prop · G90382 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1985/86:82 om bidragtill idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollet . Ipropositionen föreslås att staten svarar för de arbetsgivaravgifter som idrottsföreningartill följd av ändrad rättstillämpning påförts eller kommer att påföras förersättningar som betalats till idrottsutövare eller . 1 1985/S6. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , , , , R. , , ,, , Proposition om bidrag till idrottsföreningar för vissaarbetsgivaravgifter Regeringsrättenfann i en dom (RÅ85 1:39) att en ersättning på ca . som enidrottsförening betalat ut till en ishockeyspelare för dennesmedverkan i föreningens ishockeylag var att jämställa med ersättning förförvärvsarbete på grund av anställning. Föreningen var därför enhgt domen attanse som arbetsgivare i förhållande till spelaren. Den utbetalda ersättningenskulle läggas lill grund för debitering av tillkommande arbetsgivaravgifterför föreningen för . Denrättstillämpning som kommer till uttryck i domen innebär en förändring iförhållande lill tidigare praxis. Till belysning av det tidigare rättsläget kannämnas att försäkringsdomslolen, som förut var slutinstans i mål av förevarandeslag, i ett avgörande rörande sjukpenninggrundande inkomst fann attviss ersättning till en fotbollsspelare inte skulle anses som inkomst avförvärvsarbete. Pågrundval av bl.a. det nämnda avgörandet av försäkringsdomstolen har idrottsföreningarnaunder utgått ifrån att arbetsgivaravgifter inte skulle komma attberäknas på utbetalda ersättningar till idrottsutövare. Riksidrottsförbundethar i skrivelse till regeringen begärt bl.a. att regeringenförelägger förslag som syftar till alt tills vidare återförasituationen beträffande sociala avgifter för ersättningar till idrottsutövaretill den som rådde före regeringsrättens dom. Regeringen har även på andra sättuppmärksammats på den oro som många av idrottsrörelsens representanter känneroch som gäller den oförutsedda ekonomiska belastning som kan uppkomma för idrottsföreningari anledning av all principerna i regeringsrättens avgörande kan tillämpas påandra fall även för förfluten tid. 2 Socialavgifter Prop. Denallmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål finansieras genom anslagpå statsbudgeten och, i vissa fall då redovisningen inte sker över statsbudgeten,genom socialavgifter. De grundläggande beslämmelserna om socialavgifter finns ilagen (1981:691) om socialavgifter (socialavgiftslagen). Lagen är tillämpligäven på den allmänna löneavgiften enligt lagen (1982:423) om sådan avgift. Enarbetsgivare skall betala socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter. Dessaavgifter beräknas på de löner som arbetsgivaren har betalat tillpersoner anställda hos honom. Arbetsgivaravgifter skall också beräknas förersättningar till den som enligt socialavgiftslagstiftningen är att anse som uppdragstagare. Densom är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomstav annat förvärvsarbete än anställning skall betala socialavgifter i form av egenavgifter. Deändamål för vilka socialavgifter skall erläggas framgår av socialavgiftslagen.I denna lag anges för flertalet av avgifterna även med vilka procentsal-ser deskall las ul. Avgiften lill försäkringen för tilläggspension regleras i särskildlag. Desammanlagda arbetsgivaravgifterna inkl. den allmänna löneavgiften uppgick förår 1984 lill och för till av avgiftsunderlaget. Förarbetsgivare som sysselsätter sjömän gäller särskilda regler för uttag avavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen och den allmänna löneavgiften,sådan arbetsgivare skall betala även sjömanspensionsavgifi. Även för staten somarbetsgivare gäller särskilda regler. Enligtlagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbotlenslän gäller fr.o.m. särskilda regler för vissa i lagenangivna arbetsgivare. 3 Uppbörd av arbetsgivaravgifter Fr.o.m.den 1 januari 1985 gäller ett nytt uppbördssystem för arbetsgivaravgifterna,som är samordnat med skatteuppbörden. Systemet administreras av de lokalaskattemyndigheterna, länsslyrelserna och . För ulgiftsåret 1984och svarar för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifterna. skall arbetsgivarna ha lämnat en särskild årsredovisning, arbelsgivaruppgifl,före utgången av januari månad 1985. På grundval av denna beräknarriksförsäkringsverket den slutliga avgiften för är 1984. Räkning pä den slulligaavgiften skall arbetsgivaren få . Från den slutligaavgiften avräknas belopp som arbetsgivaren debiterats preliminärt och belopphan betalat som fyllnadsinbetalning. Del avgiftsbelopp som återstår attbetala, kvarstående avgift, skall med lika belopp betalas senast den 18februari och . betalas dock helt ifebruari. Avgift som debiteras enligt beslul som meddelas sedan den årligadebiteringen av slutlig avgift avslutals tas ut i form av till- Prop.1985/86:82 kommande avgift. Delokala skaltemyndigheternas arbete med beräkningen av de försäkradespensionsgrundande inkomster (PGI) för kan ge anledning att frångå deuppgifter som en arbetsgivare lämnat i arbelsgivaruppgifl om utgivna löner.Denna beräkning skall ha avslutals före utgången av oktober månad 1985. Fråganom att påföra avgifter kan även komma upp genom alt en försäkrad besvärar sigöver ett PGl-beslut som bygger på atl viss utgiven ersättning inte ärpensionsgrundande inkomst. Sådant överklagande kan ske till utgången avfebruari månad 1986. Under vissa förutsättningar kan besvär över ett PGI-beslutprövas även viss lid efter nämnda tidpunkt. I den mån en ändringsuppgift somden lokala skaltemyndigheten upprättat med anledning av PGI- beräkningen intekunnat beaktas vid den slutliga debileringen kan den utlösa debitering avtillkommande avgifter. 1del samordnade uppbördssystemel som gäller fr.o.m. är detskatteadministrationen som ansvarar för hela avgiftsuppbörden. Sedan år 1985ankommer del pä arbetsgivaren att redovisa i uppbördsdeklarationoch betala den avgift som skall beräknas på föregående månads löner ochersättningar. Om summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på 1985 skallberäknas till annat belopp än det arbetsgivaren betalat eller ålagts betala föråret och skillnaden uppgår till . skall arbetsgivaren, medbeaktande av lagen (1930:173) om beräkning av lagsladgad tid, senast den 3mars 1986 lämna en årsuppgifl till den länsstyrelse till vilken uppbördsdeklaralionskall lämnas. I denna redovisning skall arbetsgivaren ange det belopp hanytterligare skall betala. Inbetalning av detta belopp skall ske somredovisningen lämnas. Den lokala skattemyndigheten kan under vissaförutsättningar efter fastställa en årsavgift och åläggaarbetsgivaren betalningsskyldighet för arbetsgivaravgifter som återstår atlbetala. Regeringenfår inte besluta att myndigheterna vid tillämpningen av avgifts-bestämmelsernaskall bortse från principerna i ett prejudikatavgörande. Del är de tillämpandemyndigheternas uppgift att ta ställning till hur regeringsrättens dom omarbetsgivaravgifter för ersättning till idrottsutövare skall återverka på andralikartade fall. Regeringen har enligt gällande lagstiftning inte hellermöjlighet atl ge avgiftsbefrielse eller på annat sätt efterge arbetsgivaravgifter. Riksförsäkringsverketoch har i skilda skrivelser till de lokala skattemyndigheternalämnat allmänna råd angående den ändrade rättstillämpningen förarbetsgivaravgifter på grundval av ersättning till idrottsutövare. Ersättningskall enligt dessa råd i princip jämställas med anställningsinkomst, om deninte är alt betrakta som kostnadsersättning. Någon särskild utredning angåendeavgiftsskyldighelen behöver vidare inte göras när ersättningsbeloppetunderstiger ett halvt basbelopp eftersom man då i regel anses kunna utgåfrån att ersättningen endast varit kostnadstäckande Prop. 1985/86:82 om inteomständigheterna i övrigt talar för annat. Genomden ändrade rättstillämpningen beträffande arbetsgivaravgifterför ersättningar till idrottsutövare kommer ett antal idrottsföreningar attkunna drabbas av en oförutsedd ekonomisk belastning. Del finns enligt minmening anledning att söka undvika detta genom atl till berörda idrottsföreningarge bidrag av statsmedel. Frågan om etl ekonomiskt stöd har jag redan berört ibudgetpropositionen 1986. Jag vill nu föreslå atl det ekonomiska stödet skallmotsvara de arbetsgivaravgifter inkl. den allmänna löneavgiften somidrottsföreningarna blir skyldiga alt betala på grund av alt principerna iregeringsrättens dom slår igenom i tillämpningen med avseende på utgifLsåret1985 och . Genom ett sådanl ekonomiskt stöd bör det bli möjligt förföreningarna att anpassa sig till rättsläget och betala in arbetsgivaravgifterför senare år på föreskrivet sätt. Jagföreslår därför alt ett särskilt förslagsanslag inrättas under femte huvudtitelnför /86 från vilket det här avsedda stödet kan regleras i denmån avgifterna kan betalas före innevarande budgetårs utgång. Anslaget bördisponeras av och länsstyrelserna. Föratt det ekonomiska stödet skall kunna administreras på etl enkelt och rationelltsätt måste del i princip krävas att berörda idrottsföreningar lämnar årsuppgiftför . De föreningar som önskar bidrag till arbetsgivaravgifternafår komplettera årsuppgiften med en särskild redovisning om utbetaldaersättningar för idrottsutövande samt idrollsulövarnas namn och personnummer.Detta bör inte innebära något större arbete för idrottsföreningarna eftersomdet helt övervägande antalet av dessa ändå blir skyldiga all lämna årsuppgiftpå grund av den ändrade rättstillämpningen. Delokala skattemyndigheterna kan på grundval av de lämnade uppgifterna beräknade avgifter som belöper på ersättningar till idrottsutövare. Det fär sedanankomma pä länsstyrelserna alt sälla in det belopp som svarar mot avgifterna päskatlepostgirokontona som betalning av resp. förenings arbetsgivaravgifter.Har en förening själv inbetalt avgifterna skall i ställetulanordna motsvarande belopp till föreningen. Visar det sig att en viss ersättning,för vilken stöd utgått, rätteligen inte bort föranleda stöd skall länsstyrelsenåterföra beloppet till staten. Vadhärefter angår eller tidigare utgiftsår kan det förutses allersättningar till idrottsutövare endast undanlagsvis kommer all föranleda debiteringav arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifter som avser dessa år administrerasav . När en förening undantagsvis blir skyldig atl betalaavgifter för eller bör därför rätt till ekonomiskt stödförutsätta att föreningarna gör framställning om detta till riksförsäkringsverket.Därvid bör givetvis föreningarna lämna sådana uppgifter att riksförsäkringsverketkan beräkna de belopp som skall betalas ut. Detkan förutsättas att den här redovisade ordningen kan få en smidig tillämpning genom att informerar idrottsrörelsen om möjligheterna och förutsättningarna för stöd och i övrigt lämnar de råd som behövs. Dessa råd bör utarbetas i samråd med och även omfatta det förfarande som gäller ansvarsområ de, Enligt gjordauppskattningar har idroltsersättningar av det Prop, 1985/85:82 slagsom skall ligga till grund för beräkning av arbetsgivaravgifter betalats ut lillett belopp om ca 70 milj, kr. Från denna utgångspunkt skulle avgifter om ca 25milj. behöva betalas i anslutning till att årsuppgifter för lämnas.Avgifterna kan förväntas bli avsevärt lägre. Som jag harredovisat i budgetpropositionen 1986 kan betalningsskyldigheten 1984 och tidigare är i vissa fall komma alt aktualiseras först under senarebudgetår. Jag beräknar därför anslagsbehovet för innevarande budgetår till 30milj. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna de av mig förordade grunderna för bidrag till idrottsföreningarför arbetsgivaravgifter som debiterats eller kommer all debileras för år 1985eller , 2. till Bidrag till idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /86 under femte huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . Medhänsyn till att del är angeläget alt kan fatta besluthemställer jag atl regeringen föreslår att besluta atl förkorta motionstidentill . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram.