prop · G90374 · 1985-12-31 00:00:00 — 1.4 Statens naturvårdsverk:Förslaget baseras på en övertygelse eller snarare en förhoppning hos utredarnaatt hög produktion skall kunna vara förenlig med acceptabel miljöpåverkan ochman fömtspår en framlida omfattande produkfion i väl fungerande system. Utredarnastäckning för den högt uppsatta opfimismen att t.o.m. ökad produktion skallkunna förenas med en god miljö redovisas ej på annat sätt än som en tillit lillforskarsamhällets stora kunskap och kreativitet. En mer försiktig optimism ärsäkerligen befogad. Denpågående forskningen osv. vid SLU och andra officiella organ samt vid privata företag leder utvecklingen i stort mol ett allt intensivare använ dande av kemiska medel och en allt större belastning på miljön. Om denna utveckling skall kunna styras in på mer miljövänliga banor krävs mycket stora forsknings- och utvecklingsinsatser. Del program som presen terat är en bra start på en sådan satsning. Men det kan endasl ses som en 20 start,eftersom mycket större insatser fortfarande kommer att göras med Prop.1985/86:74 den traditionella inriktningen. För framliden krävs således att helaSLU: s forskningsprogram genomsyras av inriktningen mot miljöhänsyn och hushållningmed nalurtesurser. ----- Storakrav ställs på den enskilde lantbmkarens kunnande, till gång lill maskinell ulmstning m. m. när det gäller att i praktiken tillämpa forskningsresultaten. Detta medför i sin tur ökade svårigheter att nå goda praktiska resultat även ur miljösynpunkt. ----- Miljöproblemensakuta karaktär gör det angeläget att den långsik tigt inriktade forskningen även kombineras med mer kortsiktigt inriktade satsningar. 1.5Statens livsmedelsverk finner det angeläget att, genom ökad forskning om alternativa produktionsmetoder minska beroendet av kemiska medel inom växtodling och djurhållning. En sådan minskning är av betydelse från hälso- och miljöskyddssynpunkt, men även från beredskapssynpunkl. 1.6 Styrelsenför teknisk utveckling: Utredningen innehåller en utomor dentlig inventering av de problem och utvecklingsmöjligheter som finns. STU(anser) alt utredningen inte tillräckligt redovisat fömtsätlningar na för genomförandet. 1.7 instämmeri den allmänna hållning som förslagen ger uttryck för. 1.8 : Del forskningsprogram som nu föreslår har en stor breddoch en hög ambitionsnivå. - att få långsiktiga effekter påde forskningsområden, traditionellt stöder inte bara vad avser betydelsenför de areella näringarna av erhållna resultat utan även på hur kvaliteten ochkompetensen för framgångsrik tillämpad biologisk forskning bibehålls ochutvecklas inom vårt land.---------------------------------------------- - (måste) vid realiserandetav detta principiellt inriktade förslag - ägnasärskilt stor uppmärksamhet åt den grundläggande forskningens behov av långsiktighet i både forskningsprogram och kunskapsuppbygg nad. En stark strategiskt inriktad satsning på biologisk gmndforskning från : s sida torde vara den bästa garantin för att vi skall nå den eftersträvade kvalitetshöjningen i den biologiska produktionen inom de areella näringarna. Förslagetfrån visar också på en glädjande bredd och en beredvillighet att ta uppskilda aspekter av de areella näringarnas verksamhet. 1.9Sveriges : : s förslag berör väsentliga delar av ---- SLU:s verksamhet inom samfiiga fakulteter. framhållaatt frågeställningarna delvis har behandlats i den långsiktiga planeringsom utförts vid SLU . förslag torde bliett föregångsland när det gäller att angripa fråge- 21 ställningarna sett från en biologisk helhetssyn. ---- ofta(sätts) likhetstecken mellan minskad användning av kemika- Prop. lieroch förbättrad kvalitet, hälsa och långsiktig produktionsförmåga. SLU vill idetta sammanhang framhålla atl del bland forskarna finns olika uppfattningar omdetta synsätt. Kemiska hjälpmedel i odling och husdjurs-skötsel kan ha fördelarinte bara med hänsyn lill kvantitet och effektivitet utan även för kvalitet,hälsa och långsiklighet. 1.10 Jordbrukstekniska institutet:Utredningen har på ett förtjänstfullt sätt beskrivit och analyserat defrågeställningar som berörs i direktiven.----- 1.11 delarden gmndsyn som kommer till uttryck i den allmänna inriktningen av : sforskningsprogram.-------------- Föratl de intentioner som kommer till uttryck i forskningsprogrammet också skallfå en reell innebörd krävs det atl polifiken på berörda områden successivtförändras.- det (är) således nödvändigt atl del ges ett ekonomisktutrymme för en produktion med en kombination av effektivi tetskrav, miljöhänsyn och kvalitetsinriklning. 1.12 : Vi noterar--------------------------------------------- med tillfredsställelseatt bakgrunden lill : s uppdrag, alt lägga fram etl långsiktigt ochtvärvetenskapligt program för skogsforskning, är jord-bmksministerns fråga omdel går alt utveckla virkesproduktionen ulan all detta får oacceptablakonsekvenser för skogens alla andra värden saml vilken forskning som behövs föratl säkerställa en sådan inriktning. Vi uppfattar all uppdraget visar på englädjande offensiv inställning från jordbmksministern där skogsbmket ses som enmöjlighet att utveckla och ej, som det ofta förefallit, som ett hot molmiljö, friluftsliv m. m. Uppdragethar på ett föredömligt sätt genomförts i nära samarbete med forskarna självaoch det är deras uppfattning om möjligheter och forskningsbehov som genomsyrarförslaget. ---- delutmanande målet för alla parter måsle vara all inom ramen för enhelhetssyn på skog och skogsmiljö successivt och målmedvetet kombinera denframstående svenska skogsforskningens resultat och kunskaper om hurvirkesproduktionen kan förbättras med seriösa vetenskapliga bedömningar avandra effekter. 2.9Sveriges : Inventeringsrapporten vitsordar atlden skogs- och jordbruksforskning som bedrivits vid SLU, i myckel hög grad varit inriktade mot miljöfrågor även om insatserna varit otillräck liga för all uppfylla den samhälleliga målsättningen som den kommer till ullryck proposition om forskning. Statsmakterna har fördelat betydande delar av ansvaret för miljöforskningen på andra organ än SLU. Man bör slutligen också beakta att samhället har prioriterat effektivitet före kvalitet och miljö. 2.12 : Rådels nu genomför- Prop. 1985/86:74 da inventering och värdering av hela det skogliga forskningsområdet har - -- varitav stort värde och det är angeläget med en kontinuitet i arbeten 2.13------------------------------------- : har givit en kortfattad bildav näringens situation, omfattning och utveckling. Där har man också pekat på att tullskyddét för svenska trädgårdsprodukler är "avsevärt sva gare än för jordbmksprodukterna". stafisfiken för trädgårdsnäring en (är) dålig.-- Företagen i produklionsledel har varit små. avprodukterna har varit splittrat. Strukturförändringen och över gång lill nya kulturer och specialisering i växthusodhng är andra exempel. En djupare inventering och orsaksanalys av dessa förhållanden hade varit värdefull för den fortsatta bedömningen av näringens potential inom områ det alternativa produktionsformer. 3 Några begrepp och definitioner 3.4Statens naturvårdsverk: "Alternativa produkfionsformer" inom växt odlingen förknippas ofta med produkfion utan användning av kemiska gödsel- och bekämpningsmedel. Utredarna har emellertid givit begreppet en avsevärt mer vittomspännande innebörd inbegripande även än mer intensiva produktionsformer än dagens konvenfionella jordbruk. 3.9Sveriges : har utgått från att allema- tivaproduktionsformer kan ges en relativt bred tolkning. "alterna tiva odlingsformerna" (biodynamiska, organiska etc.) (blir) närmast en specialform av alternativa produktionsformer. SLU ansluter sig i denna fråga till : s bedömning. 3.11Lantbrukarnas riksförbund: De definitioner som rådet har lagt fast --- kan uppfattas som om nuvarande forskningsinriktning och produk tionsformer utgör dess motsats. LRF uppfattar inte alt så är fallet. Vad gäller forskningens inriktning utgör programmet i allt väsentligt en fortsätt ning på den policy som gällt sedan slutet av 1970-lalel . produktionsformernakan inte heller hävdas atl de nuvarande generellt skulle stå i någonmotsatsställning fill önskemål om miljöhänsyn m. m. Däremot kan konstateras atlvarken de ekonomiska ramarna eller nuvarande kunskapsnivå medger att dessaaspekter fullt ut kan tillfredsställas. LRF vill därför varna för enöverexploatering av begreppet "alternativ". 3.13Trädgårdsnäringens riksförbund: I den tolkning av begreppet altema- tiva produktionsformer somgörs begränsas detta begrepp fill alt gällanuvarande praxis dvs. de tre beskrivna odlingsinriktningarna biody-namiskodling, nalurenlig odling och organisk-biologisk odling. Denna snävhet ibegreppet alternativa produktionsformer förekommer inte i di- Målsättningensom anges under 5.2 anser TRF vara en betydligt bättredefinition av begreppet alternativa produktionsformer. 4 Skogs- och jordbruksforskning för framtiden Prop. 4.9 Sverigeslantbruksuniversitet delar de gmndläggande värderingar som program är baserat på. om samhällets riktlinjer för jord- bmksforskningenblir en följd av : s förslag måste även den framfida jordbmkspolifikenpåverkas så att jordbmkspolifik och forskningspolitik fåren god överensstämmelse. förslagets ambitioner rörande miljö ochlivsmedelskvalilel är högre än vad den nuvarande jordbrukspolitiken ger uttryck för.- 4.10----------------------------------- anser det viktigt att den föreslagna forsk ningen kommer till stånd för att därigenom fömtsättningar skall skapas för ett resurssnålare och miljövänligare jordbmk. ---- villvi understryka behovet av ett tillämpat forskningsprogram, sombör ta vid där det nu skisserade programmet slutar. 4.11 : Rådet anger att vi i en framlid skulle ha ett behov av 400000 mjölkkor och att en miljon ha kan komma attbli tillgänglig för annan produktion. LRF ställer sig frågande till dessauppgifter och anser atl rådet har överskattat produktionens möjliga tillväxt.--- 5.2 Lantbruksstyrelsen- villemellertid betona att kunskapen om bl.a. miljöeffekterna av nuvarande produktionsformer i många fall är bristfällig,vilket är ett problem i rådgivningen och annan företagsutvecklande verksamhet.Även utökade satsningar för att klarlägga sådana förhållanden är önskvärda urmiljösynpunkt. 5.3 Skogsstyrelsen:- Deanalyser som gjorts pekar bl. a. på att ettintensivare skogsbmk byggt på en ökad ståndortsanspassning av skogs-bmksålgärdernai många avseenden skulle vara positivt även för miljön. -- forskningkring skogens naturtillstånd och skogsbmkets inverkan på floraoch fauna (bör) prioriteras framför rekreations- och friluflslivsaspek- terna. Den mer tvärvetenskapliga inriktning som utredningen före slår synes dock mycket väsentlig. ---- kraftigaförstärkningar vad gäller gmndläggande kunskap om luftföroreningamaseffekter i skogslandskapet tillstyrkes. Luftförorening arnas betydelse i kombination med andra stressfaktorer såsom torka och vind bör särskilt beaktas. Här bör medel garanteras för att bygga upp ett sammanhållet forskningsprogram vid SLU. När det gäller den långsiktiga miljöövervakningen av skog och skogsmark bör enligt mening denna knytas till riksskogstaxeringen. Närdet gäller finan siering av forskning och övervakning rörande luftföroreningar och skogs skador m. m. bör även SNV: s anslag Åtgärder mot försurningen disku teras.---------------------------------- 24 5.8 : man (får) på flera ställen Prop. intrycketatt ekologin blivit försummad eller också förvandlats till etl begreppsynonymt med miljövård och naturvård. Som exempel på detta bör särskiltavsaknaden av studier kring ekologiska reglermekanismer t. ex. på populationsnivåframhållas. Vidare förefaller insatserna för den ekologiskt inriktademarkforskningen klart underdimensionerade såväl vad gäller skogs- som jordbmksmark. ---- Detborde---- vara en väsentlig uppgift att genom en ökad satsningpå mekanismorienterad ekologisk forskning säkerställa en bättrekunskapsbas. Detta torde vara nödvändigt om man skulleundvika onödiga konflikter. avserde areella näringamas effekter på den allmänna livsmiljön såsom växt- ochdjurliv, miljöfrågor m. m. håller jämna steg med motsvarande kunskapsuppbyggnadpå de produktionsinriktade områdena. 5.9 Sverigeslantbruksuniversitet finner sammanställningen intres seväckande och förslagen värda att la fasta på. Etl område som dock inte behandlats-- ärde frågor som sammanhänger med arbetsmiljön inom (detta) är ett angeläget forskningsområde. 5.10------------------------------- saknar arbetsmiljöfrågoma inom jordbmketi det föreslagna programmet. 5.11 : Det avsnitt som behandlar forskning kring effekter av luftföroreningar är av stor vikt. Det gäller särskilt skogs delen, men också påverkan påjordbmk och trädgårdsnäring har hög priori tet. Iprogrammet påtalas möjligheterna att använda nilrifikalionshämmande substanser, vilka skulle förhindra att stallgödselkvävet kan urlakas vid höstspridning. Det finns--- goda samhällsekonomis ka motiv för att påskynda ett sådant forsknings- och utvecklingsarbete. 5.12-------------------------------------------- : Forskningen om vir kesproduktion måste präglas av en helhetssyn där naturvårds- och miljö aspekter alltid integreras som en naturlig del av projektet. -- särskiltviktigt att forskningen om natur- och miljökonsekvenser inte bararegistrerar och beskriver förändringar utan också genom vetenskapligabedömningar försöker besvara den betydligt svårare frågan vilka förändringarsom kan accepteras och vilka som innebär att den ekologiska stabilitetenmbbas på ett skadligt sätt. oroinför effekterna av det förändrade kemiska klimatet och förstärkt forskning för ökad förståelse och bättre bevakning av detta fäll är angelä gen. --- Forskning och analys av risker och konsekvenser av olika utvecklingsscenarionhör rimligen hemma under ämnesområdet "samhället, företaget ochskogen". 5.13------------------------------------ : De problemområden som be lyser är också aktuella inom trädgårdsnäringen. satser är av största vikt. 6 Gemensamma forskningsområden Prop. 6.1Universitets- och högskoleämbetet delar de bedömningar utred ningen gör--- om utvecklingstendenserna för att överbrygga gapet mellanbiologisk och teknikvetenskaplig forskning. ---- UHÄ(vill) erinra om atl dess referensgmpp för forskning och utbildninginom biologiområdet bedriver sitt arbete med sikte på atl lägga fram sinslutrapport /86. Rapporten kommer därefter att remissbehandlas. 6.3 Skogsstyrelsen:Beträffande energiskog (måste) miljökonsek venserna betonas i högre utsträckning. Nuvarande försök pekar på atl dessa grödor kräver betydande insatser av bl. a. konstgödsel, insekficider ochfungicider.-- effekten på friluftsliv, rekrealionsmöjligheter samt (måste) beaktas. ---- Skogsstyrelsenmenar atl man ej, som utredningen gjort, kan utgå frånatl skogsplantering av nedlagd jordbruksmark är mindre tilltalande och mycket kapitalkrävande.Skogsstyrelsen anser att ett intressant alternativ är att arbeta med lövskogsplanteringdär fömtsältningen för dessa trädslagär god samt blandskogar av bart- och lövträd. dessamarker torde kunna skogsodlas lill förhållandevis låg kostnad somlönsamheten av en sådan insats torde bli mycket god. Skogsstyrelsentillstyrker en intensifierad forskning rörande användning av för skogsproduktion----- . Denmycket positiva bild som utredningen ger av den nya mät-, styr- och reglerteknikendelas av men borde även tänkbara socialaoch andra problem diskuteras. Riskanalalys----- är etl väsentligtområde för skogsbmket. 6.4 : Förslaget om forskning rörande produktion av lämpliga växter som råvara för en fylokemisk industri synes intressant, liksom odling av energiråvaror. Det vore betydelsefullt ur bl. a. landskaps bildssynpunkt om man kunde finna alternativ till livsmedelsproduktion eller skogsbmk pååkermark.- risken (är) stor atl användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel blir väsentligt större vid denna typ av odling än vid livsmedelsproduktion. 6.6Styrelsen för teknisk utveckling anser att glappet mellan forskning och produktutvecklinginom skogsteknik är stort. störtemed ökad satsning på enbart forskning. En ökad satsning på riskmedelför produktutveckling i samverkan mellan maskintillverkare, bmkare ochforskningsutförande organ torde möjliggöra att nya impulser och systemlösningarsom täcker flera delområden inom skogsbmket får en möjlighet att prövas. Sommycket positivt ser STU de förslag till tvärtekniskt samarbete, biologi-teknik, som formuleras.----- STUanser atl ett nytt forskningsprogram som detta bör kompletteras Prop.1985/86:74 med utvecklingsinsatser fill innovatörer, företag och bmkare. Därförföreslår STU att utredningen kompletteras med en studie som visar hurforskningsresultaten prakfiskt kan komma att nyttiggöras och de behov av utvecklingsinsatsersom kan bli aktuella. Idetta sammanhang vill STU nämna tre utvecklingsinslmment : ---- Medinsatsområden avser STU störte sammanhållna, målinriktade, flerårigaoch tidsbegränsade FoU-insatser.--------------- Teknikupphandling -.Utvecklingsprojekt-- . 6.7 : enökad uppmärksamhet då det gäller jord-och skogsbmk av den biologiska dimensionen blir allt viktigare. - Detfinns inslag av förnyelse i SJFR-texten, och förslag i denna riktning bör ges stöd.- Föratt nå denna breddade och fördjupade kunskap om växtodlingensproblem i vid mening bör i högre grad än nu landets totala högskolepotentialmobiliseras. Många av problemen är inte rent jord- och skogs-bmkssektoriellatill sin karaktär. 6.8 : Man får dock det intrycket attutredningen- främst avser att prioritera reglermekanismer dels i ekonomiskasystem, dels på cell- och molekylärnivå. Otvivelaktigt ligger en ökad satsning på gränsområdena mellan växtfysiologi, genetik och molekylärbiologi i tiden och är välkomna. Speciellt satsningar på det ännu eftersläpande området växtmolekylärbiologi är värdefulla. Det verkar dock som om mellannivåerna blivit eftersatta. ------ Mångaav de forskningsuppgifter som är aktuella är ge mensamma för näringsgrenarna.---------------------- Det är förståeligt attdessa frågor omintegrationen mellan skogs- och jordbruksforskningen inte kunnat be aktas under utredningsarbetet. Så mycket angelägnare är del att del upp märksammas då forskningsprogrammet skall realiseras. vissacentmmbildningar gemensamma för hela skogs- och jordbmksforsk- ningssektorn förefaller ur denna synpunkt mycket stimulerande. är del utomordentligt viktigt alt forskningen inte bara koncentreras till ett centmm eller en ort.- 6.9 Sverigeslantbruksunivel-sitet anser del vara en klar styrka att flera områden i programmet från forskningssynpunkt behandlas gemensamt. genomförandetav forskningsprogrammet kräver atl det finns en stor utbyggd grundläggande forskning och utbildning med inriktning mol jord- och skogsbmkets problem. Områden som utgör grund för tillämp ningarna är i första hand kemi, cellbiologi, molekylärbiologi, växtfysiologi, mikrobiologi och djurfysiologi. 6.10Jordbrukstekniska institutet: det föreslagna programmet (är) tillövervägande del inriktat mol gmndläggande forskning. För att de intentioner som föreligger i arbetet skall kunna överföras fill det praktiska jordbmket krävs ett omfattande tillämpningsarbete samt framför alll ett 27 framtagandeav adekvat teknik för att omsätta gmndforskningens resultat i Prop.1985/86:74 praktiken.--- utredningenmarkerar detta förhållande inom växtod- lingsomrädet.Vi saknar däremot de betydelsefulla teknikfrågorna inom animalieproduktionen.- Enav de frågeställningar inom detta område somförtjänar uppmärksamhet rör foderhygien, med åtföljande hälsoprob lem hos såväl människor som djur.----------------------- Ett annat sådantområde gällerhantering av avfalls- och biprodukter. En väl genomförd ätercirkula- tion---- servi som mycket vikfiga åtgärder för alt förbättra såväl resurshushållningensom miljöstörningarna från jordbmk, livsmedelsindu stri etc.-- 6.11--- : Det är synnerligen angeläget att de forskningsområden som berör produktion av energiråvaror och fyloke miska produkter från jordbmket tilldelas tillräckliga resurser för att möjlig göra etablering av sådan produktion. Forskning om överföring av åker mark lill skogsproduktion är också angelägen eftersom en sådan överföring blir oundviklig om inte förändringar sker i nuvarande jordbmkspoli tik. forskning kring syslem för samtidig produktion av jordbmks- växteroch skog- (torde) sakna relevans för svenska förhållanden. ---- detbör finnas goda möjligheter alt genom bl. a. rådgivning, tester ochteknikförbättring åstadkomma en betydande reducering av använd ningen av bekämpningsmedel ulan att bekämpningseffekten för den skull minskar.--- 6.12---------------------------------------- : Utvecklingen inommekanik, hydraulik, materiallära, mät- och reglerteknik skapar möjligheter förutveckling för helt nya maskinkoncept som är mindre, flexiblare ochskonsammare såväl för miljön som för den mänskliga arbetskraften. 6.13Trädgårdsnäringens riksförbund: som TRF stödjer insatsernapå föreslagna områden vill vi påpeka vikten av att insatserna inte begränsastill kulturer som redan har en stor areell utbredning . Bioenergi, fytokemioch bioteknik kan finna minst lika intressanta utgångsmaterial påträdgårdssidan som inom andra områden. Inriktningen mol alternativaodlingsformer får inte innebära att satsning på ny teknik avtar. Snarare tordedet innebära än störte krav på förfinade tekniska lösningar. ---- Ettstörre kunnande är säkert nödvändigt även inom det område ---- problemområdenainom jordbmk och trädgård (är) så likartade atten samordning av forskningen ter sig naturlig på många områden. Erfarenheterna kan vara direkt övertörbara men ofta behövs också paral lella undersökningar för att klargöra den tillämpliga bredden. är)viktigt att man inte enbart ser till specifika forskningsuppgifter, mer eller mindre av gmndforskningskaraktär. I det dagsaktuella läget är det också viktigt att försöksverksamheten får särskilda medel. Eftersom man bl. a. frånlivsmedelsverket framställt tvivel om kvaliteten hos vissa alternativt odlade produkter är det viktigt att undersökningarna 28 ocksåomfattar alla led fram fill konsumfion. (del kan) vara värde- Prop.1985/86:74 fulltalt också studera konsumenternas inställning till kvalitetsbegreppet förkonventionellt respektive allemativl odlat. 7 Ekonomisk forskning och alternativa produktionsformer 7.9Sveriges : Här saknas f. n. mycket kunska per och dalaunderlag. Kunskapen om de ekonomiska konsekvenserna vid olikaåtgärder är i många fall dåligt underbyggd. forskningenom alternativa produktionsformer bör ges högsta prio ritet och igångsättas. 7.11Lantbrukarnas riksförbund:--------------- Området har hög prioritet. ---- det(är) viktigt all konstatera all den ekonomiska forskningen inte skallvara styrande för utvecklingen. 7.13Trädgårdsnäringens riksförbund: Eftersom trädgårdsnäringen levt under betydligt liberalare handelsformer än jordbmketvore en jämförande studie av utvecklingen i jordbruk respektive trädgårdsnäringenintressant. 8.2Lantbruksstyrelsen: Inom vissa delområden finns enligt styrelsens mening skälatt överväga satsningar utöver vad som föreslagils. Ett sådant område är växtskyddsområdel. ---- Resistensforskningoch förädling är här ett medel som bör kunna bidratill alternativa former för bekämpningen. 8.4Statens naturvårdsverk: De kemikaliesnåla eller helt kemikalie- friaalternativa produktionsformerna upptar ett litet utrymme, vil ket i och för sig avspeglar nuvarande styrkerelationer mellan konventionell och alternativ produktion och forskning. biträder därför förslagel om att initialt anvisa särskilda medel för forskning rörande helt kemikaliefriaproduktionsalternativ som biodynamisk odling etc. SNVvill betona vikten av all den kunskap som redan finns hos alternativ-odlare tastillvara och bearbetas i utvecklings- och forskningsarbete. Naturvårdsverketbedömer fyra forskningsområden inom jordbmket som särskilt väsentliga förframtiden, nämligen flora- och faunafrågor, hushållningmed växtnäring, odlingssystemfrågor, och etablerade Andraområden inom jordbmket som är i behov av förstärkt forskning är