prop · G90367 · 1985-12-31 00:00:00 — Kommitténhar funnit att reglerna för den kommunala vuxenutbildningen komvux och grundvux- i stor utsträckning inte kan tillämpas för grundläggande svenskundervisningför invandrare. Detta gäller t. ex. reglerna i fråga om organisation,statsbidrag och läroplan. Inte heller de regler om uppdragsutbildning som finnsi vuxenutbildningslagen (1984:1118) eller de som föreslås i prop. 1984/85:195om uppdragsutbildning är tillämpliga på grundläggande svenskundervisning förinvandrare. Kommitténanser därför atl grundläggande svenskundervisning för invandrare inte böranordnas inom den kommunala vuxenutbildningen. Däremot bör undervisningenkunna anordnas /' anslutning till den så att lärare och andra resurserutnyttjas också för den grundläggande svenskundervisningen för invandrare.Enligt kommitténs mening bör det emellertid också vara möjligt för kommunen allanordna undervisningen fristående från vuxenulbildningsorganisafionen i övrigt. Närgrundläggande svenskundervisning anordnas genom ett studieförbund eller enfolkhögskola skall det enligt kommitténs uppfattning vara fråga om ett sådantstudieförbund som har lokalavdelningar som anordnar stalsbidragsberätligadestudiecirklar resp. en sådan folkhögskola som är statsunderstödd. Detär enligt kommitténs uppfattning naturligt alt kommunen vid sitt val 33 Prop.1985/86:67 av utbildningsanordnare tar hänsyn till den sakkunskap ocherfarenhet som finns i kommunen. Som utbildningsutskottet uttalade (UbU1984/85:6 s. 11) bör kommunen också ta hänsyn till invandramas egna önskemål.De praktiska förut sättningarna för detta varierar dock självfallet från kommunfill kommun. Kommittén har inte ansett del möjligt att precisera närmare hurdetta skall ske och föreslår inte heller alt någon särskild bestämmelse häromtas in i lagen. Kommunermed liten invandring kommer troligen ofta att ha små möjligheter att på egenhand anordna grundläggande svenskundervisning. Den bör i sådana fall kunnaanordnas av en annan kommun eller på kommunernas gemensamma uppdrag av ettstudieförbund eller en folkhögskola. 1983/84:199 s. 22 bör frågan om vilken som bör fåhuvudansvaret för undervisningen bedömas med hänsyn fill de lokala förutsäU:ningama.Kommittén delar denna uppfattning. Riksdagsbeslutetinnebär enligt kommitténs mening alt en kommun har skyldighet att anordnasvenskundervisning för de personer som anges i första stycket (prop.1983/84:119 s. 16-20 och UbU 1984/85:6 s. 14- -16). Paragrafenreglerar kommunens skyldighet beträffande de nykomna invandrarna. Kommunensskyldighet beträffande invandrare som bott i landet anges i enövergångsbestämmelse. Enligtriksdagsbeslutet skall en utländsk medborgare som väntat på beslul omuppehållstillstånd i avsevärt än få delta igrundläggande svenskundervisning för invandrare. Kommittén anser det rimligtatt regeiingen ges frihet alt precisera denna väntetid. Undervisningenskall, som framkommit tidigare, erbjudas efter invandrarens ankomst till . Kommunens skyldighet att se till alt undervisning kommer till stånd kvarstår dock enligt riksdagsbe slutet (prop. 1983/84:199 s. 17 och UbU 1984/85:6 s. 16) under hela det kalen derår under vilket en person som avses i första stycket kommer till resp. börjar arbeta här saml under påföljande kalenderår. Del är givetvis angeläget all den enskilde påböijar undervisningen möjligt. Kom mittén förutsätter alt kommunerna anstränger sig att uppfylla sin skyldig het trots att praktiska svårigheter ibland kan föreligga. Om av någon anledning undervisningen för en enskild inte skulle påbörjas är det ändå angeläget att kommunen anordnar undervisning, 34 även om den formella skyldigheten upphör. Itredje stycket undantas vissa personer från kommunens skyldighet, (se prop.1983/84:199 sid 18 och 25) Enligtriksdagsbeslutet skall kommunerna samråda med arbetsgivare och fackligaorganisationer vad gäller de anställda invandrarnas deltagande i undervisningen(prop. 1983/84:199 s. 21 och UbU 1984/85:6 s. 9). Paragrafen reglerarkommunernas skyldighet att se till alt samråd äger rum. Avsikten med samrådetär att klara av de frågor som har samband med undervisningen och dessförläggning. Inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetats en särskild lag om rätt lill ledighetvid grundläggande svenskundervisning för invandrare. Denna lag behandlar frågorsom hänger samman med ledigheten. Enligtriksdagsbeslut (prop. 1983/84:199 s. 23 och UbU 1984/85:6 s. 8) skall denkunskapsnivå som deltagaren bör ha uppnått efter genomgången grundläggandesvenskundervisning för invandrare framgå av läroplanen för den grundläggandesvenskundervisningen. Med "föreskrifter som meddelas av regeringen"åsyftas således läroplanen. När deltagaren har uppnått kunskaper och färdigheterenligt läroplanen skall undervisningen för deltagaren upphöra. För att dessakunskaper och färdigheter skall uppnås bör enligt den genomsnittliga undervisningsfidenomfatta för dem som kommer atl uppfylla kriterierna för AMU och 500 fimmarför dem som fortsätter i påbyggnadsundervisning inom studieförbunden (UbU1984/85:6 s. 8-9). Mångadeltagare i grundläggande svenskundervisning för invandrare behöver god tid föralt fillgodogöra sig undervisningen. Hänsyn måste tas till detta. Det kanemellertid hända alt en deltagare trots intensifierade insatser inte längre görnågra nämnvärda framsteg. Även om de avsedda kunskaperna och färdigheterna inteuppnåtts, måste undervisningen i ett sådant fall kunna upphöra. En motsvarandeföreskrift finns i vuxenulbildningslagen (1984:1118) beträffandegrundutbildning för vuxna (grundvux) (3 kap. 6 §). Riksdagsbeslutetinnebär enligt kommitténs mening atl frågor om antag ning till grundläggande svenskundervisning för invandrare skall avgöras av den kommun som enligt 5 § skall se lill att undervisningen anordnas (prop. 1983/84:199 s. 21 och UbU 1984/85:6 s. 9). Enligt kommitténs uppfatt ning är del naturligt all en sådan kommun avgör frågor även om avslutande av undervisningen. Kommunen skall själv bestämma vilken nämnd som skall fatta ifrågavarande avgöranden och har enligt kommunallagen möjlig het att åstadkomma etl beslutsförfarande grundat pä delegation. Besluten får givelvis utgå från de pedagogiska bedömningar som görs av lärare i grundläggande svenskundervisning. 1985/86:67 Andra stycket Enmotsvarighet till bestämmelserna om överklagande finns i vuxenutbildningslagen(1984:1118) beträffande grundutbildning för vuxna (grundvux) (3 kap. 7 §). Idenna övergångsbestämmelse anges kommunens skyldighet för de invandrare somvistals i och som har behov av grundläggandi;svenskundervisning för invandrare. Bestämmelsen följer riksdagsbeslutet där detuttalas att dessa personer skall erbjudas sådan undervisning på samma villkorsom nya invandrare. Behovet bör kunna tillgodoses under en övergångstid av femär frän del atl det nya systemet införs (UbU 1984/85:6 s. 15-16). Kommunenfår fördela de insatser, som behövs bl. a. med hänsyn tilltillgängliga resurser. Föratt påbörjad svenskundervisning för invandare (sfi) i lokalavdelningar avstudieförbund skall kunna fortgå ulan avbrott även efter den Ijuli 1986 föreslårkommittén all kommunen bereder ifrågavarande lokalavdelningar tillfälle attanordna grundläggande svenskundervisning för de deltagare i sfi som har behovdärav. Kommunerna bör därvid anta deltagarna till undervisningen och, eftersamråd med resp. lokalavdelning, pröva hur mycket ytterligare undervisningdeltagarna har behov av. för sfi förslag till statsbidragskonstruktionför grund-sfi Medelför grund-sfi i hela riket beräknas i budgetpropositionen inför varje budgetär.Beräkningen utgår från antalet nyinvandrade kyrkobokförda över 16 årkalenderåret före aktuellt budgetär. Från detta tal räknas bort följande sominte skall anses ha rätt lill grund-sfi: a) utländska medborgare som harsvenska, danska eller norska som modersmål b)utländska medborgare som skallfå sin svenskundervisning inom ramen för grundvux c) ålerinvandrare som redan hargrundkunskaper i svenska. Dentotala andel som borträknas justeras för varje budgetår utifrån vunna erfarenheter. Ianslagsframställningen får medelsbehovet beräknas på grundval avinvandringssiffrorna det kalenderår som slutar före delbudgetär som beräkningarna avser. I budgetarbetet i fär siffrornajusteras utifrån invandringen del därpå följande kalenderåret. Exemplifierat påsituationen inför /87 innebär detta följande . Ombasen för blir 15000 kyrkobokförda nyinvandrade räknas en resursram,uttryckt i studiefimmar, fram på följande sätt. 15000 * 430 / 12 = 537500 studielimmar.Om varje studietimme ger ett statsbidrag om a kr. blir ramen uttryckt i kronor537500 a kr. Bidraget uttryckt per elev blir då 537500 a / 15000 = 36 a.Bidraget per grupp om 12 blir dä 12 * 36 a = 432 a. Bidraget per studietimmebör alltid ligga fast under budgetåret. Dennaresursram skall vara en totalram för hela riket som inte får överskridas. Denanger vilken ambition statsmakterna har för ett visst budgetår atl ge grund-sfidels för tidigast föregående kalenderår kyrkobokförda nyinvandrade, dels förinvandrare som får vänta avsevärt än päuppehållstillstånd, dels i undantagsfall för gamla invandrare. Om det visarsig atl nyinvandringen under del berörda budgetåret markant överstiger vad somberäknats bör ytterligare medel kunna anvisas på tilläggsbudget. Om en sådanutökning medges bör del prövas om basen för antalet kyrkobokförda nyinvandradeskall räknas ned med motsvarande tal i nästkommande budgetarbete jämfört medvad som annars skulle gälla. Denangivna totalramen fördelas på kommuner av () efler samrådmed statens invandrarverk (). Härvid skall följande gälla: 75%av totalramen fördelas efter rekvisition till berörda kommuner med utgångspunkt i antalet nyinvandrade kyrkobokförda kalender året före (norrmän och danskar borträknade), minskal med den procentan del som enligt ovan faslslällls för hela riket för avräkning för grundvux och för äterinvandrade som har grundkunskaper i svenska. Eftersom förutsätt ningar torde saknas lokalt alt få fram antalet finlandssvenskar registre- 37 Prop.1985/86:67 ring av modersmål för nordbor sker ju inte - måste också hänsyn tilldessa grupper las vid den schablonmässiga reduceringen. Resursen utgår i förskottmed 1/4 per kvartal. Resterande25 % fördelas av SÖ efter samråd med på särskild framställning från resp.kommun. Del ankommer dä pä varje kommun, som önskar ytterligare resurser, allredovisa sina skäl härför. Följande bör vara vägledande för beslul omtilldelning av ytterligare resurser: - Antalet nyinvandradekyrkobokförda tidigast kalenderåret före, som har anmält intresse för grund-sfi,är större än vad grundresursen ulvisar. - Flyklingavtal har slutilsmellan kommunen och för aktuellt kalenderår, som innebär åtaganden förkommunen som väsentligt överstiger de som gjorts för kalenderåret före. - Övergången lill grundvux ärväsentligt lägre än vad som beräknats som riksgenomsnitt. - Antalet äterinvandrade är väsenfiigtlägre än riksgenomsnittet. - Kommuner med en nyinvandring omlägst 6 bör kunna få resurser som motsvarar upp till en grupp om 12, om interkommunalsamverkan inte går atl ordna. - Ett mera betydande anlal vänlare,som sedermera inte har fält uppehållstillstånd har genomgått hela ellerdel av grund-sfi. Dentotala resurs som kommunen sålunda erhåller får den använda fritt för grund-sfiinom ramen för vad läroplan m.m. föreskriver. Någon slutreglering erfordrasinte. Denordning som skisserats innebär att full överensstämmelse kan nås mellantotalramen för riket och resursutnyttjandet i kommunerna. Härigenom ges ocksåfull kostnadskontroll. Genom all SÖ ges rätt alt fördela av totalramenblir del möjligt alt göra vissa omfördelningar mellan kommunerna iförhållande till vad som skulle utgå vid en strikt tillämpning av huvudregeln.De kommuner som har särskilda behov kan därigenom fä kostnadstäckning för dessaredan under aktuellt budgetår. Från statens synpunkt blir del möjligt all lillviss del styra statsbidraget så atl del överensstämmer med andra åtaganden inominvandrings- och flyklingpolilik<:n. Statsbidrag utgår till kommunen utaneftersläpning under förutsättning alt kommunen håller sig inom sin ram. Riksdagensprincipbeslut om sfi-reformen grundas på den förutsättningen alt kostnaderna skall läckas genom statsbidrag. Det är praktiskt inte möj ligt all garantera exakt kostnadstäckning lill varje kommun. har därför angett förutsättningen atl "de beräknadegenomsnittskostnaderna" skall läckas genom ett schabloniserat statsbidrag. Beträffande fimanlal och gruppsloriek har i riksdagsbeslutet så lydliga riktlinjer lagts fast alt de ulgör bindande förutsättningar vid konstruktion av system för schablonise- rade statsbidrag. Från dessa utgångspunkter bör konstrueras ett statsbidragssystem som 38 så väl som möjligt fyller funkfionen att garanterakostnadsläckning svaran- demot den faktiska verksamhetsvolymen i varje kommun. Det av majori- Prop.1985/86:67 telen föreslagna systemet motsvarar enligt vår mening inte rimliga kravhärvidlag. Det måste dessutom i praktisk tillämpning bli administrafivtbetungande för både stafiiga och kommunala instanser. Statsbidragssystemetbör såvitt gäller nyinvandrade och asylsökande - enligt vår mening kunnabygga på följande enkla grunder. 1 Grundat på de beräknadegenomsnittskostnaderna för verksamheten fastslälles schabloniseratstatsbidragsbelopp relaterat till grupp med 12 deltagare som undervisas 430 fimmar. 2 Kommunen rekvirerar för varjekvartal i efterskott statsbidrag utifrån det faktiska antal nyinvandrade ochasylsökande som påböijat grund-sfi. Antalet schablonbelopp bestämmes genom altantalet deltagare divideras med tolv. Överskjutande antal deltagaretillgodoräknas för statsbidrag nästkommande kvartal. 3 bemyndigasalt bevilja statsbidrag för grupp med mindre än 12 deltagare till kommuner medringa anlal invandrare. Bemyndigandet bör även kunna innefatta viss omregleringav bidrag vid interkommunal samverkan. Kommitténsdirektiv förutsätter anknytning av kommunens statsbidrag till kyrkobokförd nyinvandring.Vid vårt förslag lill statsbidragssystem skulle del innebära all undervisningför asylsökande kan tillgodoräknas för statsbidrag först när uppehållstillståndbeviljats och kyrkobokföring skett. För dem som ej erhåller uppehållstillståndmåste statsbidrag beviljas i särskild ordning. Anknytningen till kyrkobokföringinnebär emellertid en helt onödig byråkrati och ingår ej i värt förslag. Enligtriksdagsbeslutet skall även tidigare invandrades behovav svenskundervisning tillgodoses. uttalande om statligkostnadstäckning gäller även de tidigare invandrade. Vårt förslag tillstatsbidragssystem kan tillämpas även för dem. Följande särregler bör dockgälla: AStatsbidragsgrundande undervisning får startas endast efter medgivande frånskolöverstyrelsen. BSlalsbidragsbelopp avvikande från eljest gällande regler kan fastställas omlägre timantal än för övriga kategorier anses vara fillfyllesl. CEn låst medelsram ställs till förfogande för ändamålet. Vårtförslag fill statsbidragssystem förutsätter att statens medelsanvisning lill grund-sfiför nyinvandrade och asylsökande sker i form av förslagsanslag. Kommitténsmajoritet befarar att staten då inte får full kontroll över sinkostnadsutveckling. Detkan konstateras att staten genom lag kommer atl reglera vilka nyinvandrade ochasylsökande som skall ha rätt lill grund-sfi. Timantal och gruppsloriek ingår ivårt förslag med schablonvärden grundade på riksdagsbeslutet. Kostnadsnivån schablonberäknas.Kommunerna kan följaktligen inte påverka utfallet av statsbidragssystemet. Denfaktiska anslagsförbrukningen kan vid genomförande av värt förslag komma alt avvika uppåt eller nedåt från beräkningarna. Sådana avvikelser beror då på alt den fakfiska utvecklingen skiljer sig från prognoser beträf- 39 Prop.1985/86:67 fande omfattning av invandring respekfive tillströmning avasylsökande. Väntefidens längd för asylsökande kan också ha viss betydelse. Detär den statliga invandringspolitiken som skall reglera dessa faktorersutveckling. Ett statsbidragssystem utformat enligt vårt förslag ger alltsåstaten all den kontroll över sin kostnadsutveckling som del kan vara rimligtall begära. Del tillgodoser det lika välgrundade kravet att kommunernaskall få kontroll över sin kostnadsutveckling. Därtill kommer atl del är klartöverlägset majoritelsförslaget med avseende på administrafiv enkelhet. Vivill avsluiiningsvis framhålla all en god leknisk konstruktion av statsbidragssystemetnaturligtvis inte ensamt garanterar att lillfredssällande kostnadstäckninguppnås. Av minst lika stor betydelse är del all de scha-bloniserade stalsbidragsbeloppenanpassas till realisUska beräkningar av verksamhetens; kostnader. Det är likasåviktigt att stalsbidragsnivän fortlöpande följer kostnadsutvecklingen. Det ärinte rimligt all staten i sitt budgetarbete lägger fast en statsbidragsnivåanknuten lill då aktuellt löneläge och sedan låter den nivån ligga oförändradunder budgetåret. Vid ett så lågt antagande som löneökning från varjeårsskifte leder det lill att kommunerna får bära av kostnaderna. Särskiltyttrande över stalsbidragskonstruklion tid kommunerna för SFI, avgivet avsakkunniga Beiming och Undertecknadesakkunniga som deltagit i utarbetandet av statsbidragskonstruktionen tillkommunerna för SFI vill framhålla följande: Vivill till ful.lo stödja det alternativa förslag som lämnas av reservanternaEriksson, och . Underbilaga 1.7 Prop.1985/86:67 för sfi förslag om påbyggnadsundervisningi sfi inom studieförbunden Enligtbesluten om svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1983/84:199, UbU1984/85:6, rskr: 77) skall påbygggnadsundervisning i sfi (påbyggnads-sfi) istudieförbunden i princip genomföras i enlighet med de allmänna regler somgäller studiecirkelverksamhet. Riktlinjer och regler för undervisningen av detslag som gäller för grund-sfi bör inte finnas för påbyggnads-sfi. Deltagarna iundervisningen bör dock ha inhämtat kunskaper och färdigheter motsvarande demsom ges i grundläggande svenskundervisning (grund- sfi). Enligtdirektiven skall kommittén, om den finner atl det finns behov härav, utarbetasärskilda regler för påbyggnads-sfi i förhållande lill övrig sludiecirkelverksamhet.Kommittén har funnit behov av vissa särskilda regler för påbyggnads-sfi istudieförbund. Förslag på dessa punkter redovisas i del följande liksom vissasynpunkter på hur verksamheten i påbyggnads- sfi praktiskt kan utformas. 1 Ändamåletmed påbyggnads-sfi i studieförbund Ändamåletmed påbyggnadsundervisningen i studieförbund är att ge invandrare kunskaper isvenska som bygger vidare på de grundläggande kunskaper invandraren redan har.Delta bör framgå av en särskild föreskrift. Enligt12 § förordningen (1981:518) om statsbidrag lill studiecirklar m.m. skall för variestudiecirkel finnas en cirkelledare, som skall vara godkänd av den lokalastudieförbundsavdelningen. Kommitténföreslår atl det skall ankomma på att efter samråd medstudieförbunden utarbeta allmänna råd för vad som bör krävas i fråga omcirkelledare i påbyggnads-sfi. Med ledning av dessa allmänna råd bör detankomma på respektive lokala sludieförbundsavdelning alt godkännacirkelledaren. Enligt13 § nämnda förordning skall varje studiecirkel ha en studieplan som skall varagodkänd av vederbörande studieförbund. Enligt kommitténs meningbör del ankomma på alt efter samråd med studieförbunden utarbeta allmänna råd och föreskrifter för studieplaner för påbyggnads-sfi. Av föreskrifterna skall framgå alt påbyggnads-sfi skall bygga på de kunskaper och färdigheter som invandra ren fått i grund-sfi eller motsvarande. Innehållet i påbyggnads-sfi bör således ligga på en nivå som klart skiljer undervisningen från nybörjarun- 41 Prop.1985/86:67 dervisning. Utifrån dessa föreskrifter bör studieplanerfastställas på samma sätt som för övriga cirklar studieplan. Enligt14 § nämnda förordning skall varje studiecirkel omfatta minst 15 studietimmar.Med studietimme menas en fid . Studietiden skall fördelas på . Med studievecka menas en sjudagarsperiod under vilkensammankomst äger rum. Gemensam sammankomst med annan eller andra studiecirklarfår förekomma under högst en Qärdedel av de studietimmar som en studiecirkelomfattar. Enligt15 § förordningen fär för en studiecirkel medräknas högst två sammankomster persludievecka och inte mer än tre studiefimmar vid varje sammankomst. För enstudiecirkel som hålls på arbetstid eller där flertalet av dellagarna har långaresvägar far dock medräknas fyra studielimmar vid varje sammankomst. I ensådan cirkel skall emellerfid antalet sammankomster vara minst fem och densammanlagda studietiden således minst 20 studelimmar. Enligtpropositionen skall för påbyggnads-sfi i studieförbund beräknas en resursmotsvarande 200 limmar per deltagare. Kommitténbedömer att berörda bestämmelserna i 14 och 15 §§ förordningen 1981:518 intebör fillämpas såvitt gäller påbyggnads- sfi. Sålundabör - trots all studiesociall stöd inte utgår utöver timstudiestöd i vissa fall- möjlighet ges fill en mera omfattande undervisning i påbyggnads-sfi pervecka än vad bestämmelserna för de allmänna studiecirklarna medger. I likhetmed vad som normalt kommer att gälla för grund-sfi bör alltså cirkelstudierna ipåbyggnads-sfi kunna organiseras som dellidssludier med spridning lill fleraav veckans dagar. Iövrigt bör siudieförbunden själva utifrån förutsättningar och resurser i detenskilda fallet besluta om cirklamas organisation,. Enligt19 § nämnda förordning utgår statsbidrag lill studiecirklar i form av schablonbidragoch lilläggsbidrag. Enligtpropositionen bör statsbidraget lill päbyggnadsulbildning i studieförbundberäknas så alt studiecirklarna kan erbjudas ulan avgift för dellagarna. De schabloniseraderegler för statsbidrag som gäller övrig sludiecirkelverksamhet bör gälla ocksåför påbyggnads-sfi, dvs. bör utformas som schablonbidrag och lilläggsbidrag börutgå. för varje sludiefimme (högre schablon bidrag) eller med . (lägre schablonbidrag) i den all männa sludiecirkelverksamheten. Vidare utgår för vissa studiecirklar i bl. a. svenska ett särskilt lilläggsbidrag om . För en studiecirkel som hålls inom någon av de kommuner som ingår i stödområ dena A, B och C utgår dessutom etl lilläggsbidrag om . för varje sludiefimme. 42 Antalet studietimmar i den allmänna sludiecirkelverksamheten,för vilka ett högre schablonbidragutgår, läggs fast av regering och riksdag i det Prop. 1985/86:67 årligabudgetarbetet. Del ankommer därefter på alt fördela antaletstudielimmar på siudieförbunden i förhållande fill del genomsnittliga antalet stalsbidragsberätligadestudielimmar under de senaste tre redovisningsären. Kommitténbedömer alt ett syslem med schablonbidrag och lilläggsbidrag för påbyggnads-sfii studieförbund är föga rationellt och inte medför några fördelar för vare sigstaten eller siudieförbunden. Kommittén förordar istället att statsbidragutgår i form av ett enda schablonbidrag, som medger atl undervisningen kan geskostnadsfritt för dellagarna. Nivån på detta bidrag får fastställas i detårliga budgetarbetet. Därvid bör också läggas fast det antal studietimmar i påbyggnads-sfiför vilka delta schablonbidrag utgå. Bidraget bör beräknas med utgångspunkt iantalet förväntade deltagare i påbyggnads-sfi, resp med 10 deltagare och 200studietimmar genomsnittligt i varje studiecirkel. Del ankommer därefter påskolöverstyrelsen all fördela del totala antalet studietimmar påstudieförbunden i förhållande lill del genomsnittliga antalet stalsbidragsberätligadestudietimmar i sfi . I etlinledningsskede innebär delta atl fördelningen av limmar pä studieförbundenbaseras på vad som genomförts i fråga om sfi enligt nuvarande ordning. Detär enligt kommitténs mening därvid rimligt alt del inom studieförbunden skapasfördelningsnycklar som lar hänsyn lill varierande kostnadsbild på olika orter.Siudieförbunden bör således ha full frihet all fördela statsbidraget filllokalavdelningarna med beaktande av lokala variationer i kostnadsläget. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan lill proposition med vissa bestämmelser omsvenskundervisning för vuxna invandrare