prop · G90390 · 1985-12-31 00:00:00 — Medför beslut om skyddsföreskrifter att synnerligt menuppkommer vid användningen av fastigheten, är staten skyldig atl lösa fasligheten,om ägaren begär del. Ersättning, varom i första slyckel sägs, må om så finneslämpligl bestämmas all ulgå med visst årligt belopp med rätt för sakägareneller staten att erhålla omprövning vid ändrade förhållanden, 7§ Dåfråga väckts om förklarande för byggnadsminne, må iavbidan på ärendets slutliga prövning för viss lid, dock högst ,meddela förbud mol ålgärd, varigenom byggnadens kulturhistoriska värde kanminskas eller förstöras. Om synnerliga skäl äro därtUI, må förbudetsgiltighetstid av förlängas, dock högsl för varjegång. I frågaom förbud som i första styckel sägs äger 5 § första stycket motsvarandetillämpning. I frågaom förbud som avses i första styckel tillämpas 5 § första -Iredje styckena. Ersättning enligt denna paragraf må, om skäl äro därlUl,avräknas å gottgörelse, som sedermera kan komma all ulgå enhgt 5 §, Har frågaväckis om förklarande för byggnadsminne, äger länsslyrelsen medangivande av de skyddsföreskrifter som avses skola ulfärdas förelägga den somvill göra anspråk på ersättning alt , , göraanmälan därom hos , vid påföljd atl han eljesl skaU hava förloratsin lalan. Har frågaväckis om förklarande för byggnadsminne, äger länsslyrelsen medangivande av de skyddsföreskrifter som avses skola ulfärdas förelägga den somvill göra anspråk på ersättning eller inlösen att , minst tvåmånader, göra anmälan därom hos , vid påföljd atl han eljeslskall hava förlorat sin lalan. Vad i fräga om ersättning avtalas eller uppenbarligenfömtsälts skola gälla mellan staten och sakägare skall gälla jämväl mot den somefter del rätten till gottgörelse uppkom förvärvat sakägarens rätt i avseende åfaslighelen. Prop,1985/86:90 BUaga7 Träffas ejöverenskommelse om ersättning och har icke den, som vill göra anspråk därpå,jämlikt 9 § första styckel förioral sin lalan, åligger det honom att väckalalan mol staten hos fastighetsdomstolen från del laga kraft åkommildel beslut, vara anspråket gmndas, vid påföljd alt han eljest går rätten tillersättning föriuslig, Slalen äger, då fråga väckts om förklarande förbygg-nadsmmne, vid fastighetsdomstolen väcka talan mol sakägare omfastställande av de viUkor som därvid skola gälla belräffande ersättning.Kommer beslul av del innehåll som fömtsälts vid fastighetsdomstolen icke liUstånd från del målet avgjorts genom lagakraftägande dom, skaUdomen ej längre vara bindande för parterna. Träffas ej överenskommelse om ersättning eller inlösen ochhar icke den, som vill göra anspråk därpå, jämlikt 9§ första slyckel förioratsin talan, åhgger del honom all väcka lalan mot staten hos fastighetsdomstoleninom från det laga krafl åkommil del beslul, vara anspråket gmndas, vidpåföljd all han eljest går rätten till ersättning föriuslig, Slalen äger, då fråga väckis om förklarande förbyggnadsminne, vid fastighetsdomstolen väcka lalan mol sakägare omfastställande av de villkor som därvid skola gälla belräffande ersättningeller inlösen. Kommer beslul av del innehåll som fömtsälts vid fastighetsdomstolenicke till stånd från del målet avgjorts genom lagakraftägande dom,skall domen ej längre vara bindande för parterna. I fråga omersättning enligt 5 eller 7 § eUer 11 § andra stycket skall expropriationslagen(1972:719) / till-lämpliga delar lända tiU efterrättelse i den mån avvikandebestämmelser ej meddelas i denna lag. I fråga om ersättning eller inlösen enligt 5 eller 7§eller 11 § andra styckel skall expropriationslagen (1972:719) tillämpas i denmån avvikande bestämmelser ej meddelas i denna lag. Vad som sägs i 4 kap. 3 §expropriationslagen skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rumunder liden före den då lalan om inlösen väcktes. Ersättningför minskning av faslighelens marknadsvärde ifall som avses i 5 eller 7§ skaUbestämmas som skillnaden mellan faslighetens marknadsvärde före och efler beslutet.Härvid skaU bortses från förväntningar om ändring av markanvändningen. Ersättningför skada enligt 5§ första stycket skaU minskas med ell OgUlas yrkande om ersättning i mål som ej anhängiggjortsav staten, tiUämpas allmänna regler om rättegångskostnad. Om den somframställer ersättningsanspråk har haft skälig anledning att få sin talanprövad av domslol, kan dock efler omständigheterna förordnas, all slalen skallersätta honom hans rättegångskostnad eller att vardera parten skall bära sinkostnad. belopp som motsvarar vad som på grund av andra stycketsamma paragrafskall tålas ulan ersällning. Omstaten begär del och det inte år uppenbart oskäligt, skall domstolen förordnaatl ersällning enligt 5§ första styckel skaU betalas ul först när vissaåtgärder med byggnaden har ulförls. OgiUastalan om ersällning eller inlösen som har väckts av fastighetsägaren eller densom innehar särskild rätt tiU fastighelen, skaU vad i rällegångsbalken årföreskrivet om skyldighel alt ersätta motparten hans ränegångskoslnad itvistemål lillämpas. Om han har hafl skälig anledning att få sin talan prövad avdomstol, kan domstolen dock efter omständigheterna förordna alt staten skallersätta honom hans rättegångskostnader eller atl vardera parten skaU bärasina kostnader. Prop.1985/86:90 Bilaga 7 16§Regeringen må häva beslut om förklarande för byggnadsminne eller jämkadärav föranledda skyddsföreskrifter: om genomförandet av sladsplan om genomförandel av en detalj- ellerbyggnadsplan hindras; plan hindras; om ändamål, för vilket beviljats expropriation avbyggnaden eller kringliggande område hindras; eller om eljeslföretag av störte allmän eller enskild nytta hindras eller avsevärt försvåras. Denna lag träder i krafl . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i mål om ersättning där talan har väckis föreikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1942: 350) om fornminnen Härigenom föreskrivs atl 20§ lagen (1942: 350) omfornminnen' skall ha följande lydelse. Prop, 1985/86:90 Beslutav länsslyrelsen i ärenden enligt 3 § andra slyckel, 4 §, 15 § Iredje stycketoch 15d§ andra slyckel får överklagas hos kammartätten genom besvär. Delsammagäller i fråga om beslul om sådana föreskrifter som avses i 15c§ Iredje slyckeloch som meddelas av annan myndighei än regeringen. Beslut i övrigi enligt dennalag av eUer och statens historiska museerfär överklagas hos regeringen genom besvär. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer får överklaga beslul av länsslyrelsen enhgtdenna lag. Detsamma gäUer i fråga om beslut om sådana föreskrifter som avses i15 c § Iredje stycket och som meddelas av annan myndighet än regeringen. Riksanlikvarieämbeleloch statens historiska museer får överklaga beslut av länsslyrelsen enligtdenna lag. Delsamma gäller i fråga om beslut om sådana föreskrifter som avses i15 c § Iredje stycket och som meddelas av annan myndighei än regeringen.Kommunen får överklaga beslul i ärende enligt 3§ andra styckel,4§, 6§ första styckel eller 15 § iredje stycket samt beslut enligt 5§ avlänsstyrelsen, eller statens historiska museer. Dennalag träder i krafl , ' Lagenomtryckt 1976:442, - Senaste lydelse 1985:281, Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenomföreskrivs att 2 kap, 4 §, 6 kap, 8 §, 7 kap, 10, 11 och 13 §§, 16 kap, 4§ saml18 kap, 11 § faslighetstaxeringslagen (1979:1152) skaU ha följande lydelse. 1985/86:90 Bilaga7 4§' skaU indelas i de ägoslag som anges i det följande. som ärvallentäckl skall indelas endasl om den är täklmark. Indelningen får intepåverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad). Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad ellerövrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats,kommunikalionsutrymme m.m, som ligger i anslutning tUl sådan byggnad. MarktiU fastighel, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad,specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, omfastighelen ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstigertvå hektar. Detta skall dock ej gälla om faslighetens mark till någon del skalltaxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål under de senasie två åren. Har faslighelen bildals längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endasl om det är uppenbart att den får bebyggas, I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om det finns giltigt byggnadslov enligt byggnadslagen (1947:385). Obebyggd mark som ingår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan och som liU någon del är avsedd att användas för byggnadsändamål. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark lill obebyggdfastighet, som har bildats för byggnadsändamål under de senasie två åren. Harfastighelen bUdats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endastom del är uppenbart atl den får bebyggas, I övriga fall skall obebyggd markanses som tomtmark endast om det finns giltigt bygglov enligt plan - och bygglagen(0000:000). Obebyggd mark somingår i en detaljplan och som liU någon del är avsedd alt användas för byggnadsändamål.Detta skaU inte gälla, om marken skall indelas som tomtmark eller om del äruppenbart all exploatering ej kommer atl genomfö- ' Senaste lydelse1983:664. ras eller kommer att avsevärt fördröjas. skallinte gälla, om marken skall indelas som tomtmark eher om det är uppenbart attexploatering ej kommer atl genomföras eller kommer alt avsevärt fördröjas. TäklmarkMark för vilken gäller läkttillstånd enligt 18 § naturvårdslagen (1964: 822)eller vattenlagen (1983:291). Med täkttiUstånd skall jämställas pågående läkl.Byggnad på täktområde för taktens utnyttjande hindrar inte atl marken indelassom täklmark. ÅkermarkMark som används eller lämpligen kan användas till växtodling eller bete ochsom är lämplig alt plöjas. BetesmarkMark som används eller lämpligen kan användas till bete och som inte är lämpligalt plöjas. SkogsmarkMark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckninganvänds för annal ändamål. där del bör finnas skog liU skydd mot sand-eller jordflykt eller mot all fjällgränsen flyttas ned. Marksom ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skaU dock inte anses som skogsmark,om den på grund av särskilda förhållanden inte bör las i anspråk förvirkesproduktion. MarkskaU anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagnabedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke om åretper hektar. Skogsimpe- Myr, berg, hällmark, mark med flällskog och andra impedi- dimenl menti anslutning lUl skogsmark. Övrigmark som inte skall utgöra någol av de tidigare nämnda ägoslagen. 6 kap, 8§ Exploateringsmarkeninom en taxeringsenhet skaU uppdelas i värderingsenheter med hänsyn lill delanvändningssätt som anges i fastställd Sladsplan eller byggnadsplan. Exploateringsmarkeninom en taxeringsenhet skall uppdelas i värderingsenheter med hänsyn till delanvändningssätt som anges i detaljplan. J kap, 10§ Vid värdering av tomtmarkskall bebyggelsemöjligheten bestämmas med utgångspunkt i den pågåendemarkanvändningen, såvida inte annan markanvändning är tillåtnaen-ligtfaslställd slads- eller byggnadsplan och marken därigenom får väsentligthögre värde. Vid värdering av tomtmarkskall bebyggelsemöjligheten bestämmas med utgångspunkt i den pågåendemarkanvändningen, såvida inte annan markanvändning är tillåten enligt endetaljplan och marken därigenom får väsentligt högre värde. Prop,1985/86:90 Är tomtmarken obebyggd skall vid värderingen rådandebyggnadsförbud och andra föreskrifter angående markens användning beaktas. Finns på tomtmarken byggnad som har åsatts värde skall,oavsett om byggnadsförbud föreUgger, nybyggnad anses möjlig i den utsträckningbebyggelse har skett. Vidare skall vid bedömning av tomtmarkens delbarhethänsyn tas till om byggnadens placering på tomten omöjliggör atl denna delas. Är tomtmarken obebyggd skall föreskrifter angående markensbebyggande eller användning beaktas vid värderingen. Finns på tomtmarken byggnad som har åsatts värde skallnybyggnad anses möjlig i den utsträckning bebyggelse har skett. Vidare skaUvid bedömning av tomtmarkens delbarhet hänsyn las till om byggnadens placeringpå tomlen omöjliggör all denna delas. Byggnadsvärde för en byggnad, som enligt lagen (1960:690) om byggnadsminnen har förklarats för byggnadsminne, är sammanlagda värdet av byggnaden och tillhörande tomt, Samma skall gälla en byggnad för vilken skyddsbestämmelser har meddelats i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Byggnadsvärde för byggnad, som enligt lagen (1960:690) ombyggnadsminnen har förklarats för byggnadsminne, är sammanlagda värdet avbyggnaden och tillhörande tomt. Samma skall gälla byggnad som vid fastställandeav sladsplan har angetts ha sådant värde ur historisk eller kulturhistorisksynpunkl atl den bör bevaras. För mark till sådan taxeringsenhet bestäms inte någotvärde, 16 kap, 4§ Ny taxering av taxeringsenhet skall ske omunder löpande taxeringsperiod taxeringsenhetens värde ökat eUer minskal 1, genom beslul om fastslällelse 1, genom beslut atl anla, ändra av generalplan, stadsplan eller eller upphäva detaljplan eller om- byggnadsplan rådesbestämmelser 2, genom annalbeslut av myndighet om beslutet innebär ändring i rätten all förfoga över elleri övrigi använda enheten 3, genom atlavgift liU aUmän va-anläggning eUer allmän fjärtvärme-anläggning(anslutningsavgift) eller ersättning för gatukostnader eriagts för enheten. Nytaxering skall ske endast om taxeringsenhetens taxeringsvärde på grund avförändringen bör ändras med minst en femtedel, dock minsl . Omförändringen medför en ökning eller minskning av taxeringsvärdet med mindre än100000 kronor skall ny taxering ske endasl efler framstäUning avtaxeringsenhetens ägare. Senaste lydelse 1981: 1119, 18 kap, 11§ skall i behövlig omfattning, enligt närmare föreskrifter av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, lämna den lokala skattemyndigheten uppgift om arten och omfattningen av den byggnadsverksam-hel, som avses med lämnade bygglov, rivningslov eller marklov. Uppgift skall lämnas för varje faslighet för sig senast efler utgången av varje kvartal och omfatta de lov som lämnats . Byggnadsnämndskall i behövlig omfattning, enligt närmare föreskrifter av regeringen ellermyndighet som regeringen besiämmer, lämna den lokala skattemyndighetenuppgift om arten och omfattningen av den byggnadsverksam-hel, som avses medbeviljade byggnadslov. UppgUtskall lämnas för varje faslighet för sig senast efter utgången avvarje kvartal och omfatta de byggnadslov som beviljats , Lantbmksnämndskall, på sätt som föreskrivs av regeringen eller myndighet som regeringenbesiämmer, lämna lokal skattemyndighet uppgift om sådant beslut av nämnden somär av betydelse för fastighetstaxeringen. Prop, 1985/86:90 BUaga7 Denna lag träder i kraftden , 8 Förslagtill Prop. Lag om regionplanering för kommunerna i Stockholmslän Bilaga 7 l§ Stockholmsläns landstingskommun skall som regionplaneorgan ha hand om sådan utrednings-och samordningsverksamhet belräffande regionala frågor (regionplanering) somavses i 7 kap. 1 § första styckel (0000:000) för kommunernai , Bestämmelsemai 7 kap, 3 § första och andra styckena (0000:000)tillämpas på landstingskommunens verksamhet. Regeringenkan besluta all utrednings- och samordningsverksamheten skall avse vissaangivna frågor, 3§I fråga om regionplan tillämpas bestämmelserna i 7 kap, 4, 5 och 8§§ plan- ochbygglagen (0000:000), 4§Regionplan antas av . Även ändring och upphävande av planen beslutasav , Senastdagen efter det att justering av protokollet med beslut om antagande, ändringeller upphävande av regionplanen har liUkännagivits på landstingskommunensanslagstavla skall meddelande om liUkännagivandet och protokoUsutdrag medbeslutet sändas lill och kommunerna i saml tillregeringen. Närbeslutet har vunnil laga kraft, skall planen ulan dröjsmål sändas tUllänsslyrelsen i , 6§Vad som i 13 kap, 1 § 6 (0000:000) sägs om kommunalförbundseller regionplaneförbunds fullmäktiges beslut skall i fråga om Slockholms längälla beslut. Dennalag träder i kraft , Genom lagen upphävs lagen (1968:598)angående handläggning av frågor om regionplan för kommunerna i Slockholms län. Bilaga 8 Prop,1985/86:90 Utdrag ur lagrådets yttrande BUaga8 överföljdlagstiftning till Ny plan- och bygglag Närvarande:f, d, regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådet , Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1, lag om ändring ifastighelsbildningslagen (1970:988), 2, lag om ändring i lagen(1970:989) om införande av faslighelsbildningslagen, 3, lag om ändring ianläggningslagen (1973:1149), 4, lag om ändring iledningsrättslagen (1973:1144), 5, lag om ändring i jordabalken, 6, lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822), 7, lag om ändring i lagen(1970:244) om aUmänna vatten- och avloppsanläggningar, 8, lag om ändring i lagen(1981:1354) om allmänna värmesystem, 9, lag om ändring ibostadssaneringslagen (1973:531), 10, lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230), 11, lag om ändring i lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark, Ifråga om bosladssaneringslagen innebar remissen förslag till ändring av bl, a,5 §, Regeringen har emellertid återkallat sin begäran omlagrådels hörande såvitt gäUer nämnda paragraf. Vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 12, lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 13, lag om ändring imiljöskyddslagen (1969:387), 14, lag om ändring i lagen (1902:71s, 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 15, lag om ändring i lagen(1978:160) om vissa rörledningar, 16, lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen, 17, lag om ändring i lagen(1942:350) om fornminnen, 18, lag om ändring i faslighetstaxeringslagen(1979:1152), 19, lag om regionplanering förkommunerna i , Vidregeringssammanträde har regeringen på hemsläl- Prop,1985/86: 90 lanav statsrådet , beslutat inhämta lagrådets yttrande över 20, lagom ändring i väglagen (1971:948), 21, lagom ändring i lagen (1939:608) om enskilda vägar. Deremitterade förslagen, vilka huvudsakligen innefattar följdändringar i vissa avde lagar som berörs av del i prop, 1985/86:1 framlagda förslagel till plan- ochbygglag (PBL) samt del i prop, 1985/86:3 framlagda förslaget till lag omhushållning med naturresurser m, m, (NRL), har inför lagrådel föredragils avhovrättsassessorn (20 och 21), rådmannen " (5, 6,10 och 11), departementssekreteraren (1-4, 7-9, 16, 17, 20 och21) saml hovrättsassessorn (12-15, 18 och 19), Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet': Fastighetsbildningslagen(FBL) 3kap, 2 § Paragrafeninnehåller regler om fastighetsbildning inom område där del gäller plan (förstastycket) eller andra bestämmelser för bebyggelse eller markanvändning (andrastycket), I Iredje och fjärde styckena upptas föreskrifter om i vilka fallundantag eller avvikelse från plan eller bestämmelser får göras, I paragrafensfemte stycke ges regler om överklagande av beslul angående undantag elleravvikelse. Enligtförsta stycket i remitterade förslaget skall fastighetsbildning inte få ske istrid mot detaljplan, faslighelsplan eller områdesbestämmelser. Den gällandebestämmelsen i FBL har en positiv uiformning. Villkoret för fastighetsbildningär nämligen nu uttryckt så atl fastighetsbildning skall ske i överensstämmelsemed plan. Vid FBL:s tillkomst var frågan om bestämmelsens ordalydelse föremålför ingående överväganden (prop, 1969:128 s, B 114-118 och s, B 123), MedtiUmölesgående av åtskiUiga remissinstansers önskemål utformades regeln somett positivt krav på atl fästighelsbUdning skall ske i överensstämmelse medplanen. Enligt propositionen innebar detta inte bara atl fastställda planlinjerskall följas utan också atl indelningen av marken skall vara ändamålsenlig frånde synpunkter som ligger till gmnd för planen. Som skäl för den nu föreslagnaomformuleringen om samordningen mellan planbestämmelser enligtbyggnadslagstiftningen och tiUstånd enligt en speciallag som FBL angerdepartementschefen all samma terminologi bör användas som i PBL, I 8 kap, 11 §PBL föreskrivs sålunda att bygglov inte får lämnas i slrid mol en detaljplan.Motsvarande uttryckssätt föreslås också i anläggningslagen ochledningsrättslagen. Departementschefen ullalar vidare alt förändringen i 3kap, 2 § FBL inte är avsedd alt innebära någon saklig förändring i förhållandetill nuvarande Lagrådetsyttrande över författningarna 20 och 21 utelämnas här, 357 ordning.Enligt lagrådels uppfattning kan man inte bortse från atl ändring- Prop.1985/86: 90 en likväl kan komma atl uppfattas som en förskjutning av rättslägeti riktning mot en slappare hållning i fråga om efterföljden av planer och BUaga8 bestämmelser. Del är därför all föredra atl FBL:s lydelse på denna punktbehålls och alt i stället PBL anpassas härefter, I det skede vari lagstiftningsärendetnu befinner sig - propositionen angående PBL har ännu inte behandlats avriksdagen - har lagrådet emellertid avståtl från atl lägga fram förslag i dennadel. Om lydelsen blir den av lagrådel förordade, bör samma uttryckssättanvändas i andra lill följdlagsliftningen hörande författningar. Någon ändringskuUe då i denna del inte ske i anläggningslagen och ledningsrättslagen. Enligt gällande lag kan isamband med fästighelsbUdning undanlag medges från såväl planer som andra särskilda bestämmelser om marks bebyggande eller användning. Del har då varit naturligt alt sammanföra bestämmelserna om möjlighet till undantag från första och andra styckena i de två efterföljande styckena i paragrafen. Eftersom det enligt PBL inte kan meddelas dispens från plan bör ell annal redaktionellt grepp nu över vägas. Paragrafen synes nämligen bli lättare alt tillägna sig om det i omedelbar anslutning till huvudreglerna anges vilka avvikelser eller undan tag som får ske, Lagrådel anser därför alt möjhgheten lill mindre planavvi kelser bör tas upp i anslutning till huvudregeln i första styckel om faslig- helsbildnings överensstämmelse med plan. Undantaget kan då få sin plats som andra mening i paragrafens första stycke och bör här - liksom i övriga remitterade lagar där molsvarande undanlag förekommer utformas med 6 kap, 5 § andra meningen PBL som mönster. Därefter bör i nu förevaran de paragraf i enlighel med remitterade förslagel - i andra slyckel las upp regeln om atl fastighetsbildning inte får ske så alt syftet med nalur vårdsföreskrifler eller andra särskilda bestämmelser molverkas. Därefter bör följa undantagen från sistnämnda huvudregel. Härvid bör först be handlas det fall all sökanden på gmnd av särskilt medgivande får uppföra byggnad eller vidta annan därmedjämförlig ålgärd i slrid mot bestämmel se. har sökanden utverkat det behövliga medgivandet innan han ansöker om fästighelsbUdning, Del är därför lämpligt all först ta upp delta undanlag. Det bör emellertid anmärkas att ell uttryckligt stadgande om detta undanlag egentligen är överflödigt. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i 9 § iredje stycket anläggningslagen. Det har nämligen an setts (se NJA II 1974 s, 26 f) slå klart även utan direkt föreskriftall undantag som medgetts enligt byggnadslagen eller annan särskUd lagstift ning också gäller vid prövning enligt anläggningslagen. Detsamma låter sig naturligtvis sägas också såvitt avser prövning enligt FBL, Lagrådel har emellertid inte funnit någol behov föreligga av all föreslå ändring på denna punkt i FBL, I lagtexten bör sedan tas upp möjligheten för länsstyrelse eller myndighet att medge undantag från bestämmelserna. Del sislnämnda förfarandet kan nämligen initieras först under fastighelsbild- ningsärendels gång. Det har ansetts kunna komma under länsslyrelsens eller myndighets prövning endasl på begäran av faslighels bildningsmyndighelen. Görs ansökan däremot av sökanden i faslighets bildningsärendel torde den inte las upp lill prövning, (Se Landahl-Nord- 358