prop · G90310 · 1985-12-31 00:00:00 — Systemet har av allt attdöma fungerat väl i praktiken. Det finns därför inte anledning att låtasärskolan omfattas av och gymnasieskolans system med elevomräden,elevområdestillhörighet och interkommunal ersättning. Nären kommun med stöd av 2 8 anordnar särskola för barn som är bosatta i kommunenbör barn från grannkommuner vid behov tas emot efter överenskommelse i deenskilda fallen. Jag finner dock inte skäl att föreslå någon föreskrift omskyldighet i detta hänseende. Motsvarande frågor uppkommer ävenlandstingskommuner emellan och förutsätts då kunna lösas utan särskildabestämmelser. Denlokala ledningen (6 kap. 35 §§) 3 8 1 omsorgslagen finns bestämmelser om omsorgsnämnd. skall vara lokal styrelse för landstingskommunens särskola,om inte annat följer av 4 8. Detsamma gäller i fråga om kommun som inle ingår inågon landstingskommun. Föreskrifternai 2 kap. 6 8 gäller även beträffande omsorgsnämnden och dess verksamhetsområdeenligt denna lag. Enligt 14 8 första stycketi den nya omsorgslagen skall ledningen av omsorgsverksamheten utövas av enomsorgsnämnd i den män inte annat följer av beslut som avses i 3 kap. 14 §kommunallagen (1977:179). stämmelser om sådan nämndfinns i 14 8 ändra stycket och 15 8 i den nya omsorgslagen. Omsorgsnämndensuppgifter kan delas upp pä flera organ under omsorgsnämnden enligt lagen(1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. ersätteromsorgsstyrelsen enligt omsorgslag. Omsorgsstyrelsen är lokal styrelseför särskolan. Enligt den nya skollagen får omsorgsnämnden samma funktion. Prop.1985/86: 10 4 8En landstingskommun får med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta ledningen av en enhet av särskolan till skolstyrelsen i den kom mun, där enheten är belägen, om kommunen medger detta. I ett sådant fall skall skolstyrelsen vara lokal styrelse enligt denna lag. Jfr6 § tredje stycket omsorgslag, 5 8När en kommun anordnar särskola med stöd av 2 8, skall kommu nens skolstyrelse vara lokal styrelse för skolan. Omdet finns omsorgsnämnd i kommunen, får kommunfullmäktige bestämma attomsorgsnämnden i stället för skolstyrelsen skall vara lokal styrelse försärskolan. Omdet är enbart uppgiften att anordna särskola som har överlåtits på kommunen,behöver det alltså inte finnas någon omsorgsnämnd. Bestämmelseni första stycket innebär att skolstyrelsen kan få dubbla roller i bl.a, fallsom avses i 3 kap, 4 §, 1 sådana fall sammansmälter funktioner hos olikanämnder hos en och samma nämnd. Särskolansuppbyggnad och innehåll (6 kap. 69 8S) 6 8 Särskolan omfattargrundsärskola och träningsskola samt yrkessärskola. 7 § Grundsärskolan omfattar tioårskurser, som fördelas på lågstadium, mellanstadium och högstadium enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Den är avsedd för elever som inte kan gä igrundsärskolan. 8 8 Yrkessärskolanbygger pä grundsärskolan och Iräningsskolan. I yrkessärskolan skall eleverna få yrkesutbildning, yrkesträning eller verk samhetsträning. Bestämmelsernaom de olika formerna grundsärskola, träningsskola och yrkessärskola innebäringa sakliga ändringar i förhällande till vad som gäller. Bestämmelserom årskurser får åtminstone för träningsskolans del en annan innebörd än de harför grandskolan. Såsom uttryckligen föreskrivs i 9 8 skall UtbUdningen anpassasefter varje elevs föratsättningar. Det blir i vart fall för träningsskolanselever knappast fråga om en bestämd gemensam lärokurs utan om att under tioläsår lära varje barn så myckel barnet förmår tillgodogöra sig. 8 1985/86. Prop.1985/86: 10 Nuvarandebestämmelser om tiden för särskolplikt kan innebära en skolpliktig skolgångunder sammanlagt 14 eller, i vissa fall, . Det innebär att yrkessärskolan- till skillnad frän gymnasieskolan - i princip är obligatorisk f. n. Såsomframgår av 3 kap. skall emellertid skolplikten för särskolans elever ifortsättningen upphöra senast vid utgången av vårterminen det kalenderår defyller 17 är. Det innebär att yrkessärskolan för grundsärskolans ochträningsskolans elever blir vad gymnasieskolan är för elever,nämligen en i och för sig frivillig påbyggnad. De flesta grundskoleeleverbehöver fortsätta sin utbildning i gymnasieskolan för alt kunna klara sig väl isamhället och söker sig därför också till gymnasieskolan. Av samma skäl kan deallra flesta eleverna i grundsärskolan och träningsskolan väntas utnyttjamöjligheten lill fortsatt utbildning i yrkessärskolan. Huvudmännensskyldigheter sträcker sig längre när det gäller yrkessärskolan än när detgäller gymnasieskolan. Detta framgår av 3 kap. 19 8 och 6 kap. 1 8.Landstingskommunerna har alltså skyldighet att i män av behov anordna ävenyrkessärskola, I 88 talas om yrkesutbildning, yrkesträning eller verksamhetsträning. Detta berorpä att elevernas förutsättningar är mycket olika. 1 vissa fall kan del inte blifråga om vad som kan kallas yrkesutbildning eller yrkesträning. Insatserna försådana elever består i stället i hjälp för dem att träna sig i dagliga göromål.Man brukar tala om ADL-träning (ADL står för anpassning till dagligt liv). Föryrkessärskolan anges inte antal årskurser i lagtexten. Detta beror på att detinte är fråga om någon gemensam lärokurs (jfr gymnasieskolan). 1 och med atträtt till utbildning föreligger är det naturligt attomfattande yrkesutbildningar görs fyraåriga. 98 Eleverna i särskolan skall så långt det är möjligt fä en utbildning sommotsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Utbildningen skallanpassas efter varje elevs förutsättningar. Utgångspunktenskall självfallet vara att eleverna under sina normall 14 är i särskolan skallfå en utbildning som motsvarar den som andra kan fä under nio är i grundskolanoch på en yrkesinriktad studieväg i gymnasieskolan. Det är emellertidofrånkomligt med skillnader i fråga om både art och nivå. Anpassningtill den enskilde elevens förutsättningar är nödvändig. Jag hänvisar tUl vadjag anfört under 6-8 §8. JagviU i detta sammanhang också fästa uppmärksamheten på de psykotiska barnen.Enligt I kap. 8 8 likställs psykotiska barn med psykiskt utvecklingsstörda iden nya skollagen liksom i den nya omsorgslagen. För dessa barn behöversärskilda metoder utvecklas. En god grund är de framgångsrika insatser som görsredan i dag i både landstingskommunal och enskild regi. Jag vUl också nämna attstatliga medel har ställts till förfogande för det omfattande och fleråriga s.k. Rebeckaprojeklel i , vilket inrymmer bl. a. skolfrågor. övriga föreskrifter (6kap. 10 8Den lokala styrelsen avgör om en elev skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Besluti ett sådant ärende får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får inte överklagas. Av3 kap. 4 8 framgår att den lokala styrelsen för särskolan avgör om ett barnskall tas emot i den skolformen. Enligt 6 kap. 10 8 är det också den lokalastyrelsen som avgör om barnet skall gä i grundsärskolan eller träningsskolan. 11 8 Särskolan skall så långt detär möjligt organiseras pä ett sådant sätt, att eleverna inte blir tvungna altbo utanför det egna hemmet på grund av skolgången. 12 § I omsorgslagen finnsföreskrifter om särskilda omsorger i form av boende i familjehem eller elevhemför barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. Numerakan många psykiskt utvecklingsstörda barn bo kvar i det egna hemmet genom attföräldrarna får hjälp för att klara omvårdnaden. Det är angeläget att försökaundvika alt skolgången får till följd att barnet måste bo utanför det egnahemmet. I synnerhet gäller detta yngre barn. Helt går det emellertid inte attundvika. Det kan ju inte undvikas helt ens för elever i trots attskolenheterna där har väsentligt mindre upptagningsområden (jfr 4 kap. 16 8med kommentarer). Detligger i sakens natur att yrkessärskolan - som f. ö. blir frivillig föreleverna enligt den nya skollagen i vissa delar måste koncentreras till eneller ett par enheter inom landstingskommunen och att därför förhållandevismånga elever måste bo utanför det egna hemmet. Hänvisningentill den nya omsorgslagen i 12 8 skall ses mot bakgrund av att vissa frågor omboende utanför det egna hemmet för grundskoleelevers del regleras i skollagen(4 kap. 16 8). Såsom framgår av 12 8 ärdet emellertid den nya omsorgslagen som reglerar verksamhet vid elevhem somanordnas för elever i särskolan. Till de särskilda omsorgerna enligt den nyaomsorgslagen hör enligt lagens 4 8 första stycket punkt 4 boende i familjehemeller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet.Enligt paragrafens andra stycke skall bl.a. de som får sädana särskildaomsorger också erhålla omvårdnad. I den särskilda omsorgen boende i elevhemingår vidare fritidsverksamhet och kulturella akUviteter. Enligt den nya omsorgslagens13 § råder i princip förbud mot att ta ut avgifter för särskilda omsorgerenligt den lagen. För kost och logi får dock tas ut avgift av särskoleeleversom uppbär pension. 138' Utbildningen i särskolan skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skallutan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmedjämföriiga hjälpmedel som behövs för att tillgodogöra sig utbild- 'I propositionens lagförslag har orden "att tillgodogöra sig" tagitsbort. Prop.1985/86: 10 ningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kanföranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Remiss- Huvudmannen skall för eleverna koslnadsfiiti anordna skolskjuts, om sådanbehövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, ele- "' ' ' vens handikapp eller någon annan särskild omständighet. 1fråga om boende utanför del egna hemmet med anledning av skolgången gällerbestämmelser i den nya omsoigslagen (se 12 8). Bestämmelsernai 13 8 har för hela särskolan - således även yrkessärskolan - utformats eftermönster av bestämmelserna för i 4 kap. 15 och 17 88. Bestämmelsernaför yikessärskolans elever är fördelaktigare än bestämmelserna för elever igymnasieskolan. Sä är också tältet med regleringen omsorgslag medanslutande föreskrifter i omsorgssladgan, Dennya skollagens bestämmelser om specialskolan omfattar skolformens helaelevkrets, vilket ju inte är fallet med den nuvarande skollagen. Såsom framgårredan av I kap, 5 8 är specialskolan en skolform med statligt huvudmannaskapsom är avsedd för barn som på grund av synskada, dövhet, hörselskada ellertalskada inte kan gä i eller motsvarande del av särskolan. finns bestämmelser om skolplikt samt om rätt lill utbildning inom detoffentliga skolväsendet under och efter skolpliktstiden. Bestämmelserna i 7kap. skall ses mot den bakgrunden. I10-12 kap. finns bestämmelser om särskild undervisning, skolhälsovård m. m.som rör även specialskolan och dess elever. SÖ:soch länsskolnämndernas tillsynsfunktioner framgår av 2 kap. 1§ Specialskolan skall för utbildning pä grundskolenivå ha tio årskurser. somfördelas på lågstadium, mellanstadium och högstadium enligl föreskrifter sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ispecialskolan kan också ingå utbildning som avses i 3 kap. 19 8. Jfr28 a § första stycket i den nuvarande skollagen och 6 kap. 15 8 i skolförfattningsutredningenslagförslag. Föreskrifterom årskursernas fördelning på olika stadier finns f. n, i 18 8specialskolförordningen. Såsomframgår av 2 8 skall utbildningen anpassas efter varje elevs föratsättningar.Det ligger i sakens natur att ärskursindelningen får en speciell innebörd förden som på grund av flera olika handikapp måste ha en s.a. Såsomframgår av 3 kap, 19 8 med kommentarer kan del förekomma att en psykisktutvecklingsstörd även efter sin skolpliktstid bereds utbildning ispecialskolan. Det kan då vara fråga om utbildning som inte hänförs till någonav de årskurser som avses i 7 kap. I 8 första slycket. 2 8 Desom går i specialskolan i stället för i eller motsvaran- Prop,1985/86:10 de del av särskolan skall så långt del är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges i grimdskolan. Utbildningen skallanpassas efter Rauiss- varje elevs förutsättningar. Jfr 28 a 8 andra och tredje styckena skollagoch 6 kap. 16 8 i skolförfattningsutredningens lagförslag. Utgångspunkten skall självfallet vara att eleverna undersina normalt tio är i specialskolan skall få en utbildning som motsvarar densom elever får under sina normalt nio skolår. Del är emellertidofrånkomligt med skillnader i fråga om både art och nivå för främst depsykiskt utvecklingsstörda eleverna. Anpassning lill den enskilde elevensförutsättningar är nödvändig. Bestämmelser om innehållet i utbildning inom detoffentliga skolväsendet finns i läroplaner. Enligl specialskolförordningengäller läroplanen för med de ändringar och tillägg som SÖfastställer. 1 10 kap. 3 8 finns bestämmelser om s. k. särskildundervisning för bl. a. sädana elever i specialskolan som på grund av sjukdomeller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete. Jag finner inle skäl all i skollagen ta in siirskildabestämmelser för de fä fall där en psykiskt utvecklingsstörd bereds utbildningi specialskolan efter skolpliktsåldern. 3 8 Utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flerasärskilda enhe ter. För varje enhet skall det finnas en lokal styrelse. Regeringen meddelar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Utbildning i specialskolan kan också anordnas i särskildaklasser som är förlagda till men leds av en lokal styrelse förspecialskolan. Föreskrifter om enheter av specialskolan och derasupptagningsområden finns f. n. i specialskolförordningen. Enligt förordningens2 8 undervisas synskadade elever vid tvä skolenheter, belägna i ochÖrebro, döva och hörselskadade elever dels vid sex skolenheter, belägna i ,, , , och , dels i särskilda klasserförlagda lill (externa klasser), samt lalskadade, döva ochhörselskadade elever vid skolenhet i . Enheten i kallas Tomtebodaskolan. Där finns f. n.både skola och s.k. resurscenter. Skoldelen skall enligt beslul läggas ned vidutgången av /86, 1 4 § specialskolförordningen anges vilka län som utgörupptagningsområden för de skolenheter i . Örebrooch , vid vilka döva och hörselskadade elever undervisas. För övrigaenheter av specialskolan finns inga föreskrifter om upptagningsområde. Ett parav dem är inriktade på elever med mer än ett handikapp, såsom dövblinda ochblinda eller döva psykiskt utvecklingsstörda. Dessa enheter tar emot eleverfrän hela landet. F. n. framgår först av 5 8 specialskolförordningen att detskall finnas en lokal styrelse för varje enhet. Jag anser att den regeln bör tas med i skollagen. Prop.1985/86: 10 handhar bl.a, mänga av de uppgifter som i fråga om grundskolanankommer pä den kommunala skolstyrelsen. Detta framgår bl. a. av 3 kap. Avsärskild betydelse är de lokala styrelsernas uppgift alt bedöma om en syn-,hörsel- eller talskada är av så allvarligt slag att barnet inte kan följaundervisningen i (eller särskolan) och därför behöver utbildning i specialskolan. Detär enligt specialskolförordningen SÖ som beslutar om inrättande av externaklasser. Enligt förordningens 7 8 utövas ledningen av externa klasser avstyrelsen för den skolenhet av specialskolan som SÖ bestämmer. Systemetmed externa klasser används främst för undervisning utanförspecialskoleorterna. I och har dock högstadieundervisning ispecialskolan föriagts till i resp. kommun. Ansvarsfördelningenmellan staten och värdkommunen vid anordnande av externa klasser regleras genomöverenskommelser på grundval av ett av Kungl. Maj:l den 30 december 1974godkänt normalavtal. Vidare finns ett av regeringen godkäntavtal mellan staten och resp. om samverkan rörandehögstadierna vid specialskolorna i resp. . Avtalen innebär bl. a.att staten betalar ett slags motsvarighet till interkommunal ersättning tillvärdkommunen för elever från andra kommuner. Värdkommunen har nämligen vissakostnader för lokaler m. m. 4§ I förhällande till eleverna i specialskolan skall staten svara för sädanakostnader som kommunerna skall svara för i . Bestämmelserom skolhuvudmännens kostnadsansvar i förhällande till eleverna i grundskolanfinns i 4 kap. Syftet med bestämmelsen i 7 kap. 4 § är dels att markera atteleverna inte i kostnadshänseende skall komma i sämre ställning än eleverna igrundskolan, dels att ha en naturlig bakgrund till 7 kap. 5 8 om ersättningfrån hemkommunen till staten. Mängaav specialskolans elever måste bo i elevhem vid skolenheten. Specialskolornadisponerar särskilda medel för elevers resor. Det finns bl. a. en förordning(SÖ-FS 1982: 163) om ersättning till vissa handikappade elever m.fl. förresor. Skolorna disponerar också särskilda medel för kostnader för elevernasboende m.m, enligt föreskrifter som SÖ meddelar. Bestämmelsernai 7 kap. 4 § gäller till skillnad från föreskrifterna i 7 kap. 5 8 - även defå som bereds utbildning i specialskolan efter årskurs 10. 5§ Hemkommunen skall betala ersättning till staten för kostnader för den som ärelev i någon av specialskolans årskurser I-10. Delta gäller dock inte om elevengår i en sådan särskild klass av specialskolan som är förlagd till hemkommunensgrundskola. Ersättningtill staten skall lämnas med det belopp per elev och termin som med stöd av 4kap. 19 8 föreskrivs i fråga om elever i årskurs med samma nummer.För elever i årskurs 10 i specialskolan skall gälla samma belopp som för eleveri årskurs 9 i . Paragrafen motsvarar 52 b 8 i den nuvarande skollagen idess lydelse Prop. 1985/86: 10 fr.o.m. den Ijuli 1984 (prop. 1983/84:27.UbU 8. rskr 112). I paragrafens första mening finns den grundliiggandebestämmelsen om Remiss-betalningsskyldighet för hemkommunen. Vad som avsesmed hemkom- protokoll mun framgår av definitionen i I kap. 9 8. Såsom redovisats under 3 8 förekommer s.k. externa klasserförlagda till . Värdkommunen har enligt nuvarande avtal vissa kostnaderför sådana klasser, som den från staten får ersättning för sådanaelever i den externa klassen som kommer från andra kommuner. Bestämmelsen iförsta stycket andra meningen innebär att värdkommunen inle behöver betalaersättning till staten i enlighet med huvudregeln i första stycket förstameningen. Något undanlag görs inle beträffande elever som ärpsykiskt utvecklingsstörda men som på grund av synskada eller hörselskada intekan gå i särskolan och därför tas emol i specialskolan. Hemkommunen är alltsåskyldig att betala ersättning till staten för sådana elever. Bestämmelser om interkommunal ersättning för elever igrundskolan finns i 4 kap. Föreskrifterna i 7 kap. 5 8 innebär att hemkommunenskall betala ersättning med samma belopp oavsett om barnet går i en annankommuns grundskola eller i specialskolan. Såsom framgår av I kap. 6 och 7 88 är sameskolan enstatlig skolform som utgör alternativ till och som i likhet med denräknas till det offentliga skolväsendet. Bestämmelser om det offentligaskolväsendets allmänna organisation finns i 2 kap. Enligt 2 kap. 9 8 skall ensameskolstyrelse vara lokal styrelse för sameskolan. I 3 kap. finnsbestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Bestämmelserna i 8 kap. omsameskolan skall ses mot denna bakgrund. I 1012 kap. finns bestämmelser om särskild undervisning,skolhälsovård m. m. som rör även sameskolan och dess elever, 1 8 Utbildningen i samcskolan skall ha en samiskinriktning men i övrigt vara densamma som utbildningen i , F. n. finns i 9 och 11 88 sameskolförordningenbestämmelser om att sameskolan omfattar nio årskurser med samma stadieindelningsom saml alt läroplanen för skall tillämpas med vissaangivna modifikationer. Undervisningen skall meddelas på svenska och samiska,ämnet samiska skall förekomma i samtliga årskurser och undervisningen skallberöra även frågor av betydelse för samernas kultur och levnadsförhållanden. 2 8Samers barn får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i . Delsamma gäller andra barn, om det finns särskilda skäl. Motsvarandebestämmelser finns f. n. i I 8 sameskolförordningen. Såsomredovisas i propositionen (1979/80:82) om ledning och administration avsameskolorna m.m. skall enligt riksdagsbeslut frän nomadskolan, somnumera kallas sameskolan, vara öppen för barn till alia som uppger sig varasamer. Vid riksdagsbehandlingenav den nämnda propositionen uttalade utbildningsutskottet (UbU 1979/80:25) attdet i vissa fall kan vara moUverat att också icke-samiska barn har möjlighetatt gå i sameskola. Som exempel nämnde utskottet ett icke-samiskt barn frän enort med sameskola men utan grundskola som tvingas alt åka till annanort med grundskola. Det kunde också enligt utskottet vara merapraktiskt för ett barn från en extrem glesbygd att gå i sameskola och boinackorderad på sameskolans elevhem än att gä i grundskola. Utskottetbetonade att det måste röra sig om ett fåtal fall, så att sameskolansinriktning och målsättning inte skulle påverkas. En överenskommelse mellanberörd kommun och sameskolstyrelsen borde enligl utskottet kunna ligga lillgrund för en sådan anordning. gav regeringen som sin mening lillkänna vad utskottet anfört. 3 6Sameskolslyrelsen beslutar om intagning av elever i sameskolan. Styrelsens beslut i sädana ärenden får överklagas hos genom besvär. beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Enligt3 kap. är regeringen högsta instans i vissa ärenden som rör frågor i vilken avskolformerna , särskolan och specialskolan som ett barn skall tasemot under sin skolpliktstid. Sameskolstyrelsens beslut i ärenden om intagningrör också rätlen till skolgång i en viss skolform. Av principiella skäl börregeringen vara högsta instans även i dessa ärenden. 4 8I förhållande till eleverna i sameskolan skall staten svara för sädana kostnader som kommunerna skall svara för i . Avprincipiella skäl tas i lagen med en bestämmelse av detta innehåll. Den harsamma utformning som motsvarande bestämmelse för den likaledes statligaspecialskolan. Såsomframgår av I kap. 7 8 avses i lagen med fristående skola en skola för vilken enfysisk eller enskild juridisk person är huvudman. I9 kap. finns dels bestämmelser som motsvarar regleringen av fristående skolori den nuvarande skollagen, dels bestämmelser som inlemmar skolverksamhet förpsykiskt utvecklingsstörda med särskild skolplikt i samma system. Ivissa av kapitlets paragrafer talas om den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan utan närmare precisering. Sådan får vid behov göras itillämpningsföreskrifter. Godkännande (9 kap. 148§) 1§ Vanlig skolplikt får fullgöras i en frislående skola, om skolan är godkändför ändamålet. Godkännande skallmeddelas, om skolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art ochnivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännandeskall prövas av skolstyrelsen i den kommun där skolan skall bedriva sinverksamhet. Jfr33 a 8 första slycket och 34 8 i den nuvarande skollagen. I skolförfattningsutredningenslagförslag - som utgick från den nuvarande skollagens 34 § i äldre lydelse -finns föreskrifter i samma frågor i 8 kap. 1 8. 1fråga om 9 kap. 1 8 får jag hänvisa till förarbetena till 33 a 8 första stycketoch 34 § i den nuvarande skollagen (prop. 1982/83:1 s. 17-24 och 70-73). 1förarbetena talas om en pågående försöksverksamhet med speciella anordningarmed undervisning på hemspråk i grandskolan (prop. 1982/83:1 s. 73). Riksdagenhar fattat beslut om reguljära former för sådana anordningar igrundskolan (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 101 ff, UbU 12, rskr 149). Detinnebär att motsvarande anordningar måste fä förekomma även i friståendeskolor. 2 §Den som har vanlig skolplikt men som är endast bosatt i riket eller som har andra särskilda skäl att fä en utbildning med internatio nell inriktning får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola med sådan inriktning (internationell skola), om skolan av regeringen har godkänts för ändamålet. Förgodkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig medgrundskolans. Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättarfortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållandenskall meddelas i den omfattning som de här bosatta elevernabehöver. Jfr34 a 8 i den nuvarande skollagen.