prop · G90396 · 1985-12-31 00:00:00 — Den gäller dock endasl elever som går i grundskolaneller motsvarande skolor och är äldre än saml elever i För förlängt barnbidragvid studier utomlands kommer att krävas ansökan också i fortsättningen. Genom en övergång tillmånadsvis utbetalning av föriängt barnbidrag beräknas staten göra en årligbesparing på netto ca . Prop,1985/86:96 4,2 Lagreglering 4.2.1 Förlängt barnbidrag Mitt förslag: Dehittillsvarande reglerna om förlängt barnbidrag enligt studiestödslagen förs ihuvudsak över till en särskUd lag om bidraget, som i olika avseenden anpassas lillreglerna om allmänt barnbidrag. Rätten till förlängt barnbidrag bibehålls istort sett oförändrad. Dock skall elever i särskolan och specialskolan fåbidraget även när de bor på skolan. Anpassningen i övrigt avser den nyamånadsvisa utbetalningen, en enhetlig tillämpning av kravet på bosättning iSverige samt nya föreskrifter om administrationen. Skälenför mitt förslag: Ändamålet med en ny författningsreglering av bidraget är attförenkla den administrativa hanteringen. Det är ingen målsättning att förändrarätten till bidraget i förhållande till den hittUlsvarande till-lämpningen. Jag har övervägtmöjligheten all föra in regleringen av förlängt barnbidrag i lagen om allmännabarnbidrag. Även om de båda bidragen är närbesläktade skiljer de sigemellertid från varandra på åtminstone ett par punkter, där jag inte nu ärberedd all föreslå ändringar. Det gäller vad som finns kvar av det s,k,kvartalstänkandet enligt lagen om allmänna barnbidrag. Allmänt barnbidragbörjar resp, upphör att betalas ut samt får ny bidragsmottagare fr,o,m,kvartalet efter det en händelse inträffar som påverkar rätlen (ett barnsfödelse eller dödsfall, bosättning eller utflyttning, ny värdnadshavare etc).Rätten till allmänt barnbidrag är i sin lur kvartalsvis kopplad tUl rätlen tillflerbarnstillägg enligt samma lag. Vidare lämnas allmänt barnbidrag för åretsalla månader medan förlängt barnbidrag lämnas endast under läsåret (niomånader). Jag har med hänsyn härtill bedömt del lämpligast alt föreskrifternaom förlängt barnbidrag tas in i en ny särskild lag, I den nya lagen bör ihuvudsak den nuvarande tillämpningen om rätt till bidraget lagfästas. Som jagåterkommer till (avsnitt 4,2,4) bör dock även elever i särskolan ochspecialskolan som bor på skolan ha rätt till bidraget. För att förenklaadministrationen hos försäkringskassorna bör kravet på bosättning ochföreskrifterna härom göras överensstämmande med dem som gäller för allmäntbarnbidrag. utbetalning bör föreskrivas liksom andra administrativaregler som överensstämmer med dem för det allmänna barnbidraget. Jag återkommeri specialmotiveringen med närmare kommentarer till lagförslaget. 4.2.2 Allmäntbarnbidrag för barn i specialskolan Prop, 1985/86:96 Mitt förslag: Imotsats till vad som gäller f,n, skall allmänt barnbidrag lämnas också närkostnaderna för ell barns vård på anstalt eller för kost och bostad åt barnethelt betalas av statsmedel. Skälenför mitt förslag: Enligt 6 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag lämnasinte allmänt barnbidrag för etl kvartal, vid vars ingång kostnaderna för ettbarns vård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt betalas avstatsmedel. Undantag gäller dock enligt paragrafen för del fall att ett barn ärinackorderat vid nomadskola (som kallas sameskola). Denna inskränkning irällen till barnbidrag berör huvudsakligen ca 300 barn i den statligaspecialskolan, som är avsedd för syn- och hörselskadade. Dennaordning har uppmärksammals av . Senast har socialutskott (SoU1984/85:18) kraftigt understrukit angelägenheten av alt en regeländring kommertill stånd belräffande allmänt barnbidrag för barn i specialskolor. Statenshandikappråd har på regeringens uppdrag lämnat en rapport medkartläggning av del ekonomiska stödet till handikappade (Ds S 1985:6), När delgäller rällen lill allmänt barnbidrag för barn inom den statliga specialskolanframgår följande av kartläggningen (avsnitt 5,3,3 i rapporten). Allmäntbarnbidrag och flerbarnstillägg lämnas utan inskränkning till de elever som bori sina egna hem. För de elever som är inackorderade genom skolan drasbarnbidraget inkl, flerbarnstillägget in andra och fjärde kvartalen med stödav 6 § lagen om allmänna barnbidrag, I stället betalar skolan ul ell kontantbelopp lill föräldrarna för klädinköp. Detta kontantbelopp har fram t,o,m, år1984 utbetalats med samma belopp som barnbidraget, Detlaföråldrade syslem har sin bakgrund i atl eleverna i specialskolan förr boddekvar på elevhemmen under hela terminen och endast reste hem i samband med storalov som sommarlov och jullov. har mycket förändrats och resereleverna hem i stort sett varje veckoslut. Utökningen av hemresorna innebärall av de resande eleverna år hemma /år. Uppgiften avserBirgittaskolans elever men i stort sett gäller samma procenttal för flertaletspecialskolor. Utvecklingen inom specialskolan har inte medfört någonförändring av den gamla barnbidrags-bestämmelsen. Förinblandade organ innebär detta förfarande en tungrodd administration. Detförsta och tredje kvartalet skall allmänt barnbidrag betalas ulmånadsvis från . Del andra och fjärde kvartalet skall barnbidragetdras in av och resp, specialskola skall betala ul ellkvartalsbelopp som "klädbidrag". Enligtmin mening bör eleverna i specialskolan få rätl lill allmänt barnbidrag ävenom de är inackorderade. Del bör ske genom att begränsningsregeln i 6 § lagen omallmänna barnbidrag upphävs per , Någon ny föreskrift om allbarnbidrag skall innehållas vid andra "anslallsvistelser" på slalens bekoslnadfinns inte skäl atl föreslå, I samband med ändringen bör systemet medklädbidrag upphöra (jft prop, 1985/86:100 bil, 10 s, 114), 4.2.3 Allmäntbarnbidrag för barn som åtnjuter omsorger enligt omsorgslagstiftningen och bori annat hem än det egna Prop,1985/86:96 Mittförslag: Allmänt barnbidrag skall lämnas till familjen även när ell barnerhåller bostad enligt omsorgslagstiftningen på huvudmannens bekostnad. Skälenför mitt förslag: När etl barn vid ingången av ett kvartal bor i elevhem,vårdhem, specialsjukhus eller inackorderingshem, som avses i lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, eller åtnjuter omsorgerenligt nämnda lag och bor i enskilt hem på huvudmannens bekoslnad eller vårdaspå , får huvudmannen (landstingskommunen, kommuneneller efler regeringens bestämmande annan huvudman) uppbära barnbidraget förkvartalet och ur del la ul ersättning för kostnaderna, 7 § andra siycket lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag. Regelnberör mindre än tusen barn som vistas framför allt på landslingskommunalainstitutioner. Jagvill erinra om att en ny omsorgslag, lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m,fl,, träder i kraft den 1 juh 1986, Då upphör 1967års omsorgslag att gälla med de undantag som framgår av en särskild promulgationslag,lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m,fl. Enligt övergångsbestämmelserna tUl den nyaomsorgslagen, vilka sammanförts i promulgalionslagen, skall elevhem ochinackorderingshem enligt lag anses motsvara elevhem resp, gruppbostadenligt den nya lagen. Boende i annat hem än det egna benämns boende i familjehem.Vårdhem och specialsjukhus skall avskaffas men kommer att finnas kvar under ellövergångsskede, EnUglmin mening är del rimligl alt också föräldrarna till de barn som avses i dennuvarande regleringen i 7 § andra styckel barnbidragslagen får barnbidragetunder och inte bara för tid som barnen vistas i hemmet. Det innebär atlföräldrarna kan la större ansvar för sina barns personliga utgifter även förden tid då barnen inte är hemma. Jag föreslår alltså atl 7 § andra slyckel lagenom allmänna barnbidrag skall upphöra att gälla. Regelförändringen får mycketbegränsade budgetmässiga konsekvenser, 4.2.4Förlängt barnbidrag för elever i särskolan och specialskolan Mitt förslag:Förlängt barnbidrag skall i fortsättningen lämnas under läsåret till elever isårskolan och specialskolan också om eleven är inackorderad på skolan ellerannars får kost och boslad på allmän bekostnad. Skälen för mitt förslag:Elever i särskolan och specialskolan erhåller förlängt barnbidrag enligtföreskrifter som centrala siudiesiödsnämnden (CSN) utfärdat (CSNFS 1983:14),Bidraget lämnas inte för den tid som eleven på allmän bekostnad vistas påskolan eller annars erhåller kost och boslad (9 § föreskrifterna), I sådanasituationer lämnas bidraget inte heller till kommunen ellerlandstingskommunen, I likhet med vad jagföreslagit i fråga om allmänt barnbidrag bör förlängt barnbidrag utbetalas tilldessa barns föräldrar även när barnen bor utanför del egna hemmet. Härigenomuppnås enhetlighet i reglerna och barnen erhåller stöd som mera motsvarar detför studerande i allmänhet. 4.2.5Bemyndigandet för regeringen att träffa överenskommelser med andra länder ombarnbidrag Mitt förslag: Bemyndigandelför regeringen enligt 19 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag all träffaöverenskommelser med andra länder ändras så att det överensstämmer med bl,a, molsvarandebemyndigande i 20 kap, 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Skälen för mitt förslag: Iinternationella sammanhang brukar barnbidrag och molsvarande utländska barn-och familjeförmåner betecknas som socialförsäkringsförmåner. De socialförsåkringskonvenlionersom slutit med andra länder omfattar i de allra flesta fall ävenbarnbidragen. Regeringens förhandlingsfullmakt på områdel återfinns i 19 §lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, EnUgl paragrafen kan överenskommelseträffas om undantag från lagens förutsättningar för utgivande av barnbidrag förhär i riket bosall barn som inte är svensk medborgare. På grundval av dennafullmakt får enligt gällande konventioner barn från de nordiska länderna,, , , , och svensktbarnbidrag direkt vid bosättning i utan all behöva avvakta denväntetid som enligt 1 § barnbidragslagen krävs för utländskabarn som fostras av någon som ännu inte blivit mantalsskriven i , Iandra socialkonventioner, som i allmänhet arbetats fram tidigare än de ovannämnda, har man från svensk sida inte ansett sig kunna frångå lagens krav vadgäller väntetid för utländska barn. Det bör vara regeringens målsättning atl,när omförhandlingar av dessa konventioner bUr aktuella och i förhandlingar mednya länder, helt jämställa barn från berörda länder med svenska barn underförutsättning att svenska medborgare får motsvarande behandling i länderna ifråga vid flyttning från , Förhandlingsfullmaklen i19 § är emellertid begränsad lill att lämna svenska barnbidrag lill utländskabarn som inte uppfyller väntetiden i 1 § och ger enligt sin ordalydelse ingamöjligheter alt på annal sätt göra avsteg från förutsättningarna förbarnbidrag, t,ex, för svenska barn bosatta utomlands. Denna begränsning i förhandlingsulrymmelhar lett till svårigheter när det gäller all skapa en sä god reglering sommöjligt för utsända arbetstagare och deras medföljande barn. Problemen gällerdels medföljande barn tiU arbetstagare som utsänds av svenska arbetsgivare föratt utföraarbete i ett konventionsland, dels barn som medföljer arbetstagare ,1985/86:96 som av en arbetsgivare i etl konvenlionsland sänds lill föralt under en viss lid arbeta här, I bägge fallen är målsättningen närkonventioner sluts regelmässigt alt det utsändande landets lagstiftning skallfortsätta alt gälla och del andra landets lagstiftning skall vika. Vidutsändning från bör således svenska barnbidrag fortsätta atl lämnas förbarn som medföljer en utsänd arbetstagare under hela den tid arbetstagaren ochhans familj enligt konventionen i fråga skall betraktas som utsända, alltsåäven om är längre än etl år och även om bosättningen i folkbokföringen upphör. Något motsvarande bidrag från del andra landetlämnas nämligen inte, eftersom avsikten med ulsänd-ningsregler isocialförsäkringskonventioner just är alt lagstiftningen i sysselsättningslandetinte skall gälla. Vadavser utländska barn som medföljer arbetstagare som från etl konvenlionslandsänds ut för ell tidsbegränsat arbete i bör det motsatta gälla.Arbetstagaren och hans familj skall fortsatt omfattas av den utländska lagstiftningeni fråga och få barnbidrag eller motsvarande förmån från ifrågavarande konvenlionslandäven om utsändningen är avsedd all vara längre lid än och arbetstagarenoch hans familj således folkbokföringsmässigt skulle anses bosatta i ,Svensk lagstiftning om barnbidrag bör således vika på samma sätt som den vad gäller den allmänna försäkringen och arbelsskadeförsäkringen. Förnärvarande torde i förhållande till flera konventionsländer dubbla bidraglämnas, nämligen dels utiändskl bidrag enligt utsändningsreglerna så som dessatillämpas av konventionsländerna i fråga och dels svenskt barnbidrag - iförekommande fall efter del all väntetiden uppfyllts - meddirekt lillämpning av den svenska lagstiftningen. Problemenhar uppmärksammals av vid behandling av motioner som rörde reglernaför barnbidrag vid längre tids vistelse i ullandel (SoU 1983/84:17, rskr, 211), Föratl socialkonventioner med andra länder skall kunna få de effekter vadgäller medföljande barn till utsänd arbetstagare som är rimliga och som jagnyss beskrivit, föreslås all fullmakten för regeringen atl träffa överenskommelsemed främmande makt i 19 § lagen om allmänna barnbidrag får en mer allmänlydelse, motsvarande den som finns i 20 kap, 15 § försia slyckel lagen(1962:381) om allmän försäkring och 8 kap, 14 § lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring.Härigenom får regeringen rått atl träffa överenskommelse med främmande maktbåde om utsträckt tillämpning av lagen om allmänna barnbidrag och om undantagi vissa fall från vad i lagen är stadgat. Iprop, 1985/86:100 (bil, 7 s, 39) har regeringen föreslagit atl, i avvaktan på en särskild proposition, till Allmänna barnbidrag för /87 beräkna ell förslagsanslag av 8 245 milj, kr. Anslagsbehovet för all männa barnbidrag inkl, flerbarnstillägg beräknar jag , i enlighet med vad 17 riksförsäkringsverketgjort i sin anslagsframställning, till 8 180 milj, kr. Det Prop, 1985/86:96 innebären minskning av anslagsbehovet med 65 milj, kr, i förhåUande lill innevarandebudgetår. Anslagsbehovet för det förlängda barnbidraget beräknar jag till 48milj, kr. Övriga förslag innebär endasl marginella förändringar. Det totalaanslagsbehovet för allmänna barnbidrag inkl, flerbarnstill-lägg och förlängtbarnbidrag för /87 blir därmed avrundat 8 230 milj, kr. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1, lag om förlängt barnbidrag, 2, lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 3, lag om ändring i lagen(1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande, 4, lag om ändring i lagen(1984:1096) om särskih bidrag till vissa adoptivbarn. 7.1Förslaget till lag om förlängt barnbidrag Paragrafenmotsvarar 2 kap, 1 § sludieslödslagen (1973:349) i dess lydelse före den 1 juli1986, De ändringar som gjorts är betingade av att har antagit en nyskollag (1985:1100), Rätten till bidrag gäller åvensådana elever i angivna skolor som får särskild undervisning enligt 10 kap, 3§ i den nya skollagen, Enligthittillsvarande lillämpning av studiestödslagen har förlängt barnbidraglämnats också till elever i särskolan och specialskolan sä länge de deltar iutbildningen. Del skall gälla även i fortsättningen. För en elev i särskolanhar bidrag kunnat utgå under hela den lid eleven varit särskolpliklig,dvs, längst l,o,m, vårterminen det kalenderår under vilket eleven fyller 21 åreller, i särskilda fall, . Enligt den nya skollagen är skolplikteninskränkt till skolgång, men eleverna i särskolan skall ha rätt alt fåytterligare utbildning under skolgång som sträcker sig i princip lika långt somden nuvarande särskolplikten. Dessa elever skall som kunna få förlängtbarnbidrag, vilket följer av förevarande paragraf. Även elever i enfristående skola har rätt lill förlängt barnbidrag, om utbildningen motsvararden som de skulle få i särskolan eller specialskolan. Det gäller elever somfullgör skolplikt i en sådan fristående skola som avses i 9 kap, 3 § den nya skollagen. En sådan skola slår understatlig lillsyn enligt Prop, 1985/86:96 9 kap, 5 § samma lag. Det gällerockså elever, som när skolplikten upphört, deltar i sådan utbildning i enfristående skola som motsvarar den i särskolan och specialskolan underförutsättning att skolan är statsunderstödd eller står under statlig tillsyn. Bidraget skall i fortsättningen utgå lill särskole- ochspecialskoleelever även för sådan tid av läsåret under vilken eleven bor påskolan eller annars får kost och bostad på allmän bekoslnad. Det innebär enutvidgning av rällen liU förlängt barnbidrag i förhållande tillhittillsvarande lillämpning. Den utvidgade rätten motsvarar den utvidgning avrätten lill allmänt barnbidrag som sker genom att 6 § och 7 § andra styckellagen om allmänna barnbidrag upphävs, I fråga om rätlen all uppbära bidragetnär barnet vårdas i etl hem för vård eller boende inom hänvisastill vad som sägs under 8§, Beträffande särskild undervisning enligt 10 kap, 3 § i dennya skollagen hänvisas till vad som sagls under 1 §, TUI skUlnad från allmänt barnbidrag lämnas förlängtbarnbidrag endasl under läsåret, som enligt föreskrifterna i denna paragrafskall anses omfatta månaderna . Om eleven slutar skolan underläsåret lämnas bidraget t, o, m, den månad då studierna avbryts, såsom enligt 2 kap, 3 § studiestödslagen kanbidraget lämnas till elever vid vissa skolor utomlands. En förutsättning harvarit atl eleven anses bosalt här i landet. Som följer av 5 § gäller alltjämtdenna förutsättning. Vid bedömningen av bosättningen skaU i fortsättningentillämpas de föreskrifter som gäller om bosättning för allmänt barnbidrag vidutlandsvistelse (jfr specialmotiveringen lill 5 §), Enligt CSN:shittillsvarande föreskrifter har för förlängt barnbidrag vid utlandsskolakrävts all allmänt barnbidrag har lämnats för det kvartal under vilket denstuderande fyllt . Något sådanl krav gäller inte enligt nu föreslagnaregler. Som framgår av 7 § förutsätts för förlängt barnbidrag vidutlandsstudier alt en ansökan görs hos . Regeringen eller efter regeringens bemyndiganderiksförsäkringsverket meddelar de närmare föreskrifter som behövs förtillämpningen av bl,a, förlängt barnbidrag vid utlandsstudier. Det följer avhänvisningen i 8 § till 14 § lagen om allmänna barnbidrag, Såsom enligt sludieslödslagen (2 kap, 2 och 3 §§)lämnas föriängt barnbidrag endasl till elever som anses bosatta här i landet. När möjligheten lill förlängt barnbidrag infördes förvissa studier utomlands angavs i propositionen följande bakgrund (prop,1973:63 s, 75). CSN har föreslagit att förlängt barnbidrag skall kunna ulgåäven för Prop, 1985/86:96 barn som inte är bosatt i under förutsättningatt barnet bedriver studier vid utlandsskola som avses i kungörelsen(1968:321) om undervisning för utlandssvenskars barn. Förlängt barnbidrag skallemellertid ses som etl stöd i de fall då allmänt barnbidrag på grund av barnelsålder kan utgå till den som är elev i . Det föriängdabarnbidraget bör därför utgå enligt samma regler som gäller i fråga om rätttill allmänt barnbidrag. Liksom f,n, bör det därför endasl kunna ulgå för barnsom är bosatt i , Som bosalt i anses emellertid vidtillämpningen av beslämmelserna om allmänt barnbidrag även barn som tillfälligtvistas utom landet, men som är kyrkobokfört här i landet. Så utgårt,ex, allmänt barnbidrag för barn lill den som är anställd i statens Ijänst påutländsk ort, såsom svenska diplomater och Ijånstemån hos styrelsen för internationellutveckling, I molsvarande mån bör förlängt barnbidrag kunna utgå för barn somtillfälligt vistas utom landet, om barnet är bosall i ochom barnet under vistelsen utomlands är elev vid utlandsskola som avses i 1968års kungörelse. Reglerna om rätl till allmänt barnbidrag vidutlandsvistelse har ändrats genom en ändring i 1 § lagen om allmännabarnbidrag som trädde i kraft (prop, 1984/85:39, SoU 6, rskr,66, SFS 1984:1100), Som förutsättning för allmänt barnbidrag gäller nu sammabosättningsbegrepp som enligt 1 kap, 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring,dvs, alt ett barn som lämnar fortfarande skall anses bosatt här, om utlandsvistelsenär avsedd alt vara längst ell år. Vissa grupper särbehandlas dock i fråga omallmänt barnbidrag. Alltjämt gäller atl medföljande barn till den som av enstatlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarensräkning skall anses bosatta i . Medföljande barnlill en svensk missionär eller präst, som i annal fall är anställd i utlandet,skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen är avsedd alt varalängst . Enligt övergångsbestämmelserna till SFS 1984:1100 gäller de nyabestämmelserna dock endast för dem som lämnar efter ikraftträdandetden , Den äldre principen om rätt till allmänt barnbidrag underutlandsvistelser som inte överstiger kan alltså fortfarande gälla förvissa barn, faslän de inte tillhör de särbehandlade grupperna. Enligt gällande föreskrifter från CSN utgårförlängt barnbidrag för utlandsstudier under bl,a, förutsättningen att barnetär kyrkobokfört i , För förlängt barnbidrag för studier utomlands skalli fortsättningen gälla samma regler i fråga om bosättning som för rätten lillallmänt barnbidrag. Därigenom vidhålls det betraktelsesätt som uttrycktes ipropositionen når möjligheten till sådanl bidrag infördes ochbosättningsreglerna blir enhetliga till gagn för försäkringskassorna ochenskilda, I fråga om allmänt resp, förlängt barnbidrag för ickesvenska medborgare gäller f,n, följande ordning. Allmänt barnbidrag lämnas för här i bosatt barn sominte är svensk medborgare, om barnet fostras av någon som är bosall och mantalsskrivenhär eller om barnet eller endera av dess föräldrar vistas här sedan minsl sexmånader. Förlängt barnbidrag har enligt sludieslödslagen lämnatsäven för icke _ svenskamedborgare så snart barnet blivit bosalt här i landet, Prop,1985/86:96 Ävennär del gäller bosältningskraven för barn som inte är svenska medborgare böröverensstämmande regler gälla för de båda förmånerna. Bakgrunden till atlreglerna om förlängt barnbidrag föreslås utgå ur studiestödslagstiftningen ochbli överförda till socialförsäkringsområdet är önskemålet all förenkla denadministrativa hanteringen. Del sker genom all administrationen av de förlängdabarnbidragen tas om hand av de allmänna försäkringskassorna och därsammankopplas med hanteringen av de allmänna barnbidragen, 1 fortsättningenskall därför bosältningskraven enligt lagen om allmänna barnbidrag gälla även ifråga om rätten för icke svenska medborgare all få förlängt barnbidrag, Belräffandemöjligheterna att i konventionsförhandlingar göra avsteg från lagreglerna villjag hänvisa till avsnUt 4,2,5, Paragrafenmotsvarar 1 a § lagen om allmänna barnbidrag. Härigenom samordnasadministrationen av aUmänt och förlängt barnbidrag, se vidare under 8§, Avförsta stycket följer atl annat förlängt barnbidrag än sådant vidullands-studier lämnas utan ansökan. All bidraget skall kunna lämnas utanansökan bygger på de rutiner som redogjorts för i avsnitt 3, Belräffandeflertalet barn behövs inga särskilda uppgifter ulöver dem som försäkringskassanredan förfogar över. En viss kontroll mot uppgifter om annal studiestöd behövsdock för att felutbetainingar skall undvikas. Dämtöver måste försäkringskassanerhålla uppgifter om elever som går kvar i eller molsvarande skolaoch som blivit fördröjda i sin skolgång. Likaså måste kassan få uppgifter ombarn som har rätt till bidrag enligt 2 §, I andra styckel av förevarandeparagraf har därför föreskriviis om skyldighet för skolorna atl lämna sådanauppgifter. De sammantagna konsekvenserna av de nya föreskrifterna om förlängtbarnbidrag är dock alt skolväsendet befrias från administrationen och från uppgiftslämnandebeträffande flertalet elever,