prop · G903126 · 1985-12-31 00:00:00 — På samma säll måste näringspolitisk balans åstadkommas inte minst i syfle atl skapa säkraoch trygga verksamhetsformer för både anslällda och företagare. Pålängre sikt fordras en fortlöpande samhällskonlroll av näringens utveckling ochstruktur. Det behövs både politiska och ekonomiska insatser från samhälletssida inte minst ur utbildnings- och sysselsättningssynpunkt. Vi hälsar därförmed stor tillfredsställelse förslag till etableringskonlrolleller näringstillstånd som kommissionen antagit som arbetsnamn. Vi delar heltkommissionens uppfattning att förslaget om näringstillstånd enbart är en avflera ålgärder i kampen mot oseriös företagsverksamhet och ekonomiskbrottslighet. Ienlighel med kommissionens förslag menar förbundet också alt en allmänetableringskonlroll över hela näringslivet inte är realistiskt genomförbartoch inte heller politiskt önskvärt. Emellertid kan frågan om antalet berördabranscher ytterligare diskuteras och en närmare kartläggning av ett bredarebehov måhända borde övervägas. Förutomalt antalet branscher eventuellt borde utökas är det också enligt vår meningelt alldeles för snävt synsätt på oseriösa företags handlande som kommissionenanvänt sig av. Prövning av huruvida arbetsmarknadens lagar och avtal lillämpaspå ell riktigt sätt borde ingå i den vandel-prövning som Eko-kommissionenföreslår. Kommissionenhar alltså vall alt föreslå ett selektivt införande av närings lillsländ. Detla är en princip som stöds av förbundet. Huvudregeln i svenskt näringsliv skall också i fortsättningen vara en fri etableringsräll. Krav pä näringstillståndbör, i enlighel med kommissionens förslag endasl Prop. 1985/86: 126 omfattabranscher inom vilka problemen med oseriös verksamhet är påtagliga. mening bör kravet på näringstillstånd omfatta förbundets samtligaavtalsområden. Systemet bör vidare baseras på en obligatorisktiUståndsprövning där en regional myndighet, t.ex. länsslyrelsen, beslutar itillståndsärendet. Vidare skall arbetsmarknadens organisationer fungera somremissinstans. Vid tillståndsprövningen skall den sökandes aktuella ochlidigare vandel samt branschkunskaper och kännedom om sina skyldigheler somföretagare prövas. Tillstånden skall kunna återkallas. Överträdelse avnäringstillstånd skall vara straffsanklioneral. Slutligen skall redanetablerade företag automatiskt beviljas tillstånd. Somframgått av föregående stycke överensstämmer förbundels krav på utformningen avetableringskontrollsystemet i stora stycken med det förslag som kommissionenpresenterat. I vissa detaljer är förbundel dock tveksamt till kommissionensförslag. Delta gäller t.ex. kravet pä bankgaranti samt behandlingen av redanetablerade företag. att vandelsprövningen bör utvidgas till att omfatta också t.ex. brott mot kollektivavtal, arbetsmiljöbestämmelser etc. Förbundet förordarockså atl man vid lillståndgivningen inte prövar endasl företagarens ekonomiskakompetens utan också dennes branschkunskaper. Detär uppenbart att koncentrationen av ekonomiska brottslighet inom vissabranscher är så betydande atl särskilda krav bör ställas på den som vill ulövanäringsverksamhet inom sådana områden. Ekonomiskabrottslighet innebär illojal konkurrens för seriösa företag. De socialakonsekvenser den medför för anställda är så allvarliga atl personer som visatsig inte kunna driva verksamhet, på etl ur samhällets synpunkt acceptabeltsätl, inte bör tillåtas vara verksamma inom dessa branscher. Förbundeltillstyrker därför kommissionens förslag om näringstiUstånd medvandelsprövning i sådana branscher. Erfarenheterfrän nuvarande tillståndsprövning inom vissa områden visar emellertid påsvårigheten all få prövningen effektiv. Den handläggning som föreslås kan,enligt förbundets mening, bli effektiv endasl genom aktiva utbildningsinsatseroch genom tillgång till registeruppgifter för hela landet. Det bör ocksåställas krav på den som vill driva näring inom det aktuella områdel, all dennamedverkar med upplysningar om sin lidigare verksamhet. Ett sådant krav börstäUas på alla som del saknas uppgifter om i svenska register. FörbundettUlstyrker också kommissionens förslag angående fältkon-troll och nya tjänster.Beträffande vilka företag som ska omfattas av tillslåndskravel delar förbundetkommissionens uppfattning att principiellt bör alla företag i den aktuellabranschen omfattas, men alt kontrollen inledningsvis bör inriktas på nystartadeförelag. Det är emellertid förbundets uppfattning att förelag som interedovisat verksamhet eller inte registrerats ska anses som nytillträdande ochavkrävas näringstillstånd. 1.57 : Prop. InledningsvisviU vi uttrycka tillfredsställelse över atl arbete med att skapa opinionemot den oseriösa verksamheten nu synes ge resultat. har underdenna period, inom sina båda branscher; måleribranschen ochbillackerarbranschen, kunnal observera hur den oseriösa verksamhelenulvecklats i ell alll snabbare tempo. Denosunda konkurrens som uppstått genom alt vissa företag har kunnal ulföra arbeteåt beställare lill bortemot halverade priser i förhållande till den seriösaverksamheten, har blivit olidlig även för de mest ambitiösaföretagarna. Företagarna har atl endera lägga ner företaget, eller konkurreramed samma metoder som fiffelföretagen. Det har lett till att företagensärskilt sökt att undandra sig skyldigheter gentemot samhäUel. Redogörelsenav problemen utgör en bra sammanfattning. Möjligen kan del tillföras altnäringsidkarnas ekonomiska brottslighet och skatteundandragande drar med sigandra personer, parter som ulan näringsidkarnas initiativ skulle avstått.Sannolikt förekommer del all beställare och köpare av tjänster eller varor tarinitiativet, men de branscher vi har erfarenhet av är det långt oftarenäringsidkaren som tar sådana initiativ. Då en anställd har tubbals alt vid etttilUälle dellaga i sådan verksamhet, är det närmast som atl "lappen gåttur tunnan" och man är därefter beredd all ställa upp på vilka uppgörelsersom helst som ger ekonomisk . Avslulningsvisvill vi understryka att vi delar kommissionens uppfattning att det erfordrasmänga ingredienser för att begränsa den osunda verksamhelen som samhället iprincip tillåtit atl växa ulan några mer omfattande motåtgärder. Delgäller att skapa bättre moral. Det är därför vår förhoppning all regeringensöker ändra beteendet genom atl frågan behandlas i skolorna och atl allmännaopinionen påverkas med kampanjer under medverkan av folkrörelser ochmassmedier. Facket som har etl särskill samhällsansvar har anledning attvälkomna varje initiativ och ställa sina resurser till förfogande. Viär något tveksamma till kommissionens sammanfattning om vad som skall varakaraktäriserande för om näringstillståndsprövning är av behovel. Kommissionensäger i sammanfattningen: "Om de misskölsamma förelagarna tillsammansutgör etl hot mot den seriösa delen av branschen, bör man kunna anse allantalet misskötsamma är belydande". Detta kan man instämma i, men detfinns också anledning alt införa näringstillstånds-prövning i de fall enbransch visar sig ha en svällande andel ekonomisk brottslighet, även omomfattningen inte ännu utgör ett hot mot hela branschen. Videlar kommissionens uppfattning att kommissionens förslag om näringstillståndskall kompletteras med vidgade möjligheter att uifärda näringsförbud. Sålundaanser vi atl upprepade brott mot lagar, avtal, men också utbrett utnyttjande avoseriösa underleverantörer/underentreprenörer skall kunna föranledanäringsförbud. Förelagsom fortsätter sin verksamhei efler det atl den lidigare företaga ren fått näringsförbud, bör granskas av auktoriserad revisor tillsatt av staten, som den föregående förelagsledaren är behäf tad med näringsförbud. Detta föratt begränsa möjligheterna till bulvanför- hållande. 1.58 : Prop. Den ekonomiska brottsligheten sådan den utvecklals utgörell av samhällets största problem. Enligt en ganska presenteradvetenskaplig studie uppskattas enbart skalleundanhällandet till 20-30 miljarderkronor penningvärde. Sådan kriminalitet svarar självfallel för mångaallvarliga ekonomiska, sociala, politiska och inte minsl samhällsmoraliskaskador. Arbetare- och fackföreningsrörelsen har allt sedan problemetsomfattning blivit allmänt känt pläderat för all kraftfulla insatser så snartsom möjligt måste vidtas för att motarbeta ekonomisk brottslighet. Denna kamphar vi i alll väsentligt fåll föra ensamma. Borgerliga poUtiker och företrädareför näringslivet har i denna kamp bara undantagsvis slutit upp vid vår sida.Detta ointresse bottnar i en ideologisk grundsyn där rätlvise-ochjämlikhelsaspekler aldrig hafl någon framskjuten position. De förslag lillålgärder som Kommissionen mol ekonomisk brottslighet här framlägger utsättsidag av borgerligheten och näringslivet för hård och onyanserad kritik. Man harframhållit alt lagen är elt hot mol vår hävdvunna rätt lill näringsfrihet, manpekar på tekniska brister i lagens utformning, på hotet mot rättssäkerheten,ja, man har till och med påstått alt lagen påskyndar en utveckling som lederlill ell samhäUe av öslslatsmodell. Allt detta är självfallet nonsens och deraskritik är inget annat än elt förtäckt försvar mot den nu rådande ordningen där"marknadskrafterna" kan spela fritt på löntagarnas och samhälletsbekoslnad. Styrkan i deras argument bör enligt förbundel värderas mol dennabakgrund. För fackföreningsrörelsen är frågan emellertid av högstaprioritet. Som elt resultat av tillsattes en kommitté somfick till uppgift atl arbeta fram förslag till lämpliga åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. En av huvudpunkterna i den rapport utredningen avlämnadevar förslagel om elableringslillstånd, etl som i betydelse ligger nära det avkommittén i stället valda ordel näringstillstånd, I allt väsentligt kommer debåda kommittéerna lill samma resukal, såväl vad avser orsakerna som deålgärder som bör tillgripas för att stävja den ekonomiska brottsligheten,Förbundel vill redan här framhålla sin tillfredsställelse över förslagel som vitror kommer atl bli ett verkningsfullt medel för alt molverka de mestflagranta oegentligheterna inom de aktuella branscherna. Kommissionen har i sitt förslag föredragit benämningennäringstillstånd framför etableringskonlroll, Förbundel är införstått iorsakerna till detla och ehuru vi anser alt man här har överdrivitväsentligheten av att skifta begrepp tillstyrker förbundel åtgärden. Enligt kommissionen bör huvudprincipen vara att bådenytillträdande och befintliga förelag skaU omfattas av kraven pånäringstillstånd. Förbundet menar att etl dylikt tillvägagångssätt skulle blipraktiskt ogenomförbart. Vi anser att de befintliga företagen skaU betraktassom om de hade näringstillstånd och den enda skyldigheten för dem i deltasammanhang är att se till att de blir registrerade. För de befintliga företagenskall sålunda etl automatiskt näringstillstånd gälla. Om de däremot senarebedriver oseriös verksamhet skall de förbjudas atl i fortsättningen bedrivaverksamhet inom branschen. När lillsländet skall dras in för de företag somfått ell automatiskt näringstillstånd skall samma villkor gälla som för deförelag som fått sitl tillstånd efter vanlig ansökan. 1.59 (): Prop. TCOdelar kommissionens uppfattning all krav på näringstillstånd bör vara etlverkningsfullt säll alt slävja missförhållanden i specifika branscher. Idebatten förs ofta fram starka principiella invändningar mol detta slag av -somdet hävdas - begränsningar i den fria etableringsrätten och del sägs attviktiga marknadsekonomiska spelregler sätts ur funktion. Enligt TCO är deltaöverdrivna farhågor och man kan konstatera att de argument som framförs och degeneraliseringar som används oftast medför att förslagens sakliga innebörd intediskuteras eller analyseras. Inommånga områden utövar samhället olika former av kontroll,godkännande e. dyl. innan viss verksamhet får utövas. Belänkandet ger här engod bild både över motiven till dessa ålgärder och vilka områden som omfattas.Som exempel kan nämnas krav på legitimation för läkare och tandläkare,auktorisationsregler för advokater och revisorer, krav på ekonomisk säkerhelför resebyråer och etableringstillslånd för handel med skrot,inkassoverksamhet, bankrörelse m. m. Dessa olika slag av etableringsregleringhar inneburit lill helt övervägande del positiva effekler - om detta lär detråda slor enighet. De nu aktuella förslagen innebär ingen principiell skillnadvad gäller ev. ingrepp i etableringsmöjligheter etc. har länge krävt åtgärder i syfte alt främja en sund konkurrensinom sina branscher. Sålunda beslöt t. ex. ()senasie kongress 1982 atl förbundet ska verka för införandel avetableringskonlroll där så erfordras. Föreliggande förslag från kommissionenmot ekonomisk brottsUghet uppfyller väl de krav förbundet stälk i detlasammanhang. TCOkan dock inte inse varför den föreslagna lagen ska få begränsad giltighetstid.AUa lagar bör ständigt vara föremål för omprövning och har allstifta, ändra och avskaffa lagar när den så finner lämpligl. Dessulom är dettaen fullmakislag dvs. ger regeringen fullmakt all införa krav pånäringstillstånd. Regeringen har ju därvid möjlighel atl väljaom och i vUken omfattning lagen ska utnyttjas. TCO föreslår därför alt lagen ejskall tidsbegränsas. 1.60 Centralorganisationen /SR: /SRavstyrker förslaget om näringstillstånd. Det är knappast meningsfullt atttemporärt pröva vissa branscher och till enskilda delar såsom redovisas ibetänkandet. Förslaget medför också en dubbelkonlroll, eftersom kontroll avskatteinbetalningar finns . Kommissionenmot ekonomisk brottslighet föreslär nu betydelsefulla in skränkningar i näringsfriheten. Enligt delbetänkandet skulle sålunda infö ras en rätt för regeringen alt föreskriva alt visst slag av näringsverksamhet fick bedrivas endast av den som fåll liUslånd därlUl i den ordning den föreslagna lagen anger. om näringstillstånd för vissl slag av näringsverksamhet skulle av regeringen få meddelas, om det finns grundad anledning antaga all del i betydande omfattning förekommer att näringsid kare inom ifrågavarande slag av verksamhet brister i laglydnad eller under låter all fullgöra sina skyldigheler enligt skalle- eller avgiftsförfallning arna. Skall en så belydelsefull nyhet införas i svensk rätl måsle starka skäl 69 Samfundet kaninte finna atl kommissionen i belänkandet visat Prop. 1985/86: 126 påsådana skäl. Följandepunkter har i den allmänna motiveringen särskill berörts av kommissionen. Viden internationell jämförelse har kommissionen funnit att förhandskontroll avföretag är vanligt förekommande i andra länder, både i och i . ställs förhållandevis låga krav på företagen i . Dennanivå kan emellertid enUgt samfundets mening inte bedömas med hänsyn tillbestämmelsema om förhandskontroll. Av väsentligt större betydelse äreffektiviteten av den tillsyn och kontroll från det allmännas sida somförelaget är föremål för sedan etableringen sketl. Redan från sin etableringstår företagen i under övervakning och kontroll av en lång rad olikamyndigheter. Av betänkandet framgår också alt utländska kontrollsystem haflandra syften än att bekämpa ekonomisk brottslighet och främja skatte- ochavgiftsbetalningar. Några slutsatser i detta hänseende kan därför inte dras avbetänkandets genomgång av utländsk rätt. Kommissionenanför vidare all sanering är nödvändig i vissa branscher där ekonomiskbrottslighet samt underiåtenhet all betala skatter och avgifter är särskiltvanlig. Samfundetser självfallel med stort allvar på de stegrade tendenserna till skatte- ochavgiftsundandragande i . De belopp som kommissionen i förevarande - ochtidigare - delbelänkanden anfört är betydande. Liksom när det gällt andraförslag av kommissionen vill samfundet dock i anslutning tiU delbelänkandet"NäringstiUstånd" understryka, att de ingripande åtgärder kommissionenhär och annorstädes föreslår självfallet inte kommer atl leda till atl nägonväsentlig andel av de uteblivna beloppen kommer att tillföras det allmänna.Förslagen måste bedömas mol denna bakgrund. Sålundaframhålls j förevarande belänkandet att, när det gäller två av de enligtkommissionen mest belastade branscherna, nämligen åkeribranschen ochrestaurangbranschen, tillslåndsplikt innefattande en omfattande vandelsprövningredan förekommer. Vad avser restaurangbranschen föreslår kommissionen enmindre omfattande vandelsprövning (se sid.285, sl. ), Vad avsertransportbranschen uttalar kommissionen: "Prövningen har i denna delungefär samma innehåll som den vandelsprövning kommissionen föreslår,"Kommissionen har inte anfört några skäl för antagandel alt kravel pånäringstillstånd enligt betänkandet skulle ha större effekt när det gällersanering av vissa branscher än hittillsvarande tillståndskrav haft. Detkan tilläggas att under senare är en rad olika älgärder vidtagits för att ökakompetens och resurser inom den polisiära verksamheten beträffande ekonomiskabrott och för att göra skatte- och avgiftsindrivningen mer effektiv. De sålundavidtagna åtgärderna har ännu ej fåll full genomslagskraft. Enligt samfundetsuppfattning vore det lämpligt att avvakta resultatet av dessa ålgärder innanlagsliftning av typen näringstillstånd övervägs. mening skall både nytillträdande och befintliga förelag omfattas av kraven på näringstillstånd när regeringen bestämt att näringstillstånd skall krävas för visst slag av näringsverksamhet. Kommis sionens ståndpunkt synes vara orealistisk. Inom samtliga av kommis sionen för näringstillstånd rekommenderade branscher bedriver förelagen i huvudsak sin verksamhei på all sätt som ej ger anledning till anmärkningar från del allmännas sida. Många företag har bedrivit sin verksamhet . Företagen har startats medan näringsfrihet i branschen rådde och därefter drivks anmärkningsfrkl. En samhällelig prövning av oförvit- 70 ligaföretagares rätt till fortsatt verksamhet framstår som onödig och kran- Prop. 1985/86: 126 kände.Införs krav på näringstillstånd bör därför endast nytillträdande företagha skyldighet atl ansöka om sådant tillstånd. etableradeförelags rätt att bedriva verksamhet bör ifrågakomma blott om företagetskulle brista i laglydning eller underlåta alt belala sina skatter och avgifter.Om krav på näringstillstånd införs endasl för nystartade företag uppkommervisserligen en viss mindre konkurrensolikhel mellan företagen Den synes inte vara så betydande atl den kan försvara den arbetsbelastningpä administrationen som handläggningen av tusentals onödigaärenden om näringstillstånd skulle utgöra. inom de branscher, för vilka kommissionen rekommenderar attnäringstillstånd skall krävas, uppgår sammanlagt till inte mindre än omkring51000. Sistnämndatal bör ses i relation till kommissionens uppgift om att handläggningstiden förvarje ärende om näringstillstånd enbart hos kan beräknas lilltvä limmar. Den totala liden för handläggning av samtliga ärenden omnäringstillstånd i den utsträckning kommissionen rekommenderat skulleföljaktligen enbart såvitt avser redan etablerade företag vara 102300arbetstimmar. För handläggning av tiUståndsärenden vid länsstyrelserna harkommissionen tänkt sig en personalstyrka omfattande totalt 73 personer. Fördel fall alt kommissionens förslag går igenom skulle lydligtvis dennapersonalstyrka bli sysselsatt enbart med att handlägga ansökningarom näringstillstånd frän redan etablerade företag. 1.62 vid Stockholmsuniversitet: Kommissionenföreslår att krav på näringstillstånd skall införas i vissa branscher därekonomisk brottslighet bedöms vara särskill vanlig och skatte- ochavgiflsdisciplinen särskill dålig. Ilikhet med vad som gäller elt flertal andra förslag från kommissionen är denanalys av behov och alternativ som ligger lill grund för del föreliggandeförslaget påfallande tunn. Del är enligt fakullelsnämndens mening beklagligt. Nämndenvill inledningsvis framhålla att den etableringsfrihet som råder pä den svenskamarknaden har utomordentligt slor ekonomisk betydelse och utgör en hörnpelare ivårt ekonomiska syslem. Näringsfriheten utgör också etl viktigt inslag i etlfritt samhälle. I samband med varje förslag om inskränkningar i denna måsledärför noga övervägas, inte bara om förslaget kan väntas få de avseddaeffekterna utan även om dessa överstiger de negativa verkningar sominskränkningen kan förväntas fä från konkurrenssynpunkt. mening finns det risk för att vissa av de föreslagnaföreskrifterna kommer atl fä en alltför avhållande verkan på nyetableringen iresp. Del sagda gäller inte minst kravet på ställande av säkerhel förskallefordringar m. m. Allvarligt är vidare, om reglerna kan komma attutnyttjas så att olika branschorganisationer, om de så önskar, kan regleraantalet nytillträdande näringsidkare. vill därjämteunderstryka vikten av alt lagen inte får verka som en plattform från vilkenytterligare inskränkningar i näringsfriheten kan komma att ske. Som bakgrundtill sill förslag om näringsfillståhd har kommissionen redovisat dels reglerangående tillslåndsplikt som redan föreligger i olika branscher(transportsektorn, restaurangbranschen etc), dels föreskrifter omnäringstillstånd som gäller i vissa främmande länder. Ombestämmelser om näringstillstånd skall gälla redan etablerade före- 71 lag bör antalet lillståndsplikliganäringsgrenar kraftigt begränsas, Allerna- Prop. 1985/86: 126 livet måsteannars bli att avsevärt utöka antalet handläggare vid eller attlåta bestämmelserna träda i kraft successivt. tänkt sig handläggningen av tillståndsärendena jämte kontroll ochtillsyn av den lillståndspliktiga verksamheten kommer avsevärda arbetsinsatseroch kostnader alt nedläggas på laglydiga och lojala företagare i stället föralt samhället, såsom borde vara självfallet, koncentrerar sina resurser på denoseriösa och illojala näringsverksamheten. Kommissionenhar ej anvisat i vilken ordning redan etablerade företagare skall begäranäringstillstånd. Del är enligt mening ell vitalträttssäkerhelskrav att delta framgår av lagtexten för det fall lagen skulleinnefatta kravel att de redan etablerade företagen skall vara pliktiga altansöka om och få näringstillstånd för att få fortsätta sin verksamhet.Övergångsbestämmelserna i lagen om fastighetsmäklare kan därvid utgöra enlämplig förebild. Skulle regeringen föreskriva alt näringstillstånd erfordrasför visst slag av näringsverksamhet, bör de vid tiden för beslutetsikraftträdande de redan etablerade företagarna dels vara skyldiga atl inkommamed sin ansökan om näringstillstånd försl efter viss i lagen angiven lid,förslagsvis , dels vara berättigade att fortsätta sin näringsverksamheti avvaktan pä lagakraftvunnel beslut om sökta näringslillstån-det. Redanetablerade företagare bör också vara befriade från prövning enligt 3 § försiaslyckel andra punkten. Dethade varit värdefullt all få en utförligare redogörelse för effekterna av nunämnda regler. Av särskill intresse hade del varit att få en dylik redovisningi fråga om , och som enligt kommissionensframställning har omfattande föreskrifter om näringstillstånd. Noteras kan,atl i flertalet av de fall som redovisas från utländsk rätl syneslillslåndsreglerna snarare ha tillkommit i syfle atl skydda aUmänheten motoskickliga yrkesutövare än i syfte all förhindra ekonomisk brottslighet ochskatteundandragande. Denallt överskuggande delen av ekonomisk brottslighet har att göra med skatternaoch sättet för indrivning. Här finns påtagliga brister, vilket har all göra medden förmånsrätt som fortfarande vidlåder skatterna. Det är omvittnat alt vi harvärldens mest effektiva uppbörd av debiterade skaller kommer intill statskassan. Men vi har också bland de långsammaste uppbörderna med drygt12 miljarder i eftersläpande skatter. Sloparman förmånsrätten skuUe skattemyndigheterna tvingas atl anlägga sammasynpunkler på krediterna som inom del privata näringslivet. Som det nu ärbehöver inte skaltemyndigheterna anpassa kontrollfunktionen efter sådanaannars självklara kriterier som omsättningshastighet för moms ochpersonalintensivitet vad gäller källskatter. Erfarenheterna från pekarockså på en starkt förbättrad - snabbare uppbörd sedan förmånsrätten lagilsbort. Detallra enklaste är emellertid alt se lill alt det inte blir någraskatteres-tanlier.