prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 syfte att revidera den kommunalaberedskapsplanläggningen bedrivs en omfattande planläggning av bl.a. dentekniska försörjningen, skolväsendet samt barn- och äldreomsorgen. Vidare skall ca I 000förtroendevalda i landets kommuner erhålla totalförsvarsutbildning /87. Vad gäller den av 1982 årsprovplanläggningskommitté föreslagna övningsverksamheten samt utbildningen avtillkommande förtroendevalda och tjänstemän föreslås den komma att påbörjasförst under /88, varför jag inte nu tar ställning till dettaförslag. 8.2.3.3 Civilförsvar ochfredsräddningstjänst Prop. ,, . . Bil. Civilförsvarsverksamhelenhar till syfte all vid väpnade angrepp mol riket utifrån skydda och räddacivilbefolkningens liv samt enskild och civil allmän egendom. Verksamhetensomfattning anges i 1 § civilförsvarslagen (1960:74, ändrad senasi 1984:1026).Samhällets fredsräddningstjänst består av s.k. allmän räddningstjänst och olikaformer av särskild räddningstjänst. Den allmänna räddningstjänsten avseringripanden vid brand, oljeutflöde, ras, översvämning eller annal i brandlagen(1974:80) åsyftat nödläge. Särskild räddningstjänst är räddningstjänst vidolyckor i atomanläggningar samt sjö-, flyg- och fjällräddningstjänst.Civilförsvarsverksamheten och fredsräddningstjänsten indelas ibefolkningsskydd och räddningstjänst. Med uttrycket befolkningsskydd avsesalla slags förebyggande åtgärder, både åtgärder som vidtas för all förhindraolyckor och ålgärder som vidtas för alt begränsa skadan, om en olycka skulleinträffa. utövar under regeringen dencentrala ledningen av civilförsvaret och är central förvaltningsmyndighet förcivilförsvaret. På regional och lokal nivå handhas civilförsvarsuppgiflerna avcivilbefäl-havama och länsstyrelserna samt till viss del av kommunerna, som den1 tar över ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten pålokal nivå i krig. Frågor med anknytning till samhälletsfredsräddningstjänst berör såväl kommunerna och länsstyrelserna som flera andramyndigheter. Den allmänna räddningstjänsten är på lokal nivå en uppgift förkommunerna. På regional nivå har länsstyrelserna etl ansvar för att leda,samordna och se till den allmänna räddningstjänsten. Central tillsynsmyndighetär statens brandnämnd. Ansvaret för beredskapen för olje- och kemikaliebekämpninglill havs och i vissa andra vatten ligger på generaltuUstyrelsen ().Den särskilda räddningstjänsten är uppgifter för myndigheter vars koslnaderläcks med anslag från annan huvudtitel än denna. är dockansvarig för samordning av samhällets fredsräddningstjänst. Resurser för fredsräddningstjänst finns uppbyggdapä många olika håll i samhällel. Genom en förbättrad samordning av resursernakan räddningstjänsten effektiviseras. Dessa frågor har under de senaste årenfått slor aktualitet och behandlats av räddningstjänstkommittén (Kn 1979:01) isitt slutbetänkande (SOU 1983:77) Effektiv räddningstjänst. Kommitléförslagetinnebär att lagstiftningen på räddningstjänstområdet samlas i en ny lag i syfteatt förbättra samordningen. En proposition i frågan avses läggas fram dennavår. 1984/85:161, FöU 12, rskr 389) harbeslutat om led ningen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten. Beslutet innebär att och statens brandnämnd läggs samman den till en ny myndighet, . Till verket överförs den samordningsfunktion avseende beredskapsåtgärder mot kärnkraftsolyckor som ligger på statens strålskyddsinslitut och uppgifter i fråga om landlransporter av fariigl gods. Verkets centrala del lokaliseras 95 Regeringen (Dir. 1985:10 och beslut ) haruppdragit ålen Prop. 1985/86: 100 särskild utredare all lämna förslag tillorganisaiion av statens räddnings- Bil. 6 verk och att medverka iarb. ",tel med alt genomföra den nya organisationen. Utredaren har antagitnamnet utredningen (Fö 1985:02) om organisation av (SRV86). Utredningen har den 15 seplember1985 lämnat förslag till översiktlig organisation av statens räddningsverk.Enligt utredningen skall verksamhetsidén för verkel vara alt skydda och räddaliv, egendom och miljö genom att - verka för allskador kan förebyggas och begränsas - stödja ochtillse den kommunala fredsräddningsljänsten - organisera ochleda ulvecklingen av civilförsvaret - samordna denstatliga räddningstjänsten - verka för ensamordning av hela samhällets resurser för förebyggande och avhjälpandeåtgärder - utbildapersonal för fredsräddningstjänsten och civilförsvaret Verksamhetens mål är enligtutredningen att skapa förutsättningar för effektivare befolkningsskydd ochräddningstjänst. Konkreta uppgifter förräddningsverket de närmasle tre åren är bl. a. all åstadkomma - en mellanfredsräddnirigstjänst och civilförsvar integrerad handläggning - ell integreratoch utbyggt utbildningssystem - samordnadcentral och regional ledning av den statliga och kommunala räddningstjänsten - utbyggdalarmering i fred och krig - riktlinjer förmaterielupphandling och -utnyttjande - riktlinjer förlös inredning i offentliga lokaler - riktlinjer förfredsräddningstjänstens organisation - centraluppgiflsbank för fredsräddningstjänsten - riktlinjer förvägvalssystem för farligt gods - snabb ochregelbunden information till fredsräddningstjänstens olika instanser - attskyddsplaner blir upprättade i samtliga kommuner - etableratinlernationellt kontaktnät. Regeringen har den 7 november 1985beslutat alt inrättas den och altmyndigheterna civilförsvarssiyrelsen och statens brandnämnd upphörmed sin verksamhet. Den nya myndigheten skall enligt regeringsbeslutet varaorganiserad på följande sätt: 1985/86:100 Bil. Befolk- Rädd nings- nings- skydds- tjänst enhet enhet Sjöfartsverkelsuppgifter och resurser för landlransport av farligt gods skall enligt beslutetfr. o. m. ingå i . Personalramen förverksamheten i blir därmed 204 årsarbetskrafter. Medsyfte all följa upp allvarliga olyckshändelser och fillbud lill sådanahändelser har regeringen tillkallat en kommitté (Kn 1981:02), som har fått lilluppgift att göra kompletterande undersökningar beträffande säkerhetsåtgärderoch räddningsinsatser. Kommiltén har genomfört undersökningar av flera allvetfligaolyckshändelser som har inträffat och redovisat resultatet av undersökningarnai särskilda rapporter. Erfarenheterna och förslag lill åtgärder för attsamhällsinsatserna skall kunna förbättras har lämnals av kommittén. Detla harlett lill uppdrag till ansvariga myndigheter från regeringens sida. Kommilténkommer att redovisa sina erfarenheter avundersökningsverksamheten och lägga fram förslag som kan ligga till grund fören prövning av den framlida inriktningen av verksamheten. har i samråd med generaltullstyrelsen och påregeringens uppdrag utrett frågan om organisation av personalberedskapen förkemikaliebekämpning lill sjöss. har slutfört utredningsuppdragetoch föreslagit alt räddningsstyrkor från vissa brandförsvar i kommuner medomfattande hamnverksamhel skall kunna rycka ut med en insalsgrupp för altförstärka kustbevaknings kemikalieskyddsberedskap. Fem slörrebrandförsvar skall upprätthålla beredskap för insatser mot kemikalieutsläpptill sjöss, nämligen brandförsvaren i , , , Slockholmoch . har också lagl fram förslag omkompletterande utbildning och övning av personal för uppgiften. har träffat avtal med i frågan, ochförhandlingar pågår mellan nämnden och övriga aktuella kommuner i frågan.Ulbildningen påbörjas under innevarande budgelår. Efter svenskt iniliafiv har Nordiska ministerrådetpåbörjat ett gemensamt nordiskt forsknings- och utvecklingssamarbete ombekämpning av kemikalieolyckor ellerutsläpp av kemikalier. Samarbelel gäller bekämp- Prop. 1985/86: 100 ningbåde på land och lill sjöss. Arbetet avses bli bedrivet både genom Bil. 6nordiska insatser och inom resp. nordiskt land. Försvarels forskningsan-stallhar i samverkan med berörda myndigheter inlett en förstudie på området. Inom fredsräddningstjänstområdet pågår ellbetydande internationellt samarbete. förekommer samverkan i fråga omålgärder mol förorening av den miljön mellan de nordiska länderna inomramen Köpenhamnsavlal, mellan Nordsjöstalerna enligt Bonnöverenskommelseoch mellan Östersjöslalerna enligt . En översynav Bonnöverenskommelsen har avslutals , och en ny överenskommelseundertecknades den 13 seplember 1983 i . Den nya Bonnöverenskommelsen harratificerats av , och den beräknas träda i kraft . Vidarepågår ett samarbete med övriga nordiska stater som syftar lill all underlättaoch öka räddningstjänstsamverkan över riksgränserna. deltar aktivt i det internationellasamarbelel inom räddnings-Ijänstområdet. Genom detla samarbele får ländernatillfälle att utbyta erfarenheter och tillgodogöra sig forskningsresultat iandra länder. Del blir också möjligl atl samla olika länders resurser vid storaolyckor för alt bekämpa utsläpp till sjöss. Praktisk samverkan mellan de nordiskaländerna i fråga om oljebekämpning övas regelbundet. Även på civilförsvarssidan förekommer omfattandeinternationella kontakter. Dessa syftar dels till erfarenhetsutbyte, dels fillatt sprida kännedom om den svenska civila lolalförsvarsprincipen och omcivilförsvaret. Civilförsvaret och fredsräddningsljänsten medverkaraktivt i arbetet med att exportera tjänster och varor inom verksamhetsområdet.Civilförsvarssiyrelsen, statens brandnämnd och kustbevakningdeltar således i olika exportsamverkansgrupper i exportråds regi,civilförsvarsgruppen, FirePro och SWEMARPOL. Föregåendebudgetår (1984/85) Denverksamhet som planerades för /85 har i slort kunnat genomföras.Bl.a. har förberedande åtgärder vidtagits inför övergången den 1 januari 1987till ledning av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig. Vissaålgärder har också vidtagits för all förbättra krigsorganisationens beredskap. Tillgängliga resurser har medgett att s. k.skyddsrumsbesked har kunnat lämnas för produktion av 140000 skyddsrumsplalser.Skyddsrumsbesked för byggande av skyddsrum i småhusområden och för byggande avskyddsrum ulan samband med nybyggnad har lämnats i mindre omfatlning änplanerat under budgelårel 1984/85. Delekonomiska utfallet Prop. 1985/86: 100 Utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum var i prisläget 403,5milj. 1983/84:100 bil. 6 s. 129, FöU 15, rskr 219). Efler omräkningtill medelprisläget för /85 med försvarsprisindex, efterhänsynslagande till 4-procentsspärren för , motsvarar detta (1,1185 x403,5) avrundat 451,3 milj. kr. Utgiftsramen för /84underulnyltjades med 6,8 milj. kr. Enligt de regler som gällde för budgelårel1983/84 (prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 138, FöU 13, rskr 311) skall beloppetläggas till utgiftsramen för /85. Delta har skett genom atlprisregleringsmedlen ökats i motsvarande mån. Hänsyn till under våren1985 innehållna lönemedel (1,1 milj. har skett genom allprisregleringsmedlen minskats med motsvarande belopp. Det tillgängliga utrymmetinom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum budgelårel 1984/85 var aUtså(451,3 -F 6,8-1,1) 457 milj. kr. Enligt budgetredovisninguppgick utgifterna inom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum till 444,2milj. under /85. Utgifterna var alltså 12,8 milj. kr. mindreän den lillgängliga ramen. Regeringen kommer med slöd av bemyndigande(prop. 1984/85:100 bil. 6 s. 216, FöU 9, rskr 258) att beaktaunderul-nyttjandet när utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum /86 prisregleras. Utgiftsramen för skyddsrum uppgick budgetåret1984/85 till 579,5 milj. kr. i prisläget (prop. 1983/84:100 bil.6 s. 144, FöU 15, rskr 219). Efler omräkning fill medelprisläget förbudgeiäret1984/85 med nettoprisindex, efter hänsynstagande lill 4-procenlsspärren för år1984, motsvarar delta (1,1225 x 579,5) 650,4 milj. kr. budget-redovisning uppgick utgifterna för skyddsrum till593,7 milj. kr. Utgifterna var alltså 56,7 milj. kr. mindre än fillgängligamedel. Detla underutnyttjande kan alltså beaktas när anslaget för skyddsrumför /86 skall prisregleras. Bildandet av påverkarnaturiigtvis verksamheten, och vissa förberedande åtgärder för det nya verketsverksamhet vidtas under innevarande budgelår. Grundernaför civilförsvarets ulveckling har lagts fast genom försvarsbeslut. Perioden /87-1990/91, som jag nu behandlar, innefat tar fyra budgetår utöver försvarsbeslutsperioden. I försvarsbeslutet anges bl. a. följande. Huvudinriktningen av civilförsvarsverksamheten skall vara atl ge befolkningen skydd mol verkningarna av konventionella stridsme del. Ökad uppmärksamhet skall dock ägnas åt skyddei mot kärnvapen och kemiska stridsmedel saml ål förmågan all möta verkningarna av överras kande angrepp. Skyddsrum skall byggas i takt med nyproduktionen av byggnader och anläggningar i riskområden. Ökade resurser skall avdelas för produktion av skyddsrum utan samband med nybyggnad. Hela befolk ningens behov av skyddsmasker skall vara täckt . Strävan skall vara att ge civilförsvaret en stark samhällsanknytning, bl.a. genom 99 all en yttäckandehemskyddsorganisalion byggs upp och lokala skydds- Prop. 1985/86: 100planer införs i kommunerna. En övergång till ledning av civil- Bil. 6 försvarsverksamheten på lokal nivå i krig skall genomföras. Riksdagenhar senare beslutat om vissa begränsningar, bl. a. har tidpunkten för täckandeav skyddsmaskbehovet angetts senast till /95. Utredningen om organisation av statens räddningsverkredovisar ett material som kan ligga till grund för programplan för verkelsutveckling. Utredningen anger en övergripande inriktning för statensräddningsverk i enlighet med riksdagsbeslutet. Enligt utredningen skall verkelvidare fullfölja intentionerna försvarsbeslut med de begränsningaroch tidsangivelser som har beslulat om. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig lill deöverväganden och förslag som utredningen redovisar i programplanen. I detföljande behandlar jag några frågor utförligare, bl.a. utredningens ochgeneraltullslyrelsens redovisade programplanering för olje- ochkemikaliebekämpning. 1 fråga om delprogrammet Befolkningsskydd vill jagerinra om all föredraganden i propositionen 1984/85:161 om ledningen av befolkningsskyddetoch räddningstjänsten m. m. förordade all det förebyggande arbetet skall blielt väsentligt inslag i myndighetens verksamhel. I den snabba utveckling som sker inom praktiskt laget alla samhällssektorer, kommer en av verkelsviktigaste uppgifter att vara att studera olika risker, riskbevakning, ochinitiera åtgärder. Utredningen har utvecklat räddningsverkels uppgifter inombefolkningsskyddet. Uppenbarligen måste skyddet och räddningen av liv, somulredningen framhåller, stå i förgrunden. Jag kan även ansluta mig lilluppfattningen att skyddsåtgärder för egendom bedöms mot bakgrund av ekonomiskaparametrar. Detla bör däremot inte gälla för skyddet av miljön. Enligt minmening måste verkets uppgifter i fråga om skyddet och räddningen av miljön ståi samklang med andra miljöskyddsinsatser och alltså ges hög prioritet. I övrigtkan jag ansluta mig till utredningens syn. kommer att ha en viktig uppgift närdet gäller att samordna samhällets insatser inom hela räddningstjänstområdet.Vad avser förebyggande åtgärder har också en rad andra myndigheter betydelsefullauppgifter. Del är därför angeläget att ansvarsdelningen och samordningen inomdella område ägnas tillräcklig uppmärksamhet. Jag vill i detta sammanhangerinra om att behovet av en uppföljning av samordningsfrågorna inom dellaområde behandlas både i prop. 1984/85:161 om ledningen av befolkningsskyddetoch räddningstjänsten m. m. och i prop. 1984/85:118 om kemikaliekontroll. Enligt försvarsbeslut skall den årligabemyndigandelilldelning-en för skyddsrum bl. a. ge täckning för byggande avskyddsrum i takt med den förväntade nyproduktionen av anläggningar ochbyggnader i skyddsrumsorterna. Vidare anges i försvarsbeslutet alt en hårdarestyrning av skyddsrumsbyggandet till riskområden bör vara möjlig. Etl systemmed skyddsplaner skall enligt beslulel införas. Skyddsplanerna upprättas av kommunerna under det nupågående pla neringsarbetet. Den riskanalys som ingår som etl led i arbelel med skydds planen leder till en revidering av de skyddsrumsplaner som ligger lill grund 100 förbyggandet av skyddsrum i skyddsrumsorterna. Undantag kommer all Prop. 1985/86:100 kunna göras från kravet på skyddsrumsbyggande i vissa lågriskområden Bil. 6inom sådana orter. Detta leder till minskningar av behoven av skyddsrum, främsti områden med småhusbebyggelse. Vissa områden med småhusbebyggelse kommeremellertid även i fortsättningen att behöva förses med skyddsrum med hänsyntill atl de ligger i högriskområden. Detta bör i vissa fall kunna ske även ulansamband med nybyggnad. Skyddsrum i områden med småhusbebyggelse kan t.o.m. ivissa fall komma att prioriteras före skyddsrum i områden med flerbostadshusoch arbetsplatser. En konsekvent genomförd begränsning av skyddsrumsbyggandetgår inte att genomföra förrän skyddsplanerna har upprättats. I avvaktan på attskyddsplanerna upprättas bör med hänsyn till den nuvarande ekonomiskasituationen byggandet av nya skyddsrum i småhusområden starkt begränsas. är en resurs för helatotalförsvaret. Hemskyddsgrupperna är fullt uppbyggda vid utgången /90 och ingår i civilförsvarets krigsorganisation den I januari1987. Enligt min mening har den försöksverksamhet med rekrytering ochulbildning av hemskyddsombud som bedrivs på frivillig grund av slor betydelse. Under civilförsvarsberedskap beräknas ca100000 frivilliga personer i hela landet komma alt vara hemskyddsombud. Medhänsyn till all rekryteringen av hemskyddsombud på frivillig grund är en mycketslor uppgift anser jag del naturligt atl man successivt prövar formerna föruppbyggande av verksamheten. Jag förordar att en utökning avförsöksverksamheten skall kunna ske under /87. På grundval avcivilförsvarsförbundets försöksverksamhet kommer den fortsatta uppbyggnadenall prövas försvarsbeslut. Även i fråga om delprogrammet blirenligt min mening en viktig uppgift att bevaka riskerna och studera inträffadeolyckor samt anpassa räddningstjänsten till de nya krav som ställs.Effektiviteten bör ökas genom samordning inom hela räddningstjänstområdel. Jaganser det väsentligt att genom insatser av olika slag hjälpertill atl utveckla samarbetet mellan kommuner i de räddningstjänstregioner somhar bildals. 1984/85:161 om ledningen av befolkningsskyddet ochräddningstjänsten m. m. pekade föredraganden särskilt på behovet av attförbättra beredskapen mol kemikalieolyckor och det samband detta har med 1982års försvarsbesluts inriktning att ökad uppmärksamhet skall ägnas ål skyddeimot bl. a. kemiska stridsmedel. Del framhölls atl kunskaperna är begränsade omhur beredskapen för bekämpning av kemikalieolyckor bäst bör utformas ochvilken teknik som bör användas. Det nordiska forsknings- ochutvecklingssamarbetet om bekämpning av kemikalieolyckor eller utsläpp avkemikalier avses bli bedrivet både genom nordiska insalser och inom resp.nordiskt land. får enligt min mening en viktig uppgift som sammanhållandeför arbetet i . Jag kan konstatera att ulredningen beräknar attbehovel av skolkapacitet gårned från nuvarande 190000elevdagar, varav Katrineholmsanläggning en utgör , . 1984/85:161 om ledningen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten m.m. framhåller 101 föredragandenatl genomförandet av utbildningen av heltidsanställda Prop. 1985/86: 100brandmän bör så långt möjligt decentraliseras och i försia hand genomföras Bil.6 vid alla civilförsvarets anläggningar. I den mån det skulle visa sig nödvändigtbör utbildningen även kunna genomföras vid några större brandförsvar medresurser för utbildning. Enligt föredragandens mening bör det ankomma påstatens räddningsverk atl la ställning till i vilken omfatlning denna möjlighetskall utnyttjas. Enligt min mening finns det inte anledning all nu göra någonannan bedömning. Utredningen har konstaterat atl behov av en anläggning förulbildning i inle föreligger för civilförsvarels behov efter den 1juli 1988. Jag kan utifrån de utgångspunkter utredningen haft att övervägadela denna uppfattning. Med hänsyn till alt civilförsvarets framlida inriklningövervägs av försvarskommitlé anserjag atl behovet av en anläggningför utbildning i bör prövas av denna kommilté och i 1987 årsförsvarsbeslut. Jag övergår nu till alt behandla olje- och kemikaliebekämpningpå land och till sjöss. 1980/81:119 bil. 3, CU 38, rskr376) har godkänt riktlinjer för bekämpning av och sanering efler olje- ochkemikalieulsläpp till sjöss. Regeringen har i beslut meddelatföreskrifter för programplanering lill generaltullslyrelsen för verksamhetenlill sjöss samt till statens inom kommunernasansvarsområde och för samordning av denna verksamhel medgeneraltullslyrelsens. Ulredningen om organisation av harinarbetat brandnämndens programplan i planen för . De berörda myndigheterna, , statensbrandnämnd, , () och styrelsenför teknisk utveckling, saml har utarbetat endimensionerande hotbild, övergripande mål och en gemensam grundsyn förinriklningen av det oljeskadeskyddet för 1990-lalet. Detta arbeie harskett med ledning av studier och kunskapsuppbyggande forskning som bedrivitsinom insatsprogrammet TOBOS 85. För egen del anserjag att den gemensammagrundsynen bör godtas. I denna anges de strategier som bör tillämpas när detär sannolikt resp. osannolikt atl huvuddelen av oljan kan hindras alt nåstranden och när de omedelbara riskerna för ytterligare skada har undanröjts.Jag vill understryka att huvudprincipen även i framliden bör vara att oljan iförsta hand så långt det är möjligl och rimligt skall bekämpas på mekanisk väg.När det gäller användningen av dispergerings-medel vill jag peka på alt dennafråga övervägs inom ramen för bl.a. Helsingforskonventionen. Enligt min meningär det nu för tidigt alt fastställa riktlinjer för kemikaliebekämpningen.Resultatet av det påbörjade forsknings- och utvecklingsarbetet böravvaktas. Detta bör emellertid inte hindra all olika ålgärder vidtas för allförbättra beredskapen på området. Jag anser således det väsentligt att manfortsätler verksamheten med regionala spel och övningar i räddningstjänst delspå land med särskild inriklning på kemikalieolyckor, dels för samordning avinsatserna mot miljöskadliga utsläpp till sjöss. Förstärkning av beredskapenmed materiel som blir resultatet av styrelsens för teknisk utvecklinginsatsprogram TOBOS 85 bör ske både i fråga om kustbevakningenoch de regionala förråden.Enligt min mening bör även fortbildningen av perso- Prop. 1985/86:100 nalhos olika myndigheter i ledning av slörre räddningstjänstinsatser ul- Bil.6 vecklas . Jag förordar också all generaltullslyrelsenfortsätter att utveckla havsövervakningssyslemen i samverkan med andra berördamyndigheter i syfte all motverka utsläpp lill sjöss. Molbakgrund av Tuveskredel uppdrog regeringen ål statensgeolekniska institut atl utföra en översiktlig kartering av områden inom vilkarisk för skred kunde föreligga. Vidare tillsatte regeringenrädd-ningsljänstkommiltén (Dir. 1979:36) med uppdrag bl.a. att uireda frågan omförebyggande ålgärder mol jordskred. Utredningsuppdragen slutfördes år 1984resp. Kommittén överiämnade delbelänkandet (Ds Fö1983:2) Geotekniska undersökningar och förebyggande åtgärder mot skred. Efterremissbehandling av kommitténs belänkande utarbetades inomförsvarsdepartementet en departementspromemoria med ell nytt förslag.Promemorian har remissbehandlats. Frågan om detaljerade geotekniska undersökningaroch förebyggande åtgärder mol jordskred är komplicerad med många olika aspektervad gäller både ansvarsförhållanden och finansiering. Frågan bereds inom regeringskansliet.Jag avser atl i samband med behandlingen av komplelleringspropositionen 1986lägga fram förslag för regeringen i frågan. Ekonomiskaresurser för civilförsvaret och fredsräddningstjänsten Ramberäkningarför /87 m. m. Jagberäknar för /87 basbeloppet för statens räddningsverksverksamhet utom skyddsrum till 497,5 milj. kr. (prisläge ). Ramen är mindre än vad som svarar mol 1982 årstotalförsvarsbeslut mot bakgrund av tidigare riksdagsbeslut att en något senaretidpunkt än vad som förutsattes i försvarsbeslutet väljs för när behovet avskyddsmasker och molsvarande skydd för barn skall vara tillgodosett för helacivilbefolkningen.