspråksstöd och hemspråksundervisning i förskola ochskola, instämmer i delta förslag samtkompletterar del med atl kommunerna också bör få möjligheter alt göra egnaprioriteringar på de två områdena inom ramen för de samlade resurserna förändamålen. Kommittén lar även upp frågan om undervisningen igrundskola och gymnasium bör bedrivas på svenska eller på elevernas hemspråk.Här instämmer kommittén med SKU atl elevernas behov och möjligheter lillkunskapsinhämlning främst bör vara avgörande, I princip bör del emellertidinte finnas hinder mot undervisning på elevernas modersmål även i andra fall,under förutsättning atl undervisningen är likvärdig med svenskspråkig undervisningi molsvarande skolform. På högstadium och gymnasium är möjligheterna dockofta myckel små att bedriva undervisning på andra språk än svenska, eftersombl, a, tillgången på tvåspråkiga ämneslärare är begränsad. De praktiskamöjligheterna att ordna undervisning på finska är betydligt större än på andrainvandrarspråk, beroende bl, a, på större elevunderlag, fler behöriga lärareoch större tillgång lill ändamålsenliga läromedel. Om undervisningen bedrivs på hemspråk, betonarkommittén, måste undervisningen i svenska ges sådant utrymme och kvalitet atleleverna får goda kunskaper i språket. Träningen i svenska skall inte begränsaslill särskilda lektioner utan vara ett successivt ökande inslag i all undervisning.Inte minst inför övergången till fortsatt utbildning är det viktigt attfacktermer och ordförråd utvecklas så alt de i möjligaste mån motsvarar andrajämnåriga elevers kunskaper. Kulturstöd (kap 9) Prop. Sedanår 1976 stadgar gmndlagen att etniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter atl bibehålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv skallfrämjas, KommUlén konstaterar atl det nu ur invandringenväxer fram minori-letskullurer som bygger på inflytande både frånursprungslandet och från det svenska samhället. Utvecklingen bygger påväxelverkan och ömsesidigt inflytande och innebär också alt den svenskakulluren påverkas av nya kulturdrag. De riktlinjer som enligt kullurpolitiskabeslul gäUer för den statliga kulturpolitiken innefattar också invandrare ochminoriteter. Dessa riktlinjer bör ligga fast, menar kommittén, som emellertidbetonar alt behovel av positiva särålgärder för all ge invandrare ochminoriteter likvärdiga möjligheter med befolkningen i övrigi bör särskiltunderstrykas på kulturområdet. Som en konsekvens av principen om all sammafackmyndighet skall svara för service lill både invandrare och befolkningen iövrigi betonar kommittén roll i sammanhanget. Kommittén föreslåralt kul-turtådet får bättre möjligheter att främja invandrarnas kullurliv bådenär del gäller all bevaka utveckUngen, ta initiativ tiU nya insatser och administrerabidrag. Kommittén anser bl, a, all styrelse bör förslärkas med enrepresentant för invandrarinlressena. Även om det statiiga kulturslödel i alla sinaformer är och bör vara öppet för invandrare och språkliga minoriteter har derasaktiviteter ofta svårt all konkurrera om medlen. Delta beror i många fall påatt stödformerna är avpassade för del svenska kullurlivets verksamhetsformeroch behov. Kommittén föreslår därför att del vid sidan av nuvarande stödformerockså anvisas medel för stöd till särskilda invandrarakliviteler. Här bör t,ex. kulturfestivaler och kulturverksamheter under uppbyggnad kunna få stöd.Till en början bör avsällas för ändamålet. De särskilda medlen bör enligt kommitténs förslagfördelas av folkbildningsnämnd, som bör förslärkas så alt den fårbåltre möjlighel alt ta tillvara invandrar- och minoritetsgmppernas iniressenbåde inom och utom kuUurrådel, Både i nämnden och i en arbetsgmpp som börknytas lill nämnden bör finnas representanter för invandrargrupperna. För utgivning av litteratur på invandrarspråk finnsredan en särskild slödordning. Kommittén föreslår all detta stöd ökas och atldet görs mera likformigt med slödel lill svenskspråkig litteratur. Delolala kostnaderna för förbättringar av möjligheter alt ge stödtill invandrarnas kullurliv beräknas lill 1,5 milj, kr. Medlen bör las fram iförsia hand genom ompriorilering inom hela kultursektorn. Samhällsinformationtill invandrare och minoriteter (kap 10) Samhällsinformationenhar stor betydelse för om invandrare skall kunna finna sig tillrätta och fålikvärdiga möjligheter i , Med hänsyn tiU all den nyinvandrade som regelhar myckel liten kunskap om del svenska 9 1985/86. samhälletbör samhällsinformationen i del här sammanhanget få en vidare Prop.1985/86:98 definition ån den traditionella. Den har nära beröringspunkter medsåväl undervisning som nyhetsförmedling.