prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför atl i de fall SJ kommer all behöva geaklieägartillskoll i sådana bolag bör della få ske efler medgivande i varjesärskill fall av regeringen inlill ett belopp av 5 milj. kr. Underåberopande av del anförda hemställer jag all regeringen föreslår alt i enlighet med vad jag har anfört godkänna attstatens järnvägar ger aklieägartillskoll i bolag vars aktier förvaltas avstatens järnvägar. Investeringar i järnvägens infrastruktur 1985/86Anslag 950000000 1986/87Förslag 940000000 Under anslaget D I skall sådana investeringar ifasta anläggningar finansieras som har en direkl parallell fill samhälletsväginvesteringar. Invesleringar i det ersätiningsberälfigade bannätei skallinte föras lill statskapitalet. Av resterande investeringar skall förastill statskapitalet och förräntas fullt ut. Avkastningskravet är dockvillkoriigt. För vissa investeringar i i enlighet med denöverenskommelse som träffats mellan olika intressenter gäller särskildaförräntningsregler. SJbegär för /87 etl anslag på 1 020 milj. kr. vilket innebär en ökning med 70 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår. Detta innebär enligt SJ:s beräkningar en realt oförändrad medelstilldelning i 77 enlighelmed de planeringsförutsättningar som SJ fåll genom Prop. 1985/86:100 järnvägspolitiska beslut. Den planerade fördelningen på objektgrupper Bil. 8 framgår av tabellen nedan. Planerad medelsförbrukning i milj. kr. (prisnivå 1986/87) Ny- och ombyggnad av järn vägslinjer 51 Anläggningar för förortstrafik 194 Tilläggsinvesteringar i anlägg ningar för snabbtåg 22 Vissa maskiner, inventarier En betydande del av medelsbehovet,avser del pågående programmet för spåruppruslning. En stor del avSJ:s linjenät har en låg banslandard, hänföriig lill äldre tiders banteknik.Detta innebär bl. a. alt Ijälrörelser, utsliten grusballasl, spikbefäslning ochrelativt klena räler försvagar spåret så att del i längden inte med bibehållentrafiksäkerhets-nivå motsvarar kraven på tillåten tåghastighet och axellast.Sedan l950-ta-let har därför banstandarden planmässigt höjts genomIjälisolering, maka-damisering och byte av spår till nya helsvetsade räler, iregel på betongsliprar. I programmet ingår även utbyte av de äldstahelsvetsade spåren, som är utslitna. Ombyggnadsprogrammet, som avser bådeaffärsbanenätet och delar av det ersättningsberättigade riksnätet, omfattar spår . De viktigaste fördelarna med denhöjda banstandarden är förbättrad trafiksäkerhet, lägre banunderhållskosinader,bättre tillgänglighet genom färre driftsslörningar och mindre lidsbehov förunderhåll, kortare restider genom hastighetshöjningar, mindre slitage pårullande materiel och förbättrad reskomfort. Även på linjer som inte omfattas avombyggnadsprogrammet måste banstandarden förbältras p. g. a. förslitning ochofta otillräcklig största till-låtna axellast. På dessa linjer användsreviderade frigjorda räler från huvudlinjerna för att förslärka spåret. I vissutsträckning kompletteras frostskyddet och grusballasten ersätts med makadam.Detta program avser spår . I programmet ingår även rälsbyten isidospår, totalt /är, samt växelbyten. Till ny- och ombyggnader avjämvägslinjer hör investeringar som ökar kapaciteten på linjerna och därmed möjliggör ökad hastighet samiidigt som förseningsriskerna minskar. Exempel är främsl nya dubbelspår och tågmö- lesplalser. Här förekommer också vissa nya induslrispår. Av slor belydelse är de redan pågåendekapaciietsförstärkningarna på Prop. 1985/86: 100 linjen . Denna linjehar en omfattande tung godstrafik som Bil. 8 beräknas öka under de närmasteåren. På linjeavsnitlel söder om har kapacitelslakel nåtts i fleraavseenden. För atl förbättra dagens trafi-keringsförhållanden och ge störrekapacitet för ökande trafik planeras en rad åtgärder under återstoden av1980-talel. Dit hör en utbyggnad av eldriflanläggningarna, signallekniskaombyggnader, nya mötesplatser och fortsatt ulbyggnad av dubbelspårelAnge-Bräcke. Bandelen kommer alt breddassamlidigl som induslrispår byggs till . Projektet finansieras delsinom SJ:s ordinarie investeringsanslag, dels med särskildasysselsättningsmedel och med insatser från lokala intressenter. Arbetenaberäknas vara slutförda . Vidare kan nämnas all SJ, Olofslröms kommun ochVolvo har avtalat om anläggande av ell induslrispår lill ett planerat kommunaltindustriområde i och lill Olofslrömsverken. Investeringenfinansieras genom sysselsättningsmedel, SJ:s ordinarie invesleringsmedel samlinsatser från företag och kommunen. I har omfattande om- och nybyggnader avterminalanläggningar och anslutningslinjer påbörjats. En överenskommelseträffades mellan och . Genom överenskommelsenkommer den för vägtrafiken besvärande godsvagnsdragningen mellanran-gerbangården och färjestalionen atl upphöra. Investeringarna i broar omfattar främsl mindre broaroch vägportar. Många gamla broar har en stålkonstruktion med rostangrepp ellerrisk för brott och måste därför efterhand bytas ut. Invesieringarna i signalanläggningar omfattarfrämst fjärrblockering, automatisk tågkontroll samt invesleringar i datorteknik.Fjärrblockering ger ökad linjekapacilel, högre säkerhet och bättre lagföring.Under vardera budgeiåren 1985/86 och 1986/87 färdigställs Qärrblockering påtre järnvägslinjer. SJ räknar med att slörre delen av järnvägsnätet iframtiden kommer atl vara utrustat med fjärrblockering i någon form. Genom utbyggnaden av ATC ökas trafiksäkerhetenavsevärt. ATC jämte fjärrblockering, signalslällverk, vägskyddsanläggningaroch tågradio är de viktigaste delarna i SJ:s säkerhetssystem. T. o. m. 1984/85har sammanlagt järnväg utrustats med ATC. Utbyggnaden blev klar påstörre delen av affärsbanenätet . Därefter kommer ulbyggnaden atlfortsätta inom övriga delar av riksnätet. Dessa arbeten beräknas kunna avslutasunder . Till vägskydd hör invesleringar som avserförbättrat skydd vid plankorsningar. Åtgärder, som föranleds av dén planeradesnabbtågstrafiken ingår dock i posten Tilläggsinvesteringar i anläggningar försnabbtåg. SJ erhåller också särskilda medel över statsbudgeten för altförbättra vägskyddet (anslaget D3). Kommunikationsradiosystemet byggs ul efterhand. DetinnehåUer bl.a. driftradio för banavdelningens verksamhel, elt syslem med bärbar radio och fasta radiostationer anslutna lill SJ:s telefonnät. Ulbyggnaden slutförs under /86. SJ har också beslutat atl anskaffa elt särskilllågradiosysiem. 1985/86: 100 skall användas för överföringav säkerhets- och servicemeddelanden mel- Bil. 8 lan trafikledning ochlågpersonal saml mellan dessa personalkategorier. Tågradiosystemel beräknasvara utbyggt så all del kan las i drift successivt . Investeringarna i förortstrafikensfasta anläggningar berör till stor del . En överenskommelseträffades mellan staten, () och SJ om enkraftig utbyggnad av kapaciteten i regionen. Bland investeringarna nämns iförsta hand nya dubbelspår, ombyggnad av cenlral saml om- ochnybyggnader av vissa lokallågsstalioner. För lokaltrafiken inomGöteborgsregionen träffades ett avtal mellan () och SJ om lokaltrafik mellan och fr. o.m. För Irafiken mellan och överläggningar om elt långsiktigt avtal mellan lokaltrafik(MLT) och SJ. interimsavlal för liden fram lill tågplaneskiftet sommaren1987 har tecknats. Uppruslning av linjernaJönköping-Vaggeryd, NässjöÅseda och enligt träffade avtalmed länshuvudmännen finansieras över D3-anslaget. Den planerade snabbtågstrafikenmedför merinvesleringar i fasta anläggningar. Tågens maximihastighet kommerenligt dessa planer all höjas etappvis från nuvarande /h på vissa delar av nätet. Vissa kompletteringar av fasta anläggningar, såsom upprustning avkontaktledningen, ökat vägskydd och komplettering avsignalsäkerhetsaniäggningar m.m. är nödvändiga. Slutligen förs lillinfrasirukturinvesteringarna vissa arbetsmaskiner, arbetsfordon, lokaler m. m.för banavdelningens verksamhel samt utrustning för trafikledning o. d. Blanddessa objeki kan nämnas ett nyulvecklat s. k. spårbyleslåg som möjliggörkonlinueriigt byte av räls och sliprar. Såsom framhålls i den järnvägspolitiska propositionen ärdet angelägel med en fortsatt hög investeringsnivå i järnvägssyslemel. För attSJ skall kunna leva upp lill de järnvägspolitiska målen krävs betydandesatsningar för alt modernisera såväl de fasta anläggningarna som den rullandematerielen. Redovisningen i del föregående av medelsbehovet när det gällerinvesteringar i infrastrukturen under nästa budgelår ger ytteriigare belägg fördetta. Jag vill i det här sammanhangetunderstryka alt inte av investeringarna i infrastrukturen består av reinvesteringar, dvs. insatser för all vidmaklhålla oförändrad standard och kapacitet. En viss ökning av standard och kapacitet erhålls dock när man ersätter gamla anläggningar med nya. av investeringarna utgörs av direkta satsningar på kapacitets- och kvalitetshöjningar medan de renodlade säkerhetsinvesle- ringarna utgör . Resterande består av olika slag av rationalise- 80 ringsinvesteringar, miljöåtgärder m. m. Molbakgrund av redovisningen i det föregående och med hänvisning lill Prop.1985/86: 100 järnvägspolitiska beslut beräknar jag medelsbehovet påanslaget Bil. 8 DI för /87 lill 940 milj. kr. nära nogoförändrat nominelll belopp jämfört med innevarande budgelår. Jag har därvidräknat med all invesieringarna på affärsbanenälel kommer all bibehållas pårealt oförändrad nivå medan invesieringarna på det ersältningsberätligadebannätei kommer atl minska. Vissa investeringar kommer också atl ersättas medutökade underhållsinsalser vilkel jag återkommer till under anslaget D3. I del här sammanhanget skall också understrykas attinsatserna för uppruslning av infrastrukturen kommer attbli större än vad det statliga anslaget i sig utvisar. I enlighel med dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättningkommer en fortsatt upprustning av alt göras. Dubbelspår kommerunder perioden /87-1988/89 atl anläggas på tre delsträckor, nämligenBrännarp-Gelinge, och Halmstad-Trönninge molsvarandeinvesteringar på tolalt 255 milj.kr. Dessa investeringar avses atl finansierasmed medel från den nordiska investeringsbanken (NIB). Medelsbehovet /87 uppgår till ca 45 milj. kr. vilket innebär attinvesieringarna i infrastrukturen kommer alt uppgå till sammanlagl 985 milj.kr. SJ kan endast förränta av de nämndainvesieringarna pä . Denna uppruslning är emellertid angelägenfrån samhällsekonomiska utgångspunkter med hänsyn lill behovel av snabbarepersontrafikförbindelser längs och näringslivels behov av effektivatransporter till och från kontinenten. Jag föreslår därför all SJ ges särskildkompensafion för täckande av resterande av de kapitalkostnader som följermed lån i nordiska investeringsbanken. Denna ersällning bör som jag senareåterkommer lill ulbelalas lill SJ över anslaget D3. Underåberopande av del anförda hemställer jag att regeringen föreslår att till Investeringar i järnvägens infrastrukturanvisa ell reservalionsanslag på . Trafikrörelsensinvesteringar °p- 1985/86: lOO 8 D 2. Investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar vid 1985/86Anslag 450000000 1986/87Förslag 471000000 Under anslaget D2 skall sådana fasta anläggningarfinansieras som inte har en motsvarighet i vägsektorns infrastruktur. Dit hörverksläder, en del gods- och persontrafiklerminaler och bangårdar,teleanläggningar och investeringar i elanläggningar. Invesieringarna filiförsstatskapitalet med krav på full förräntning. Avkastningskravet är dockvillkoriigt. Invesleringar på del ersätlningsberältigade bannätet skall inteföras till statskapitalet. SJbegär för budgelårel 1986/87 ett anslag på 480 milj. kr. Ökningen med 30 milj.kr. i förhållande till innevarande budgelår motsvarar enligt SJ:s beräkningarett realt oförändrat medelsbehov i enlighel med de planeringsförutsättningarsom SJ fått genom järnvägspolitiska beslul. Den planerade fördelningen på olika objeklgrupperframgår av tabellen nedan. Planeradmedelsförbrukning i milj. kr. (prisnivå 1986/87) Bussverkstäder och garage 10 Investeringar i eldriflanläggningar svarar förungefär en tredjedel av medelsbehovel. En modernisering och förstärkning avkonlaklledningarna för att tillåta högre hasligheler, öka kapaciteten samtminska störningarna pågår enligt en rullande femårsplan. Ca kontaklledning byggs . Under /87 kommer kontaktledningen på sträckanStockholm-Göteborg att byggas om för att möjliggöra trafik med snabbtåg. En omfattande förstärkning av kraftmätningenplaneras på slräckan BodenHallsberg för all lösa nuvarande problem med tidvisstora spänningsfall. Effekten i omformarslalionerna längs slräckan kommer allökas, bl. a. genom ombyggnad av två omformarstationer. Revisionen av roterande omformare fortsätter med 15års intervall för maskiner som är . För atl bereda plats för effeklförstärkning- 82 ar byggs tre nyaomformarhallar. Den fasta elektriska utmstningen i om- Prop. 1985/86:100formarslalionerna byts ut och moderniseras i en takt av 1-2 slalioner per Bil. I byggs inom SL-avlalels ram bl.a. en nyomfor-marslalion och en ny gemensam eldriflcenlral. Det finns vidare etl behov av all satsa på ökadkapaciiei och ulbyggnad av olika teletekniska anordningar. Kraven på kvalitetoch driftsäkerhet är stora. Nya digitala telefonväxlar ersätter efterhand äldreväxlar. En begränsad ulbyggnad av telehuvudkablar pågår i avvaktan på framtidafiberkabel. För utökning av förbindelserna och höjning av kvalilelen i SJ:sfjärrtelenäl har radiolänk visal sig ekonomiskt fördelaktig och driftsäker. Detökade behovet av teleförbindelser har också medfört krav på övergång till bärfrekvenssystemmed slörre antal kanaler. Fömtom i ren processtyrning, t. ex. påsignalslyrningsteknikens område, utvecklas datoriseringen inom SJ snabbi ocksåinom andra områden. Moderna dataterminaler inslalleras på olika arbetsställen.För atl möta det ökade behovel av datakommunikation installerar SJ ell särskilldatanät. Etl datoriserat system för låglägesinformalion finns påSlockholm C och införs nu successivt i hela landet. Genom systemet förbättrasbl.a. informationen om tågförseningar lill allmänheten och internt till SJ:spersonal. Nya typer av plallformsskyltar, som styrs genom detta syslem,utprovas f. n. Fjärrblockering, högre låghastigheler och ökadtrafik medför atl den kontrollen av tågen i ökad utsträckning ersättsav kontroll med tekniska hjälpmedel. Dessa har slor belydelse för säkerheten.Därför fortsätler utbyggnaden av varmgångsdelektorer och tjuvbromsdetektorervid spårel. /87 kommer 146 sådana detektorer atl vara i drift. Även invesleringar i verkstäder svarar för enbelydande del av medelsbehovel. När det gäller godsvagnsverksläder läggshuvudverkstaden i Göleborg ned i rationaliseringssyfle. I samband därmed kommerandra godsvagnsverkstäder all rustas upp. Programmet omfattar huvudverkstadeni samt verkstäder i bl. a. och Gävle-Dalaområdet. SJ rustar efterhand upp sina rangerbangårdar.Moderna spiralbromsan-läggningar eller molsvarande inslalleras i vissa fall.Arbetet rationaliseras och blir mindre riskfyllt för personalen. Ranger-bangården i upprustas 1986/87 och i Boriänge1986/87-1987/88. Därefter följer senare ochTomteboda. F. n. pågår ombyggnad av bangård.Arbetena beräknas pågå 1. o. m. 1987/88.1 kommer en nyvagntvätlanläggning alt färdigställas /87. I Göleborg pågår t. o. m. år1987 uppförande av ny skölselhall för personvagnar. För all minska den lid somerfordras för alt samtliga personvagnar, pendeltåg m. m. skall blitolalsanerade från asbest har en saneringshall byggts i . I enlighelmed den s.k.asbeslkommis-sionens förslag kommer ålgärder för ylleriigareasbeslsanering alt genomföras. Härigenom kan tiden för sanering av SJ:s helapersonvagnspark minskas från till . Sedan avtal träffats mellan SJ, ,SL och elt privat konsortium, kommer Vasaterminalen atl uppföras, varvid norra delen av centralslalionsområdet i Slockholm överdäckas med bussterminal och 83 kontorsbyggnad.Anpassningsarbeten inom centralslalionsområdet finan- Prop. 1985/86: 100 sieras inom ramen för dessa avtal. Jag delar med hänvisning till redovisningen i detföregående SJ:s bedömning av investeringsbehovet för invesleringar i trafikrörelsensfasta anläggningar under /87. Det är väsentligt förtrafikrörelsens fortsatta ulveckling atl investeringarna för atl moderniseraverkstäder, person- och godslrafikterminaler, bangårdar, teleanläggningar,elanläggningar m.m.ligger på en hög nivå. Anslaget bör därför uppgå lill 471milj.kr., dvs. samma reala medelsbehov som för /86 i enlighetmed de planeringsförutsättningar som SJ fått genom järnvägspolitiskabeslut. Under åberopande av del anförda hemsläller jag altregeringen föreslår atl till Investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar vid anvisa ellreservalionsanslag på 471 OOOOOO kr. Investeringar i rullande materiel m. m. Invesleringar i lok, motorvagnar, person- och godsvagnar,fordon m. m. finansieras fr.o.m. /86 i försia hand genom atl SJlånar erforderliga medel i riksgäldskonlorei på marknadsmässiga villkor. Dettainnebär att räntan för denna typ av invesleringar är ovillkorlig. Det ankommerpå regeringen att ange en ram för omfatlningen av de investeringar som fårfinansieras på della sätt. För innevarande budgelår är ramen 600 milj. kr. För /87 räknar SJmed etl medelsbehov på 640 milj. kr. En sådan medelstilldelning motsvararenligt SJ en realt oförändrad nivå jämfört med innevarande budgetår. Denplanerade fördelningen på olika objektgrupper framgår av tabellen nedan. Planerad medelsförbrukning i milj.kr. (prisnivå 1986/87) Person- och motorvagnar 320 Maskiner och inventarier 85 De pågåendeleveranserna av Rc-lok beräknas vara avslu tade . har SJ anskaffat 380 sådana lok. aktuella bedömningar pekarpå att ytterligare ellok behöver anskaffas Prop. 1985/86: 100 under senaredelen av 1980-talel. I samband härmed kommer all undersö- Bil. 8 kas om delär ekonomiskt att gå över lill asynkronmotordrivna lok. lägre motorunderhåll, ålermalning och mindre påfrestning påkraftförsörjningsanläggningarna. De pågående leveranserna av diesellok T44 slutförsunder . Någon ytterligare beställning planeras inle.Däremot kan beställningar av diesellok av enklare slag bli aktuella senareunder 1980-ta-let. Programmel för ombyggnad och modernisering av äldrelok och lokomotorer planeras få ökad omfattning . Den äldstaserien Rc-lok moderniseras med början 1986/87. Vidare kan det bli aktuellt atli viss utsträckning bygga om Rc-lok för hastigheten . /86 slutlevereras de hitfills beställda35 nya kupé vagnarna (B4) och /87 de aktuella 30 nya liggvagnarna(BC4). /86 beställs vidare tre prototyper till manövervagnar. Under1986/87 planeras beslällning av nya serier sovvagnar och sillvagnar. I ettombyggnadsprogram för 35 milj. kr./år byggs äldre personvagnar om och moderniseras. Inom ramen för snabblågsprojektet pågår somlidigare framgått en utvärdering av anbud på tre provlåg (X2). Aktuella leveranser av lokaltågssält (XIO)finansieras primärt av berörda länstrafikhuvudmän i och . /86 kommer etl 100-talöppna vagnar alt byggas om för rundvirkeslransporter, dels för all ersätlaäldre limmervag-nar, dels för nylrafikbehov. SJ använder vidare ca 35 milj. kr.per år för att bygga om och "skräddarsy" godsvagnar för olika kundersbehov. För kombi- och enhetslastlrafiken beställs nya kombivagnar för leverans1986/87. Härtill kommer containers i specialutförande för olika ändamål samlutrustning för terminalhantering. En ny godsfärja för 215 milj. kr. levereras år 1986för den nya tågfäijele-den mellan och . Fr. o. m. /85 svarar dotterbolagetSJ för finansieringen av SJ:s bussar. SJ:s busspark omfattade 1650fordon . /86 anskaffas genom bussar för ca 150milj. och 1986/87 för 80 milj. kr. finansierar vidare vissainvesteringar i bussverksläder m. m. samt anskaffning av maskiner ochinventarier för busstrafikens behov. På molsvarande säll finansierar bolaget ivissa fall motorvagnar och annan spårbunden rullande materiel liksomanläggningar och inventarier avsedda för trafik enligt avtal medlänshuvudmännen. svarar ocksä för viss leasing av godsvagnar,molsvarande elt anskaffningsvärde på 20 milj.kr.under innevarande år. Underinnevarande budgelår sker också genom EUROFIMA leasing av godsvagnar molsvarandeett anskaffningsvärde på 50 milj. kr. SJ begär i sin anslagsframställning /87 attfå träffa finansierings avtal och långtidsförhyra (leasa) rullande materiel motsvarande elt sam manlagt anskaffningsvärde på 70 milj.kr., dvs.samma belopp som för innevarande budgetår. Bil 8 Behovel av nyanskaffning och moderniseringav rullande materiel är som På persontrafiksidan krävs med hänsyn till vagnparkensnuvarande ålderssammansättning en forlsall successiv anskaffning av nyasiltvagnar. Del föreligger även behov av nya sov- och liggvagnar. ärdet nödvändigt all satsa på ombyggnad av äldre personvagnar. På godstrafiksidansatsar SJ i första hand på att åstadkomma en effektivareanvändning av den befintliga vagnparken. Åven nya vagnar, bl. a. förkombitrafik, kommer dock atl behöva inköpas. Härtill kommer etl omfattandeombyggnadsprogram för äldre godsvagnar. Sammantaget innebär detta att jag delarSJ:s bedömning av medelsbehovel /87, dvs. 640 milj. kr. Del ankommer påregeringen att fastställa beloppets sloriek. Det faktum atl det lidigarevillkorliga räntekravet för denna typ av invesleringar ersatts med ettovillkorligt ränlekrav innebär etl ökat tryck på SJ att noggrant prövalönsamheten i de beställningar som kan ske inom fastställd ram. När del gäller finansieringsavlal med EUROFIMA ochleasing av godsvagnar via delar jag SJ:s uppfattning om det totalafinansierings-utrymmet på 70 milj. kr., dvs. oförändrat belopp jämfört medinnevarande budgetår. Jag föreslår emellertid atl - i likhel med vad som redangäller för inköp av rullande materiel - regeringen i fortsättningen skall ägarätt att fastställa en övre gräns för värdet av hyresköpsavlal och långtidsförhyrning(leasing) av rullande materiel. Erfarenheterna av verksamheten i ärhitfills myckel positiva. Bl.a. har den nya finansieringsformen bidragit tillelt ökat affärsmässigt agerande inom SJ:s busstrafikdivision. Graden avsjälvfinansiering i verksamhet har successivt ökat vilket bl. a.innebär atl den statliga kreditgarantin på 600 milj.kr. endasl behövtutnyttjas i begränsad omfattning (ca 200 milj. kr. Underåberopande av del anförda hemsläller jag all regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att för fastställa en övregräns för värdet av hyresköpsavlal och långlidsförhyrning (leasing)av rullande materiel. Ersättning till för köp av vissatjänster 1984/85Utgift 1500200000 1985/86Anslag 1467100000 1986/87 Förslag 1366000000 Från anslaget betalas ersättning lill SJ för sådanatjänster som är önsk värda från samhällsekonomiska utgångspunkter men som inte är företags ekonomiskt motiverade för SJ som affärsverk. Bil 8 SJ har i sin anslagsframställning begärtersätlning över anslaget D3 med Av detla belopp avser merparten - 1320 milj. kr. - drift av ickelönsamma järnvägslinjer. Vidare ingår i beloppet 10 milj.kr.för förstärktunderhåll på bandelar som inte tillhör riksnätet, I milj. kr. för bibehållandeav olönsamma järnvägsstationer på affärsbanenätet, 70milj. förtrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, 40milj.kr. för vissaandra koslnader vid järnvägskorsningar saml 150 milj. kr. för fortsallarabattåtgärder i persontrafiken. Beräkningenav ersättningen för driften av del ersätlningsberältigade bannätet skall somutgångspunkl ha den senast fastställda ersättningsnivån. belopp skalländras med hänsyn lill inträffade och förväntade ändringar i kostnader ochintäkter, t. ex. förändringar i Irafiken och i taxenivån. När den järnvägspolitiska propositionen lämnadestill , var prövningen av persontrafikens framlid påde s. k. prövningsbanorna ännu inle helt avslutad. Resultatet av prövningensom pågått och som totalt omfattat etl 30-lal bandelar, föreliggernu. Åtta av bandelarna (sammanlagl ) har belydelse för de interregionala förbindelserna och har därför förts till riksnätet. Detla innebär allfortsatt personlrafik med låg tryggas i statens regi. För tre bandelar (totalt ) har avtal slutits om fortsatt trafik i länshuvudmännens regi.