prop · G9031 · 1985-12-31 00:00:00 — 8 kap. 12 § Därför bör man kunna utgå från att den som skallsöka bygglov utformar sitt projekt så atl det så långt som möjligt följeruttalandena i översiktsplanen. Som jag har framhållit(avsnitt 7.3) kan de mål som kommer till uttryck i översiktsplanen ha olikastyrka och olika lidsperspektiv i skilda delar av kommunen. Jag skall nu mednågra exempel belysa hur prövningen i bygglovsärenden kan utfalla i olikaslags områden. Elt bevarandeområde kan varaangivet i översiktsplanen för att man vill slå vakt om ett kulturpräglatjordbrukslandskap med inslag av bebyggelse som är karakteristisk för trakten,ägoindelning med stenmurar, odlingsrö-sen och fornminnen av olika slag. Områdetkan t, o, m. vara av riksintresse enligt NRL, Om någon vill bygga ett nytt husinom området, får detta effekter i flera avseenden. Det nya huset bör inpassasi landskapet så att del ansluter till det lokaliseringsnönster som den äldrebebyggelsen har. Material och färg bör också till sin karaktär ansluta till detför trakten typiska. Del viktiga är att de särdrag som bär upp detkulturhistoriska värdet i området inte äventyras. Ansökan om ett väl utformatmen störande placerat hus bör därför avslås. Likaså bör lov kunna vägras tillett hus som har en lämplig placering men en storlek och utformning som intestår i samklang med miljön i området. Endast i undantagsfall lorde detkulturhistoriska värdet utesluta vaije form av ny bebyggelse. I så fall ärområdets karaktär sä unik att områdets skydd och vård bör behandlas genomdetaljplan, områdesbestämmelser eller naturreservat. En annan typ av bevarandeomräden iöversiktsplanen kan avse atl säkerställa jordbruksmark för framUda produktion.Ett sådant mål innebär naturligtvis stor restriktivitet mot åtgärder som kan kommaatl störa en fortsatt rationell jordbruksdrift. Ny bebyggelse kan här försvåraen lämplig arrondering, störa brukningscentrum, försvåra markbearbetning,gödning, besprutning etc. Kompletterande bebyggelse i anslutning kanske däremol kan Ullåtas, om PBL:s övriga krav uppfylls ochdetaljplanekravet inte gör sig gällande. Översiktsplaners områdesindelningskall vara översiktlig och blir därmed ganska grov. Ett störtelandskapsavsnilt kan därför komma att redovisas som jordbruksområde, faständet kanske innehåller rätt stora områden med skog, impediment, betesmark,våtmarker m. m. Av riktlinjerna i översiktsplanen bör då framgå hurbebyggdsemöjlighelerna ler sig i de delar som inte direkt berör den öppnajordbruksmarken. Här kan det mycket väl tänkas alt en viss bebyggelse både ärmöjlig och kanske till och med önskvärd. Riktlinjer av positivt vägledande artskall här ses som råd och upplysningar lill enskilda om hur det allmännaintresset gör sig gällande vid lokalisering av bebyggelse i området.Beträffande öppna landskap Prop.1985/86:1 717 kan riktlinjerna också innehålla viss ledning förbyggnadernas lämpliga 8 kap. 12 § utformning. Sökanden bör naturiigtvis sålångt som möjligt beakta dessa rikllinjer vid utformningen av sitt projekt. Dekan betraktas som en sorts rekommendationer till dem som önskar bygga.Riktlinjerna kan emellertid - som jag sagt - inte vara bindande förvare sig kommunen eller sökanden. En tillåtlighet avgörs slutligtunder hänsynstagande bäde till det allmännas och till sökandens intressen ibygglovsärendet. Översiktsplanens riktlinjer kanvara ett uttryck för hur kommunen avser att säkerställa omräden av riksintresseenligt NRL. 1 sådana fall då det råder enighet mellan staten och kommunerna omhur detta starka allmänna intresse skall Ullgodoses anser jag det självklartatt enskildas intressen av att l.ex. uppföra nya byggnader i alll väsentligtmåste underordna sig det allmänna intresset. I själva verket kan kommunen härsägas ha i uppdrag att behandla bygglovsärenden på elt sätt som är likartat förlikvärdiga områden i hela landet. Utrymme för lokala tolkningar finnsnaturligtvis, men det är begränsat. Etl annal slag av bevarandeområdenkan utgöras av närrekreationsområden för en lätort. Detta är etl lokaltintresse men av stor allmän betydelse. Ny bebyggelse skulle l.ex. kunnautsläcka allemansrätten i området. Sådana byggnader, parkeringar, motionsspårm.m., som gör områdel tillgängligt och är förenliga med den markanvändning somkommunen har tänkt sig bör kunna tillåtas. Önskemål om privat bebyggelse kandäremot endasi i undanlagsfall komma ifråga. Ansökningar som påtagligt inskränkertillgängligheten i området bör alltså bedömas restriktivt. Ett bevarandeområde iöversiktsplanen kan också syfta lill att säkerställa möjligheten atl iframtiden utvinna en viss naturresurs, som grus, malm, torv etc. Hur skall dåen bygglovsansökan behandlas? Del kan gälla ett hus eller en större anläggning,t. ex. en skidlift. Här bör man ta hänsyn till det allmänna intressetstidsmässiga aktualitet och dess ekonomiska värde i förhållande till den söktaålgärden. En långsiktig markanvisning i översiktsplanen behöver exempelvisinte hindra att man ger bygglov till en mindre, lätt flyttbar byggnad. Denenskildes intresse av alt utnyttja marken kan man eventuellt tillmötesgå underen betydande tidsperiod, kanske upp lill . Innan naturresursen i frågaexploateras , kan det vara möjligt att låtamarken nyttjas enligt den enskildes önskemål. Reglerna om lov för tillfälligåtgärd i 14 8 kan här komma till användning. En skidlift som innebär en störreinvestering och som breder ut sig över en slörre del av det bevarandevärdaområdel bör däremot inte ulan vidare tillålas. Översiklsplanen kan också redovisaområden där marken avses få en annan användning inom kortare eller längre tid.Jag väljer till en början som exempel en expansionszon för en tätort. Prop.1985/86:1 718 vationen är välgrundad och markbehovet realistiskt bedömt.1 detta fall 8 kap. 12 anser jag att det allmänna intresset bör ha betydandegenomslagskraft vid bedömning av etl bygglovsärende. Därmed vill jag inte sägaatt alla ansökningar bör avslås. T. ex. etl upplag som inte är förenat mednågra byggnader bör kunna tillåtas för begränsad tid. Detsamma bör gällabyggnader för tillfälligt bruk. Ansökningar om bygglov för mervaraktiga ändamål mäste emellertid behandlas mot bakgrund av de planer som. kommunenhar för tätortens expansion. Jag föreställer mig att syftet med den avseddamarkanvändningen ofta hindrar att bygglov lämnas till olika åtgärder som påetl olämpligt sätt begränsar kommunens möjligheter atl senare åstadkomma en godmiljö i områdel. Men det kan också finnas åtgärder som är väl förenliga medkommunens avsikter i området. I sådana fall bör kommunen kunna gå den enskildetillmötes och bevilja ansökningen. Ett annat förändringsområde kanavse reservat för framtida vägutbyggnad eller en störte ledning. Marken äralltså i översiktsplanen reserverad för elt visst ändamål som har storbetydelse för kommunens fysiska struktur, men anläggningens huvudman somofta kan vara staten eller något privat företag - har inte kommit så långl iprojektering och förberedelse att markförvärv har aktualiserats. Här anser jagemellertid att del är ett mycket starkl allmänt intresse alt marken verkligenär tillgänglig för anläggningen när genomförandel närmar sig. Underförutsällning att markreservationen fortfarande har aktualitet - om än på långsikl - bör översiktsplanen i denna del i praktiken ha avgörande inverkan vidbygglovsprövning. S. k. skyddsområden iöversiktsplanen kan avse alt skydda forisati drift av en miljöstörande anläggningeller en viktig allmän anläggning, l.ex. Bebyggelse medavloppsulsläpp måsle här av hygieniska skäl kunna avvisas. Riktlinjer tillskydd för sådana samhällsintressen får anses ha en avgörande inverkan påmöjligheterna atl bygga eller göra andra ingrepp i miljön. Här anser jag därföratl enskilda intressen av att t. ex. få bygga hus som regel måste vika, elleratt projektet i vart fall måsle ges ett sådant tekniskt utförande somlokaliseringen kräver. Elt annat skyddsområde kan varautlagt kring en anläggning som tjänar ett väsenUigt statligt samhällsintresse,l.ex. en militär anläggning, ett kärnkraftverk eller en högspänningsledning.Översiktsplanens riktlinjer utgör i sådana fall ofta en upplysning omrestriktioner som redan gäller enligt annan lagstiftning. Avsikten är atl värnaom den enskildes säkerhet och hälsa. Sådana riktlinjer i översiktsplan måstegivetvis - för den enskildes bästa - få avgörande betydelse så längeanläggningen i fråga är i drift. Men jag vill även här stryka under behovet aven realprövning i varje enskilt fall. Uppförande av ett frilidshus i närhetenav en militär anläggning 1985/86:1 719 kanmånga gånger, liksom skett, tillåtas om anläggningens funktion 8kap. 12 § inte störs nämnvärt. Jag förutsätter att samråder medmilitära myndigheter i dessa ärenden. Att bygga hus för enskill ändamål inomskyddsområden för kärnkraftverk, högspänningsledningar etc, kan emellertidinte komma i fråga, Samma rigorösa skydd har t, ex, fornminnen. Andra siycket, som behandlar rätten att få lov tills, k, kompletteringsåtgärder, har utformats i överensstämmelse med förslaget iden allmänna motiveringen (avsnitt 12,3), Denna rätt tillkommer ägare av en-eller tväbostadshus utanför detaljplanelagt område. Den prövning som skallgöras beslår i att skall bedöma om åtgärden kan antas uppfyllakraven i 3 kap. I övrigi kan kompletteringsåtgärderna hindras bara om tillståndtill expropriation har lämnats eller kommunen antagit vissa områdesbestämmelsersom reglerar åtgärderna. Enligt andra stycket kan kompletteringsåtgärdervägras, om de strider mot områdesbestämmelser enligt 5 kap. 168 3 eller 4.Begränsningen punkterna 3 och 4 har en väsenllig betydelse för omfattningenav rätten till kompleileringsålgärder. Det innebär bl. a. attområdesbestämmelser, som slår fast elt visst ändrat ändamål medmarkanvändningen (5 kap. 168 2), inte kan träffa kompletteringsätgärder på enfastighet, som i fråga om sitt användningssätt strider mol det nya ändamåletenligt bestämmelserna. En regel med motsatt innebörd skulle öppna möjligheteralt på ett enkelt sätt förbjuda all byggnadsverksamhet,dvs. även smärte förbättringar och kompletteringar. Detla skulle uppenbarligenstrida mot en av grundtankarna bakom reformen, nämligen att dagensnybyggnadsförbud måste avskaffas. De begränsningar i rätten tillkompletteringsåtgärder som kan införas genom områdesbestämmelser är i huvudsakatt byggnads- eller bruksarean för fritidshus kan maximeras, attskyddsbestämmelser för särskilt värdefulla byggnader eller bebyggelsemiljöerkan utfärdas och att kraven i övrigt i 3 kap. på placering, utforming ochutförande av byggnader kan preciseras. Det bör särskilt framhållas alt delaljplanekraveienligt 5 kap. 1 8 inte kan åberopas som avslagsgrund när det gällerkompletteringsåtgärder. Enligt 23 8 detla kap. kan beslutaom anstånd med avgörandet av ansökningar om bygglov. Den möjligheten kananvändas, om kommunen l.ex. vill hindra en kompletteringsåtgärd genom att exproprieraden berörda fasligheten eller genom att anta områdesbestämmelser, som närmarereglerar hur kompletteringsåtgärder skall utföras. kan dåskjuta upp avgörandet i avvaktan på att expropriationstillståndlämnas eller områdesbestämmelser antas. Närdet gäller expropriationstillstånd innebär mitt förslag en viss avvi- 1985/86:1 720 kelsefrän det remitterade lagförslaget, vari föreskrivs att lov till komplet- 8 kap.1213 §§ teringsåtgärder får vägras om kommunen har lämnats Ullstånd atl exproprieraden fastighet eller den fastighetsdel där åtgärden skall utföras. Lagrådet harföreslagit (yllrandet s. 86) att bestämmelsen härom utformats sä att denomfattar alla fall av expropriation, dvs. även när staten eller enskild fårexpropriationstillstånd. För egen del har jag ingen erinran mot den princip somlagrådets förslag grundas på. Att en bestämmelse med denna innebörd tas in i 128 på det sätt jag föreslog i det remitterade lagförslaget - men inte i deparagrafer som behandlar förutsättningarna för bygglov i andra situationer ochför rivningslov och marklov anser jag emellertid vara något missvisande. Bakommitt förslag ligger nämligen tanken all ett tillstånd lill expropriation kanutgöra grund för anslag på ansökningar om lov av alla slag. Detta framstår somen självklar konsekvens av 23 8 och i viss män även av 15 8, Någon uttryckligregel om delta har därför inte tagits in i 12 5, En bestämmelse som i sak motsvarar 11 8 tredjestycket har tagits in i tredje stycket av förevarande paragraf Bestämmelseninnebär att de begränsade prövningsgrunderna i andra stycket gäller för yttreoch inre åtgärder med byggnader av alla slag, dvs, inte bara bostadsbyggnadermed högst två bostadslägenheter. Sådana ändringar skall alltså inte lämplighetsprövasoch inte heller prövas mot bakgrund av detaljplanekravet. Bestämmelsen kommer sannolikt inte att få sammaprincipiella betydelse som 11 8 tredje stycket, men den kan ändå få praktiskeffekt i vissa fall. Det viktigaste fallet torde bli atl detaljplanekravet intefår åberopas som avslagsgrund. Ett annat exempel är när invändiga ändringarskall göras i en byggnad som ligger i ett område där kommunen har tänkt sig enannan och förändrad markanvändning . Att byggnaden på det sättet"ligger fel" enligt vad en lokaliseringsprövning skulle utvisa utgöralltså inte hinder för bygglov till de invändiga ändringarna. Innebörden avtredje stycket är korl uttryckt att yttre och inre åtgärder skall prövas enbarimot bakgrund av dels egenskapskraven i 3 kap. och dels vissa angivna områdesbestämmelser. Fjärde stycket reglerar möjligheterna att lämnabygglov som innebär mindre avvikelser från områdesbestämmelser, 1 den fråganvill jag hänvisa till vad jag i anslulning till 11 8 femte styckel har anförtom möjligheterna till avvikelser från detaljplaner, 135 Med kompletteringsåtgärder avses att 1, uppförakomplementbyggnader. 2. göramindre tillbyggnader. 1985/86:1 721 3, utföra sådana inre åtgärder i byggnader somanges i I 8 första siycket 8 kap. 13-14 §§ 4-6 och sådana yttre åtgärder pä byggnader som anges i 3 8 första 4, utföra underhållsåtgärder på sådanabyggnader som avses i 3 kap. 125. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällanderätt, bygger på en bestämmelse i 8 kap. 11 5 andra stycket i det remitteradelagförslaget. 1 enlighet med vad lagrådet har förordat (yttrandets, 87) har definitionen av begreppet kompletteringsåtgärder fått bilda en egenparagraf, som redaktionellt har utformats på det sätt som lagrådet harföreslagit, 1 fyra punkter räknas de olikakompletteringsåtgärderna upp. Punkt4, som avser underhållsåtgärder, hartillagts på lagrådets förslag (yttrandet s. 87), Jag anser inte att detresonemang som jag i den allmänna motiveringen (avsnitt 12,3,2) har fört omkomplelleringsåtgärderna här behöver utvidgas annat än pä en speciell punkt. Vid tillbyggnader men även när en ny byggnaduppförs kan det uppstå tveksamhet om hur man skall bedöma små, successivaförändringar av verksamheten på en fastighet, om förändringarna i ett längretidsperspektiv gör att användningssättet blir ett helt annat än detursprungliga. Varje åtgärd för sig kanske inte får väsentliga effekter förkommunens planering, men om man betraktar åtgärderna sammantagna kan de tänkasha sådana konsekvenser att behöver tillgripa ett bredareregister av prövningsgrunder. Naturligtvis går det inte alt i lagen införa engenerell föreskrift som anger i vilket utvecklingsskede en verksamhet skallvara för att en bygglovsansökan inte längre skall behandlas enligt reglernaför kompletteringsätgärder. Sannolikt kommer det att falla signaturiigl atl fastställa när en sädan kritisk punkt har uppnåtts. Bedömningen iden frågan bör göras med hänsyn tagen till alla förbättringsåtgärder som harskett under utvecklingens förlopp. Man är alltså inte hänvisad till attisolerat betrakta den senast sökta åtgärdens effekter utan får gä tillbaka tillhur läget ursprungligen var, 14§ Kan bygglov inte lämnas på grund av bestämmelserna i 11 eller 12 5, fårbygglov för tillfällig åtgärd lämnas, om sökanden begär det. Sådant lov skalllämnas, om den ansökta ålgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse omtillfällig användning av byggnad eller mark, I ett bygglov som avses i första stycket får medgesatt en byggnad eller annan anläggning uppförs, byggs till eller i övrigt ändrasoch atl en eller en byggnadsdels användning ändras. Lovet skalllämnas för högst . Tiden kan på sökandens begäran förlängas med högst femår i sänder. Den sammanlagda tiden fär dock inte överstiga tjugo är. Paragrafen handlar om bygglov för tillfälligaåtgärder och motsvarar 56 5 2 mom, andra stycket byggnadsstadgan, 13 kap, 26 5andra stycket i utredningsförslaget och 8 kap, 12 5 idet remitteradelagförslaget. Prop.1985/86:1 722 behandlat tillfällig markanvändning i den allmännamotiveringen (avsnitt 8 kap. 14 § 8.3.2) och i anslulning till 5 kap. 7 8första styckel 9. En nyhet i mitt förslag är all tillfälligt lov kan ges ävenför ändring av en användningssätt och atl del ändradeanvändningssättet kan gälla även en del av en byggnad. På så sätt kan l.ex.nägra lägenheter i ett flerbosladshus under en lid användas för ettprovisoriskt ändamål, t.ex, till förskola, fritidshem eller skollokaler. Mankan ocksä tänka sig möjligheten atl bostäder tillfälligt omvandlas till kontori samband med stadsförnyelse eller ombyggnad. Paragrafens första stycke tar uppbäde de fall dä lov för tillfällig åtgärd fär lämnas och de fäll dä sådant lovskall lämnas, I det remitterade förslaget harparagrafens tillämpningsområde oavsiktligt blivit alltför begränsat. Deåtgärder som får omfallas av lovet angavs där vara uppförande och ändring avanvändningssättet. Givetvis bör även Ullbyggnad, ombyggnad och övriga ändringarinnefattas i möjligheten att lämna lov för tillfälliga åtgärder. Laglexten harjusterats i enlighet härmed. Av första stycket framgår att lovför tillfällig åtgärd får lämnas, om permanent bygglov inte kan ges pä grund avbestämmelserna i 11 eller 12 8. Finns det förutsättningar för ett permanentlov, skall sådant lov alltså lämnas, om sökanden begär det. 1 det remitteradelagförslaget föreskrivs som ytterligare en förutsällning för lov till enlillfällig åtgärd atl marken eller byggnaden inte genast behöver tas i anspråkför det mer långsiktiga ändamålet enligt planen. Som lagrådel påpekar (yttrandet s.87) behöver detta villkor inte anges. Någon rätt till sådant bygglov föreliggernämligen inte i annat fall än som avses i andra styckel. Om marken behöver tasi anspråk för det avsedda ändamålet, kan sökandens begäran avslås utan attdenna avslagsgrund är uttryckligen angiven i lagen. I första stycket föreskrivs vidareatt lov till en tillfällig åtgärd skall lämnas, om ålgärden stämmer överens meden detaljplanebestämmelse om tillfällig markanvändning. Av 5 kap. 7 8 förstasiycket 9 framgår att sådana planbestämmelser kan meddelas. Tiden för bygglov enligt första.»tycket är enligt andra stycket väsentligt längre än den tid som anges i 56 82 mom. andra stycket byggnadsstadgan. Byggnaden får nämligen finnas kvar ihögst tio är, men kan på ansökan medge förlängning av tiden medhögst fem är i sänder. Den sammanlagda tiden får dock inte överstiga tjugo år.När liden har gått ut, skall den tillfälliga markanvändningen upphöra. Om såinte sker. kan tillämpa bestämmelserna i lOkap för attåstadkomma rättelse. Med anledning av synpunkler från några remissinstanservill jag fram- Prop.1985/86:1 723 hälla att det enligt min mening inte kan finnas nägrabetänkligheter från 8 kap. 14-15 §§ rättssäkerhetssynpunktmed bygglov för tillfälliga åtgärder. inte varatill nackdel för den enskilde atl ha bara ett sådant lovtill stöd för sin markanvändning. Man mäste nämligen se delta som enmöjlighet i reserv för det fall att den gällande planen lägger hinder för ettpermanent lov. Reglerna om lov för tillfälliga åtgärder är med andra orduppställda i sökandens intresse. 15 8 Om bygglov har vägrats till en viss åtgärd pä grundav att tillstånd till expropriation har lämnats och tillståndet har upphört attgälla, får en ny ansökan om bygglov till åtgärden inte avslås på samma grundförrän har förflutit frän den dag då det första tillståndet tillexpropriation meddelades. Paragrafen, som motsvarar 13 kap.398 i utredningsförslaget och 8 kap. 14 8 i det remitterade lagförslaget,innehåller en spärr mot att upprepade gånger vägrar lov tillkompletteringsåtgärder på grund av att kommunen ansöker om tillstånd tillexpropriation. Lagrådet har (yttrandet s. 89)anfört skäl både för och emot en regel av den föreslagna innebörden men stannatför slutsatsen atl bestämmelsen fyller sin plats som elt skydd för denenskilde. I enlighet med lagrådets förslag har regeln utformats så att den kantillämpas inte bara när det är kommunen som önskar expropriera. Som framgår av specialmotiveringentill 12 8 kan bygglov vägras, om expropriationstillstånd har meddelatsbelräffande den fastighet eller fastighetsdel där åtgärden skall vidtas. Iförevarande paragraf behandlas det fallet att exproprialionslillslåndet intehar utnytljats utan upphört alt gälla. är då förhindrad attskjuta upp avgörandet av en ny bygglovsansökan om samma åtgärd i avvaktan på enny ansökan om tillstånd till expropriation. Delta hinder för nämnden gällerunder av . Först när tioårsperioden har gått till ända, kan alltsåen ny bygglovsansökan beträffande samma åtgärd avslås på nytt av samma skäl,om förutsättningarna för delta i övrigt är uppfyllda. Bestämmelserna i förevarandeparagraf hindrar dock inte att när som helst, dvs. även undertioårsperioden, besluta om anstånd med avgörandet av en ny ansökan om lov i densituation jag beskrev, därför att kommunen vill anta, ändra eller upphävaen detaljplan eller områdesbestämmelser. Bestämmelser om detta finns i 23 8. 1 motsats till vad Näringslivetsbyggnadsdelegation hävdar i sitt remisssvar anser jag inte att det krävs enändring i exprqpriationslagen som hindrar förlängning avexpropriationstillstånd. De nuvarande reglerna i ämnet (3 kap. 6 8 ExL) ärtillräckligt restrikUva för att den enskildes iniressen skall få del skydd sombehövs. Prop.1985/86:1 724 Rivningslovoch marklov 8 kap. 1617 §§ 16 8Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen behövs för bostadsförsörjningen eller bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, miljömäs siga eller konstnärliga värde. Paragrafen motsvarar till viss del 13kap, 408 iutredningsförslaget och grundas på 8 kap, 15 5 i det remitterade lagförslaget,I sak kan den närmast jämföras med 35 a 5 byggnadslagen, I paragrafen anges de två möjliga grunderna för attvägra rivning, nämligen hänsynen till bostadsförsörjningen och önskemålet attbevara historiskt, kulturhistoriskt, miljömässigl eller konstnärligt värdefullbebyggelse. Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt 13.1.3) närmareutvecklat vad som skall läggas in i dessa båda prövningsgrunder. Lagrådet har i anslutning till 15 5 i detremitterade förslaget anfört följande (yttrandet s.890: En grund för att vägra rivning är enligtförevarande paragraf önskemålet att bevara kulturhistoriskt eller miljömässigtvärdefull bebyggelse. Av den allmänna motiveringen (s. 223) framgår att ansökanom rivningslov inte heller skall bifallas om bebyggelsen är värdefull urhistorisk eller konstnärlig synpunkt. Detta har beaktats i lagrådets förslag(168). Härigenom får man ocksä överensstämmelse med 3 kap. 118 såvitt avserbebyggelsens egenskaper, låt vara atl det särskilda krav som uppställs isistnämnda paragraf saknar motsvarighet här. Möjlighelen att vägra rivningslovenligt förevarande 15 8 gäller således också andra byggnader än dem som enligt3 kap. 11 8 har ett särskill bevarande värde. Av bestämmelsen bör tydligt framgåatt rivningslov kan vägras både om byggnaden i sig har angiven egenskap och omden ingår i en bebyggelse av sådant slag. Lagrådets uttalande har beaktats och föranlettvissa justeringar av lagtexten i förhållande lill det remitterade förslaget.Med 3 kap. 11 8 avses i det nu föreliggande förslaget 3 kap. 12 8.