prop · G90394 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:94 [W om avgivande av förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionen angående '"'P- skydd för de mänskliga rättigheterna och de 1985/86:94 Regeringenföreslår alt anla del förslag som har lagils upp bifogade utdrag ur regeringsprolokolletden , Ipropositionen föreslås all godkänner all för ytterligare enfemårsperiod erkänner den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternasom behörig i fråga om tvister rörande tolkningen och till-lämpningen av deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. 1 1985/86. Prop, 1985/86:94 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1, , , ,, , , , , , , R, Carisson,, , , , Proposition om avgivande av förklaring enligt artikel 46 iden europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna Deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna ratificerades av den 4 febmari1952 (prop, 1951:165, UU 11, rskr, 251), har också ratificeratåtta tilläggsprotokoll till konventionen (prop, 1953:32, 1964:87, 1983/84:31,1984/85:123 och 1985/86:18), Genom del försia, fjärde, sjätte och sjundetilläggsprotokollet har antalet skyddade rättigheter utökats. Del andraprotokollet reglerar behörigheten för den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna all avge rådgivande yttranden lill Europarådels ministerkommitté.De Iredje och åttonde protokollen innefattar vissa förändringar i förfarandetinför den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och domstolenför de mänskliga rättigheterna. Del femte protokollet gäller sättet förutseende av ledamöter i kommissionen och domstolen. Det sjunde och åttondeprotokollet har ännu inte trätt i kraft. Den15 deponerade hos Europarådels generalsekreterare enförklaring enligt artikel 46 i konventionen av innebörd alt för en lidav räknat från och under förutsättning av ömsesidighelerkände alt i alla frågor om tolkning eller lillämpning av konventionen saml avdel försia och del fjärde lilläggsprolokollel domstolens jurisdiktion skullevara tvingande i och för sig och ulan särskild överenskommelse (prop, 1966:33, UU3, rskr, 152), Del svenska erkännandet av domstolens behörighet har senareförnyats för ytteriigare femårsperioder (prop, 1971:13, 1975/76:120 och1980/81:96) och utlöper således , En motsvarande förklaringgavs när deponerade ralifiklionsinslrumenlel avseende del sjundetilläggsprotokollet (beträffande del sjätte protokollet aktualiseras intefrågan) hos generalsekreterare , I fråga ombakgrunden till den svenskaförklaringen hänvisar jag lill vad dåvarande chefen för jusliliede- Prop,1985/86:94 partemenlet anförde i prop, 1966:33, FörutomSverige har aderlon stater avgetl förklaringar enligi artikel 46, nämligenBelgien, , , , , , , ,, , , , , , ,, och , Endasl två avEuroparådets medlemsstater - och Turkiel -har inte avgett förklaringarenligt artikel 46, Del bör dock framhållas alt en av de stater som har erkäntdomstolens behörighet inte har godtagit rätten för enskilda personer enligtartikel 25 i konventionen all anföra klagomål hos kommissionen. För denna stat- - innebär därför en förklaring enligt artikel 46 inte mera än all enanmälan som enligt artikel 24 i konventionen görs av en annan konvenlionsstalkan efler behandling av kommissionen bli föremål för prövning av domstolen, ,och har erkänt domstolens behörighet för obegränsad tid.Del schwei;:iska godkännandet omprövas dock såvitt gäller denenskilda klagorällen. Övriga stater har erkänt domstolens behörighet förtidsperioder varierande mellan två och , , och harliksom erkänt domstolens behörighet ål gången.Flera stater har i likhet med dessutom uppställt ömsesidighetsvillkor. Somframgår av prop, 1980/81:96 hade domstolen t,o,m, meddelat utslag i 31mål, I 18 av dessa mål fann domstolen all vederbörande stat hade brutit motsina förpliktelser enligt konventionen, 1 två av målen riktades klagomål motSverige, Båda målen avsåg rällen till föreningsfrihet. Domstolen fannemellertid atl någon kränkning av konventionen inte förelegal i någol av målen. Underperioden -1985 har domstolen meddelat utslag i tre mål mot , Ellmål gällde exproprialionslillstånd och byggnadsförbud (fallet Sporrong-Lönnrolh),I del målel konstaterade domstolen i dom alt Sverigekränkt två av konventionens bestämmelser, nämligen den som skyddar äganderättenoch den som ger envar rätl alt få frågor som rör hans civila rättigheter ochskyldigheter prövade av domstol, I en efterföljande dom den 18 december 1984förpliktades den all betala skadestånd till följd avkränkningarna. Detvå andra målen gällde frågan hur länge en person kan hållas anhållen ellerhäktad innan han slälls inför domslol, 1 del försia fallet (fallet Skoog-slröm)dröjde del innan en person som gripits som misstänkt för brottinställdes inför domslol för häktningsförhandling. Delta ansåg kommissionenvara . Målet gick vidare lill domstolen men avskrevs av domstolenden efler del att förlikning träffats mellan den svenskaregeringen och klaganden, I del andra målet (fallelMc Goff) var det fråga om en person som var häktad i sin frånvaro och som utlämnades från annat land till , Efter ankomsten till dröjde del innan han inställdes inför domslol för omhäklning. Såväl kommissionen som domstolen-den senare genom dom - konstaterade alt detla var en alllför lång lid, 3 Med anledning av de båda sislnämnda avgörandena förberedsnu lagänd- Prop, 1985/86:94 ringar i , Vad beträffar fallet Sporrong-Lönnrolhhar regeringen i förklaring till ministerkommittén anfört bl, a, all måletgäller tillämpningen av expropriationslagen i en äldre lydelse saml all dengällande byggnadslagstiftningen skall ersättas med en ny plan- och bygglag.Regeringen har därför gjort bedömningen att några lagändringar inte behövergöras med anledning av domen. Denna förklaring har godtagits av ministerkommittén. är ell mål mot anhängigl idomstolen. Målet gäller bl,a, tillämpningen av personalkonirollkungörelsen(1969:446) och artikel 13 i konventionen. Domstolen har avkunnat över 100 domar. Antalet avgjordamål är emellertid inte lika stort, eftersom domstolen ofta meddelar två domar iell och samma mål. Den ena avser frågan huruvida kränkning föreligger. Denandra domen avser skadestånd i de fall kränkning konstaleras, I delta sammanhang förtjänar också nämnas någol ommålutvecklingen i den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna.Under konventionens snart ireltiofemåriga historia har antalet ärenden somkommissionen hafl atl behandla ökat avsevärt. hade kommissionenall ta ställning lill 11 295 registrerade klagomål från enskilda personer.Under den senaste tioårsperioden har antalet sådana klagomål uppgått till igenomsnitt ca 430 . var antalet klagomål 390, 404,590, 499, 586 resp, 596, Del bör emellertid noteras att inte alla klagomålregistreras. Kommissionen tillämpar ett summariskt förfarande i sådana fall dåframställningarna uppenbart inte kan komma under dess prövning, 1 sådana fallläggs upp provisoriska akter. Antalet sådana akter uppgick lill 28 315 underåren 1973-1984, Av de inregistrerade klagomålen avser ell stort antalStorbritannien och , För övriga stater har antaletklagomål varit väsentligt lägre. För del har antalet inregistreradeklagomål inte brukat översliga tio . Här har emellertid under de senareåren inträffat en kraftig ökning av antalet mål. inregistreradessålunda 11,8, 18, 46, 51 resp, 64 klagomål mol , Ett stort antal av de klagomål som har riktats mot Sverigehar prövats av kommissionen ulan all något brott mot konventionen konstaterats.Några av klagomålen har också avvisats av kommissionen av formella skäl, I ellpar fall har klagomålen avskrivils av kommissionen sedan staten och denklagande träffat överenskommelse i saken. De klagomål mot som är underhandläggning vid kommissionen gäller frågor av skiftande art. Som exempel kannämnas: omhändertagande av barn för samhällsvård, personalkontroll vid anställningi befallning som är känslig från säkerhetssynpunkt, återkallelse av tillståndall bedriva viss yrkesmässig trafik, expropriation, byggnadstillstånd, utskänkningstillstånd,straffprocessen, religionsundervisning, bidrag till privatskolor, Eflerdenna redogörelse återkommer jag lill frågan om förklaring enligt artikel 46 i konventionen, 4 Sverigehar nu varit underkastad domstolens jurisdik- Prop, 1985/86:94tion. Antalet stater som har godtagit denna jurisdiktion härmed tiden ökat, ochendast två konvenlionsslaler har ännu inte avgett förklaringar enligt artikel46 i konventionen. Det är enligt min mening naturligt alt , när den nugällande svenska förklaringens giltighetstid utlöper, avger en ny förklaringenligt artikel 46, varigenom domstolens behörighet erkänns . Erkännandet bör även i fortsättningen förknippas med ömsesidighetsvillkoroch avse domstolens behörighet enligt såväl konventionen som det försia, del fjärdeoch del sjunde tilläggsprotokollet. Jaghemställer all regeringen föreslår allgodkänna all avger sådan förklaring som avses i artikel 46 i deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna med de begränsningar som jag nu har angett. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå atl anla del förslag som föredraganden har lagtfram.