prop · G903100 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringenbör inhämta bemyndigande härtUl. Vidett oförändrat antal bidragsberättigade arbetstimmar - 30 miljoner - har stiftelsen begärt 117,av den beräknade lönesumman (inkl. lönebi kostnader) för de arbetshandikappade anslällda. Detstatsfinansiella läget är sådant att alla möjligheter till kostnadsbe- Prop.1985/86:100 sparingar på statsbudgeten bör tas tiU vara. Utredningen avSamhällsföre- Bil. 12 tagsgruppens affärsmässiga verksamhel har varit mycketpositiv. Jag bedömer därför att bidragsprocenten kan nedbringas lill 116,5. Med hänsyn till detta samt lill att mitt förslag omoförändral antal arbetstimmar bl.a. leder till mindre koslnader för inskolningm.m. bör 2697 milj. kr. anvisas för detta ändamål. SamhäUsföretagshela fastighetsbestånd, såväl eget som förhyrt, administreras av en tiU dencentrala stiftelsen knuten fastigheisfond. Kostnadema för fonden för budgetåret1986/87 beräknas av stiftelsen fill 415 milj. kr., efter avräkning av intäkter(4,2 milj. ), varav för hyror 119 milj. kr., kalkylmässiga avskrivningar påegna fastigheter för 190,6 milj. kr. samt räntor på 106 milj. kr. Stiftelsenhar vid denna kalkyl använt det beräknade återanskaffningsvärdel avfastighetsbeståndet. Om företagsgmppen inte tilldelas avskrivningsmedelbaserat på återanskaffningsvärdel så bör enligt stiftelsen i stäUetavskrivningsmedlen reduceras med högst . Detta skulle medföra att detredovisade behovet uppgår fill 377 milj. kr. För egen del anser jag dock att de kalkylmässigaavskrivningarna, liksom tidigare, bör baseras på fastigheternasanskaffningsvärde. Detta medför att behovet av avskrivningsmedel uppgår fill125,6 milj. kr. Med hänsyn härtUl föreslår jag att 350 milj. kr. tas upp sombidrag till fastighetsfonden under anslagsposten för /87. Jagåterkommer vid min behandling av ägartillskott tUl företagsgmppen till fråganom hur en del av bidraget lill fastighetsfonden bör användas. Föratt möjliggöra arbetsmiljöförbättrande åtgärder och anpassning av arbetsplatsertUl de handikappades behov samt för omdisponering av arbetsplatser inom ochmeUan länen behövs enligt stiftelsen ett ägartillskott om 75 milj. kr. Det äv enligt min mening endast möjligt atttiUmötesgå sfiftelsens begäran om investeringsmedel för de åtgärder som syftarfill arbetsplatsanpassning och arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Jag föreslårdärför att sfiftelsen tUldelas ett ägartillskott för investeringar om 5 milj.kr. för /87. Jc anser emeUertid atl de nämnda åtgärdema är avsådan vikt att även 5 milj. kr. av bidraget tUl fastighetsfonden bör användasför dessa ändamål. Med hänvisning tUl vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. tUl driften av Samhällsföretagsgruppensverksamhet under bud /87 anslå medel motsvarande 116,av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikostnader) upp till j52 högsl30 miljoner arbetstimmar, exkl. de särskilda uppdragen i Prop. 1985/86:100 Malmfälten m.m.. Bil. 2. medge att regeringen vid behovfår beslula om ökat antal bidragsberättigade arbelslimrnar under budgetåret1986/87, 3. till Bidrag tiU StiftelsenSamhällsföretag för /87 anvisa ett förslagsanslag av 3052000000kr. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare 1985/86 Anslag 300000 000(1) 1986/87 Förslag 346 000 000 (1) Härtill kommer 13 milj. kr. Riksdagenbeslutade (prop. 1984/85:45, AU 7, rskr 100) attstatsbidrag skulle utgå lUl kommuner och i vissa fall andra offentligamyndigheter för atl anordna skyddat arbeie. I propositionen framhölls att det var nödvändiglatl vidta särskilda insatser för dem som arbetade i de s. k. Tl-arbetena.Insatsema måste av naturliga skäl vara kopplade till kommunens sociala omsorgerenligt socialtjänstlagen. För de aktuella gmpperna, som ofta bestod av gravamiss-bmkare, ansågs detta vara särskilt behövligt. Det ansågs således naturligtatt kommunema i egen regi hade kommit att starta sysselsällning för dessakommuninnevånare. Beredskapsarbetets form bedömdes dock vara föga relevantgenom sitt kortsikfiga syfte. I propositionen förordades därför en omläggning avstatens stöd. Det innebär att kommunerna skall ges bättre möjligheter atlplanera sysselsättningen för de personer som och i fleraomgångar har varit sysselsatta med beredskapsarbete i regi. Härigenomskapas även fömtsättningar för ett bättre rehabiliteringsarbete. Riksdagsbeslutet innebär vidare att etl statsbidragulgår till skyddad sysselsättning som anordnas för dessa grupper. Arbetstagamakan därigenom påräkna mer varaktiga arbeten som inte måste omprövas varjehalvår, som rehabiliteringsaspekten kan ges en klarare framtoning.Den som har rehabiliterats bör så snart som möjligl kunna komma i fråga för enanställning på den reguljära arbetsmarknaden. Det skyddade arbetet som anordnashos offentliga arbetsgivare är, i likhet med vad som gäller för skyddat arbetehos Samhällsföretagsgmppen, undantaget från tUlämpningen av lagen (1982:80) omanställningsskydd (I § andra stycket, fjärde punkten). Eftersom dessaarbetstagare skaU stå lill förfogande för en anställning på den öppnaarbetsmarknaden är de, i likhet med arbetstagare som har beredskapsarbete ellerarbete i ungdomslag även undantagna från tillämpningen av lagen (1976:600) omoffenfiig anställning. Till skillnad från vad som gäller inomSamhällsföretagsgmppen får det skyddade arbetet hos offentliga arbetsgivareinte avse industriell tillverkning. Ettvillkor för statsbidraget är att platserna i skyddat arbete tillsätts med sökande som arbetsförmedhngen har anvisat. Statsbidragetutgår med högsl av lönekostnaderna, inkl. lönebi- Prop. 1985/86: 100kostnader, för arbetstagare som har anvisats till den skyddade sysselsätt- Bil. Under /86 har anvisats 300 milj. kr.för ändamålet. Medlen beräknades för ca 3800 platser och ca 5000 sysselsattapersoner. Enligtstyrelsens bedömning bör verksamheten för /87 omfatta ca 6500sysselsatta. De totala kostnadema beräknas fiU 400 milj. kr. Sedanriksdagen fattat beslut om den nya verksamhetsformen skyddat arbete hosoffenfiiga arbetsgivare träffades koUektivavtal förverksamheten mellan berörda kommunförbund och arbetstagarorganisationer.Avtalet, som har tUlämpats sedan verksamhetens start vid ingången /86 innebär tryggare anställningsförhållanden för berördaarbetstagare, varav flertalet är socialmedicinskt arbetshandikappade.Samtidigt får arbetsgivarna dvs. främst kommunerna ta på sig ett merlångsiktigt ansvar för de sysselsattas sociala rehabUUering. I samband med avtalsförhandlingarna uttrycktes orofrån kommunernas sida över statsbidragskonslruklionen och då främsl delförhållandel att bidrag får utgå med högst av de anvisades löner inkl.lönebikostnader. Kommunernas oro gällde främst om statsbidragsgivningen förverksamheten skulle bli så långsiktig atl man kunde ta på sig ansvaret förtillsvidareanställning även av gravt socialmedicinskt handikappade. I ettcirkulär till kommunerna framhöll därför bl. a. nödvändighetenav att kommunen i samband med överläggning med länsarbetsnämnden fårstatsbidragets storlek fastställt. framhöll också att man underärendets beredning hävdat att statsbidraget borde vara . Bl.a. mot dennabakgmnd har länsarbetsnämnderna med så gott som samtliga berörda kommunerträffat överenskommelser om att statsbidrag skall utgå avlönekostnadema. För egen del harjag stor förståelse för kommunernasbehov alt långsik tigt kunna bedöma statsbidragsgivningen för de socialmedicinskt handi kappade som anställs i verksamheten. De anvisade omfattas visserligen inte av lagen om anställningsskydd, men är genom det träffade kollekfivav- talet i de flesta fall tillförsäkrade tillsvidareanställning. Detta innebär som jag lidigare framhållit också ett ansvar för de anvisades sociala rehabilite ring. Flertalet av de berörda arbetstagarna är innevånare i den kommun hos vilken de är sysselsatta. Verksamheten med offenfiigt skyddat arbeie kan således också ses som en del i kommunens sociala omsorger enligt socialtjänsfiagen. Samfidigt har arbetsförmedhngen ett uppföljningsansvar för de anvisade när det gäller att systemafiskt pröva möjlighetema att hjälpa dem till annat arbete. Detta ansvar överensstämmer i princip med vad som gäller för anvisade arbetstagare inom Samhällsföretagsgmppen. Samfidigtsom det finns starka skäl som talar för en långsiklighet i Prop. 1985/86: 100statsbidragsgivningen slår del klart atl behovel av skyddat arbete hos Bil. 12offentliga arbetsgivare är stort. Förutsättningarna för staten all väsentligtkunna vidga bidragsgivningen är samiidigt slarkl begränsade på gmnd av detStatsfinansieUa lägel. Jag vill därför fästa uppmärksamheten på möjligheternaför länsarbetsnämnder och berörda offentliga arbetsgivare att träffalångsiktiga överenskommelser som innebär atl fler socialmedicinskt handikappadekan sysselsättas i verksamheten, men då med lägre statsbidrag än avlönekostnaden. För den enskilde, som därigenom kan få ett arbete innebär detökade möjligheter till rehabUitering och därmed ökad social och ekonomisktrygghet. En utökning av verksamheten kan, mot bakgmnd av vad jag lidigareframhållit, vara fördelaktig för kommunerna liksom för dearbetsmarknadspolitiska organen. Jag vUl således understryka de posifivamöjligheter, som bidragets utformning ger, att inom ramen för statsbidraget,sysselsätta fler arbetshandikappade. viU jag slå fasl atlarbetsgivaren oavsett vilken bidragsprocent som har överenskommUs - medhänsyn fill att tillsvidareanställning tUlämpas, skall vara lilUörsäkrad enfast stalsbidragsprocent för de arbetstagare som omfattas av överenskommelsenoch så länge de är anvisade. Mot bakgmnd av det anförda kan jag inte biträda AMSförslag om utbyggnad av verksamheten. har dock i anledning av prop.1985/86:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelårel1985/86 beslutat om en utökning av antalet platser med 270 att filldelasVästerbottens och , tiU en beräknad årlig kostnad av 26 milj.kr. (AU 7). Jagberäknar behovel av medel liU 346 milj. kr. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atltill Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare /87 anvisa ett reservationsanslag av 346000000 1985/86:100 Bil. 1984/85 Utgift 64 984 000 1985/86 Anslag 59 328000(1) 1986/87 Förslag 66 231 000 (1) Härtill kommer . 1985/86:25 bil. 5, SfU 7 rskr73. () är centralförvaltningsmyndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån deinle ankommer på annan myndighet. Verket utövar bl.a. ledningen avutlänningskontroUen enligt 2 §utlänningslagen samt som central utlänningsmyndighet den kontroll som regleras i medborgarskapslagstiftningen eller annan författning. Ver ket har också huvudansvaret för överföring och mottagning av flyktingar och för mottagning av asylsökande. Verket skall vidare fortlöpande beva ka behovet av samt föreslå och samordna åtgärder till förmån för invandra re och språkliga minoriteter. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldireklör, som även är styrelsens ordförande. Inom verketfinns fem byråer. Dessa är tiUståndsbyrån, medborgarskapsbyrån,samordningsbyrån, informationsbyrån och administrativa byrån. Dessutom finnsen registerenhet. 311(1) 753 000(2) + 5 464 000 (därav lönekostnader) (+ 5 077 000) (+ 4 138 000) -1- 451 000 -1- 175 000 400 000(3) -HO 505 000 -1- 5 639 000 (1) 18 tjänster enligt prop. 1985/86:25 bil. (2) Härtill kommer . enligt reg.beslut1985-09-05 och . 1985/86:25, SfU, 7 rskr 73. (3) Medel för efterstudie av utvecklingsarbetet med ett nyttADB-system för utlänningsärenden. 1.Huvudförslag -I- . 2.Pris- och löneomräkning -t- . Invandrarverketyrkar undanlag från tUlämpningen av huvudförslaget mol bakgrund av attarbetsbelastningen har ökat väsentligt som en följd av att antalet asylsökandeutlänningar har varit väsentligt större än vad somvarit vanligt tidigare . En neddragning av verksamheten skulleinnebära att vistelsetiden i utred- ningsföriäggningarna skuUebli längre och atl handläggningstiderna vid Prop. 1985/86:100 verketstillståndsbyrå skulle förlängas. Verket yrkar vidare medel för ökad Bil. 12grundbemanning med 20 ijänster saml möjlighet att tillfäUigt förslärkaresurserna dels för tillståndsgivningen och dels för mottagning av flyktingaroch asylsökande om tUlströmningen av asylsökande skulle öka krafligl. Vidareyrkar verket ökade medel inom förvaltningsanslaget med . som ett engångsbelopp för inköp av konlorsteknisk utmstning. Delökade anlalet asylsökande under de två senasle åren har inneburit en myckelslor arbetsbelastning för invandrarverket. Handläggningstiderna för asylärendenhar trots ärendemängden endast ökat marginellt och är nui genomsnitt ca . Detta har varit möjligt genom internarationaliseringar och omprioriteringar saml genom tillfälligaresursförstärkningar som regeringen har inUieral. Arbetsuppgiftema vidsamordnings- och informationsbyråerna har ökat markant i synnerhet vad gällerkommunkonlakter. Vidare har arbetssituationen vid administrafiva byrånförändrats genom verkets nya ansvar för flykfingförläggningar och genom atlflera tillfälliga förläggningar har öppnats. Till de nya uppgifterna hör ävenstatsbidragsadministralionen, som har fått en ökad omfattning. Genom beslut med anledning avtilläggsbudget I för innevarande budgetår har : s organisaiion förstärktsmed sammanlagt 18 Ijänster varav tio avser handläggningen av asylärenden och enavser central samordning i fråga om verkställighet av fattadeutvisningsbeslul. Vidare har verkels samordningsbyrå förstärkts med tvåtjänster, informationsbyrån med en tjänst och administrativa byrån med fyrafiänsler. Dämtöver har tillfälliga medel motsvarande fyra tjänster anvisats somytterligare förstärkning av tillståndsprövningen under innevarande budgelår.Verkels begäran om utökad grundbemanning bör därigenom anses vara tillgodosedd.Jag vill understryka att det är angeläget att rationaliseringsarbetel inomolika delar av verkel fortsätter för all möta de krav som den ökadeflyktinginvandringen stäUer på verket och för att skapa flexibilitet iverksamheten. För nästa budgetår har anslaget beräknals med utgångspunkt i ellbegränsat huvudförslag. Den stora arbetsbelastningen ökar behovet avplanering och samordning av verksamheten. Statskontoret har därför fått iuppdrag att i samråd med lämna förslag liU hur verkets planeringsfunkfionskall utformas . Vidare kommer jag att föreslåregeringen atl skall få i uppdrag alt i samråd med statskontoret utarbetalångsikliga planer för adminislraliv ulveckling och ADB-användning.Planeringsarbetet skall redovisas i anslulning till : s anslagsframställningför /88. I avvaktan på resultatet av della arbeie är jag förnärvarande inle beredd alt föreslå några extra resurser för inköp avkonlorsteknisk utmstning. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill för /87 anvisa elt 157 förslagsanslag av . Nytt anslag(l) 1986/87 Förslag 10 291 000 (1) Anslaget upptartvå anslagsposter för vilka medel har beräknats under anslaget D 3. Ätgärder för invandrare nämligenanslagsposterna Bidrag till stiftelsen ochInformationsverksamhet (2) Härtill kommer . 1985/86:25bil. 5, SfU 7, rskr 73 Frånanslaget utgår bidrag tUl den stiftelse som ger ut . Vidarebekostas från anslaget invandrarverkets informationsverksamhet beträffandesamhällsinformation tiU invandrare och påverkans- och samordningsarbete föralt öka majoritetsbefolkningens kunskaper om invandring och invandrare.Stiftelsen Invandrartidningen och invandrarverket har kommU in medframställningar om anslag för dessa ändamål under /87. 1985/86:100 Bil. Beräknad ändring 1986/87 verket ( 1 ) dr aganden 4 640 000(2) -1- 1 410 000 + 776 000 4 708 000(3) -1- 1 292 000 + 1 292 000. + 2 702 000 + 2 068 000 (1) 1beräknad av stiftelsenInvandrartidningen (2) Varav 125 000kr. 1985/86:25, SfU 7, rskr 73. (3) Varav 1 milj. kr. enligt prop.1985/86:25, SfU 7, rskr 73. ges normalt ut på sexspråk, nämligen finska, serbokroatiska, grekiska, polska, spanska och lättsvenska. Under /85 har tidningen givits ut försöksvis också påengelska. Veckoeditionema utkommer med drygt 40 nummer . Prenumerationsavgiftenär f. n. per helår beroende på språk. Tidningens upplaga uppgår tillca 44000 exemplar, varav knappl hälften avser den svenska editionen. ges också ut i en månadsversionmed fem separata editioner på tyska, italienska, franska, turkiska ocharabiska. utges vid några tUlfällen specialnummer isamverkan med centrala myndigheter, som därvid själva svarar för demerkostnader som uppstår vid utgivningen. Specialnumren distribueras tiU iprincip samtliga hushåll vars huvudman är utländsk medborgare (med undantag fördanska, isländska och norska medborgare). Under /85 utgavs sådanaspecialnummer vid fyra tillfallen. 1sin bidragsansökan pekar stiftelsen på all stiftelsens verksamhet är . Prop.1985/86:100 föremål för utredning och att yrkandena därför ulgår frånoförändrad Bil. Utöver en uppräkning av nuvarande statsbidragbegär stiftelsen medel för utveckling av tidningsverksamheten för förbättradeinsatser på t.ex. arabiska och persiska (-H ). Stiftelsen begår ocksåmedel för att kunna vidmakthålla samarbetet med utbildningsradion i projektetvilket syftar tUl att pröva samverkan mellanolika medier för atl förbättra effekten av svenskundervisning ochsamhäUs-orientering för invandrare (-1- ). Vidare begärs medel förmarknadsföring av fidningen i flykfingkommuner - och i samband med genomförandetav reformen rörande svenskundervisningen för invandrare -blandutbildningsanordnare {¥ 100000kr.). Medel begärs också som en engångsanvisning för anskaffning av en nyADB-anläggning för hantering av prenumerations-, distributions- ochadministrafiva ärenden (-(- . Stiftelsen föreslår vidare att den försöksvisbedrivna utgivningen av den engelska veckoeditionen permanentas. Slutligen föreslås att särskilda medel reserveras istatsbudgeten som beredskap för snabba informationsinsatser i samband medoplanerade invandringssituafioner. bidragsansökan har remitterats till statens invandrarverk. erinrar i sitt yttrande om attstiftelsens verksamhel är föremål för utredning. I avvaktan på resultatet avdenna utredning avstår verket från att ha några synpunkter på verksamheten.Verkel vill dock understryka vikten av att stiftelsen - i avvaktan påutredningen - ges möjlighet att bedriva sin nuvarande verksamhet i oförändradomfattning. Fråndenna anslagspost bekostas invandrarverkets arbete dels med sådan samhällsinformationtill invandrare som inte ankommer på annan myndighet, dels påverkans- ochsamordningsarbete för att öka majoritetsbefolkningens kunskaper om invandringoch invandrare. Verketpekar i sin anslagsframstäUning på den förändring av verkets verk samhet som skett genom främst omläggningen av flyktingmottagandet och de ökade och delvis nya krav som ställs på informationsverksamheten. Omläggningen av flyktingmottagandet innebär inte bara att ansvaret för flyktingfrågor sprids till ett större antal kommuner, vilket medför nya UtbUdnings- och informationsbehov hos befattningshavare i olika förvalt ningar. Flyktingarna kommer också i nära kontakt med en större del av befolkningen och berör människor som saknar tidigare erfarenhet av in- 159 vandrareoch möten mellan skilda kulturer. Verket konstaterar med oro all Prop. 1985/86:100 invandrarfientligheten och kritiken mot att tar emot flyktingarBil. 12 tenderar atl öka och bedömer att verkets opinionspåverkande insatserbör förstärkas kraftigt. Verket redovisar en plan för etl treårigt projeki förförstärkt informations- och invandrarkunskapsarbete i flyktingkommuner vilkelskall inledas redan under innevarande budgetår. Mol denna bakgrund yrkarverket att ytteriigare 1 milj. kr. bevUjas för opinionspåverkande åtgärderunder budgelårel 1986/87. Vidare begär verkel alt anslaget räknas upp med292000 kr. som kompensation för prishöjningar. Dessutom föreslår verket all500000 kr. tillförs anslaget som beredskap till informationsinsatser för nyaflyktingar. uppgifter inom ramen för samhällsinformationen tUlinvandrare är föremål för utredning. 1 avvaktan på resultatet avdenna utredning är jag inte beredd att föreslå några förändringar avseendetidningens verksamhel. Jag anser det emellertid vara angeläget alt stiftelsensbegäran om medel för en ny ADB-anläggning för hantering av prenumerations-,distribufions- och administrativa ärenden bifalls eftersom den befinlligaanläggningen är starkt försliten och har otillräcklig kapacitet. En sådaninvestering leder till sänkta produktionskostnader. Jag föreslårdärför atl stiftelsen beviljas en engångsanvisning för detta ändamål.Statsbidraget har för övrigl beräknats efler samma gmnder som andrabidragsanslag. Jag föreslår därför att anslagsposten höjs med . Enviktig del av verkets informationsverksamhet utgörs av råd och stöd tillkommunerna i deras arbete med flyklingmottagning. Det stora antalet asylsökandeunder de två senasle åren har medfört atl många kommuner som saknar erfarenhetav flyklingmottagning har engagerats i sådan verksamhet och kraven på verkethar därigenom ökat väsentligt. För att göra det möjligt för verket attförstärka informationsarbetet i flyktingkommunerna och för regeringen attvidga den opinionsbildande verksamheten i flyktingfrågor har underinnevarande budgelår beviljat extra medel med I milj. kr. Jag bedömer atl detkommer alt behövas omfattande insalser även under de två följande budgetårenoch beräknar därför att anslaget bör tillföras 1 milj. kr. under budgetåret1986/87. Dämtöver har jag beräknat . som kompensation förprishöjningar. Jag föreslår därför att anslagsposten höjs med . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Informationsverksamhet för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . TT !, .. . f.. . Prop. 985/86: 100 Åtgärder for invandrare r.-, .-, Istatsbudgeten för innevarande budgelår har lagils upp ell reservalionsanslagav . Medlen under anslaget har fördelats på fyra anslagsposter: Bidrag till stiftelsenInvandrartidningen 4515000 Bidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationers Bidrag fill avgränsade projekim. Informalionsverksamhel 3708000 För anslagsposterna 1 och 4 beräknas fr. o.m. Invandrarpolitiskakommiltén har lagl fram förslag om den framtida inriktningen och omfattningenav samhällets åtgärder lill förmån för invandrare. Jag avser föreslåregeringen alt för lägga fram en proposition med förslaglill riktlinjer för invandrarpolitiken, som även innefattar förändringar avstödet till invandrarnas riksorganisationer. I avvaktan härpå böranslagsposterna 2 och 3 föras upp med oförändral belopp. Med hänvisning härtillhemsläller jag att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Åtgärder för invandrare för /87 beräknaell reservationsanslag av . Från anslaget bestrids de kostnader för statensinvandrarverks språk-sekfions verksamhel som inle läcks av intäkter. Språksektionen har till uppgift att utföraöversättnings- och gransknings-uppdrag för i försia hand den offenfiiga sektornoch olika organisationer. De externa uppdragen utgör av verksamheten.Översättning av handlingar i tiUståndsärenden svarar för mer än hälften avuppdragen inom verkel. Utöver översättnings- och granskningsuppdragen ulförsektionen också visst terminologiskt utvecklingsarbete. 11 1985/86. Översättningsverksamhelenfinansieras med avgifter enligt fastställd Prop. 1985/86: 100 taxa medanden del av verksamheten som inle kan avgiftsbeläggas, finansi- Bil. 12 erasvia anslaget för översätiningsservice. Medutgångspunkt i beslut rörande den högre tolkutbildningen medanledning av prop. 1984/85:132 om tolk- och översättamtbildning m.m. (UbU 23,rskr 312) har utbildningsministern under anslaget DI2. Utbildning för kultur-och informationsyrken under åttonde huvudtiteln beräknat resurser för elt tolk-och översättarinstitut vid i . Därvid fömtsätts ienlighel med förslag i departementspromemorian (Ds A 1984:11) Tolk- ochöversätlarservice i utveckling, att institutet skall delta i detterminologiska utvecklingsarbetet på invandrarspråk, för vilket har ett samordningsansvar.