prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — har i en framställning tillregeringen föreslagit atl kravet på kommunalt inflytande enligt bestämmelsernai BFF skall minskas lill att endast gälla från det atlbostadslånet har utbetalats. upplyser att man i kommunenanvänder sig av rapportör och revisor. Den snabba tillväxtenav anlalet bostadsrättsföreningar med insyn har ökatarbetsbelastningen för revisorerna. Den har också ökat p. g. a. ökningen avanlalet föreningar som genomför ombyggnader. Enligt skulledenna arbetsbelastning kunna minskas om den tid under vilken insynskall utövas, minskas från lio till från tiden för utbetalningen avbostadslånet. i kommunen anser alt bör varatillräcklig för bevakningen av bostadsrättsföreningarnas förvaltning. Underdenna tid hinner föreningarna inarbeta förvaltnings- och redovisningsrutinersom är tillfredsställande. En sådan ändring skulle slutligen innebära altkommunernas koslnader för skyldigheten alt utöva insyn skulle minska. Jag delar uppfattningen all bör vara enlillräckligl för bevakning av bosladsrällsföreningarnas förvaltning och för all föreningar na skall hinna inarbeta förvaltnings- och redovisningsrutiner som är till fredsställande. Vad bostadsslyrelsen har anfört om den ringa risken för förluster på de slalliga lånen talar enligt min mening för all bostadsrällsför- 51 eningarna överiag skötersin förvaltning på ell tillfredsställande sätt. 1985/86: 100föreslår därför atl den fid under vilken insyn skall finnas i Bil.13 bostadsråltsföreningar för atl bostadslån av låneunderlagel skallkunna beviljas, minskas från tio till . De nya reglerna bör träda i kraftden I juH 1986. Ändradegrunder för s. k. ingångsvärdebelåning År1976 infördes möjligheten att vid ombyggnader av hyres- och bostadsrältshusinräkna inte bara godkänd ombyggnadskostnad utan också markvärdet ilåneunderiaget för bostadslån (prop. 1975/76:144, CU 22, rskr 276). Deltavärde, kallat ingångsvärde, får räknas in i låneunderlaget under förutsättningatt ansökan om bostadslån för ombyggnad görs efler del atl sökandenhar förvärvat huset. Ingångsvärdet beräknas schablonmässigt som en viss andelav godkänd ombyggnadskostnad. F. n. gäller atl markvärdet får ingå ilåneunderlaget med ett belopp molsvarande av godkänd ombyggnadskoslnad,dock högst med etl belopp molsvarande del för området fastställda beloppet förtoml- och grundberednings-kostnad vid nybyggnad. Närmare bestämmelser om ingångsvärdebelåningenfinns i 24 § BFF och i 14 § BLP. Syftet med ingångsvärdebelåningeii är att få bättreöverensstämmelse i finansieringsförutsältningarna mellan statsbelånade ny- ochombyggnader. För att inte missgynna ombyggnader av hus som har innehafts underlängre lid än infördes samiidigt en möjlighet att få molsvarande värdebeaktat vid beräkningen av räntebidrag. Även om ingångsvärdet i dessa fall inlefår inräknas i låneunderiaget, kan låntagaren sålunda få räntebidrag även lillkostnaderna för ränta på andra fastighelslån än de som las upp för atlfinansiera själva ombyggnaden. Närmare bestämmelser härom finns i 36 § BFF. De nuvarande grunderna för beräkning avingångsvärdet fastställdes (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11 och 12,rskr 63 och 95). har i årets anslagsframställning tagit uppfrågan om begränsning av ingångsvärdets storlek. Enligt styrelsen har detnämligen visat sig att nuvarande regler medför atl vissalåntagare i praktiken blir överkompenserade lånemässigi genom alt detschablonmässigt beräknade ingångsvärdet överstiger låntagarens faktiskakostnader för förvärvet. Styrelsen föreslår därför att länsbostadsnämndernages möjlighet att, efter framställning av kommunen, fastställa ett särskiUmaximibelopp för ingångsvärdet vid ombyggnad. För egen del anserjag att det är olämpligt med ettsystem som innebär att låntagaren kan få mer i lån och räntebidrag än vad sombehövs med hänsyn lill de koslnader som denne har haft. Jag föreslår därför altingångsvärdebelåningen ändras så alt ingångsvärdet i låneunderlaget aldrig kanbestämmas till högre belopp än det pris som låntagaren har betalat förfastigheten. De nya reglerna bör träda i kraft den och tillämpas iärenden i vilka preliminärt beslut meddelas efler ikraftträdandet. Vadjag nu har förordat avser enbart grunderna för beräkning av in- 52 gångsvärdelnär detta skall inräknas i låneunderiaget enligt 24 § BFF. Milt Prop.1985/86: 100 förslag innebär således inle någon ändring av grunderna förberäkning av Bil. 13 ingångsvärdet när detla bara får beaktas iränlebidragssammanhang, dvs. när bostadslån avser ombyggnad av hUs somlåntagaren har innehaft längre fid än . har i sin anslagsframställning lagil uppfrågan om den produklionskostnadsanpassade belåningens kostnadseffekter.Styrelsen föreslår mot bakgmnd av länsbostadsnämndernas erfarenheter alt delnärmare utreds huruvida denna belåning har lett till sådana kostnadsökningarall den bör slopas. Frågan om den produklionskostnadsanpassade belåningenseffekter har tagils upp också av byggkoslnadskommillén i betänkandet (Ds Bo1985:4) Regional byggkoslnadsutveckling. Betänkandet remissbehandlas f. n. Jagvill för kännedom meddela all belåningssystemets olika delar f. n.ses över inom i syfte alt åstadkomma såväl förenklingarsom ökad effektivitet. Till effektiviteten hör givetvis också systemetskoslnadsdämpande förmåga. Jag avser all i annal sammanhang återkomma tUlregeringen med en redogörelse för vad översynen har lell fram lill. Innan jag övergår till anslagsberäkningarna för nästabudgetår vill jag också ta upp frågan om en viss ändring i grunderna förstatsbidrag fill temporära hyresrabatter i bostadshus. Sådant statsbidraglämnas fill ägare av hyres- eller bostadsrältshus under förutsättning all husetuppförs eller byggs om med slöd av statliga bostadslån. Som ytterligarefömtsättning gäller bl. a. att byggnadsarbetena har påbörjats under åren 1983eller 1984. Bidrag kan emellertid enligt av antagna rikthnjer (prop.1982/ 83:50 bU. 5, CU 8, rskr 112) även lämnas om byggnadsarbetena harpåbörjats under förutsättning atl preliminärt beslut ombostadslån eller beslul om medgivande alt påbörja byggnadsarbetena förelånebeslut har meddelats efter den 19 seplember 1982 (CU 1982/83:8 s. 10). I samband med prövningen av besvärtill regeringen i fråga om sådana bidrag har i två fall fråga uppkommit omundantag från kravet alt påbörjan-demedgivandet skall ha lämnats efter nämndalidpunkt. I båda fallen hade beslul om medgivande att påbörja byggnadsarbetenameddelats före varför ansökningarna om bidrag avslogs.Medgivandena hade dock lämnats före ochbyggnadsarbetena blev inte igångsatta förrän en lid efler della datum. Ifrågavarande regel tillkom för atlunderlätta fastställandet av tidpunk ten för byggnadsarbetenas påbörjande. Som framgår av del föregående har det emellertid inträffat fall där påbörjandemedgivandet har lämnats före den föreskrivna tidpunkten men där man otvetydigt kan fastställa atl byggnadsarbetena faktiskt påböriades efter denna tidpunkt. Om det då finns en godtagbar förklaring fill varför byggnadsarbetena inte påböijades i 53 omedelbar anslutning tillpåbörjandemedgivandet anserjag att man bör Prop. 1985/86: 100 kunna göraetl undanlag från regeln alt påbörjandemedgivandet inte får ha Bil. 13lämnals den 19 seplember eller fidigare. Jag förordar därför att reglerna förbidragsgivningen ändras så all regeringen i sådant fall kan medge all bidraglämnas ulan hinder av all beslul om medgivande alt få påbörja byggnadsarbetenaföre lånebeslut har meddelats före . Belaslningenpå räntebidragsanslaget har ökat . Delta beror dels på denhistoriskt sett höga räntenivån, dels på att varje års tillskott av ny- ochombyggda bostäder som kommer in i råntebidragssystemet medför betydligt ökaderäntebidragsutgifler. För /87 ökar utgifterna dessulom p.g.a.att garanterade räntan har sänkts i samband med införandet av fasfighetsskattenoch p. g. a. ändrade beräkningsgrunder för bostadslåneräntan. De åriigaupptrappningarna av den garanterade räntan ger inle elt tillskott liUstatsbudgeten som är lillräckligl stort för atl kompensera för ökaderäntebidragsutgifler till följd av atl nya årgångar av bostäder kommer in iräntebidragssystemet. Det bör emellertid i sammanhanget framhållas atlintäkterna från fastighetsskatten minskar bostadssektorns belastning påstatsbudgeten. Anslagsbelastningen för budgeiåren 1985/86 och1986/87 beräknas uppgå till de belopp som framgår av följande tabell. Tabellenär uppbyggd så att de tre delsummorna och de tre sista delposterna ger dentotala anslagsbelastningen. För varje delsumma anges hur olikaförändringsfaktorer påverkar utgifterna i förhållande till föregåendebudgetårs utgift. De beräknade delsummorna för utgifter under budgetåret1985/86 ulgör ingångsposl för beräkningen av motsvarande delsummor förbudgelårel 1986/87. Beräkningarna avseende /87 bygger påatt bostadslåneräntan blir 13,för bostadslån utbetalda före den 1 juli 1985och att bostadslån utbetalda därefter får en ränta av i genomsnitt . Denobundna räntan har antagits bli i genomsnitt ca 14,och den bundna räntan igenomsnitt . 1985/86: 100 lidgetåren 1985/86 och 1986/87 Hyres- och bost. Lån enligi bostadsfinansieringsförordningen - utgift föregående budgetår' 4370 (inkl. enei 3 250 rgisparlån) 7 620 - ändring p.g.a. fast.- skatt + 540 -110 -390 -40 -t-460 -100 + 860 - utgifl föregående bud getår - ändring p. g. a. fast.- skatt 1060 -h90 -90 1060 -h90 -90 870 -h30 -90 870 + 30 -90 - extra upptrappning' Räntestöd för förbättring av - utgift föregående bud gelår - bidrag t hyresrabatter - ersättning för förvalt ningsföriuster ' Deexlra upptrappningarna resulterar ocksä i ökade amorteringar. - Inkl. ränlebidrag enlförordn. (1983:40) om ränlebidrag för vissa underhållslån. Jagberäknar således anslagsbehovet för /86 till 10700 milj. kr. Förbudgetåret har anvisats elt anslag om 10400 milj. kr. Anslagsbehovetför /87 beräknar jag lill 14600 milj. kr. Anslagsbelastningenökar jämfört med /86 främst beroende på att nya lån förbostadsbyggande och underhåll beräknas medföra ca . Delta motverkas i viss mån av dels den normala upptrappningen avde garanterade räntorna vilken minskar räntebidragen med ,dels den exlra upptrappning somjag har föreslagit skall ske den ochvilken minskar räntebidragen med drygl . under budgetåret1986/87. Helårseffeklen av den extra upptrappningen blir att räntebidragenminskar med . Utgifterna under anslaget ökar även medknappt 1,1 miljarder genom den höjda räntanför bostadslån - varav . 1985/86: 100 påändrade beräkningsgrunder - saml med . 13följd av att de garanterade räntorna har sänkts i samband med införandel avfastighetsskatten. Jag beräknar alt av de lotalaräntesubventionerna under /87 kommer atl lämnas lill hus medhyres- eller bostadsrättslägenheler. kommer att lämnas till hus medlån enligt bostadsfinansieringsförordningen, dvs. hus som har uppförts ellerbyggts 1974. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att extra upptrappningar av de garanteraderåntorna fär ske i enlighet med vad jag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om förenklingar av vissa bestämmelser i bostadsfinansieringsförordningen(1974:946), 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om återkallande av beslut att godkänna bostadsföretag som allmännyttigt, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om överiåtelser av aktier eller andelar i bolag som äger statligtbelånade fastigheter, 5. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändrade regler för inräknande av koslnader för eget arbeie ilåneunderiaget vid ombyggnad, 6. godkänna vad jag har förordat ifråga om insyn i bostadsrättsföreningars verksamhet som förutsättningför bostadslån av låneunderlaget, 7. medge attingångsvårdebetäningen ändras i enlighel med vad jag har förordat, 8. godkänna vad jag har förordat ifråga om statsbidrag till temporära hyresrabatter, 9. till Räntebidrag m.m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m. m. 1984/85Utgift 24864000 1985/86Anslag 125000000 1986/87Förslag 105000000 Från anslaget betalas ut bidrag tUl åtgärder ibostadsområden med stor andel oulhyrda lägenheter. Bidrag betalas ut efterbeslul av regeringen i varje särskilt fall. Bidrag får beviljas inom en ram förstödverksamheten som har fastställls av . Från anslaget bekostas också utgifter för eftergiftav hyresförlustlån enligt förordningen (1976:260) om hyresförlustlån (ändrad senast 56 Ansökningar omeftergift m.m. prövas av länsbostadsnämn- Prop. 1985/86: 100 den.Regeringen beslutar i de fall då låntagaren gör anspråk på avvikelser Bil.13 från normalvillkoren. 1 vissa fall kan vidare regeringen, efler ansökan avkommunen, medge alt del lånebelopp som inte efterges får överläs av kommunensom ell särskilt hyresföriustlån. Underbudgetåren 1983/84 och 1984/85 beviljades eftergift av hyresförlustlån lilletl belopp av 43 resp. 25 milj. kr. Tolalt har inlill utgången av budgetåret1984/85 eftergifter beviljats med 692 milj. kr. Vid utgången av budgelårel 1984/85 utestodhyresföriustlån till etl belopp av 410 milj. kr. Av detla belopp ulgör närmare80 milj. kr. särskilda hyresföriustlån till kommuner. Beräkningen av utgifterna för eftergifter är osäker,eftersom del är svårt all bedöma när låntagaren löser in lån p. g. a. gällanderegler för ränte- och amorleringsfrihel efter utbetalningen av lånet. Styrelsen uppskattar utgifterna lill 50 milj. kr.för vart och elt av budgetåren 1985/86 och 1986/87. Stödåtgärderför bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter Eflerbeslut av om vissa stödåtgärder för bostadsområden med slor andeloulhyrda lägenheter (prop. 1982/83: 50 bil. 5, CU 8, rskr 112) har delssärskilda låneregler införts för all underlätta en ombyggnad av bostäderna såatt de kan utnyttjas för andra ändamål, dels särskilda medel ställts lillregeringens förfogande för slöd till de värst drabbade förelagen. De särskilda lånereglerna innebär all bostadslånetoch räntebidraget får behållas även när lägenhelerna utnyttjas för etl nylländamål, t. ex. efter en ombyggnad. För ombyggnad lill boendeservicelokaler kanbostadslån lämnas. Vidare kan särskilda lokallån lämnas för ombyggnad tillandra lokaler, l.ex. kontor, verkstäder och sjukvårdsinrättningar. /85 lämnade bostadsslyrelsen medgivanden tilllänsbostadsnämnderna all lämna lån i 23 ärenden med lånebelopp om totalt 33,5milj. En ram om 60 milj. kr. har fastställts för långivningen /86. Från tillhandahåller StatensBostadsfinansieringsaktiebolag medel för utbetalning av dessa lån. Slödel till bostadsföretagen lämnas i form av ettbidrag tUt åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter.Bidragels syfte är all stimulera företagen att vidta åtgärder som leder till enminskning av antalet outhyrda lägenheter och som samlidigl tillför områdena nyakvaliteter, t. ex. arbetsplatser, förbättrad service och förenings- ochfritidsaktiviteter. En förutsättning för all bidrag skall lämnas är attbostadsförelaget tillsammans med kommunen har arbetat fram ett åtgärdsprogramför hur man skall lösa problemen med outhyrda lägenheter. Bidrag till ombyggnader liksom fill andra åtgärderlämnas till sådana Prop. 1985/86: 100 koslnader som inle kan förräntas inomramen för beräknade hyresintäkter. 13 Normalt har bidrag lämnats med50% av dessa koslnader. Som princip för bidragsgivningen gäller också allansvaret skall delas mellan staten och kommunen. Huvudregeln har varil attkommunen skall bidra med etl minst lika slorl belopp som staten. och första halvårel lämnaderegeringen bidrag eller reserverade medel för stöd till 29 allmännytligabostadsföretag med sammanlagt nästan 65 milj. kr. För bidragsgivningen /85 fastställde en ram om 75 milj. kr. Outnyttjad delav ramen får användas under /86. har bidrag (inkl.reserverade medel) lämnals till 29 bostadsföretag med tolalt näslan 59 milj.kr. För bostadsområden med oulhyrda lägenheter kan ävens. k. boendemiljöbidrag lämnas till ålgärder som förbättrar boendemiljön(anslaget B 9.). En gemensam ram om 80 milj. kr. för /86 harfastställts för dessa bidrag och de ovan redovisade bidragen till åtgärder ibostadsområden med stor andel oulhyrda lägenheter. Regeringen har fördelat 60milj. av ramen till boendemiljöbidrag. Bidragen till åtgärder i bostadsområden med storandel oulhyrda lägenheter kan avse bl. a. anordnande av odlingslotter,koloniträdgårdar m. m. 1983/84: 145, BoU 23, rskr 264). Bidrag för dessaändamål får beviljas inom en ram av högsl 10 milj. kr. Normalt lämnas bidragmed av utgifterna för markarbeien i form av vägar och ledningar m.m. samlvissa gemensamhetsanläggningar såsom , förråd, toaletter och behövligaföreningslokaler. Regeringen har vidare sedan vären 1984 ellbemyndigande av att i samband med atl bidrag lämnas till åtgärder ibostadsområden med slor andel oulhyrda lägenheter avlösa statens ansvar förförvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) ellermotsvarande äldre bestämmelser. Bemyndigandet ger regeringen möjlighet att, omkommunen medger del, besluta atl statens ersätlningsskyldighei skall upphörahelt eller delvis i kommunen. Den arbetsgrupp inom sombereder bidragsärendena för nu överläggningar med kommunerna om åtgärdsprogramför sådana områden där statens ansvar enligt 33 § gäller. En del av regeringens bidragsgivning finansierassåledes genom atl statens ersättningsansvar upphör. Bidragsgivningen är idenna del inle rambe-gränsad. Hillills har bidrag enligt denna modell lämnalslill sju bostadsföretag. Del sammanlagda bidragsbeloppet uppgår till 54,7milj. Överenskommelser om atl statens ansvar enligt 33 §bosladslånekungörelsen skall upphöra har även träffals med och Malmökommuner. Medel för dessa bidrag tas från anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Isammanhanget kan också nämnas atl 159 milj. kr. har betalats ut från anslaget B4. under /85 som ersättning enligt 33 § bosladslånekungörelsenfill kommuner för förvaltningsföriuster. I kommunerna och bostadsföretagen har de senasteåren pågått etl omfattande arbeie för att komma till rätta med problemen med outhyrda lägenheter och åter få liv i de bostadsområden som har drabbats. intressantoch stimulerande att se hur mycket idéer och nytänkande som Prop. 1985/86:100 det särskilda bidraget lill bostadsföretagen har fört med sig. 13 på åtgärder till vilka regeringen har lämnat stöd kan jagnämna - ombyggnad tillkontorslokaler för företag och kommunala förvaltningar, turistbyrå - lokaler förindustri och handel, elektronik- och utvecklingscentrum - ombyggnad ochutmstning av olika typer av ungdoms- och elevbostäder, vandrarhem - ombyggnad fillvårdcentral, sjukhem, distriklsskölerskemottagning - ombyggnad tillfrilids- och aktivitetsanläggning, lokaler för föreningar, skollokaler - anläggning avnärkoloni- och odlingslollsområden. Det finns klara tecken på altåigärderna ger resultat, både genom all bostadsområdena fungerar bättre och allantalet outhyrda lägenheter minskar. Inle minsl vikiigi är del att bosläderutnyttjas för olika verksamheter och atl arbetsplatser därigenom lokaliserastill bostadsområdena. Enligt SCB:s redovisning av antaletouthyrda lägenheter i flerbostadshus har situationen förbättrats avsevärt imånga kommuner. För landet totalt har antalet outhyrda lägenheter minskalkraftigt . I hus ägda av allmännyttiga bostadsföretagminskade antalet lägenheter som är lediga till uthyrning från näslan 34000till 18500 mellan den och molsvarande lidpunkt 1985. Erfarenheterna av den särskilda bidragsgivningen lillåtgärder i områden med stor andel outhyrda lågenheter visar alt de slalligainsatserna har stimulerat det arbeie som pågår i kommunerna och företagen.Likaså har boendemiljöbidragen haft mycket stor betydelse föratl få igång förbättringar av boendemiljön. kvarstår dock stora problemi många kommuner och bostadsområden. Ulvecklingen inom näringslivet harinneburit all vissa orter har drabbats särskill hårt. Även de närmast kommandeåren finns del därför behov av stafligt stöd till ålgärder i områden med storandel outhyrda lägenheter. Bidrag till ålgärder i bostadsområden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala problem Genom beslut alt fastställa en gemensam ram förboendemiljöbidrag och bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter togs etl första steg mot all samordna bidragsgivningen.Eftersom båda bidragsformerna syftar till att främja åtgärder för alt minskaantalet outhyrda lägenheter och förbättra den sociala miljön i områden medstora uthyrningssvårigheter, finns del skäl atl nu lägga samman dessabidragsformer. Jag förordar därför atlboendemiljöbidragen och de särskilda bidragen till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lågenheter den ersätts av etl nyll bidrag för alt främja ätgärder som syftar tillatl 59 minska antalet oulhyrdalägenheter och förbättra den sociala miljön i Prop. 1985/86: 100 områden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala problem. nya bidraget bör kunnalämnas både lill traditionell miljöförbättring och till åtgärder som leder lill enminskning av antalet outhyrda lägenheter, t. ex. genom ombyggnad till annananvändning. Bidrag bör i regel endast lämnas för åtgärder inom sådana bostadsområdensom har outhyrda lägenheter och/eller enårlig omflyttning på . Beträffande den närmare utformningen av det nyabidragsstödet vill jag anföra följande. Bidrag bör kunna lämnas för åtgärdersom avser anordnande av lokaler för hobbyverksamhet och samvaro, kompletteringmed mindre arbetsplatser, förbättring av ofillfredsställande ulemiljöer i syfteatl fillgodose barns lekbehov, ungdomars behov av träffpunkter samt de boendesbehov av rekreation, motion, samvaro eller andra fritidsaktiviteter,anordnande av odlingslotter och koloniträdgårdar och förbättring avirafiksäkerhetsförhållandena. Stöd bör också kunna lämnas för åtgärder somavser konstnärlig utsmyckning eller gestaltning, ändrad utformning avbostadshusen och ålgärder för alt begränsa buller och luftföroreningar. 1 Orter som har drabbats särskilt hårt av problemmed oulhyrda lägenheter kan del finnas behov av slöd även lill andra åtgärder.Det bör därför finnas en möjlighet atl efler prövning i varje särskilt fall medgebidrag lill åtgärder ulöver dem somjag nämnde. Den särskilda prövningenbör ankomma på regeringen. 1 övrigt bör bidragsgivningen, som jag straxåterkommer till, handhas av . Stödet bör liksom de nuvarande boendemiljöbidragenavse åtgärder i områden med flerbostadshus. Bidragsgivningen bör dock ifortsättningen vara begränsad till de allmännyttiga bostadsföretagen. Enligt min mening är det nödvändigt atl kommunernaoch bostadsföretagen tillsammans arbetar aktivt för all komma lill rätta meduthyrningssvårigheter och sociala problem i bostadsområdena. På samma sätt somgäller för det nuvarande bidraget tUl ålgärder i bostadsområden med slor andeloulhyrda lägenheter bör krav ställas på att bostadsföretaget tillsammans medkommunen har upprättat ell ålgärdsprogram. bör omfatta även socialainsatser. Det är också viktigt att de boende aktivt deltar i arbetet medprogrammet samt i planeringen och utformningen av åtgärderna. En ytteriigareförutsättning för bidrag bör därför vara all avtal om boinflytande ochdecentraliserad förvaltning har träffals. I fråga om övriga bidrags villkor förordar jagföljande. Bidrag bör lämnas av den godkända kostnaden för åtgärderna,dock högst med . för varje lägenhet som berörs eller har nytta avåtgärderna. I de fall då bidragsfrågan enligt vad jag föreslog skallprövas av regeringen bör bidragsbeloppet bestämmas med hänsyn tillomständigheterna i varje särskilt ärende. Bidrag lämnas endasl till sådana åtgärder somkommunen godkänner. Vidare bör, i likhet med vad som gäller för den nuvarandebidragsgivningen, ställas krav på att också kommunen lämnar ett bidrag. Detbör motsvara minsl hälften av det statliga bidraget. De nya bidragen kan komma alt lämnas i kombinationmed bostadslån eller lokallån. I sådana fall bör den godkända kostnaden för lån minskas 60 medsumman av del statliga och kommunala bidraget som avser samma Prop. 1985/86:100 åtgärd. '