prop · G903150 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m,(kompletteringsproposition) 1985/86: 150 Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprotokoH för de åtgärder ochde ändamål som framgår av föredragandenas hemstälJan, Det förslag till statsbudget för /87 somlades fram i årets budgetproposition kompletteras med hänsyn till senareinträffade förändringar rörande såväl inkomst- och utgiftssidan av budgeten. därmedredovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår.Denna ger vid handen att budgetunderskottet för /86 skulle bli2,. lägre än beräkningarna till årets budgetproposition. Sålundaförutses nu ett underskott om ca . /87 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om ca 48,9miljarder kr. De nya beräkningarna visar ett underskott om ca 44,9 miljarderkr. Ipropositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning avhur den ekonomiska politiken bör utformas. I särskilda bilagor till dennaredovisas bl.a. en reviderad nationalbudget för och kalkyler för densvenska ekonomin 1987-1989 samt en långtidsbudget för budgetåren1986/87-1990/91. I samband med den reviderade finansplanen behandlas ävenfrågor som rör den kommunala sektornsekonomi , förenklingar av olika regler inom skattelagstiftningen,villkoren för allemanssparandet, m. m. Propositioneninnehåller även förslag till vissa skogspolitiska åtgärder, vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, stöd till investeringar i drivmedelsanläggningari glesbygderna samt förebyggande åtgärder m. m. mot jordskred och andranaturolyckor. 1 1985/86. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. 1985/86: 150 , ordförande och statsråden , , ,, , , . Föredragande:statsråden , , , och . Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /87, m. m. StatsrådetFeldt anför: Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1985/86:100)förelagt ett förslag till statsbudget för /87. På depunkter där förslaget upptog endast beräknade belopp har regeringens förslagredovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2§ riksdagsordningen skall regeringen -förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s.k. kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nulämnas till . I samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömningav den ekonomiska politiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en revideradnationalbudget tillställas . ociså tas med vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochvissa andra frågorsom har samband med den ekonomiska politiken och budgetpolitiken m.m. och börbehandlas av under innevarande , således bör bl. a.föreläggas förslag i fråga om vissa skogspolitiska åtgärder, förenkladeskatteregler och hushållens sparande, m. m. StatsrådenFeldt, , , och föredrar de ifrågavarandeförslagen under finans-, försvars-, jordbruks-, arbetsmarknads ochindustridepartementens verksamhetsområden. Anförandena redovisas iunderprotokollen för resp. departement. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vadföredragandena har anfört för deåtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 15. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser reviderad fmansplan, kommunernas ekonomi,förenkling av skatteregler samt särskilda frågor avsnitten 1-7 och 11; statsrådetJohansson såvitt avser särskilda frågor avsnitten 8-10 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /87, m.m.(kompletteringspropositionen). 1 Den ekonomisk-politiska strategin 1.1 Politik för tillväxt och rättvis fördelning Denekonomisk-politiska strategi som regeringen tillämpat alltsedan 1982, oftakallad den tredje vägens ekonomiska politik, har varit framgångsrik.De mål som ställdes upp var ambitiösa. De finansiella obalanserna i ekonominskulle hävas, som produktion och investeringar skulle ta fart.Arbetslösheten skulle bekämpas, som inflationen skulle pressastillbaka. Vikan nu se resultaten av den förda politiken. Budgetunderskottet har minskatkraftigt. Produktionen har ökat i industrin och näringslivet i övrigt.Lönsamheten har förbättrats, vilket har medfört att investeringsverksamhetenhar tagit fart. Sysselsättningsläget har också förbättrats markant. Antaletsysselsatta har vuxit kraftigt och det har varit möjligt att 1 1985/86. Bilaga I, del I har vi reducerat antalet sysselsatta i Prop.1985/86: 150 arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har skapat utrymme för en ökad tillväxt framöver. Dennatillväxt kommer dock inte av sig själv, utan det krävs att särskilda åtgärdervidtas. Prisstegringarna har dämpats, om än inte tillräckligt medhänsyn till den låga inflation som registreras i våra viktigastekonkurrentländer. De träffade uppgörelserna på den privataarbetsmarknaden bör dock göra det möjligt att varaktigt växla nedvår pris- och kostnadsstegringstakt till en låg nivå. Vi skulle därmed kunnastå inför ett trendbrott i den inflatoriska pris- och lönebildning, som harkännetecknat den svenska ekonomin . Vi har nusåledes chansen att närma oss prisstabilitet och detta utan den ökning avarbetslösheten som åtföljt den minskade inflationen i flertalet övrigavästeuropiska länder. devalvering medförde en engångsförbättring avkonkurrenskraften. En sådan förbättring måste bli bestående, om det skall varamöjligt att varaktigt undanröja obalanserna i ekonomin och skapaförutsättningar för en stabil tillväxt. Inflationsbekämpningen har därför variten viktig uppgift för den ekonomiska politiken. Även om den allmännaprisutvecklingen har varit gynnsam , har jag noterat attvissa företag i böljan av året har höjt sina priser anmärkningsvärt mycket. Jagoch statsrådet avser därför att kalla representanter för näringslivettill överläggningar om företagens prissättning. Uppgörelserna på den privataarbetsmarknaden bör underlätta en återhållsam prissättning under återstodenav . Det är emellertid inte enbart viktigt att bekämpaprisstegringarna för att klara konkurrenskraften och därmed tryggasysselsättningen. En fortgående inflationsprocess bidrar också till attomfördela inkomster och förmögenheter i en ojämlik riktning. Därför är det ävenfrån rättvisesynpunkt angeläget att med kraft bekämpa prisstegringarna. Full sysselsättning och en rättvis fördelning av välfärdenär centrala mål för den ekonomiska politiken. För att nå en rättvis och jämnfördelning är hög sysselsättning och låg inflation av avgörande betydelse. Detbehövs också ett väl utbyggt socialt trygghetssystem och en väl fungerandeoffentlig sektor, som kan garantera alla medborgare en god standard vad gällerutbildning, sjukvård och barnomsorg m. m. Skattepolitiken måste inriktas på en rättvis fördelning,som arbete och sparande gynnas och förutsättningar skapas för höjdareallöner vid en låg inflation. Detta är syftena med det förslag till reform avinkomstskatten som förelagts . Kampen mot ekonomisk brottslighetoch oseriös företagsamhet har också intensifierats. Många barnfamiljer harfått vidkännas ekonomiska påfrestningar under Prop. 1985/86: 150 senare år. Föratt förbättra deras situation höjdes barnbidragen kraftigt i Bil. 1 Qol.Förslag har lagts om en ytteriigare kraftig höjning av barnbidragen m.m. den 1januari 1987. Dessa åtgärcler finansieras bl. a: genom att omsättningsskattenpå aktier höjs. Som en följd av den allmänna förbättringen av den svenskaekonomin har aktiekurserna stigit kraftigt . Detta är bra förnäringslivet. Det får därmed lättare att dra till sig riskkapital för framtidaexpansion. Men det är också rimligt att en del av dessa vinster omfördelas tillbarnfamiljernas förmån. Sedanhösten 1982 har regeringens politik varit inriktad på att etablera en hög ochstabil ekonomisk tillväxt. Våra produktiva resurser måste växa för att detskall vara möjligt att höja medborgarnas materiella standard, vad gäller såvälhöjda reallöner som utbyggd välfärd. Ekonomisk tillväxt är nödvändig för attöka sysselsättningen och ytterligare nedbringa arbetslösheten. Härtill kommeratt en god ekonomisk tillväxt också gör det lättare att bemästra de finansiellaobalanserna i ekonomin. Påsenare tid har den internationella ekonomiska bilden ljusnat i flerahänseenden. Av störst betydelse är det kraftiga oljeprisfallet, som fårpositiva effekter i form av lägre inflation och högre tillväxt. Härtill kommerden anpassning som skett till mera realistiska växelkurser mellan de viktigastevalutorna och som bl. a. inneburit en nedgång av dollarkursen. Dennaförändring, liksom nedgången av den internationella räntenivån, är positiv förden internationella ekonomin. FörSverige är dessa förändringar i huvudsak gynnsamma. Vi har därför nu fatt enrejäl chans att häva kvarvarande obalanser i ekonominoch lägga grunden till en ny period av god tillväxt och full sysselsättning.Detta kommer emellertid inte att ske automatiskt. Detkrävs alltjämt en stram ekonomisk politik, som bl. a. syftar till att minskabudgetunderskottet ytterligare. Det är också nödvändigt att pris-ochlönestegringstakten varaktigt nedbringas till högst den nivå som råder i våraviktigaste konkurrentländer. Avdiagram 1 framgår att vi nu lyckats bryta och vända det dramatiska fallet isparandet. Därmed har en grund lagts för ökad tillväxt framöver. Resultatet avde kalkyler för den svenska ekonomin 1987-1989 som jag kommer att redovisasenare visar emellertid, att det behövs särskilda åtgärder för att höjatillväxttakten i ekonomin. Med de höga ambitioner som vi har vad gällersysselsättning och fördelningspolitik är det inte tillräckligt med godkonkurrenskraft och en väl avvägd stabiliseringspolitik för att skapa dennödvändiga tillväxten. Föratt nå en tillräckligt hög tillväxt i vår ekonomi krävs, förutom en hög ochjämn efterfrågan, ett samspel mellan ett flertal ekonomisk-politiska åtgärder.Ett viktigt krav är att näringslivets investeringar höjs väsentligt, så attproduktionskapaciteten ökar. Den goda lönsamheten i näringslivet har skapatförutsättningar för detta. Bruttoinvesteringar-l- lagerförändringar + bytesbalanssaldot i procent av BNP Prop.1985/86: 150 Bil. 7071 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor:Statistiska centralbyrån och . Denstrategi regeringen följer innehåller bl. a. följande inslag: Finanspolitikenges en fortsatt stram inriktning, så att budgetunderskottet kan nedbringasytterligare. Därigenom möjliggörs en fortsatt nedgång av ränteläget, vilketstimulerar investeringsaktiviteten och dämpar inflationsförväntningarna. Skattepolitikenutformas så att den underlättar löneavtal på låg nominell nivå och stimulerartill arbete och sparande. Förenklingargörs i sådana regelsystem som lägger en hämsko på näringslivets tillväxt. Valutaregleringenliberaliseras, bl. a. i syfte att främja en dynamisk "utveckling inäringslivet. Arbetsmarknadspolitikenstyngdpunkt förskjuts mot utbildning och andra tillväxtfrämjande åtgärder. Deregionalpolitiska styrmedlen förstärks. Enrad åtgärder vidtas i syfte att stimulera till en ökad skogsavverkning. Insatsernaför att öka hushållssparandet intensifieras. Utbildningenoch forskningsverksamheten förbättras såväl inom näringslivet som inom detordinarie utbildningssystemet. Deåtgärder som föreslås för att stimulera till en ökad tillväxt är inte någotheltäckande program. Ytterligare förslag kommer successivt att läggas fram isyfte att stimulera tillväxten. 1.2 Politikens inriktning Prop. Regeringenhar lagt fram en rad förslag, som innebär att politiken kanläggas fast på några centrala områden. Sålunda har regeringen förelagtriksdagen förslag om en reform av inkomstskatten . Förslagetinnebär att förutsättningar skapas för löntagarna att erhålla höjda reallönerbåde 1987 och 1988. Marginalskatten blir högst för ungefär hälften avinkomsttagarna och högst för av inkomsttagarna. Den högstamarginalskattesatsen sänks från 80 till . Även personer med lågainkomster får en märkbar skattesänkning. Reformen innehåller en radförenklingsförslag, däribland att sambeskattningen av kapitalinkomster slopas. Regeringenhar vidare föreslagit åtgärder för att förbättra barnfamiljernas situation, iförsta hand genom att barnbidraget föreslås bli höjt med I . den Ijanuari 1987. Denna reform finansieras främst genom höjd oljeskatt och höjdomsättningsskatt på aktier. Enannan viktig fördelningspolitisk reform som regeringen har aviserat gäller attåterställa den ursprungliga ersättningsnivån om för alla med delpension.Reformen avses träda i kraft . Jagvill understryka att grunden för en rättvis fördelning är full sysselsättning,låg inflation och stigande reallöner, som förbättrar möjligheterna till enrimlig försöoning genom eget arbete. Den ekonomiska politiken måste utformas såatt dessa mål kan uppnås. En viktig förutsättning är därvidlag att denoffentliga utgiftsutvecklingen hålls tillbaka, så att skattehöjningar kanundvikas. Därigenom skapas erforderligt utrymme för höjda reallöner. Detnyligen slutna jordbruksavtalet innebär att priserna inte höjs på prisregleradejordbruksprodukter förrän tidigast . Dettaförhandlingsresultat bör vara gynnsamt både för konsumenterna, som självfalletgynnas av stabila matpriser, och för jordbrukarna, som kan få bättre avsättningför sina produkter. Detär angeläget att utbyggnaden av viktiga områden inom primärkom-munema ochlandstingen fortsätter. Det gäller barnomsorgen, äldreomsorgen och denallmänna sjukvården. Denna utbyggnad av den offentliga servicen måsteemellertid ske inom ramen för en allmänt lägre expansions-takt än inomkommunsektorn. Skall det bli möjligt att skapa ett ökat reallöneutrymme, börinte kommunsektorn öka med i volym framöver. Denna expansionger utrymme för att klara gjorda åtaganden inom de prioriterade områdena. Jagkommer i det följande att redovisa mina förslag som berör kommunemas ekonomi.Tillsammans med de åtgärder som föreslagits i budgetpropositionen och andraåtgärder som påverkar kommunernas ekonomi -främst inkomstskattereformen - hardärmed förutsättningarna för den kommunalekonomiska utvecklingen under 1987lagts fast. Dessaåtgärder innebär att kommunernas finansiella sparande 1987 redu ceras jämfört med vad som eljest skulle blivit fallet. Till en del innebär dessa åtgärder också att statsutgifterna kan begränsas, vilket gör det möjligt att något minska de finansiella obalanser som råder mellan stat och 5 Detinkomstbortfall som beror på höjningen av det kommunala Prop. 1985/86: 150grundavdraget motsvaras däremot av en välbehövlig skattesänkning, som Bil.1 främst kommer låginkomsttagarna till del. Sammantagetväntas kommunsektorn ändock vid en oförändrad utdebitering, och efterhänsynstagande till inkomstbegränsningama, uppvisa ett finansielltsparandeöverskott om . De ekonomiska förutsättningarnaskiljer sig dock markant åt mellan skilda kommuner och landsting. Därför börmedelsramen för extra skatteutjäm-ningsbidrag ökas. Härtill kommer möjliglietentill förtida återbetalningar av likviditetsdepositioner att utnyttjas förkommuner och landsting som haren speciellt besvärlig ekonomisk situation.Därvid kommer bl. a. kommunala ROT-projekt att bedömas som angelägnainvesteringsprojekt. Enviktig uppgift för den ekonomiska politiken är, som jag har angivit,att stimulera till en ökad tillväxt. De redovisade skatteförslagen har dennainriktning. Detsamma gäller i hög grad också förnyelsefondema, som utgör en avde största satsningarna någonsin på utbildning och forskning. Chefenför och jag föreslår nu ytterligare åtgärder som hardetta syfte. Det gäller åtgärder som syftar till att åstadkomma en högreskogsavverkning. Därmed läggs en grund för en snabbare utbyggnad avskogsindustrin. Detta får positiva effekter på produktion, investeringar,sysselsättning och bytesbalans. Denpositiva utvecklingen i den svenska ekonomin och det ökade förtroendet för denekonomiska politiken har skapat förutsättningar för att nu inleda en beslutsamliberalisering av valutaregleringen. Den bör i första hand inriktas på de delarav valutaregleringen, som kan verka hämmande på näringslivets utveckling. Andraåtgärder som föreslås eller aviseras avser avregleringar inom transportsektorn,inriktningen av forskningspolitiken och insatser för att utvecklaarbetsmarknadspolitiken. Av särskild vikt är det att arbetsmarknads- ochindustripolitiken främjar en utveckling som leder till bättre regional balans.Sysselsättnings- och inkomstförhållandena är för ojämlikt fördelade ilandet. Näringslivets investeringar behöver öka ytterligare över hela landet.Regeringen kommer att inbjuda representanter för näringslivet till endiskussion om hur det förbättrade vinstläget skall kunna omsättas i ökadeinvesteringar. Enviktig uppgift inom skattepohtiken är att förenkla skattesystemet, både för deskattskyldiga och för skatteförvaltningen. Jag föreslår en rad åtgärder meddetta syfte. Totalt sett innebär dessa åtgärder även en viss skattesänkning. kommer att föreslå vissa regelförändringar inomallemanssparandet och vinstsparandet. Ett syfte är att begränsa statenskostnader för sparsystemen. Allemanssparandet kommer även efter dessaförändringar att vara den mest förmånliga sparformen med en hög real avkastningsom är helt skattebefriad. Utrymme skapas vidare för ökade sparvolymer inombåde allemanssparandet och vinstsparandet. 2 Utsikternaför 1986 Prop. Utvecklingen i världsekonomin under 19.85 blev i viktigaavseenden svagare än väntat. Den genomsnittliga tillväxten i industriländernastannade vid ca 2 3/. Världshandelns tillväxt blev också lägre än förutsett,något . Ända till bedömdes tillväxten ivår omvärld förbli svag . Betalningsobalanserna mellan Förentastaterna och omvärlden fortsatte att växa till följd av en starkt övervärderaddollar och dollarns värde visade fram endast en svagt sjunkandetendens. Till följd härav ökade kraven på protektionistiska åtgärder i Förentastaterna. Situationen i en rad skulddrabbade försämrades till följdbl. a. av den svagare utvecklingen av världshandeln. har emellertid förändringar skett,som förbättrat förutsättningarna för en fortsatt stabil tillväxt. En betydandeanpassning av växelkurserna har ägt rum efter det möte, som de fem storaindustriländerna höll i i syfte att genom samordnadeaktioner åstadkomma en sådan anpassning. Dollarns effektiva kurs har , medan främst D-marken och yenen apprecierat. Växelkursanpassningen harunderstötts av gemensamma interventioner på valutamarknaden och av en visssamordning av penningpolitiken i de större länderna. Härigenom har det också visat sig möjligt att befästa ochförstärka den tidigare tendensen till fallande räntor. Särskilt under de förstamånaderna har nivån för både den korta och den långa räntan sjunkit i destörre länderna. Växelkursanpassningen och räntesänkningarna har i,förening med det kraftiga oljeprisfall som inträffat sedan slutet av förraåret, förbättrat de ekonomiska utsikterna i många länder. I finansplanen ijanuari 1986 förutsågs en genomsnittlig tillväxt i industriländerna 1986 påmellan 2 1/2 och , en genomsnittlig inflation på strax och ettsamlat bytesba lansunderskott för på . På samtliga dessa punkter är utsikterna nu mer gynnsamma. Tillväxten i industriländerna bör kunna nå 3 1/och inflationen nedbringas till omkring 3 1/i årsgenomsnitt. I våra nordiska grannländer väntas emel lertid tillväxten avta , vilket bidrar till att marknadstillväxten för de svenska exportföretagen beräknas bli lägre än . Industriländernas gemensamma bytesbalansunderskott bör med de nya förutsättningarna kunna begränsas till ca . De förbättrade utsikterna måste till övervägandedel tillskrivas den nedgång i priset på olja som skett sedan slutet av . har priset fallit från per fat till en nivå kring . Detta prisfall torde få övervägande positiva effekter på industrilän dernas ekonomier. Inflationen sjunker och tillväxten ökar. Resultatet bör bli en förstärkning av den inhemska efterfrågan i flertalet industriländer och därmed också en ökning av deras inbördes handel. Vilka slutliga effekter oljeprisfallet får på enskilda länders ekonomier bestäms dock 7 väsentligen av hurregeringarna i sin ekonomiska politik väljer att reagera Prop. 1985/86: 150 på utvecklingen. Föru-länderna som grupp är effekterna av oljeprisfallet mindre entydiga. Deoljeimporterande gynnas givetvis av prisfallet, medan deoljeproducerande länderna får vidkännas betydande inkomstbortfall. I synnerhetför de oljeproducerande länder som har en betydande skuldsättning kansituationen bli mycket svår och leda till förnyade påfrestningar på detinternationella finansiella systemet. Ävenandra problem i världsekonomin består trots den förbättring som oljeprisfalletinnebär. Ett viktigt sådant är de stora betalningsobalansema mellan Förentastaterna och omväriden. Den växelkursanpassning som kommit till ståndär inte tillräcklig för att dessa obalanser skall minskas väsentligt denärmaste åren. Det är emellertid knappast heller önskvärt att de korrigerasenbart med hjälp av ytterligare växelkursförändringar. Den fortsattadollardepreciering som - i avsaknad av andra ekonomisk-politiska åtgärder -skulle vara nödvändig för att ehminera det amerikanska bytesbalansunderskottetskulle behöva vara så stor, att den skulle ge upphov till starkt ökad inflationoch i föriängningen sannolikt en recession i den amerikanska ekonomin. Betalningsobalansernabör därför i högre grad korrigeras genom att tillväxten utanför Förentastaterna stärks. En anpassning i detta syfte av den ekonomiska politiken iJapan och vissa större europeiska länder synes därför särskilt angelägen. Dettater sig än viktigare, då mycket nu talar för att väsentliga nedskärningarkommer att genomföras i det amerikanska budgetunderskottet under de närmasteåren. Om de nedskärningar genomförs som förutskickats i samband med den s. k.Gramm-Rudman-Holl-ings-lagen, har vi att se fram emot ett kraftigtefterfrågebortfall i den amerikanska ekonomin . Om inte dettakompenseras genom en starkare tillväxt utanför kanvärldskonjunkturen komma att försvagas. Omdessa hot mot en fortsatt stabil tillväxt skall kunna avvärias, måste ettnärmare internationellt ekonomiskt samarbete komma till stånd. Detta bör bl. a.sikta till att åstadkomma en bättre samordning av den ekonomiska politiken,att genomföra en samlad långsiktig strategi för att angripa skuldproblemen ochatt genomföra förbättringar i det internationella valutasystemetsfunktionssätt. Ansträngningar måste också göras för att nå internationellenighet om fortsatta handelsliberaliseringar. Denordiska finansministrarna har i ett särskilt uttalande -Samarbete förtillväxt och stabilitet - redovisat sin syn på hur en internationellsamarbetsstrategi av detta slag bör genomföras. I uttalandet betonas att Japanoch länderna i har ett särskilt ansvar att driva entillväxtfrämjande politik i ett läge då den amerikanska tillväxten väntas avta.Vidare framhålls behovet av särskilda åtgärder för att bemästra skuldproblemeni . Sålunda betonas att Väridsbankens och Internationellavalutafondens resurser behöver förstärkas. 2.2 Densvenska ekonomin Prop. 1 Utsikternaför den svenska ekonomins utveckling har förbättrats markant under de senastemånaderna. Ifinansplanen förutsattes att importpriset för råolja skulle vara 26dollar per fat som genomsnitt för . Spotmarknadspri-serna vari böljan av april nere per fat för vissa råoljekvaliteter. Defaktiska priserna för den råolja som importeras har emellertid legat högre ochett genomsnittspris på per fat 1986 bedöms vara en rimligutgångspunkt för prognoserna för den ekonomiska utvecklingen . Vidareförutsattes i finansplanen en genomsnittskurs för dollarn på . 1986.Nuvarande beräkningar baseras på valutakurserna , vilket innebärett årsgenomsnitt på . Dessanya förhållanden får effekter på flera områden. Oljepris- ochvalutakursförändringarna bedöms få en stimulerande effekt på världsekonomin,vilket förbättrar våra exportmöjligheter.