prop · G90374 · 1985-12-31 00:00:00 — ---- Alternafivlill livsmedelsprodukfionen på åker. forskningoch särskilt rotzonens biologi. Betydelse för växlnäringsför- 29 sörjningoch växtskydd, Inverkan av olika växtföljder, odlingssystem, Prop.1985/86:74 gödselmedel-- ,Minskad tungmelalllillförsel- , Försurningen - -- ,Kemiska bekämpningsmedel- förbättrad appliceringsleknik, spridarulmstning,minskad dosering osv. Ekonomisk forskning enligt för slagen --- , Växtförädlingsekologi-- , Ogräsbekämpning-- 8.9Sveriges lantbruksunviersitet: Många av de förslag som här redovisas är var för sig inte nya. Styrelsen bedömer att området utgör tyngd punkt i programmet om alternativa produkfionsformer i jordbruket. SLU delar också : s uppfattning atl man övergångsvis bör avdela vissa medel för de alternativa skolor som delvis baserar sin forskning på en annan grundsyn än den gängse naturvetenskapliga. ---- mycketav den kunskap som kommer fram vid t. ex. SLU har ett gemensamtintresse för alla odlare oberoende av inriktning. 8.11Lantbrukarnas riksförbund: Beträffande växtskyddsavsnittet bedömer LRF attväsentligt större insatser än vad som framgår av programmet behövs för alt tafram underlag för en behovsanpassad bekämpning av olikaskadegörare.-- för del tekniska området (är) stora insatser nödvändigaför att forskningsresultat skall kunna omsättas i tillverkning av ny ulmstning.I ett särskilt avsnitt listas önskemål om ett stort antal forskningsprojekt rörandede alternativa odlingssyslemen.--------- LRF vill ifrågasätta omdet är rimligt att nu avsätta ett så stort belopp lill denna forskning som föreslås. 9.4Statens naturvårdsverk:------ Det omfattande forskningsprogram somföreslås på husdjurssidan förefaller vara en vidareutveckling av En forskning om en alternafiv utveckling är också här angelägen.- från kulturelit-vetenskaplig naturvårdssyn punkt (vore det väsentligt) om lösningen på nötkreaturens hälsoproblem åtminstone delvis stod att finna i betesgång utomhus under sommarhalv året. "Hotet mol odlingslandskapet" i många delar av landet skulle iså fall kunna bli mindre. 9.9Sveriges instämmer i de överväganden och förslag som SJFRredovisar under avsnittet. ---- avsärskilt intresse är studier som belyser hur miljön och skötseln 9.11Lantbrukarnas riksförbund:---- Det är angeläget att också utveck lingen av byggnads- och andra tekniska lösningar bearbetas parallellt med de biologiska frågeställningarna. 10.2Lantbruksstyrelsen: inom trädgårdsområdel vill styrelsen un derstryka vikten av alt hänsyn las till trädgårdsnäringens problem även i andra programområden än del särskilda irädgårdsprogrammet. Detta gäl ler såväl den biologiska, tekniska som ekonomiska forskningen. 10.4Statens naturvårdsverk: trädgårdsfrågorna är av stor betydelse dåanvändningen av kemiska medel är speciellt stor inom trädgårdsnäringen. 10.13Trädgårdsnäringens riksförbund:----------- intresset för alternativt od lade (biodynamiskt, nalurenligl etc.) trädgårdsprodukler (har) varit och är betydligt störte än för motsvarande jordbmksprodukter. De aller nafiva produktionsformerna har----- kommit att spela en förhållandevis viktigroll i diskussionerna kring trädgårdsprodukternas kvalitet och nä ringsvärde. ------ det(är) av betydelse att forskningen för alternativa produktions former inte begränsas till problem av gmndforskningskaraktär. Om mål sättningen skall kunna uppfyllas inom rimlig tid, måste de områden inom såväl yrkesodling som fritidsodling där behov av tillämpad forskning finns ges hög prioritet.- ------ det(är) viktigt att trädgårdsnäringen också får del av de forsk ningsinsatser som skall göras. De kvalitets- och sorteringsregler somgäller för ätbara trädgårdsprodukter i vårt land har upprättats i samråd mellan odling och handel. Reglerna utgår från produkternas yttre egenska per. Vid odlingsmetod och insatser av l.ex. handelsgödselmedel eller bekämpningsmedel fästes inget avseende. Eftersom alternativt od lade produkter oftast betingar ett högre pris är del angeläget att konsumen terna verkligen vet vad det är de betalar ett merpris för. Ett klarläggande i denna fråga framstår för TRF som etl myckel angelägel forskningsområde. 11.3Skogsstyrelsen: ekonomisk forskning, samhällsvetenskap och beteendevetenskap behöverförslärkas vid den skogsvetenskapliga Områdenanaturresurspolitik och samhällsekonomi såsom val mellan olika produktionsalternativ omfattande alla aspekter på skogsbmk således även miljöfrågor synes behöva förstärkning. Forskningom del privata enskilda skogsbmket behöver förstärkas inom många delområden.- Inomområdet resursinventering- vill särskilt fram hålla dalainsamlingsfrågorna såsom inslmmenlutveckling, exempelvis för tillväxt- och åldersbestämning, informationsbehandlingsfrågor saml att riksskogstaxeringen i större utsträckning används för den långsiktiga mil jöövervakningen skogslandskapet. Områdetvirkesproduktion är det största forskningsområdet inom Prop. denskogs vetenskapliga fakulteten. Området är av fundamental betydelse ---- . Inom området skogsskötsel på våta marker kan påpekas atl skogs styrelsens forskningsfond tillsammans med gjort en större satsning. En förstärkning av området mykologi och patologi tillstyrkes men bör även omfatta entomologi och ges en klart fällinriktad profil. Området främmande trädslag bör fömlom contorta-lall även omfatta andra intressantafrämmande trädslag, såsom exempelvis Picea . (Områdetskogsföryngring) är av stor betydelse för skogsbmket och del är viktigt alt föryngringsprogrammels intentioner fullföljs. del är vä senfiigt alt den traditionella skogliga produklionsforskningen fördjupas genom en ökad satsning inom skogsfakultelen på exempelvis växtfysio logi. --- Området virkeskvalitel och skogsproduktion behandlas ej av utredningenmen är av stor betydelse för skogsbrukets framlida lönsamhet m. m. och bördärför räknas till de prioriterade områdena. Områdetteknik och förädling är väl genomarbetat och tillstyrkes. Skogsstyrelsentillstyrker en ökad satsning på forskning om skogens och skogsbmkets historia ivårt land. 11.4Statens naturvårdsverk: En av de gmndläggande teserna i programmet är atlvirkesproduktionen kan höjas väsentligt, till i närheten av det Redan med dagens produktionsnivå finnsdet etl anlal konfliktområden mellan olika synsätt på markens produktion av nyltighetersamt skogsbmkets påverkan på natur och miljö. -- Föratl undvika att befintliga konflikter förstärks och/eller alt nya fillkommerär del därför av största vikt att det inom varje prioriterat forskningsområdesker en fördjupad problemanalys av konsekvensema av nya metoder, såvälbiologiska som tekniska, samt atl forskning inifieras kring detta inom ramenför respektive prioriterat område. ---- Enförstärkning av den inhemska skogsekonomiska kompetensen är---- angelägenäven sett ur natur- och miljövårdssynpunkt. ocksåviktigt atl intensifiera forskning och kompentensuppbyggnad kring konsekvensberäkningar samt naturresurs-politik. Dessa forskningsområ den är generellt sett försummade inom landet . Närdel gäller området skoglig resursinventering vill SNV särskilt beto na betydelsen i : s förslag om alt den slåndortkartering som bedrivs inom ramen för riksskogstaxeringen permanentas. ---- SJFRföreslår en satsning mot fördjupad kausalforskning inom allade områden som berör en ökad virkesprodukfion. Från SNV:s utgångspunkt är delangelägel att en sådan kommer till stånd. SNV delar bedömningen att denskogliga forskningen hitintills varit inriktad på empiriska fältförsök där manavläst produktionseffekten av olika åtgärder utan att kunna förklara vad somegentligen händer. påen mer gmndläggande forskning i syfte atl förklara processer och mekanismer idel skogliga ekosystemet, vilket föreslår, är därför av största vikt. Detär viktigt att forskningen kring virkesproduktionen inte blir enbart produktionsinriktadutan får en sådan utformning att hela problemkom- Prop. 1985/86:74 plexetbelyses, inklusive en ökad virkesproduktions effekter på miljön. ---- Enförstärkning inom detta område (markforskningen) framförs visserligeninom delområdet maximering av virkesproduktionen men förtjänar enligt SNV: suppfattning dessutom en ställning som särskilt prioriterat delområde på sammasätt som fysiologin. ---- enintensifiering av forskningen kring skogsskötsel på våta marker--- liggeri linje med pågående verksamheter på naturvårdsver ket, t. ex. våtmarksinventeringen. ---- enintensifierad forskning rörande lövträdens produktion och biologi---- äretl angelägel forskningsområde inte minst ur miljösyn punkt. ---- Teknikutvecklingen,eller avsaknaden av sådan, (kommer) atl Del är viktigt alt forskningen inom teknik och förädling bedrivs imycket nära koppling till all övrig forskning inom skogsbmket. 11.9Sveriges lantbruksunviersitet: Programmet lar upp forsknings områden som enligt styrelsen är ytterst angelägna. Den skogliga forskning en i landet är eftersatt i förhållande till de stora ekonomiska och miljövär den som skogen representerar.- Enligt styrelsens bedömning finns härstora nationella fördelar atl vinna på en ökad forskningssatsning. Särskilt angelägel synes en utbyggd forskning om del småskaliga skogsbm kets utveckling vara. Styrelsen tillstyrker : s förslag under detta avsnitt--- . 11.11 konstaterar med tillfredsställelse att pri- vatskogsbmkets specifika problem nu filldelas en större roll. Forskning inom området samhället, företagel och skogen är av stort intresse för det forskningsprogram för det privata skogsbmketsom forskningsnämnd har låtit utar beta (bör uppmärksammas). ------ det(är) positivt atl utveckling av ett mer slåndortanpassat skogs bmk betonas.-- 11.12---------------------------------------- : tillstyrka det skogligaforskningsprogrammets huvudsakliga inriktning och omfattning. ---- Vi uppfattar forskningsförslaget som ett ramprogram som i kom mande steg skall styras och preciseras lill detaljprojekl--- . Programmet(Samhället, förelagen och skogen) beskriver för skogsnäring en intressanta problemkomplex, vilka dock är svårbedömda genom att arbetsuppgifterna ofta ligger på gränsen mellan forskning och utrednings arbete eller på gränsen mellan forskningsinstitutioner och förelagens egna planerade eller operativa avdelningar. Forskningen inom området bör i första hand inriktas mot alt utveckla systematiska "tankemodeller"och planeringsinslmment- .---- ------ ett sakfel i sistastycket på sidan 161. aktuella hushållnings planer för stats- och bolagsskogama innebär inte alt avverkningsnivån 33 måstesänkas.-- understryka vikten av att resurser säkerställs för Prop.1985/86:74 riksskogstaxeringensgenomförande och utveckling. Deltaforskningsområde (virkesproduktion) är naturligtvis centralt i hela satsningen på en bättre skogsproduktion. Forskningsområdet karakterise ras av en frisk nyländning. Man talar om del "ståndortsanpassade skogsbmket"--- .---- nyaavancerade kunskaper i de gmndläggan de biologiska, kemiska, fysiologiska osv. ämnena alltmer (har) kommit in i och öppnat nya möjligheter inom de traditionella skogsproduktionsäm nena. Man kan tala om en tyngdpunktsförskjutning i skogsbmket från en teknisktbetonad utveckling mot biologin. Det är viktigt med goda kunskaperom de skador och skadegörare som kan uppträda och ett nära samarbete mellandenna forskning ocji den,trdftionella skogsskölselforsk-ningen. 12 Finansiering, m. m. 12.2Lantbruksstyrelsen: I de redovisade kostnaderna för forskningsprogrammet harberäknats 4,5 milj. kr. för områdena växtskydd, odlingssys-lem, systemanalysoch fytokemi. Lantbruksstyrelsen vill här ifrågasätta om den del av dessamedel, som kan avsättas för forskning inom växt-skyddsområdet, är tillräckligaför all ge några mera betydande framsteg vad gäller bättre resistentsortmaterial. Styrelsen gmndar detta på bedömningar som gjorts inomväxtförädlingsnämnden. Enligt dessa har storleksordningen 20 milj. kr. bedömtsnödvändiga om ambifionsnlvån skall vara någorlunda hög i fråga om olika mål ochden tid inom vilken de skall uppfyllas.--- Styrelsenvill hämtöver vad gäller växtskyddsområdel framhållabetydelsen av att nya resurser tillförs för ett intensifierat lilveck-lingsarbetemed informationssystem varigenom forskningsresultat inom området kan nå enbredare och snabbare lillämpning. Medelhar föreslagits specialdestineras till forskning om allemativa odlingsformer.Styrelsen delar här : s principiella åsikt att sådan forskning bör vara ennaturlig del av forskningen inom olika huvudområden. -- Bristenpå kunskap är dock ett stort problem i rådgivningen Det är därför i ett inledningsskede såsom föreslås angeläget altsärskilda forskningsresurser övergångsvis avdelas för alt utveckla dealternativa odlingsformerna. ---- Detär---- viktigt all anpassning och rådgivning sker så atl de miljöanpassadelösningarna hela fiden är konkurrenskraftiga. Behoven av administrativaregleringar kan då till betydande del reduceras. Uppbyggnad av kompetens förrådgivning och annan förelagsutveckling måste ske parallellt med att nyaproblem bearbetas inom forskningen. En viktig förutsättning för denna processär alt fillräckliga och i vissa fall ökade resurser för rådgivning inom berördaämnesområden står till förfogande. ---- Styrelsenvill i detta sammanhang understryka att del är viktigt attredan vid planeringen av forskningen beakta den efterföljande rådgiv ningen, bl. a. i fråga om presentation av resultaten. 12.3 : enökad andel av forskningsmedlen måsle sal- Prop. sasdirekt lill insfitutionerna vid skogsfakulteten. Detta ger en stadga åt forskningenoch en möjlighet att långsiktigt bygga upp de kompetenser som behövs. Skogsstyrelsenfinner den föreslagna nivån på skogsforskningsinsat serna i underkant. Närdet gäller fördelning av medel inom området Ökad virkespro duktion efterlyser en tydligare prioritering och koncentra tion lill några nyckelområden. Exempel på sådana områden är miljööver vakning vid riksskogstaxeringen, löv- och blandskogens produktion och skötsel inklusive markanvändningsfrågor vilket bör utgöra en huvudkom ponent i skogsforskningen i , bioteknik, väderleksvarialio- nemas samt luftföroreningarnas effekt på skogen och skogsmarken. 12.4 : den delvis nya inriktningen av jord- bmksforskningenkräver att rådgivningen anpassar sig till de nya förhållan dena --- .--- också---- en förstärkt rådgivning på företagsnivå är SNVvill vidare peka på det stora behovet av översyn av den utbildning som ges vid länt- och skogsbmksskolorna och SLU. SNVvill även stryka under betydelsen av atl hjälper fill alt utveckla odlingsmetodersom kan ge ett bättre jordbruk i . ---- Detär---- naturligt all tyngdpunkten i den forskning som blir resultatetav programförslaget kommer att förläggas till SLU. Det är emel lertid också angeläget att ansträngningar görs att även knyta forskare vid andra universitet till genomförandet av programförslaget. SNVtillstyrker alt får etl övergripande planerings- och genomfö randeansvar. finner del därvid lämpligt atl verket tillde las planerings- och genomförandeansvar i de delar som avser renodlat miljörelaterad forskning. För detta talar den kompetens i miljöfrågor som finns direkt inom SNV och indirekt i form av forskare finansierade av SNV. Del vore inte välbetänkt att ge SNV och ett delat ansvar för den miljörelaterade skogs- och jordbruksforskningen. Delområdeni programförslaget som lämpligen bör tillföras SNV är de delar som berör-- (Landskap, flora och fauna och luftföroreningar). 12.6Styrelsen för teknisk utveckling anser att man vid en resursför delning mellan forskningsområdena beaktar även livsmedelskvalilel och därmed sammanhängade forskning.--- ---- Företl optimalt resursutnyttjande torde del dock bli nödvändigt attidentifiera samarbetsmöjligheler även utanför de klassiska SLU-re- viren.---- STUavser inte själv prioritera jord- och skogsbrukels tekniska utvecklingsverksamhetutifrån ett induslripolifiskt perspekfiv. Däremot är STU villigt att isamverkan med planera och genomföra ett lämpligt utvecklingsprogram föratt komplettera den föreslagna forskningsinsatsen om särskilda medelfiliförs STU. 12.7------------------------ : Generelltkan alltså sägas att en ana- Prop. lysav alternativ odling ej enbart bör stanna vid själva produktionsfasen. Självainfogandet av produktionssystemet i en samhällelig ram får inte glömmas när FoU-insalserplaneras och vägs mol varandra. ---- (delär) lämpligt all får ett huvudansvar. Del är dock viktigt altbetona del stora behovet av ett brett samarbete inte bara över högskolan i sinhelhet på det forskningsutformande planet utan också då det gäller samverkanmellan olika forskningsfinansiärer. 12.8-------------------------------- : Det bör påpekas atl även vidövriga universitet och även inom andra organ bedrivs omfattande forskning med klar anknytning till skogs- och jordbmk. Uren synpunkt ter sig del föreslagna programmet som ett minimipro-gram, nämligenom man jämför med del stora behov av ny och fördjupad NFR ser ytterst positivt på denna satsning påforskning inom ett brett och viktigt område, i synnerhet de biologiska delarna, som rådet bedömer som väl genomförbara och synnerligen ange lägna. --- Fördelningen av forskningsmedel måsle ovillkorligen anför tros organ, som har visat kompetens och förmåga att från vetenskapliga kvalitelssynpunker granska och prioritera forskningsprojekt av olika slag. Man bör vidare absolut inte från början hårt reglera och organisera forsk ningen. Istället bör man satsa på forskarnas egen kreativitet och intresse förolika uppgifter.-- Anslagsfördelning bör alltså då också ske via organ,som inslmkfionsmässigt har denna princip för anslagsfördelningen, dvs.rådsorganisalioner.- NFR har tidigare i andra yttranden starkt betonatviklen av att markekologisk forskning och ämnet marklära båda av cehlral betydelse i forskningsprogrammet blir fast etablerade även vid andra universitet än SLU. föreslagna budgeten avsätts sammanlagt 5 milj. kr. för utrustnings-ändamål.Enligt av utrustningsbehovet vid dagens forskning inomfysiologi, genelik och molekylärbiologi är denna summa uppenbart otillräckligsatt i relation till den satsning på forskningen inom dessa områden somförutses i programmet. 12.9--------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: de beräknade kostnaderna för Det är inte--- möjligt all SLU i varje fallpå kort sikt genom omfördelningar utöver de sparmål regeringen uppsatt förlantbruksuniversitetet i nämnvärd utsträckning skall kunna omfördela medel lillden utökade ambitionsnivå programmet ger uttryck för. Självfallet måste SLU haambitionen att på medverka till Genom sin kompetens att bedömavetenskapliga projekt är väl lämpat att påla sig ansvaret för programmets genomförande. 12.11Lantbrukarnas riksförbund: antyder alt medel från näringen skulle kunna komma ifråga för finansiering av programmet för allernafiva produktionsformer. LRF vill bestämt avstyrka detta med hänvisning till dels samhällets ansvar för en gmndläggande forskning, dels 36 beslutangående användning av avgifterna på handelsgödsel och kemiska Prop.1985/86:74 bekämpningsmedel. I del sammanhanget påtalar LRF ånyo all avgiftsutta get fungerar som en beskattning av lantbruket. del (kan) vara naturligtatt omfördela nu inflytande skogsvårdsavgifter till såväl : s program somdet refererade programmet för forskning kring privatskogsbruket. ---- rådgivningenär väsentlig för att forskningsprogrammets resultat skallkomma till användning. LRF konstaterar alt del nu är hög tid attstaten upphör med den pågående avmstningen av rådgiv ningen vid lantbmksnämnderna. forskningsinformationenpå det skogliga området förstärks för att säkerställa all nyaforskningsresultat snabbi och effektivt når ul i del praktiska skogsbruket.-- deforskningsresurser som behöver tillföras (måste) i alltväsentligt-- utgöras av nya medel och ej kan finansieras genom Utredningenpekar på olika finansieringskällor, bl. a. medel från skogs industrin. I sammanhanget bör erinras om att skogsindustrin i betydande grad och till allt större andel deltager i finansieringen av etl antal branschforskningsinstitut inom skogssektorn samt bl. a. genom telsen Skogsbmkets Forskningsfond (återförda gödselmedel) finansierar forskning och utveckling inom ett anlal högt prioriterade områden. Det är därför knappast realistiskt att i detta sammanhang i betydande grad påräk na utökade särskilda medel från skogsindustrin. Videlar också utredningens uppfattning all en flaskhals vid en forsk ningsexpansion av detta slag är tillgången på väl utbildad kompelens. -Del är viktigt alt säkerställa en kontinuerlig rekrytering av forskarkom petens inom centrala skogliga ämnen . Ensuccessiv uppbyggnad av programmet bör emellertid inte hindra alt skogsforskningen redan under innevarande budgetår förstärks på det sätt föreslår,-- ---- villvi------ avstyrka alt en kommande förstärkning av den skogligaforskningen ges karaktären av en särskild program- eller projekt- aktivitet där har det övergripande ansvaret för genomförandet. Vi förordar istället en enklare handläggning där förstärkningen sker via befint liga mfiner för planering och anslagsframställning inom ramar som, med stöd av utredningen, särskilt kan anges. Detta innebär att vi finner det särskilt angeläget all nya resurser i största möjliga utsträckning direkt tillförs såsom fasta basresurser vid de inslitufioner där arbetet skall ut föras. --- Den hittillsvarande utvecklingen beträffande SLU: s finansi ering, med allt högre andelar av extern finansiering och krympande drifts medel för de fasta forskningsresurserna, är olycklig. Medelbör naturligtvis även tillföras forskningsrådet. 12.13Trädgårdsnäringens riksförbund (finner)det till trädgård av satta beloppet av Imilj. kronor av totalt 22,5 respektive 50milj. kronor alltför blygsamt. Ett väsentligt störte belopp bör anslås till trädgärdsforsk- 37 Bilaga3 1 Förslag till Lagom ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel Härigenomföreskrivs att 1, 2, 6 och 7§§ lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel skallha följande lydelse. Avgift(gödselmedelsavgift) skall erläggas till staten enligt denna lag vid omsättninginom landet eller vid införsel lill landet av varor hänförliga till tulkaxenummer31.02-31.05, i det följande benämnda gödselmedel. Avgift(gödselmedelsavgift) skall erläggas till staten enligt denna lag vid omsättninginom landet eller vid införsel till landet av kaliumnilrat hänförligt tiU tulltaxenummer 28.39 samt varor hänförliga lill tulllaxenummer 31.02, 31.03 och 31.05,i det följande benämnda gödselme-dd. Avgift skall erläggas med för varje helt kilogram kväve och för varje helt kilogram fosfor i gödselmedlet, om andelen kväve respektive fosfor i medlet är . Avgiftskall erläggas med för varje helt kilogram kväve och för varjehelt kilogram fosfor i gödselmedlel, om andelen kväve respektive fosfor imedlet är . Avgiftskall inte erläggas för gödselmedel i form av tabletter, pastiller eller dylikteller i förpackningar med en bmltovikt som inte överstiger . Tillverkare som avses i 4§1 skall vara registrerad som avgiftsskyldig hos statens jordbruksnämnd. Den som inför gödselmedel filllandet för yrkesmässig återförsälj-ning i störte omfattning kan efter ansökanregistreras som avgiftsskyldig hos statens jordbmks-nämnd. Den som införgödselmedel fill landet i större omfattning kan efter ansökan registreras somavgifts-skyldig hos statens jordbmks-nämnd. Om det finns särskilda skäl, kanäven annan som inför gödselmedel registreras som avgiftsskyldig. 7§I deklaration enligt lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifterfår avdrag göras för avgift på sådana gödselmedel 1. som har förts ut urlandet eller förts till svensk frihamnn för annat ändamål än att användas där, 2. för vilka avgiftsskyldighelenligt denna lag har inträtt, 3. som har ålertagits i sambandmed återgång av köp, 4. som har sålts för förbmkningför annat ändamål än att användas som växtnäring. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 5. som har sålts med förlust för den avgiftsskyldige, i den mån förlustenhänför sig till bristande betalning från köparen.