prop · G90398 · 1985-12-31 00:00:00 — DU: s förslag till regler om aktivaålgärder genom posiliv särbehandling skiljer sig från jämställdhelslagens påflera punkter och från diskrimine-ringsbeslämmelserna. Så kan t, ex, endastetniska minoriteter vara föremål för positiv särbehandling, intemajoritetsbefolkningen, DU tänker sig kollektivavtal i normalfallet, medanjämställdhelslagen snarare framhäver kravel på planmässighel med sådanaåtgärder. Till skillnad från jämställdhelslagen och övrig arbetsrättsliglagstiftning med undanlag av några särskilt angivna fall i arbetstidslagen,blir del enligt förslaget också möjligt all direkt med stöd av lagen slutalokala kollektivavtal i dessa frågor. Möjligheten lill posiliv särbehandlingenligt jämställdhelslagen har gjorts beroende av fördelningen mellan kvinnoroch män i en viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare påarbetsplatsen, I DU: s förslag är förutsättningen endasl att en person intetillhör majoritetsbefolkningen i och att fördelningen mellanmajoritetsbefolkningen och minoritetsgrupperna på arbetsplatsen avviker frånvad som förekommer i samhället i övrigt. Av jämställdhelslagen framgårtydligt vilket resultat som skall uppnås med aktiva ålgärder i form av bl. a,posiliv särbehandling, I 8 § tredje stycket sista meningen i DU:s förslag angesvad en plan om poshiv särbehandling som arbetsgivaren gör upp skall syfta lill.Del angivna syftet bör lyftas fram och placeras i inledningen lill paragrafen.Samtidigt anges inte uttryckligen vilket slutligt mål som skall uppnås medposiliv särbehandling, ännu mindre när detta skall anses uppnått. Del finnshär anledning all erinra om beslämmelserna i artikel 2 p, 2 i FN: srasdiskrimineringskonvention. När det så gäller skyldigheten för enarbetsgivare, som ämnargöra upp en plan om posiliv särbehandling, all samråda med arbets- Prop.1985/86:98 lagarna på arbetsplatsen, saknas anledning att frångåmedbestämmandelagens regelsystem, JämO ställer sig vidare tveksam lill DU:suttalande alt kollektivavtal på lokal nivå eller samråd med personalen ulgörtillräcklig garanti för alt positiv särbehandling inte används otillböriigi,Mol bakgrund av vad som har anförts bör utformningen av 8 § övervägasytterligare, SAF betvivlar all del finns fackliga organisationersom är beredda att ge arbetsgivaren avtalsenlig rätt all systematisktdiskriminera de medlemmar som tillhör den etniska gruppen svenskar. Möjligenkan enligt SAF undantaget komma att utnyttjas av små företagare där både ägareoch anställda tillhör viss etnisk minoritet i syfte alt enbart anställapersoner av samma nationalitet. Del förutsätter all de anställda inte anslulersig fackligt, LO anser alt regler om positiv särbehandling börutformas så att hänsyn kan tas inte bara till landets eller ortensbefolkningssiluation ulan även till förhållandena på den enskildaarbetsplatsen. Därigenom skulle sådana regler även kunna gälla svenskar. EnligtLO måsle det anses lika önskvärt all få in svenskar i förelag med enöverväldigande andel invandrare som det är atl få in invandrare inom allayrkesområden och företag, LO anför vidare. Beträffande paragrafen 8, tredje slyckel skulleförslaget öppna en möjhghet för förelag att endasl anställa utländsk,oorganiserad personal med ringa språkliga och fackliga kunskaper. Delta skullekunna ske genom alt arbetsgivaren gör en överenskommelse med den för tillfälletbefintliga personalen, Detla innebär i sin tur risker för all vi fårarbetsplatser helt ulan möjlighel lill facklig insyn och aktivitet medefterföljande oacceptabla anställnings- och arbetsvillkor. Dessutom blir det ipraktiken nästintill omöjligt atl reglera vad som är all betrakta somöverenskommelse med personalen. Skall sådan överenskommelse gäUa ? Ompersonalen som gjort överenskommelsen ersatts med ny personal? Skall del varaenhälligt- eller majoritetsbeslut bland personalen för all gälla? LO kan inse utredningens målsättning med förslagetmen vUl mot bakgrund av de uppenbart negativa effekter som förslagel innebärför såväl invandrare som ur allmänt fackliga utgångspunkter på det bestämdasteavstyrka 3: e siycket i paragrafen 8, DU:s förslag alt en myndighei skall övervaka efterievnaden av en lag mot etniskdiskriminering ifrågasätts inte av remissinstanserna, Fiera av dem somkommenterar förslagel i denna del är emellertid tveksamma till omjämsläUdhetsombudsmannen är del lämpligaste valet av myndighei, JämO anför bl,a. Erfarenheterna från den tid som jämställdhelslagenhar gällt talar för all en tillsynsmyndighet måsle finnas för all en lag med förbud mol etnisk diskriminering skall få genomslagskraft. Starka skål talar för att övervak ningen av lagens eflerievnad läggs på JämO som DU har föreslagit. Del finns emeUertid även här anledning all peka på risken av att jämställdhets- 181 arbetetdärigenom får en annan och lägre prioritet än . bör Prop,1985/86:98 del också framhållas att DU:s förslag lill val avövervakningsmyndighet också kan vara till nackdel sett ur de etniskaminoriteternas synpunkt. Del kan vara förenat med svårigheter för en och sammamyndighet all tillvarata två angelägna iniressen, som inte alllid låter sigförenas, utan att någol av dem blir lidande. Del är alltså nödvändigl all sökafinna lösningar för tillsynen som eliminerar de berörda riskerna omutredningens förslag genomförs i denna del. Det merarbete, som JämO: s kansli kan komma atlbelastas med om JämO i enlighet med DU: s förslag får i uppdrag all övervakatillämpningen av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet, är svårt attuppskatta, JämO kan endasl bekräfta uppgiften i betänkandet all del förnärvarande inte finns några möjligheter alt inom ramen för befintliga resurserulföra dessa arbetsuppgifter. Del är självfallet vanskligt all söka bedömavilket tillskott av personal som kan behövas för atl ulföra de nya uppgifterna.Detta gäller särskill mol bakgrund av att JämO förutses skola tala i mål enligtden föreslagna lagen i en helt annan utsträckning än enligt jämställdhelslagen.Del tillskoll som DU har bedömt kommer all behövas får enligt JämO ses som ettabsolut minimum, med risk för att det är tilltaget i underkant, AD pekar på atl del kan bli så all ett stort anlalklagomål kommer in lill JämO när lagstiftningen väl blivit känd blandinvandrare. Del kan enligt AD finnas en risk för all ärendena rörande diskrimineringav invandrare blir så talrika alt JämO får svårigheter atl bedrivajämslälldhetsarbelei på ell effektivt sätt. Även SAMN är tveksam lill förslaget med JämO somövervakande myndighei, SAMN anför bl, a. Förslaget kan innebära en risk för en begreppsförskjutning,så att man i del allmänna medvetandet kommer att uppfatta JämO som en myndighetsom enbart verkar för minoriteter, eftersom invandrare är en minoritet jämförtmed svenskar. Detta vore i så fall olyckligt för jåmsläUdhetsarbe-tel, som bl,a, går ul på atl främja jämslålldhel mellan kvinnor och män på arbetsplatseroavsett minorileisslällning. Del kan vidare uppslå en risk för att ärenden ometnisk diskriminering med tiden kommer atl uigöra merparten av JämO:suppgifter. Enligt jämställdhelslagen ska JämO väcka lalan "om ombudsmannenfinner alt en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen" (II §), dvs, ärendet ska vara en principiell natur. Lagförslaget motetnisk diskriminering går här betydligt längre och menar att JämO ska föralalan "om ombudsmannen finner det skäligt" (13 §), Detta kommersannohkt atl medföra all mängden ärenden angående etnisk diskriminering somJämO kommer all la upp i AD snart kommerati bli betydligt fler änjämställdhetsmålen, som ju ska vara prejudicerande. En påtaglig risk blir dåalt jämslälldhelsfrå-gorna ur allmänhetens synvinkel kan komma i skymundan,vilket är till nackdel för jämslälldhelsarbelel, Ä andra sidan kan det vara ändamålsenligt att entillsynsmyndighet, JämO, även handhar frågor om etnisk diskriminering, förutomde fördelar som anges i betänkandet. Övervägande skäl talar dbck enligt SAMN: s meningför atl JämO inte blir bli tUlsynsmyndighet, Arbelslivscenirum tror också all jämslälldhelsarbelelkan bli lidande Prop. 1985/86:98 med DU: s förslag. Allmänt vill arbelslivscenirum påtala risken förall den nya lagen lar bort krafl från JämL och atl den kan hindra reformarbetetmed JämL, Arbelslivscenirum vill på dessa grunder framföra tveksamhetbeträffande huruvida del är lyckligt att övervakande myndighei blir JämO,Under alla förhållanden bör stor vikt läggas vid all de resurser som tillförsJämO dels är tillräckliga dels innefattar kompetens i invandrar- och etniskadiskrimineringsfrågor. Också invandrarnämnden i betonarviklen av all JämO får erforderliga resurser för all övervaka lagensefterlevnad, Fredrika-Bremer-Förbundet avvisar helt tanken påall JämO skall övervaka den föreslagna lagstiftningen. Förbundet anför bl, a, handhar efterlevnaden av lagen omjämslälldhel mellan kvinnor och män i arbetslivet. Blir invandrarediskriminerad i arbetslivet på grund av kön är givetvis rätt instans ävenför invandrade kvinnor och män. Inrättandet av är ett bevis för dengrundläggande syn på förhållandel mellan kvinnor och män som delas av allapolitiska partier i , De båda könen skall åtminstone i arbelsUvel -ges lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. All lill lägga ännu enslor arbetsuppgift, som skulle vara svår att skilja ut från den ursprungligauppgiften, vore enligt vår mening mycket olyckligt. Ett sådanl kategoriserandekan i sämsta fall leda till all flera grupper bryts ul ur lagstiftningen ochsärbehandlas. Låt våra lagar gälla lika för alla. föreslår all detinrättas en särskild diskrimineringsombudsman och anför. Vi vänder oss emot tanken altjämställdhetsombudsmannen ska sköta utredandet av brott mol den föreslagnalagen. Vi föreslår i stället en diskrimineringsombudsman. För det försiariskerar diskrimineringsfrågorna annars alt få en undanskymd plats, vilketmotverkar den opinionspå-verkande uppgiften som lagen måsle ha. För del andraskulle del kännas mer naturligt för den invandrare som drabbas avdiskriminering i arbetslivet atl vända sig lill en diskrimineringsombudsmanoch inte en biträdande jämslälldhetsombudsman. Vi har i betänkandet inte funnitnågra övertygande argument för varför JämO skulle ha rollen som övervakare avden föreslagna lagen. Några remissinstanser är dock positiva tillförslaget bl, a, Riksförbundei för invandrarbyråpersonal. Landstingsförbundetullalar att lagförslagels likhet med jämställdhelslagen gör del naturiigt altJämO blir övervakande myndighet. Också invandrarnämnden i kommunstöder förslaget och anför bl, a, får då samma system som man har i , dären myndighei ansvarar för övervakning av en lag mol etnisk diskriminering och könsdis kriminering. Nämnden anser detta förslag vara bra dä erfarenheter från del 183 enaområdet kan användas för det andra. Nämnden vill dock understryka Prop.1985/86:98 vikten av all JämO tillförs goda kunskaper om invandrar- och minoritetsgruppernassituation i , vid Slockholmsuniversitet lämnar ell alternativt förslag till hur man lagstiftningsvägen börmotverka etnisk diskriminering, 1 fråga om behovet av en övervakande myndighetuttalar nämnden bl, a, följande. Erfarenheter från andra länder synes visa alllagstiftning mot etnisk diskriminering inte kan bli särskill effektiv, om delinte finns en specialmyndighet med uppgift all övervaka och samordnatillämpningen. Också en reglering enligt de riktlinjer som här skisserats börkompletteras med förvallningsrällsliga bestämmelser om en särskild myndigheisom besitter specialistkunskaper på rättsområdet och som kan verka för enenhetlig tillämpning. En sådan myndighet behöver inte ges behörighet att föralalan utan kan ha till huvuduppgift att företa utredningar åt och ge råd ochanvisningar lill åklagare och enskilda i ärenden om ifrågasatt diskriminering,I linje med vad ovan sagls om önskvärdheten av en mer enhetlig reglering bordedylik myndighet för övrigt ges kompetens inte bara vid etnisk diskriminering påarbetsmarknaden ulan också vid olaga diskriminering inom andrasamhällsområden. Eftersom redan har uppgifter avlikartad karaktär, synes del-lämpligt atl den myndigheten också ges ansvaretsåviti gäUer etnisk diskriminering. Äveni fråga om DU: s förslag lill påföljdsregler anser de flesta remissinstansernaall reglerna bör närmare anpassas lUl jämställdhelslagens molsvarande regler. Några remissinstanser tar upp DU:s förslag all manbör utreda om en diskriminerad arbetssökande ulöver skadestånd kan gesföreträdesrätt till anställning i någon form, påpekar all en regel omföreträdesrätt kan komma i konflikt med andra trygghetslagar. Sett ur dendiskriminerades synpunkt måsle dock enligt den mest reparativa ålgärdenvara all erhålla del sökta arbetet, förordar all frågan om företrädesrättutreds, anser atl, trots alt komplikationerna därmed blir ännu större, ävenfrågan om rätt till omedelbar anställning bör utredas, JämO, som i annatsammanhang framställt förslag om en ändring av jämställdhelslagen på den härpunklen, stöder DU: s förslag om utredning. Ärkebiskopen anser atl en lag motetnisk diskriminering i arbetslivet bör innehålla möjligheten altogiltigförklara ett lagstridigt anslällningsbeslul. Ärkebiskopen anför bl, a. Frågan om påföljd är komplicerad. Ur etisk synpunklär det inte accep tabelt alt en arbetsgivare kan välja alt fortlöpande utöva diskriminering mol all han betalar skadestånd. Om domslol kunde ogiltigförklara en anställning skulle detla innebära all samhället som sådanl hade slulavgö- randet i etl anslällningsärende inom den privata sektorn, Å andra sidan skall jämslälldhetsombudsmannen enligt förslagel vid vite kunna ålägga arbetsgivare att upphöra all ställa sådana krav på arbetssökande som har till syfle att diskriminera etniska minoriteter, och redan därigenom är den 184 Om en särskild lag därför skall stiftas, Prop.1985/86:98 bör denna ha som uppgift alt rätta en oriklig handling och upphävaett felaktigt beslul, Förslagel om utredning av företrädesrätt till anställningtillstyrks också av bl, a. invandrarbyråer.Italienska Riksförbundet, och . SAC anser all påföljd vid brott motdiskrimineringsförbuden bör vara all brottet kortigeras, SAC anför bl, a,följande. Den diskriminerade bör anställas, befordras ellerutbildas och få den lön anställningen eller befordran innebär retroaktivt,sedan del datum diskrimineringen skedde. Gäller det utbildning som på gmnd avdiskriminering blir fördröjd bör arbeLsgi våren, den fackliga organisationeneller arbetsförmedlingen betala skadestånd lill den diskriminerade, - Om någon fått sämre lön på gmndav diskriminering bör han/hon i fortsättningen få lika 'lön' och dessutomretroaktiv lön för den tid diskrimineringen pågått, - Om någon tilldelats sämrearbetsuppgifter på grund av diskriminering bör han/hon i fortsättningentilldelas 'lika' arbetsuppgifter och den som är ansvarig för diskrimineringenbör belala skadestånd lill den drabbade, - Anser sig flera personer hablivU diskriminerade när de sökt samma anställning, befordran eller utbildningbör det utredas vem/vilka som borde ha anställts, befordrats eller utbildatsoch ge den/dessa upprättelse enligt ovan. Enligt invandrarförvallningen i kommimbör även en facklig organisalion omfattas av skadeslåndsskyldigheten.Förvaltningen framhåller att föregås tjänsleiillsällningar,utbildningsplanering m, m, av MBL-förhandlingar, Enligt förvaltningen har defackliga företrädarna stort inflytande i dessa frågor och deras ansvar är likastort som arbetsgivarens vid fall av diskriminering, Samma uppfattning har denSärskilda invandrargruppen i diskrimineringsfrågor liksom flera andrainvandrarorganisationer. delar inte DU: s uppfattningatl högre skadestånd bör utdömas vid etnisk diskriminering än vad som blivitpraxis i könsdiskrimineringsmål, Endasl i rena undanlagsfall bör enligiförbundel högre skadestånd kunna dömas ul. Enligt förslagel i 10 § skaU arbetsgivare vid vitekunna föreläggas all fullgöra sina skyldigheter enligt 3 §, påpekar att 3 § inte innehåller några föreskrifter, endast enbeskrivning av när diskriminering föreligger, Samma påpekande gör Sveahovrätt. Enligt TCO medför förslaget i 10 § all JämO och ADkommer alt kunna utfärda förelägganden för arbetsgivaren iarbetsledningsfrågor, TCO finner del anmärkningsvärt alt myndigheter på dettasäll får ell betydligt starkare inflytande på arbetsledningen än vad de anställdahar, DU: s förslag tiU uiformning av regler omvitesförelägganden kritiseras av JämO som bl, a, anför, 118 § föreslår DU att JämO själv skall få utfärdaformeUa förelägganden, Prop. 1985/86:98 eventuellt med vite, under fömtsättningall de godkänns av de arbetsgivare som berörs, JämO anser för sin del attföreläggande inte bör komma i fråga, om en arbetsgivare frivilligt rättar sigefter påpekanden från JämO ifråga om lagens eflerievnad. En arbetsgivare, som åandra sidan inte kan tänka sig all friviUigl vidta en av JämO önskad ålgärd,kommer knappasl alt godkänna ett föreläggande från JämO all vidta ålgärden,JämO har därför svårt atl se nyttan med den föreslagna bestämmelsen. När detgäller förelägganden i syfle all förmå arbetsgivare atl lämna uppgifter enligt12 § bör bestämmelsen utformas i överensstämmelse med 15 § andra styckeljämställdhelslagen, I övrigi kan 18 § ulgå, I konsekvens med sin inställning liU del allmännadiskrimineringsförbudel i 3 § lagförslaget avstyrker arbetsdomstolen ävenförslagel i 19 §. Enligt AD är det en omöjlig tanke all frågor rörande denallmänna personalpolitiken skall prövas inom ramen för ett enskilt tvistemål ien domslol, anser inte alt del finns skäl all frångåjämställdhelslagens bestämmelser i fråga om föreläggande och utdömande avvite, Samma uppfattning har . anser inteall del finns skäl atl frångå systemet med en särskill inrättadjämslälldhelsnämnd. Förslaget att göra arbetsdomstolen till exklusivinstans i diskrimineringslvisler kritiseras av flera remissinstanser,däribland AD, som påpekar all den föreslagna ordningen saknar motsvarighet iannan jämförlig arbetsrättslig lagstiftning och som därför förordar all manföljer den ordning som gäller enligt jämsläUdhelslagen, Liknande synpunklerframförs av bl, a, JK, JämO, , , , . Några invandrarorganisationer är positiva tiUförslaget med AD som exklusiv instans, , och Same Älnam ullalar däremol en allmän tvekan lill om ADöverhuvudtagel är lämplig all avgöra diskrimineringslvisler. RiksförbundetLex, anser all AD genom sin uppbyggnad och sammansättning är föga ägnad all påell riktigt sätt kunna hanlera de ofta grannlaga frågor som skulle möta då delgäller alt avgöra diskrimineringslvisler, Arbelslivscenirum föreslår att invandrarnasorganisationer erbjuds representation i AD med både säte och stämma. Förslagetfrån den särskilda invandrargruppen i diskrimineringsfrågor innehåller ocksåbestämmelser om representation i AD för invandrarorganisationerna, DU: s förslag om rätt för en enskild atl la del avarbetsgivarens beslutsunderlag tillstyrks av JämO, som utgår från atlförslaget bara avser den som i ell vissl fall tror sig missgynnad, JämO anförvidare. Regeln bör ge rätt för t. ex, en arbetssökande attla del av den anställdes meriter och för en arbetstagare att ta del av uppgifter om arbetsvillkoren för arbetsgivarens övriga arbetstagare. För atl ha framgång med en tvisl om lönediskriminering är det t, ex, helt nödvändigt all få tillgång till upp gifter om andra arbetstagares löner. Sådana möjligheter finns på den offentiiga sektorn men inte på den privata. Del huvudsakliga syflel med en sädan rått skulle vara, att en arbetssökande eller arbetstagare själv kan skaffa sig underlag för en bedömning av utsikterna lill framgång i en J85 diskrimineringstvist,redan innan en anmälan görs eller talan väcks, Erfa- PfOp. 1985/86:98renheterna av jämställdhelslagen talar för all en sådan möjlighel kanvara hell avgörande för alt en arbetstagare skall våga göra en anmälan, som ju bliroffentiig, och därmed också utsätta sig för risken av trakasserier eller andraolägenheter på arbetsplatsen, AD ställer sig tveksam lill om den föreslagnabestämmelsen behövs, I det stora flertalet fall får arbetstagaren stöd antingenav sin fackliga organisation eller också av JämO som har särskilda möjligheteralt få tillgång lill arbetsgivarens handlingar. Om arbetstagaren inte får stödav någon av dessa, synes enligt AD reglerna i rällegångsbalken omedilionsföreläg-gande tillräckliga. påpekar atl den föreslagna regeln kan ge detfelaktiga intrycket alt den enskilde, som inte företräds av fackligorganisation eller JämO, har en ovillkorlig rätt atl få del avbeslutsunderlaget. Paragrafen bör formuleras så alt om arbetsgivaren vägrar denenskilde del av beslutsunderlaget, kan denne vända sig lill JämO, SAV fömtsätter att den föreslagna regeln inte äravsedd all innebära någon ändring av huvudregeln på del statiiga områdel enligtvilken en handling är offentlig. Enligt talar mycket föratt den föreslagna regeln behövs för atl påståenden om diskriminering på denprivata sektorn skall kunna styrkas. På grund av förhållandena på den privatasektorn anser tingsrätten atl regeln bör kompletteras med en sanktioneradskyldighel att bevara kopior av handlingar som ingivils av sökande. är det av stor vikt att klargöra att en enskild intehar rätl att få del av arbetsgivarens beslutsunderlag mol dennes bestridande.Sådant underlag innehåller ofta uppgifter om personliga förhållanden som inteår avsedda all komma lill allmän kännedom. Delta förebyggs genom all denenskilde får vända sig till JämO som på sedvanligt säll prövar om hon skallbegära handlingarna av arbetsgivaren. Några remissinstanser framhåller behovel av längrelalefrisier än dem som DU föreslagit. Till dessa hör JämO, TCO, SACOISR,invandrarförvallningen i och . Mångaremissinstanser framhåller betydelsen av utbildning och information för allmolverka etnisk diskriminering i samhällslivel, DU: s förslag att slalensinvandrarverk i samråd med bl, a, får i uppdrag all utarbetaen plan för utbildnings- och informationsinsatser i samband med lagensinförande kommenteras av SÖ. SÖ instämmer med utredningens synpunkler påbetydelsen av information och opinionsbildning i samband med ett genomförandeav lagstiftning av delta slag. Vid införandel av jämställdhelslagen spredsinformation om den nya lagstiftningen bl, a, genom funktionärer inom studie-och yrkesorientering. EnligtSÖ:s mening bör, med tanke på bl, a, lärarutbildningen, även 187 UHÄ ingå i den föreslagnasamrådsgruppen. När det gäller personal inom skolan bör förutomspecifika informations- Prop. 1985/86:98 insatser, såsom särskildinformationsskrift, den föreslagna lagen kunna las upp i samband med lokalfortbildning av personal vid studiedagar eller inom den externa fortbildningenför särskill berörda lärare, I det senare fallel bör planering ske i samråd medhögskolemyndigheterna och - såvitt gäller t, ex, lärare i ochgymnasieskolan - med företrädare för kommunerna. När del gällereleverlkursdeltagare finner SÖ alt det, utöver den information och utbildningom lagen, för vilken man i utredningen föreslår särskilda resurser, med hänsyntill den höga arbetslösheten hos invandrare vore önskvärt med även insatser fören förbättrad undervisning i svenska som främmande språk i och fören förbättrad vägledning för invandrarelever i syfle all höja deras kompelensför fortsatta studier och för arbetslivet. Förslag till sådana ålgärder har SÖredovisat i anslutning till sin utvärdering av hemspråksreformen (dnr252-82:770), Enligt SÖ: s mening är del viktigt allinformationsinsatserna inte enbart koncentreras lill lidpunkten för ettinförande av etl regelsystem som del föreslagna, ulan atl erfarenheter ochinsikter inom området sprids kontinuerligt även i fortsättningen. anför bl, a, följande. Vid ett genomförande av den föreslagnalagstiftningen krävs ulbildnings-och informationsinsatser. kanfylla funktionen som central instans i planeringen av dessa insatser.Samarbete krävs med många olika offentliga organ, däribland JämO, saml medarbetsmarknadens parter och invandrar- och minoritelsorganisationerna.Viktigast är all arbetsmarknadens parter engagerar sig i informationen.