prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — Rätlen att ändra markens användning bör i detlasyfte begränsas i tiden, vilket bör leda lill detaljplaner som ofta är direktsamordnade med det faktiska byggandet. Sådana regler bör sammantagna stärkamöjligheterna atl beakta genomförande- och för-vallningsfrägorna, 8.1.2 Detaljplanen skall tillgodose bäde lokala ochnationella mål Jag har tidigare (avsnitt 6) angettde allmänna egenskaper som jag anser viktiga atl uppnå vidlämplighetsprövningen av markens användning. Planläggning bör också ta upputformningen av bebyggelsen enligl principer som jag snarl återkommer till(avsnitt 11), Detaljplanen bör ge möjlighet alt för ett visst område preciseralagens allmänna egenskapskrav och göra de avvägningar mellan motstridigaintressen som kan behövas, 1 likhet med ulredningen vill jag understryka atl detaljplanenocksä skall ge möjlighet alt förverkliga kommunens sociala ambitioner att t,ex, integrera olika boende- och upplätelseformer eller genom blandning av olikaslags markanvändning och bebyggelsetyper skapa en stimulerande och livfullmiljö. Detaljplanen skall självfallet vara ett instrument för kommunen atl förverkligaden lokala bebyggelsepolitiken. Den lokala planeringen måstegivetvis också inriktas på att uppfylla angelägna nationella mål såsom dekommer till uttryck i om allmänna intressen och i NRL,Bland de nationella målen vill jag särskilt framhålla två som bör komma tilluttryck vid detaljplaneläggningen. Det ena är kravet på en långsiktighushållning med mark och med den Prop.1985/86:1 146 Del andra är kravel pä hushållning medenergi, vilkei bl. 8 Delaljplan och älerverkar på bebyggelsens placering,utformning, utförande och val av områdes-uppvärmningssystem. Jag är medveten omatt flera av dessa frågor inie slutgiltigt kan beaktas förrän i samband medbebyggelsens projektering och vid bygglovsprövningen. Del är emellertidangelägel all bestämmelserna om detaljplan utformas så all förutsättningar kanskapas för goda lösningar i dessa avseenden. En del remissinslanser hävdar allde krav som från olika häll slälls pä atl stads- och byggnadsplanerna skallfrämja en rationell produktion har fäll en alliför lillbakaskjulen plats iutredningens förslag. Utredningen har dock (s,328) berört detaljplanen som enintegrerad del i byggprocessen, där planen ulgör resultatet av etlkontinuerligt samarbete mellan markägare, byggherie och kommunen. Med den lugnare lätortsiillväxt somkännetecknar dagens samhällsbyggande blir sannolikt slörre samladenyexploateringar alltmer sällsynta, Kravel på ralionalitel och ekonomi gör sigemellertid lika starkt gällande för en produktion i mindre enheter liksom vidförtätning och förnyelse av äldre stadsområden. Del är angeläget att sökamotverka kostnadsslegring-en inom byggnadsverksamheten utan att för den skullgöra avkall pä grundläggande standardkrav. En noggrann avvägning måste därför ivaije enskilt projekt göras mellan de kvalilativa kraven och kostnaderna. Enkoslnadsdel utgörs l.ex, av kommunalteknisk service. Enligt min uppfattning börPBL i detta och andra Sivseenden erbjuda större möjligheter lill lokalanpassning än vad dagens bestämmelser gör. Sålunda bör de krav som skallslällas vid ombyggnader inom vissa gränser utgä från lokala förhållanden.Detaljplanen bör vara ett av de styrmedel som kommunen kan använda i deilasyfte för all främja en ekonomisk och ralionell bygg-produklion. Detla börockså ta sig uttryck i bestämmelser för alt trygga plangenomförandet. Jag anserinte att det därutöver behövs nägon självständig bestämmelse med innebördenatt detaljplanen skall främja en ekonomisk och rationell produktion, 8.1.3 Detaljplanen bör vara uilöinmande jör en bedöinningav lillållighe-len av bebyggelse men inte jör dess exakta utformning ochutförande De allmänna beslämmelserna som börfinnas i 2 och 3 kap, för planläggning och för lokalisering och uiformning avbebyggelse kommer all vara myckel allmäni hållna. När en detaljplan anlas förell visst område, skall dessa beslämmelser preciseras för att ge besked om hurbebyggelsen lämpligen skall placeras, utformas och bevaras inom området. Mankan uttrycka det så alt detaljplanen på förhand ger uttryck för väsentligaallmänna egenskaper som den kommande eller befinlliga bebyggelsen skalluppfylla. Planen ulformas innan man med säkerhet vet vilka projekt som kommeralt aktualiseras inom området. Detaljplanens funktion inför bygglovsprövningenser jag dä på följande sätt. 1985/86:1 i 47 Markens lämpliga användning och bebyggelsemiljöns uiformningi slort < Detaljplan och bör kommunen ha tagil ställning till vid planensantagande. Planen ger anvisningar för hur fastighetsägaren bör utforma sittprojekt. En bygglovsansökan som inte strider mot planen och är förenlig medsådana planbe-slämmelser som är tvingande, bör inte kunna vägras sä längeplanen gäller, Atl åtgärderna för atl fä ulföras skall uppfylla eventuellaandra bestämmelser än de som finns i PBL, t,ex, föreskrifter ibosiadssaneringslagen, fornminneslagen och miljöskyddslagen, behöver intenärmare kommenteras här. Del är normall varken möjligl eller lämpligt atldetaljplanen är uttömmande när del gäller bebyggelsens uiformning ellerutförande. Vid prövningen av bygglovet skall därför sådana aspekter i deallmänna kraven som har aktualilei för projeklet och platsen i fråga, avbyggnadsnämnden läggas till detaljplanens reglering som grund för prövningen avlovet. En konsekvens av detta synsätt är att ju mer detaljerad kommunen gördetaljplanen, desto färre av PBL:s beslämmelser om allmänna iniressen kanbyggnadsnämnden åberopa vid bygglovsprövningen. När detaljplanens innehåll avgörsskall naturligtvis regleringen avpassas sä atl de frågor kan lösas som harmotiverat alt en delaljplan upprättas, A andra sidan bör, bl, a, med hänsynlill fastighetsägarnas behov av valfrihet, regleringen inte göras merdetaljerad än vad som i varje situation behövs för alt nå syftet med planen, 1PBL bör tas in en bestämmelse av denna innebörd. Vid min genomgäng tidigare avplansystemets uppbyggnad (avsnilt 3,1) har jag beskrivit detaljplanenshuvudsakliga syften för att systemet som helhet skall få en enkel ochändamålsenlig utformning, 1 likhet med ulredningen anser jag atl detaljplaneni dess egenskap av dokument med rättsverkningar skall skapa betingelser ochgarantier för atl miljön skall få vissa kvaliteter. Detaljplanen måste av dessaskäl reglera de grundläggande fysiska egenskaperna inom planområdel,Beslämmelser bör därför införas om vilka frågor som alllid mäsie varabehandlade i en detaljplan, dvs, planens minsta innehåll. 8.1.4 Planeringen som procedur bör ny g ga de berördasdelaktighet och fördjupa demokratin Planläggningen berör mångaintressenter. Den arbetsprocedur som leder fram till en detaljplan måstegarantera dessa intressenter insyn och medverkan saml ell lämpligt mått avinflytande över planen. Planprocessen innebär etl konlinuerligl utbyle avinformalioner, åsikter och fakta. som planarbetel successivttillförs ell bredare beslulsunderlag byggs en Slörre kunskap om planområdet upphos intressenterna. Del är min uppfattning atl ett omsorgsfullt bedrivetplanarbete pä detla sätl resulierar dels i en bällre plan, dels i merförstående och ansvarskännande intressenler. Under planprocessen måste ett lämpligt underiagsmaterialpresenteras i begripligform och i bestämda skeden för olika intressenter, Deialjplane-läggningen börpå detla sätt kunna vara elt sätt atl fördjupa den lokala demokratin. PBL bördärför innehålla bestämmelser om det material och den procedur som skall ledafram till en delaljplan, Beslämmelserna om förfarandet bör enligt min meninghuvudsakligen inriktas på relationerna mellan kommunen och de enskildaintressenterna samt mellan kommunen och statliga myndigheter. Däremot börkommunen ges så stor frihet som möjligl all organisera sitt eget interna arbetemed detaljplanen. 8 Delaljplan och oinrådcs-hesiäinmelser 8.1.4-8.2.1 8.2 Skyldigheten för kommunen att anta detaljplan(detaljplanekravct) Min förslag: Detaljplanekravet, som anger i vilkasituationer delaljplan skall anlas, har formulerats med utgångspunkt i att justdetaljplanen i den berörda situationen skall vara den mest lämpadebeslutsformen för atl garantera en god miljö, 1 översiklsplanen kan kommunenange var detaljplan behövs. 8.2.1 Ulgångspunkler Gällande räll För atl mark skall få användas förbebyggelse krävs atl den har prövats från allmän synpunkt lämpad för ändamålet.1 fräga om tätbebyggelse skall denna prövning i princip göras i detaljplan (5 5BL och 56 5 1 mom. tjärde styckel BS), Byggnadslagens detaljplanekrav knytstill begreppet tätbebyggelse, dvs, sädan samlad bebyggelse som nödvändiggöreller kan väntas fordra särskilda anordningar för att tillgodose gemensammabehov (6 5 BL), 1 begreppet innefattas också bebyggelse som är att vänta. Utredningen har (s. 330 fO fört eningående diskussion om behovel av ell lagstadgat deialjplanekrav saml om endetaljplans verkningar för pågående resp, förändrad markanvändning. Förslagetåterfinns i utredningens 9 kap. 1 8 där det föreskrivs an en detaljplan skall,om det inte i särskill fall är omotiverat, upprättas för områden där 1, en samlad bebyggelse avbetydelse eller en anläggning av betydelse avses komma till stånd 2, en samlad bebyggelse elleren anläggning avses undergå förändring av betydelse. Med uttrycket samlad bebyggelse harutredningen som riktmärke angelt tio till tjugo enbostadshus eller ett parmindre flerbosladshus. För andra åtgärder än bostadshus skall verksamhetensomgivningspåverkan och behovet att samordna fysiska förhållanden varautslagsgivande. Utredningen har vidare föreslagit att ensankiionsmöjlighei skall knytas 1985/86:1 149 Staten skall nämligen kunnaingripa mot kommunala 8 Detaljplan och beslut som innebär en uppenbar avvikelse frän detaljplanekravet. En del remissinslanser godtarförslaget, Elt stort antal instanser anför emellertid invändningar molutredningens förslag på den här punkten. Kritiken går i korthet ut pä följande, 1, Detaljplanekravetär för lågt ställt, vilket t. ex. medger alt den ordinarie bosladsproduklionenpå mänga håll i landel kommer all ske ulan detaljplan. Etl sä lågt plankravleder till brister i den allmänna lämplighetsprövningen, i samråd ochallmänhetens insyn samt i behandlingen av sakägarna. Del ger sämre betingelseratt skapa goda miljöer. Det medför ocksä atl statens tillsynsfunktion kraftigtförsvagas, framför alll när del gäller all beakia riksintressena, 2, Behovet av etllagstadgat krav riktat mot kommunerna ifrågasätts. Kommunerna bör själva fåavgöra när detaljplan behövs, 3, Delaljplanekraveibör preciseras ytterligare, eftersom det anses få stor betydelse iprövningssystemel. Om kommunen underlåter alt göra detaljplan, finns del intenågot beslut atl angripa. Del finns också andra invändningarsom mer anknyter till bl. a, vissa begränsningar som utredningen har föreslagitav möjlighelerna att anta detaljplaner, Behovel av ett lagstadgat detaljplanekrav Detaljplanen bör enligt min meningha tvä huvudsyften. Del ena är att reglera förändringar av markanvändning ochbebyggelse. Det andra är att mera varaktigt reglera bevarande av vissabyggnader och bebyggelsemiljöer eller reglera föruisättningar för förnyelseoch ombyggnad av befintliga bebyggelseomräden, 1 båda fallen handlar det om atlför varje faslighet precisera rättigheter och skyldigheter för att man imiljöhänseende skall uppnå en god helhetsverkan och en lämpligsamhällsutveckling. Det är också viktigt alt dessa preciseringar sker i formersom ger medborgarna och intressenterna information och möjligheteratt påverkabeslutet. Dessa båda skäl - helhetssyn pä lämplighetsfrågan och intressenternasinflytande - anser jag tala för att ett detaljplanekrav införs i PBL, Man kan också uttryckadetaljplanens uppgifter på så sätt att planen är avsedd atl ge denhelhetsbedömning av miljön som behövs för ställningstagande till olika ärendenom lov inom området. Planen avgör ocksä - inom givna gränser - omfattningen avsamhällets konlroll av miljöförändringar inom områdel, 1 denna mening är planenelt sätt atl rationalisera prövningen av kommande enskilda ärenden om lov. Med de möjligheter som detaljplanensålunda erbjuder att påverka den lokala miljön, rationalisera prövningen av lovm.m. ligger det enligt min mening i hög grad i kommunens eget intresse atlanvända detaljplan. Prop.1985/86: 1 Planläggningär emellertid en relativt tids- och kostnadskrävande process. Den färdigaplanen för ocksä i allmänhet med sig ekonomiska åligganden och andraskyldigheter för kommunen. Del är därior inte sjalvklari till kommunerna aveget intresse alltid kommer att upprätta detaljplaner i tillräckligutsträckning. Jag anser därför att det bör införas beslämmelser med krav på alldetaljplan skall anlas i vissa situaUoner, Kravels efterlevnad bör iniekonirolleras genom en slailig prövning ulan skötas genom samråd mellan kommunenoch , eller i vissa sällsynta fall genom planföreläggande som jagåterkommer lill (avsnill 16,4), 8Delaljplan oc/i onirådes-hesläinnielser 8.2.1-8.2.2 Min förslag: Prövning av markens lämplighel för bebyggelsesaml reglering av bebyggelsemiljöns uiformning skall ske genom detaljphm för 1. ny samlad bebyggelse. 2. ny enstakabyggnad vars användning får betydande inverkan på omgivningen eller som skallförläggas inom ell område med stor efterfrågan på mark för bebyggelse, omtillkomsten av byggnaden inte kan prövas i samband med prövning av ansökan ombygglov eller förhandsbesked. 3. befintligbebyggelse som skall förändras eller bevaras pä sädanl sätt alt delta behövernärmare regleras i ett ammanhang. Detaljplan behövs inte omtillräcklig reglering har sken genom omrädesbesiämmelser. Förändringar av betydelse kräver i regel detaljplan Till att börja med anser jag ilikhet med utredningen atl delaljplanekravei bör hävdas för områden där ensamlad bebyggelse eller anläggningsverksamhet av betydelse skall komma tillslånd eller undergå större förändringar. Här behöver ofta flera avdetaljplanens regleringsmöjligheler användas. När det däremot gällerbedömningen av vad som är samlad bebyggelse vill jag ge remisskritiken rätt.Avgörande för frågan när delaljplan skall användas bör enligt min mening främstvara: O omfattningen och arten av befintlig bebyggelse inom och i anslutninglill det aktuella området o efterfråganpå mark för bebyggelse i områdel, dvs, bebyggelsetryckets styrka o förekomsten av motstridigamarkanvändningsiniressen inom områdel, om inte frågorna härom har löstsgenom områdesbestämmelser o allmänhetens intresse av vad som skall hända iområdet liksom antalet berörda sakägare och andra enskildaintressenter c regleringsbehov för bebyggelsen som inte har beaktats iöversiktsplanen 1985/86:1 151 -" anspråken på kommunensmedverkan vid genomförandet av bebyggel- 8 Delaljplan och ijn områdes- Del är således en rad olika lokalaförhållanden som bör tas lill utgångspunkt lor all avgöra närdelaljplanekrtivel skall hävdas. Det ligger i sakens natur att bedönmingenocksä bör innefatta en framlidsaspeki, eftersom planläggning jusi syftar lillall behandla den framlida lämpliga miljöulform-ningen. Slad.sförnyelse och bevarande kan kräva detaljplan Även mindre förändringar som berörmänga inlressenler eller avser särskilda bevarandeinlressen kan behöva reglerasgenom detaljplan. Del är angeläget att kommunerna får effektiva instrument förstadsförnyelsen. Med de goda möjligheter plangenomförande åtgärder som jagsenare kommer att föreslå, bör detaljplanen kunna få stor användning vid stadsförnyelsen.Här gäller del vanligen an ändra befinlliga stadsplaner eller komplettera äldresädana med nya beslämmelser. Intresset för bevarandefrågorna harocksä ökat, 1 dessa avseenden bör detaljplanen ge bällre möjligheter än i dagatl slå vakt om olika miljövärden. 1 en hel del fall kommer det atl krävas attdetaljplan anlas för alt gentemot sakägarna på ell likvärdigt sätt kunna hävdasådana intressen, l.ex. Jag vill här emellertid peka påde möjligheter som ocksä kommer atl finnas att bevara miljön genomområdesbestämmelser. Kommunens medverkan vid genomförande av bebyggelse kräverojla delaljplan Behovet av kommunens medverkan vidgenomförandet av bebyggelsen har enligt min mening inte i tillräcklig graduppmärksammats av utredningen. För egen del ser jag det som naturligt atlkommunerna pä olika säll engagerar sig vid tillkomsten av bebyggelse och andraanläggningar. Kommunen har bl, a, som en följd av skyldigheten atl prövabygglov en viktig rådgivningsfunktion. Kommunen har vidare omfattande uppgifternär det gäller service och teknisk försörjning med l,ex, gator, parker, vattenoch avlopp samt värme. Kommunen bör ocksä enligl min mening tilläggas ökadebefogenheter när del gäller att bestämma lämpligheten av olika administrativaåtgärder, l,ex, fastighetsbildning, gemensamhelsanläggningar och former förexploateringens genomförande. Detaljplanen bör här vara den naturiigabeslutsformen. Genomförandel av en aktualiserad bebyggelse kan säledesförutsätta kommunens medverkan, nägot som därför ocksä bör beaktas när behovetav detaljplan skall bedömas. Hänsynen till grannar kan kräva delaljplan Detaljplan skall alltså användasnär den erbjuder de bäsla möjlighelerna an pröva lämpligheten och omfattningenav en exploatering, förnyelse Prop.1985/86:1 152 eller elt bevarande. Om detaljplaneläggning underläts, kandet bl, a, få till 8 Delaljplan ocli följd all medborgarna och sakägarna undanhålls insyn ochinflyiande, all markägare får osäkrare ulgångspunkler för byggande ochförvaltning, att prövningen av lov blir osäkrare, exempelvis i fräga ommiljöulformningen. samt alt gemensamma behov, såsom service, va-försörjning,rekreations-möjligheter m.m, inte får en tillfredsställande bevakning. Försäväl sakägare och andra intressenler som medborgare i gemen kan det alltsåfinnas beaktansvärda iniressen av alt planläggning sker, där situationen sä kräver. Uppgiften atl planlägga för enlämplig samhällsutveckling bör givetvis inte ses i ett snävl kommunaltperspektiv. Att kravet uppfylls anser jag också är av stort grannerättsligtintresse. Även den aspekten bör innefattas i delaljplanekravei ulan atl detbehöver särskilt lagregleras. Det är uppenbarligen förenat medsvårigheter att i gränsfall avgöra om en detaljplan mäste upprättas eller inte.Detaljplanekravet mäste med nödvändighet bli allmänt hållet. Innebörden avkravet bör emellertid vara att detaljplan skall antas för områden där samladbebyggelse skall komma till stånd. Kravet bör också gälla för enstaka byggnadvars användning får belydande inverkan på omgivningen eller som skall ligga därefterfrågan på mark är stor, 1 vissa fall bör dock lämplighetsbedömningen avsädana enstaka byggnader kunna göras i samband med prövningen av bygglov ellerförhandsbesked. Jag föreslär därför en viss "uppmjukning" av detaljplanekraveti förhållande till vad jag anförde i lagrådsremissen (s, 103), Likaså bör kravpå detaljplan gälla när befintlig bebyggelse skall förändras eller bevaras päsådant sätt atl den behöver regleras i ett sammanhang. Motsvarande bör gällaäven i fråga om idrotts- och fritidsanläggningar m. fl. åtgärder som fordrarlov, 1 förhållande lagrådsremissenföreslår jag vidare den ändringen att behovet av medverkan vidbebyggelsens genomförande inte skall utgöra ett självständigt detaljplanekrav,I denna fråga ansluter jag mig således till lagrådets uppfattning (yttrandet s,51), I specialmotiveringen avser ja.galt bl, a, genom exempel närmare belysa delaljplanekravets tillämpning, 8.2.3 Kommunen avgör när delaljplan behövs Detaljplanekravet är riktat tillkommunen. Det blir alltså kommunen som - i likhet med vad som gäller - avgörnär detaljplan behövs. Behovet av detaljplan skall ses mot bakgrund dels av attdet förutsätts en obligatorisk översiktsplan, vars riktlinjer i betydandeutsträckning kan ge underlag för lämplighelsbedömning av bebyggelse, dels avatt översiktsplanens riktlinjer kan göras tvingande genom attområdesbestämmelser antas. 1985/86:1 153 Som jag Udigare förordade (avsnill 7.1) skall kommunen iöversikts- 8 Detaljplan och planen bl, a, kunna definiera de områden där närmarebeslämmelser för markanvändning, byggande m,m, behövs i form av delaljplan. Näröversiktsplanen upprällas eller anlas, kan länsslyrelsen och de enskildainlressenlerna påverka kommunens bedömning av hur delaljplanekravei skalllillämpas. Om länsslyrelsen inie är nöjd med översiklsplanen i deila avseende,bör del framgå av styrelsens samrådsylirande lill kommunen. Som jag senareålerkommer till (avsnitt 16,4) bör PBL innehålla beslämmelser som möjliggör förstaten atl i vissa fall förelägga kommunen att upprätta detaljplan. Därigenomkan en lämplighetsprövning genom delaljplan för att trygga riksintressen inomvissa områden enligl NRL och mellankommunal samordning i sista handåsladkommas. Sakägare och andra intressenter,som anser atl delaljplan behövs inom elt vissl område, kan givelvis begära atlkommunen upprättar plan. Väljer dä kommunen all ändå pröva lämplighelen avbyggnadsprojekt inom området vid ansökan om bygglov, kan sakägarna och andrabehöriga intressenter överklaga bygglovsbeslulen, 1 förtydligande syfte villjag - utöver vad jag anförde i lagrådsremissen (s, 104) - nu tillägga allöverklaganden i sådana fall givelvis kan leda till alt bygglovsbeslutenupphävs. Någon plan kan emellertid inte tvingas fram annat än i de speciellafall där regeringen kan utfärda planföreläggande. Det är naturligtvis ocksåmöjligt att överklaga ett beslut om antagande av detaljplan och därvid hävdaatt det inte behövs någon plan. Några ytterligare sanktions- ellerkontrollbestämmelser för atl garantera detaljplanekravets tillämpning anserjag inie behövs i PBL, Frågorna om besvär och planföreläggande återkommer jagtill senare (avsnilt 17,7 resp, 16,4), I överensstämmelse med vad jaganförde i lagrådsremissen tar jag nu upp den av utredningen aktualiseradefrågan om kommunen skall kunna hindra åtgärder som innebär ändring av markensanvändning med hänvisning lill att deialjplaneläggning först mäsle ske, 1 defall där delaljplan enligl vad jag har sagt skall upprättas finns del ettbehov av den sammanvägning av olika krav som deialjplaneläggning innebär, 1likhet med ulredningen anser jag all del inte kan komma i fråga all kommunen isädana situationer skall kunna tvingas in i en argumentation om en vissbebyggelses tillåtlighet innan en sammanvägning genom planläggning har hunnitgöras. Om nägon av de Udigare angivna förutsättningarna föreligger, börkommunen alltså kunna åberopa behovet av deialjplaneläggning som enda skäl föravslag. Följdfrågan om den enskilde i ett sådant läge skall kunna tvingakommunen till planläggning måste generellt sett besvaras med nej. Tidpunktenför planläggningen måste kommunen fritt kunna bestämma. 8.3 Detaljplanens innehåll och redovisning 8.3.1 Detaljplanens obligaloriska innehåll 8Detaljplan och oinrådes-hesluinmelser 8.3.1 Min förslag: I varje detaljplan skall de olika områdenashuvudändamål anges, dvs, allmänna plalser, kvartersmark och vaitenomräden. Kommunenskall normall vara huvudman för gator och andra allmänna plalser, I planenskall anges utformningen och användningen av dessa. För kvarlersmarken skallocksä användningssältei anges, 1 planen skall skall beslämmas engenomförandelid på 5- . Få obligatoriska bestämmelser, men vida möjligheter lillreglering 1 likhet med ulredningen anser jagalt det i PBL bör finnas bestämmelser som anger dels vissa grundläggande kravpå vad en delaljplan alllid skall innehålla, dels de förhållanden somdärutöver/År regleras i en delaljplan. Vid avvägningen mellan vilkabeslämmelser som alltid mäsle uppfyllas och vilka som frivilligt kan tillämpasär del främst två aspekter som spelar in. Om man vill uppnå det resultatet atldetaljplanerna i hela landel skall vara jämförbara och likartade, mäsle debestämmelser som reglerar det frivilliga innehållet vara fä.